title: Taidekritiikki

text: Suomalainen taidekritiikki kehittyi osana kotimaista taide-elämää journalistisista, valituksellisista ja kansallisista syistä. Taidekriitikot olivat tavallisesti joko taiteesta kiinnostuneita toimittajia, taiteilijoita tai kulttuurin eri aloille perehtyneitä asiantuntijoita. Esimerkiksi Jac. Ahrenberg (Johan Jacob Ahrenberg) oli monipuolisesti taiteisiin perehtynyt ja Euroopassa matkustellut suomalainen arkkitehti, taiteilija ja kirjailija. Toinen merkittävä henkilö 1800-luvulla oli kirjailija, kirjallisuudentutkija ja esteetikko Fredrik Cygnaeus, joka vaikutti Taideyhdistyksen piirissä Suomen kansalliseen herätykseen.


title: Taidekritiikki

text: Carl Gustaf Estlanderin sanat Ateneumin avajaisissa vuonna 1887 luonnehtivat myös kotimaisen taidekritiikin nationalistista linjaa vielä pitkälle seuraavalle vuosisadallekin:


title: Taidekritiikki

text: Taidekritiikki syntyi ja kehittyi Suomessa muihin Euroopan maihin ja Venäjään verrattuna myöhään. Kirjallisuus-, kuvataide-, teatteri- ja musiikkiarvostelut alkoivat lisääntyä vasta 1880-luvulla ja silloinkin vain muutamissa suurimmissa sanomalehdissä. Mutta jo 1900-luvun alkuun mennessä kritiikkiä julkaistiin runsaasti. Kritiikkiin tuli jatkuvuutta ja se alkoi kattaa kaikki merkittävimmät museo- ja gallerianäyttelyt.


title: Taidekritiikki

text: Modernismin aikana syntyi käytäntö, jossa taidekriitikko saattoi ryhtyä jonkun esiintulevan uuden taidesuunnan puolestapuhujaksi. Tällaisia voimakkaasti yhden suuntauksen puolesta toimineita vaikutusvaltaisia taidekriitikoita ovat olleet esimerkiksi:


title: Taidekritiikki

text:
Modernismi korosti taideteosten muodollisia ja visuaalisia piirteitä. Formalistinen taidekritiikki kiinnitti huomiota tavallisesti teosten sisäisiin ja muodollisiin ominaisuuksiin, kuten väreihin tai sommitteluun ja pyrki tieteellisyyteen. Formalistista taidekritiikkiä on arvosteltu siitä, että se ei ota huomioon taiteen esitysympäristöä, niitä esitysfoorumeita joissa sitä esitetään tai muita taiteen konteksteja. Formalistiseen taidekritiikkiin sisältyi usein arvostelmien jyrkkyys ja se oli tavallisesti selkeää.
Kriitikoita on usein arvosteltu liian suurten valta-asemien hankkimisesta. Esimerkiksi Tom Wolfe herjasi kirjassaan "The Painted Word" (Maalattu sana, 1975), että Clement Greenberg oli "kulttuurilinnan kuningas". Wolfe väitti, että keskeisten kriitikoiden ja teorian valta oli liian suuri taidemaailmassa. Hän totesi satiirisesti, että "...ilman sopivaa teoriaa ei nykyaikana pysty edes näkemään maalausta."


title: Taidekritiikki

text: Taidekriitiikki oli 1950-luvulle asti autoritääristä asiantuntijakritiikkiä. Uusi, niin sanottu journalistinen taidekritiikki syntyi 1960-luvulla. Se korosti kritiikin luettavuutta, ajankohtaisuutta ja informatiivisuutta, sekä arvioi myös taiteen taustalla vaikuttavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia tekijöitä ja instituutioita. Myös taiteilijahaastattelut tulivat osaksi taidetta koskevaa journalismia.


title: Taidekritiikki

text: Aikaisemmin eri kulttuurialat mainittiin sanomalehdissä omina palstoinaan. Sanomalehtien kulttuuriosastojen yleistyttyä 1960-luvulla myös kritiikkiä alettiin julkaista omilla kulttuurisivuilla. Samanaikaisesti alkoi kehittyä myös valtiollinen ja kunnallinen kulttuurihallinto.


title: Taidekritiikki

text: Useissa länsimaissa vaikutti niin sanottu uusi journalismi (), joka toi sekä sanomalehtikirjoittamiseen että kritiikkiin radikaaleja, avantgardistisia piirteitä. Uusien taiteen "ismien" seuratessa toinen toistaan 1960-luvulla, toistui taidekritiikin historiassa aikaisemminkin havaittu piirre: taiteen avantgardea vastasi uusimuotoinen kritiikki.


title: Taidekritiikki

text: Nykytaiteen keinot ja esitystavat alkoivat muuttua 1960-luvulta alkaen. Tultaessa 1980-luvulle kansainvälisestä, länsimaisesta nykytaiteesta omaksutut vaikutteet yleistyivät myös Suomessa. Maalaukset ja veistokset olivat muodostaneet aikaisemmin melko yhtenäisen muoto- ja merkkikielen, joiden arvosteleminen oli usein tarkkaa ja havainnollista. Nyt performanssit, installaatiot ja videot aiheuttivat sen, että taideteosten vertailu tuli vaikeammaksi.


title: Taidekritiikki

text: Esimerkiksi Ars 83 näyttelyn yhteydessä käytiin poikkeuksellisen laaja yleisökeskustelu uudesta taiteesta. Myös Veikko Hirvimäen "Kuningasajatus" – Mika Waltarin muistomerkki (1985) Helsingissä ja Pekka Kauhasen Urho Kekkosen muistomerkki "Suuri aika" (1990) Kajaanissa herättivät voimakkaita yleisön reaktioita.


title: Taidekritiikki

text: 1980-luvulla yleistyneen postmodernismin myötä alettiin arvostella valistuksen rationalismin ja tekniikan ylivaltaa yhteiskunnassa. Taidekritiikki tuli yksilöllisemmäksi ja samalla kuvailevammaksi. Kulttuuri- ja taidetarjonnan lisääntyessä sanomalehdissä julkaistun taidekritiikin määrä väheni huomattavasti. Kun kriitikot alkoivat valita satojen taidenäyttelyiden joukosta muutamia, joista he kirjoittivat, kritiikki muuttui äärimmäisen valikoivaksi ja strategiseksi. Se menetti aikaisemman kattavuutensa ja konkreettisuutensa.


title: Taidekritiikki

text: Viime aikoina on keskusteltu siitä, tuleeko taidekritiikki säilymään nykyisessä muodossaan. Jotkut ovat sitä mieltä, että taidekritiikkiä ei tarvita. Toiset näkevät, että kritiikistä on tullut taiteen ja taiteilijoiden markkinointiviestintää. Jotkut taas väittävät, että kritiikkiä on niin kauan kuin on taidettakin, koska kritiikki syntyi samanaikaisesti taiteen kanssa, eikä voida edes puhua taiteesta ilman kritiikkiä.


title: Taidekritiikki

text: Myös eri taiteenalojen kritiikin siirtyminen tietoverkkojen julkaisuihin on herättänyt keskustelua.


title: Taidekritiikki

text:
Päivittäisen, niin sanotun ajankohtaiskritiikin lisäksi taidekritiikkiä luetaan taide- ja kulttuurihistoriallisina dokumentteina. Eri taiteenalojen kritiikkiä ovat perinteisesti tallentaneet niin sanotut muistiorganisaatiot, ja uudet arkistointimenetelmät saattaisivat helpottaa kritiikin lukemista, vertailua, tarkastelua ja tutkimista.
Taidekritiikkiä verkossa:


title: Kotikymppi

text: Kotikymppi on Kemijärvellä, Pelkosenniemellä, Sallassa, Savukoskella, Luostolla ja Posiolla ilmestyvä ilmaisjakelulehti. Se ilmestyy torstaisin ja sen jakelulevikki on 10 000 kappaletta. 9. elokuuta 2007 lähtien lehden internetversio on ollut saatavilla lehden kotisivuilla.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Fischer–Tropsch-menetelmä on katalyyttinen kemiallinen reaktio, jossa hiilimonoksidia ja vetyä muunnetaan erilaisiksi nestemäisiksi hiilivedyiksi. Tyypillisesti katalyytit ovat rauta- ja kobolttipohjaisia, mutta myös nikkeliä ja ruteniumia on käytetty. Menetelmän ensisijainen tarkoitus on tuottaa synteettistä öljyn korviketta käytettäväksi synteettisenä voiteluaineena tai synteettisenä polttoaineena. Raaka-aineena voidaan käyttää esimerkiksi kivihiiltä, maakaasua tai biomassaa.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Alkuperäistä Fischer-Tropsch -menetelmää kuvaa seuraava kemiallinen yhtälö:


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Yllä olevan reaktion lähtöaineet (esimerkiksi CO ja H) voidaan tuottaa monilla menetelmillä, kuten esimerkiksi metaanin osittaisella poltolla (kaasusta nesteeksi sovelluksissa):


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: tai hiilen tai biomassan kaasutuksella:


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Hiilimonoksidin ja vedyn seosta kutsutaan synteesikaasuksi. Hiilidioksidia ja hiilimonoksidia tuotetaan hiili- ja puupohjaisten polttoaineiden osittaisella hapetuksella. Synteesikaasun vetypitoisuutta voidaan säätää vesikaasurektiolla.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Kiinteän aineen hapeton pyrolyysi tuottaa metaanipitoista pyrolyysikaasua, jota voidaan käyttää suoraan polttoaineena. Yleensä kaasu poltetaan tarvittavan reaktiolämmön tuottamiseksi. Pyrolyysi tuottaa suuren määrän hiilivetyjä (tyypillisesti 20% lähtöaineista) ilman Fischer-Tropsch-muunnosta. Flash-pyrolyysissä on maksimoitu hiilivetyjen tuotanto. Hiilivetyjen, joita prosessin mukaan kutsutaan pyrolyysiöljyksi tai tervaksi, hyödyntämistä haittaa usein niiden suuri happipitoisuus. Pyrolyysiprosessilla on nykypäivänä lähinnä merkitystä vanhojen autonrenkaiden hävityksessä.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text:
FT prosessi on käyttökelpoinen tuottamaan nestemäisiä hiilivetyjä kiinteistä polttoaineista, kuten hiilestä tai erityyppisistä kiinteää hiiltä sisältävistä jätteistä sekä biomassoista.
Tuotetut neste ja vahamaiset hiilivety-yhdisteet jalostetaan halutunlaiseksi synteettiseksi polttoaineeksi, kaasumaiset yleensä poltetaan. Tyydyttämättömistä kaasuista voidaan valmistaa mm. polyeteenimuovia.
Jos tarvitaan nestemäistä öljyn kaltaista polttoainetta, voiteluainetta tai vahaa, voidaan käyttää Fischer-Tropsch-menetelmää. Jos vedyn tuotanto halutaan maksimoida, voidaan käyttää vesi-kaasu-muunnosreaktiota , jolloin tuotokseksi jää vain hiilidioksidia ja vetyä eikä ollenkaan hiilivetyjä.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Nestemäiset polttoaineet ovat haluttuja, niiden korkean energiasisällön ja yksinkertaisen varastoimisen vuoksi. Ne ovat myös melko turvallisia esimerkiksi vetyyn verrattuna. Hiilivetyjen polttotekniikka on myös nykypäivänä melko hyvin halittua ja ne saadaan palamaan puhtaasti. Biomassasta tuotetut hiilivedyt ovat hiilidioksidineutraaleja. Vetytalous ei tarjoa mitään erityisen suurta etua verrattuna synteettisiin biopolttoaineisiin.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Saksalaisten Kaiser Wilhelm -instituutin tutkijoiden Franz Fischerin ja Hans Tropschin keksittyä menetelmän 1920-luvulla siihen on tehty monia muutoksia ja säätöjä. Nykyään termi "Fischer-Tropsch" käsittää monia samankaltaisia prosesseja ("Fischer-Tropsch-synteesi" tai "Fischer-Tropsch kemia").


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Menetelmä keksittiin Saksassa 1920-luvulla nestemäisten polttoaineiden tuottamiseksi. Saksalla oli paljon hiiltä, mutta vain vähän öljyä. Saksa ja Japani käyttivät menetelmää toisen maailmansodan aikana vaihtoehtoisten polttoaineiden tuottamiseen. Saksan vuosittainen synteettisen polttoaineen tuotanto saavutti yli 124 000 barrelia päivässä eli noin 6,5 miljoonaa tonnia vuonna 1944 .


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Sodan jälkeen vangitut saksalaiset tiedemiehet värvättiin Operaatio Paperclipin kautta jatkamaan työtään synteettisten polttoaineiden parissa Yhdysvalloissa Yhdysvaltojen kaivosviraston "Synteettiset nestepolttoaineet" -ohjelman alaisuudessa.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Nykyään vain muutamat yritykset ovat kaupallistaneet Fischer-Tropsch-teknologiaa.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Prosessia käytettiin Etelä-Afrikassa apartheidin aikana kauppasaarron aiheuttaman energiapulan takia energian tuotannossa. Menetelmä on saanut uutta huomiota matalarikkisen dieselin tuotannossa dieselmoottoreiden ympäristövaikutusten minimoimiseksi.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Fischer-Tropsch-menetelmä on vakiintunutta tekniikkaa ja sitä on jo käytetty suuressa mittakaavassa, mutta sen suosiota heikentävät korkeat pääomakustannukset, korkeat käyttö- ja ylläpitokulut sekä öljyn epävakaa hinta. Erityisesti maakaasun käyttö syötteenä on käytännöllistä vain kaukana asutuksesta sijaitsevien esiintymien yhteydessä, muutoin kaasun suora myynti asiakkaille on tuottoisampaa. Useat yritykset kehittävät teknologiaa maakaasuvarantojen hyödyntämiseksi. Geologien mukaan maakaasun käytön odotetaan saavuttavan huippunsa 5-15 vuotta öljyhuipun jälkeen. Toisaalta tällaiset ennustukset ovat vaikeita tehdä ja usein hyvin epävarmoja.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Fischer-Tropsch-menetelmää voidaan käyttää laajojen hiilivarantojen muuttamiseksi nestemäiseksi polttoaineeksi, jos öljypohjaisten polttoaineiden hinta nousee. Biomassan kaasuttamisen ja Fischer-Tropsch-synteesin yhdistäminen on lupaava reitti uudistuvan tai "vihreän" liikennepolttoaineen tuottamiseksi. Hiilidioksidineutraali polttoaine syntyy vain biomassoista. Fossiilisesta hiilestä tai turpeesta tehty polttoaine aiheuttaa n. kaksinkertaiset hiilidioksidipäästöt verrattuna perinteiseen öljynjalostukseen.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Syyskuussa 2005 Pennsylvanian osavaltion kuvernööri "Edward Rendell" ilmoitti Fischer-Tropsch-tehtaan rakentamisesta. Laitos käyttäisi polttoaineena hiilen louhinnasta jäänyttä ns. jätehiiltä ja se tuottaisi matalarikkistä dieselpolttoainetta. Laitos käyttää Sasolilta ja Shelliltä lisensoitua teknologiaa. Osavaltio on sitoutunut ostamaan merkittävän osan laitoksen tuotannosta sekä tarjonnut yhdessä Yhdysvaltojen energiaministeriön kanssa yli 140 miljoonan dollarin verohelpotukset. Muut Yhdysvaltojen hiiltä tuottavat osavaltiot tekevät samankaltaisia suunnitelmia. Montanan osavaltion kuvernööri "Brian Schweitzer" on ehdottanut Fischer-Tropsch-laitoksen rakentamista hiilen muuttamiseksi polttoaineeksi, jotta Yhdysvaltojen riippuvuus ulkomaisista polttoaineista laskisi.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Lokakuussa 2006 suomalainen paperi- ja selluvalmistaja UPM ilmoitti suunnitelmista tuottaa biodieseliä Fischer-Tropsch-menetelmällä eurooppalaisten tehtaidensa yhteydessä. Raaka-aineena käytettäisiin jätebiomassaa paperin- ja sellunvalmistusprosesseista.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Maaliskuussa 2007 VTT ja Neste Oil julkistivat yhteistyöhankkeen, jossa puuperäisestä raaka-aineesta valmistetaan kaasutusmenetelmällä polttoainetta. Projekti liittyy Neste Oilin ja Stora Enson biopolttoaineyhteistyöhön. Ensimmäisessä vaiheessa Stora Enson Varkauden tehtaan yhteyteen rakennetaan megawattiluokan koelaitos.


title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Synteettisten polttoaineiden laajamittaisesta tuotosta keskusteltaessa pitää ottaa huomioon kiinteiden ja kaasumaisten hiililähteiden nesteeksi muuntamisen huono energiahyötysuhde. Tyypillisesti prosessien energiahyötysuhde on 30% tienoilla. Huono energiahyötysuhde lisää hiilidioksidipäästöjä. Yhdysvaltojen "National Renewable Energy Laboratoryn" mukaan hiilipohjaisten synteettisten polttoaineiden tuotanto aiheuttaa lähes kaksinkertaiset hiilidioksidipäästöt öljypohjaisiin polttoaineisiin verrattuna. Myös muiden saasteiden päästöt kasvat suuresti, tosin monet päästöistä voidaan puhdistaa heti tuotantovaiheessa. Hiilen kaappaamista ja varastointia on ehdotettu lieventämään kasvihuonekaasupäästöjä. Vaikka hiilen kaappaaminen on jo rajoitetussa käytössä, sen tekninen ja taloudellinen käyttökelpoisuus on vielä kyseenalaista.


title: Elite (ravintola)

text: Ravintola Elite on Helsingin Töölössä osoitteessa Eteläinen Hesperiankatu 22 sijaitseva ravintola. Elite perustettiin 1932. Ravintolaa johti Ernst Mattas. Vuonna 1938 ravintola muutti nykyiselle paikalleen, uuteen Reitzin taloon, jonka katutasoon ravintolalle suunniteltiin oma huoneisto. Ernst Mattasin työtä jatkoi hänen poikansa Willy vaimonsa Margarethan kanssa aina vuoteen 1985 asti, jolloin ravintola siirtyi Alkon tytäryhtiölle Kantaravintolat Oy:lle ja sitten saman omistajan Arctialle vuoteen 1997 saakka, jolloin sen osti Royal Ravintolat yhdessä monien muiden Arctia-ravintoloiden kanssa.


title: Elite (ravintola)

text: Elitestä muodostui alusta alkaen suosittu taiteilijaravintola. Asiakkaisiin kuuluivat muun muassa kirjailijat Satu ja Mika Waltari, näyttelijät Tauno Palo, Kirsti Ortola, Sakari Halonen, Uuno Laakso ja Aku Korhonen, kuvataiteilijat Aimo Kanerva ja Unto Koistinen, kulttuurin ja politiikan kirjaaja Matti Kurjensaari sekä musiikkimiehet Aarre Merikannosta Selim Palmgreniin. Taiteilijakoti Lallukan sijainti lähistöllä vaikutti ratkaisevasti Eliten rooliin taiteilijaravintolana. Ravintola oli Tauno Palon suosikkiravintoloita. Elitessä on vielä nykyisinkin tarjolla hänen nimensä mukaan nimetty sipulipihvi. Palon kantapöytä on merkitty seinälaatalla.


title: Elite (ravintola)

text: Ravintolan suunnitteli 1938 Stockmannin arkkitehtitoimisto. Ravintola on entisöity vuonna 1986, jolloin entisöinnin suoritti Studio Pekka Perjo. Eliten kuvaan kuuluvat perinteinen, suurelta osin entisellään säilytetty miljöö valkoisin pöytäliinoin sekä Mattasin suvun yksityiskokoelmiin kuuluneet maalaukset, joita on yhteensä 26 kappaletta ja joista ainakin seuraavat teokset ovat Lallukan kuvataiteilijoiden maalaamia: V. Hervon "Stilleben" (1954), P. Lindforsin "Lappi" (1940), T. Mäntysen "Miehiä" (1982), "Joen rannalla" (1986), "Kulmakapakka" (1986) ja M. Visannin "Lemminkäinen ja Aino" (1955), "Lemminkäinen saapuu saaren neitojen luo" (1955) ja "Neitsyt Maria" (1954).


title: Elite (ravintola)

text: Aarni Krohn kuvaili muistelmateoksessaan Eliteä seuraavasti:


title: Outi Mäkelä

text: Outi Maarit Mäkelä (s. 16. elokuuta 1974 Nurmijärvi) on suomalainen poliitikko. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja vuosina 2007–2018. Lisäksi hän toimi Nurmijärven kunnanhallituksen puheenjohtajana ja Uudenmaan maakuntahallituksen puheenjohtajana. Outi Mäkelä aloitti Nurmijärven kunnanjohtajana 1.5.2018.


title: Outi Mäkelä

text: Mäkelä on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Pääaineenaan hän luki yleistä laskentatoimea ja sivuaineina muun muassa vero-oikeutta. Hän on työskennellyt opintojensa jälkeen LTT-Tutkimus Oy:ssä tutkijana, Sitrassa projektipäällikkönä ja Net Effect Oy:ssä projektijohtajana. Ennen eduskuntaan nousua hän veti neljän taideyliopiston (Kuvataideakatemia, Sibelius-Akatemia, Taideteollinen korkeakoulu ja Teatterikorkeakoulu) yhteistä Laatu-hanketta, jossa rakennettiin mainituille yliopistoille laadunvarmistusjärjestelmiä.


title: Outi Mäkelä

text: Nurmijärvellä asuvan Mäkelän perheeseen kuuluu aviomies ja yksi lapsi. Mäkelä harrastaa juoksua ja on juossut lukuisia maratoneja. Mäkelän muita harrastuksia ovat partio Rajamäen Metsänkävijät -lippukunnassa, mökkeily sekä kulttuuri.


title: Outi Mäkelä

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Mäkelä valittiin eduskuntaan 6 598 äänellä. Vuonna 2011 äänimäärä oli 6 024 ja vuonna 2007 5 808 ääntä. Hän oli ehdolla jo vuoden 2003 vaaleissa jääden tuolloin 847 äänellä kokoomuksen kolmannelle varasijalle.


title: Outi Mäkelä

text: Eduskuntakaudella 2015–2019 Mäkelä oli valtiovarainvaliokunnan ja perustuslakivaliokunnan jäsen. Mäkelä toimi myös Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajistossa. Hän oli ensimmäinen varapuheenjohtajana 23.6.2014–22.6.2016 ja tätä ennen kolmas varapuheenjohtaja 21.6.2011–22.6.2014. Aikaisemmin Mäkelä toimi eduskunnan lakivaliokunnan puheenjohtajana liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsenenä sekä varajäsenenä suuressa valiokunnassa, sekä hallintovaliokunnassa.


title: Outi Mäkelä

text: Mäkelä toimi Alexander Stubbin kampanjapäällikkönä vuonna 2014, kun Stubb valittiin kokoomuksen puheenjohtajaksi.


title: Outi Mäkelä

text: Mäkelä on aktiivinen toimija Nurmijärven kunnallispolitiikassa. Hänet valittiin valtuustoon ensimmäisen kerran vuonna 2001. Hän on toiminut Nurmijärven kunnanhallituksen puheenjohtajana vuodesta 2005 ja Uudenmaan maakuntahallituksen puheenjohtajana vuodesta 2009 lähtien. Hän oli Nurmijärven ääniharava vuoden 2017 kunnallisvaaleissa 1304 äänellä päihittäen reippaasti toiseksi eniten ääniä saaneen keskustan Matti Vanhasen. Joulukuussa 2017 Nurmijärven kunnanvaltuusto äänesti Mäkelän kuntansa seuraavaksi kunnanjohtajaksi. Mäkelä aloittaa virassa 1. toukokuuta 2018.


title: K. G. Göös

text: Karl Gustaf (Gustav) Göös tai "K. G. Göös" (2. toukokuuta 1837 Savonlinna – 19. marraskuuta 1917 Janakkala) oli Jyväskylän seminaarin lehtori, valtiopäivämies ja Weilin+Göösin perustajaosakas.


title: K. G. Göös

text: Göösin vanhemmat olivat kelloseppä David Göös ja Hedvig Elisabet Norring (1795-1844). Göös valmistui ylioppilaaksi vuonna 1857 ja suoritti samana vuonna opettajan tutkinnon Porvoon tuomiokapitulissa.


title: K. G. Göös

text: Göösin uran päävaiheet olivat seuraavat. Göös perehtyi valtion apurahan turvin voimistelunopetukseen ulkomailla ja opiskeli samalla lääketiedettä. Vuonna 1863 hänestä tuli Jyväskylän seminaarin lehtori, voimistelun ja anatomian opettaja sekä opetusvälinevaraston haltija. Opetuksessa hän pyrki yhdistämään saksalaisen ja ruotsalaisen voimistelujärjestelmän. Heti ensimmäisenä opettajanvuotenaan hän julkaisi ruotsinkielisen kirjasen kouluvoimistelusta ja vuonna 1867 kirjan "Voimistelun harjoitusoppi kansakoulujen tarpeeksi", joka oli ensimmäinen suomeksi ilmestynyt voimistelua käsittelevä teos. Hän toimi myös Jyväskylän ensimmäisenä kirjastonhoitajana, perusti suomenmielisen Päijänne-lehden ja oli osakas Jyväskylän kirjapainossa, joka teki sanomalehti Keski-Suomea ja joka myytiin myöhemmin Weilin+Göösille.


title: K. G. Göös

text: Göös perusti vuonna 1871 Jyväskylään opetusvälinekaupan, joka liitettiin seuraavana vuonna opettaja Alexander Georg Weilinin omistamaan kirjakauppaan ja kustannusliikkeeseen, ja niin syntyi Weilin+Göös. Göös oli yhtiön toimitusjohtajana vuosina 1872–1900 ja johtokunnan jäsen vuosina 1900–1902. Luovuttuaan toimitusjohtajan tehtävistään Göös toimi maanviljelijänä vaimonsa kotitilalla Irjalan kartanossa Janakkalassa. Yrityksen pääosa oli 1883 siirretty Helsinkiin, jonne Göös itsekin oli muuttanut asumaan. Göös toimi myös Suomen Liikemiesten Kauppaopiston ensimmäisessä johtokunnassa ja oli sen tukiosakeyhtiön perustajia. Kauppalehti perustettiin Göösin vuonna 1897 esittämän ajatuksen pohjalta, kun hän toimi lehteä kustantamaan ryhtyneen Suomen Liikemies-Yhdistyksen puheenjohtajana.


title: K. G. Göös

text: Muita Göösin toimia olivat muun muassa Hämeen läänin maanviljelysseuran puheenjohtajuus 1894–1917 ja porvarissäädyn edustajuus valtiopäivillä 1882 ja 1891. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1867 Fanny John (k. 1918), joka toimi ennen naimisiin menoaan Jyväskylän seminaarin ensimmäisenä johtajattarena. Heidän poikiaan olivat filosofian tohtori ja pääkonsuli Hjalmar Göös sekä opettaja, koulunjohtaja ja yritysjohtaja Arvid Kuha. Göösin veli oli Venäjällä asunut lennätinvirkamies, runoilija ja kääntäjä Frithiof Woldemar Göös.


title: Konveksi monikulmio

text: Geometriassa konveksi monikulmio eli kupera monikulmio on yhtenäinen monikulmio, jonka sisäpisteiden muodostama joukko on konveksi. Yhtenäisen monikulmion konveksisuudelle on voimassa seuraavat yhtäpitävät tulokset:Yhtenäinen monikulmio on aidosti konveksi, jos sen jokainen sisäkulma on aidosti pienempi kuin 180 astetta. Yhtäpitävästi monikulmio on aidosti konveksi, jos jokainen kahden kärjen välisen janan jokainen sisäpiste on monikulmion sisäpiste.


title: Konveksi monikulmio

text: Jokainen säännöllinen monikulmio on konveksi. Jokainen kolmio on aidosti konveksi.


title: Konveksi monikulmio

text: Yhtenäinen monikulmio, joka ei ole konveksi, on nimeltään konkaavi monikulmio eli kovera monikulmio. Konkaavin monikulmion jokin sisäkulma on yli 180 astetta.


title: Marika Vapaavuori

text: Marika Vapaavuori (s. 1971) on teatteritaiteen maisteri, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hän on ohjannut mm. Helsingin Kaupunginteatterissa, Tampereen Työväenteatterissa, Turun kaupunginteatterissa, Tampereen Teatterissa, Pyynikin kesäteatterissa, Vartiovuoren kesäteatterissa, Tampereen Komediateatterissa, Teatteri Telakalla, Ahaa Teatterissa ja useissa itse kokoamissaan ryhmissä.


title: Marika Vapaavuori

text: Vapaavuori valmistui Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 1999, ja esikoisohjaus "Tyhjällä tiellä" sai kantaesityksensä samana vuonna. Vapaavuori on työskennellyt teatterin lisäksi monimuotoisesti rock- ja klassisen musiikin parissa, ja hänet tunnetaan useista ja monimuotoisista yhteistöistään Juice Leskisen, Remu Aaltosen ja Dave Lindholmin kanssa. Hän on ohjannut myös säveltäjä Jouni Kaipaisen tuotantoa; "Hämäränmaassa" vuonna 2004 oli Porvoon Suvisoiton nimikkoesitys ja sai kutsun Tampereen Teatterikesän viralliseen ohjelmaan. Useista yhteistöistä Kaipaisen kanssa viimeisin oli Tampere-talossa keväällä 2013 ensi-iltansa saanut, läpisävelletty "Taikakivet"-musiikkifantasia, jonka käsikirjoitus oli Vapaavuoren. Teoksen johti kapellimestari Hannu Lintu.


title: Marika Vapaavuori

text: Vapaavuori on käsikirjoittanut myös muita näytelmiä, sketsiviihdettä ja draamaa. Sketsejä hän on kirjoittanut omien ryhmiensä lisäksi mm. Uudelle Iloiselle Teatterille ja Aleksanterin teatteriin. Vapaavuoren farssia "Kohtuuttomuus kaikessa" esitettiin Rauman kesäteatterissa kesällä 2011 ja Meri-Oulun kesäteatterissa 2012. Tuorein Vapaavuoren teksti "Otellopeli" sai kantaesityksensä tammikuussa 2014, ja se palkittiin Eino Salmelaisen palkinnolla.


title: Marika Vapaavuori

text: Teatteritöidensä lisäksi Vapaavuori on suunnitellut, käsikirjoittanut ja ohjannut useita suurtapahtumia ja tv-konsertteja, muun muassa Euroopan Nuorten Olympiafestivaalin 2009 (EYOF) avajaiset, jotka televisioitiin 49 maahan. Vapaavuoren käsialaa olivat myös televisioidut Kansalliset veteraanipäivät 2010, samoin kuin SOS-lapsikylien 50-vuotisjuhlakonsertti 2012. Marika Vapaavuori dramatisoi ja ohjasi Tasavallan Presidentin Itsenäisyyspäivän juhlakonsertin 2013.


title: Marika Vapaavuori

text: Marika Vapaavuori on naimisissa näyttelijä Lari Halmeen kanssa.


title: Marika Vapaavuori

text: Anna Karenina, ohj./Tampereen Teatteri 2018


title: Marika Vapaavuori

text: Muumi- gaala, käsik. ja ohj./Tampere Filharmonia ja Tampere- Talo 2017 kapellimestari Santtu-Matias Rouvali


title: Marika Vapaavuori

text: Kvartetti, ohj./Seinäjoen Kaupunginteatteri 2016


title: Marika Vapaavuori

text: Skavabölen pojat, ohj./Tampereen Teatteri 2015


title: Marika Vapaavuori

text: Ihmisen osa, ohj./Tampereen Teatteri 2014


title: Marika Vapaavuori

text: Otellopeli, käsik. ja ohj./Ahaa Teatteri 2014


title: Marika Vapaavuori

text: Rocky Horror Show, ohj./Turun Kaupunginteatteri 2013


title: Marika Vapaavuori

text: Risto Räppääjä ja nukkavieru Nelli, ohj./Turun Kesäteatteri/Turun Kaupunginteatteri 2013


title: Marika Vapaavuori

text: Taikakivet, käsik. ja ohj./Tampere Filharmonia 2013 kapellimestari Hannu Lintu


title: Marika Vapaavuori

text: Mielensäpahoittaja ja poika, ohj./Tampereen Työväenteatteri 2013


title: Marika Vapaavuori

text: Kolmen naisen kohtauksia, ohj./Teatteri Siperia 2012


title: Marika Vapaavuori

text: Kuin ensimmäistä päivää, ohj./Tampereen Teatteri 2012


title: Marika Vapaavuori

text: Kohtuuttomuus kaikessa, käsik. ja ohj./Meri-Oulun Kesäteatteri 2012


title: Marika Vapaavuori

text: Peppi Pitkätossu, ohj./Turun Kesäteatteri/Turun Kaupunginteatteri 2012


title: Marika Vapaavuori

text: Bremenin soittoniekat, ohj./TampereenTyöväenteatteri 2011


title: Marika Vapaavuori

text: Kohtuuttomuus kaikessa, käsik. ja ohj./Rauman Kesäteatteri 2011


title: Marika Vapaavuori

text: Kaivos- ooppera, visualisointi/Tampere Filharmonia 2010, kapellimestari Hannu Lintu


title: Marika Vapaavuori

text: Häräntappoase, sovitus ja ohj./Pyynikin Kesäteatteri 2010


title: Marika Vapaavuori

text: Elämä näyttämöllä, ohj./Helsingin Kaupunginteatteri 2010


title: Marika Vapaavuori

text: Luolanainen, käännös, sovitus ja ohj./Tampereen Komediateatteri 2009


title: Marika Vapaavuori

text: LuXus- kabaree, käsik. ja ohj./Kreatiivi/Eastway 2009


title: Marika Vapaavuori

text: Euroopan Nuorten Olympialaiset, avajaisten ja päätösjuhlan käsik. ja ohj./Tampereen kaupunki/Eastway/EYOF 2009


title: Marika Vapaavuori

text: Eemeli metkuilee, ohj./Tampereen Komediateatteri 2009


title: Marika Vapaavuori

text: Myrsky, ohj./Pyynikin Kesäteatteri/Tampere Filharmonia/Eastway 2008


title: Marika Vapaavuori

text: Taikakivet, käsik. ja ohj./Teatterituotantoyhtiö Oiva Oy/Linnanmäki 2008


title: Marika Vapaavuori

text: Koljonvirta 1808, käsik./In-Teatteri 2008


title: Marika Vapaavuori

text: Turku-Tukholma, käsik./Turun Nuori Teatteri 2008 ja 2009


title: Marika Vapaavuori

text: Tanssi mun käsi täyteen, käsik./Teatterituotantoyhtiö OIVA Oy/Aleksanterin Teatteri 2007


title: Marika Vapaavuori

text: Pelleas & Melisande- konsertti/kuunnelma, dramatisointi ja ohj./Pyynikin kesäteatteri/Tampere Filharmonia 2007


title: Marika Vapaavuori

text: Haarakonttori- musiikkinäytelmä, käsik./Turun Nuori Teatteri 2007


title: Marika Vapaavuori

text: Jäähelmi- fantasianäytelmä, käsik. ja ohj./Popzoo Promotions/Linnanmäki 2007


title: Marika Vapaavuori

text: Kertakäyttötavara-kabaree, käsikirjoittaja/Aleksanterin Teatteri 2007


title: Marika Vapaavuori

text: Arne Anka, ohj./Tampereen Työväenteatteri 2006


title: Marika Vapaavuori

text: La Tarara, ohj./Näty 2005


title: Marika Vapaavuori

text: Hämäränmaassa-lasten musiikkinäytelmä, dramatisointi Astrid Lindgrenin sadusta yhdessä Jouni Kaipaisen kanssa, ohj./Avanti! 2004 säv. Jouni Kaipainen Hämäränmaassa kutsuttiin Tampereen Teatterikesän viralliseen ohjelmistoon 2005


title: Marika Vapaavuori

text: JetSet-kabaree, käsik.ja ohj./Kreatiivi 2006


title: Marika Vapaavuori

text: @Penthouse-kabaree, käsik. ja ohj./Kreatiivi 2005


title: Marika Vapaavuori

text: Starboretum-kabaree, käsik. ja ohj./Kreatiivi 2004


title: Marika Vapaavuori

text: Juice, Remu Ja Dave kiertueella, tuottaja/Eyewitness Oy 2003


title: Marika Vapaavuori

text: Popkornia-kabaree, käsik. ja ohj./Kreatiivi 2002


title: Marika Vapaavuori

text: Lääkärileikit-kabaree, käsik. ja ohj./Kreatiivi 2001


title: Marika Vapaavuori

text: Tyhjällä tiellä, ohjaus/Teatteri Telakka 2000


title: Marika Vapaavuori

text: Taikakivet- musiikkifantasia 2013


title: Marika Vapaavuori

text: Farssi Kohtuuttomuus kaikessa 2011


title: Marika Vapaavuori

text: Sketsejä Uusi Iloinen Teatteri 2011–2013


title: Marika Vapaavuori

text: Kabareet, käsikirjoitus ohjaus ja tuotanto:


title: Marika Vapaavuori

text: Luxus 2009


title: Marika Vapaavuori

text: @Penthouse 2005


title: Marika Vapaavuori

text: Starboretum 2004


title: Marika Vapaavuori

text: Popkornia 2002


title: Marika Vapaavuori

text: Lääkärileikit 2001


title: Marika Vapaavuori

text: Seikkailufantasiat Jäähelmi 2007 ja Taikakivet 2008


title: Marika Vapaavuori

text: Koljonvirta 1808- näytelmä Suomen sodasta, Ii- teatteri 2008


title: Marika Vapaavuori

text: Aleksanterin teatteri, sketsejä ja lauluntekstejä 2007, 2008


title: Marika Vapaavuori

text: Turun Nuori Teatteri, musiikkihupailut ravintolaestradille 2006, 2007


title: Marika Vapaavuori

text: Dramatisointi Lindgrenin sadusta Hämäränmaassa 2004


title: Marika Vapaavuori

text: Sisällönsuunnittelua ja käsikirjoituksia konsertteihin, juhliin ja erilaisiin yritystapahtumiin 2004–2013


title: Marika Vapaavuori

text: Vapaavuori on saanut Vuoden Kulttuuriteko -palkinnon 2009, Suomen Puolustusvoimien pronssisen ansiolevykkeen 2010 sekä Eino Salmelaisen- palkinnon 2014.


Marika Vapaavuori


title: Lentoon

text: Lentoon on Gimmelin ensimmäinen albumi. Se myi julkaisuvuotenaan tuplaplatinaa, ja ylsi multiplatinamyyntiin julkaisua seuraavana vuonna, ja sitä on myyty yhteensä 98 073 kappaletta. Albumilta on julkaistu singlet "Etsit muijaa seuraavaa", "Roviolla" ja "Jokotai". Kahdesta ensimmäisestä singlestä on tehty myös videot. "Etsit muijaa seuraavaa" -video kuvattiin Popstars-ohjelman aikana Ranskassa.


title: Lentoon

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla, jolla se pysyi kolme viikkoa. Albumi oli yhteensä 23 viikkoa listalla.


title: Lentoon

text: Albumilla on Gimmelin jäsenten, Jenni Vartiaisen, Susanna Korvalan ja Ushma Karnanin soolokappaleet. Jennin on "Takiainen", Susannan "Liian nopea" ja Ushman "Sä oot mulle".


title: Lentoon

text: Kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Risto Asikainen, ellei toisin mainittu.


title: Johanna Rojola

text: Johanna Rojola (s. 1970 Borås, Ruotsi), taiteilijanimeltään "Roju" on sarjakuvapiirtäjä ja sarjakuva-alan monitoimija. Hän on valmistunut Angoulemen taidekoulusta vuonna 1995 ja opettaa sarjakuvan tekemistä. Omien albumeiden lisäksi hänen sarjakuviaan on julkaistu useissa lehdissä ja kokoelmissa. Piirtämisen lisäksi Rojola on toimittanut, tuottanut ja organisoinut näyttelyitä, työpajoja, seminaareja sekä festivaaleja. Suomen sarjakuvaseura myönsi Rojolalle vuonna 2016 sarjakuvaneuvoksen arvonimen.


title: Johanna Rojola

text: Johanna Rojola on myös perustanut kaksi naissarjakuvajulkaisua: "Naarassarjat"-lehden 1990-luvulla ja "Nettinarttu"-verkkolehden 2000-luvulla.


title: Kolmas Mithridateen sota

text: Kolmas Mithridateen sota (75-65 eaa.) oli kolmas ja viimeinen osa Mithridateen sotia, jotka käytiin Pontoksen ja Rooman välillä. Rooma voitti sodan Mithridateen tehtyä itsemurhan.


title: Louis Dollo

text: Louis Antoine Marie Joseph Dollo (7. joulukuuta 1857 - 19. huhtikuuta 1931) oli ranskalaissyntyinen belgialainen paleontologi, joka tunnetaan Dollon lain kehittäjänä. Vuodesta 1878 alkaen kolmen vuoden ajan hän valvoi kuuluisaa kaivausta, josta löytyi lukuisia Iguanodonin fossiileja Belgian Bernissartissa.


title: Ralf Forsström

text: Ralf Åke Forsström (s. 29. heinäkuuta 1943 Helsinki) on freelancerina toimiva suomalainen skenografi (lavastaja ja pukusuunnittelija). Hän on toiminut aiemmin muun muassa Helsingin ja Tukholman kaupunginteatterien vakituisena lavastajana sekä näyttelyarkkitehtina. Hänet on palkittu Pro Finlandia -mitalilla.


title: Ptolemaios XII

text: Ptolemaios XII Neos Dionysos Theos Filopator Theos Filadelfos (, 117–51 eaa.) oli Ptolemaios IX Soter II:n poika ja Egyptin faarao 80–58 eaa. sekä vuodesta 55 eaa. kuolemaansa asti vuonna 51 eaa.


title: Ptolemaios XII

text: Ptolemaios XII nousi valtaistuimelle Ptolemaios XI:n jälkeen vuonna 80 eaa. Vihainen väkijoukko oli lynkannyt Ptolemaios XI:n, kun tämä oli murhannut suositun hallitsijakumppaninsa Berenike III:n. Koska Ptolemaios XI kuoli ilman miespuolista perijää, ainoat mahdolliset Ptolemaios I:n linjaa jatkavat perijät olivat Ptolemaios IX:n aviottomat pojat tuntemattoman kreikkalaisen jalkavaimonsa kanssa. Pojat elivät maanpaossa Sinopessa, Pontoksen kuninkaan Mithridates IV:n hovissa. Pojista vanhimmasta tuli faarao Ptolemaios XII Neos Dionysos ja hän meni naimisiin sisarensa Tryfainan kanssa.


title: Ptolemaios XII

text: Aluksi Ptolemaios XII hallitsi sisarensa Kleopatra VI Tryfainan ja vaimonsa Kleopatra V Tryfainan kanssa, mutta Kleopatra VI:sta ei ole enää vuoden 69 eaa. jälkeen mitään merkintöjä aikakirjoissa.


title: Ptolemaios XII

text: Hallitsijakautensa aikana Ptolemaios XII yritti turvata oman ja valtakuntansa tulevaisuuden roomalaismyönteisellä politiikallaan. Vuonna 59 eaa. hän solmi ystävyyssopimuksen Rooman kanssa – maksettuaan sitä ennen huomattavat lahjukset Julius Caesarille ja Pompeiukselle. Vuonna 58 eaa. Ptolemaios XII syrjäytettiin sen jälkeen, kun roomalaiset olivat vallanneet Kyproksen, missä hänen veljensä oli hallitsijana. Ptolemaios XII:n jälkeen Egyptin valtaistuimelle nousi hänen tyttärensä Berenike IV.


title: Ptolemaios XII

text: Roomalaisten avustuksella Ptolemaios XII pääsi palaamaan Egyptiin vuonna 55 eaa. ja teloitutti Bereniken. Ennen kuolemaansa vuonna 51 eaa. Ptolemaios XII nimitti tyttärensä Kleopatra VII:n ja poikansa Ptolemaios XIII:n seuraajikseen.


title: Hypoglykemia

text: Hypoglykemia on lääketieteellinen termi matalalle verensokerille. Oireita ilmenee yleensä, kun verensokeritaso on alle 3.9 millimoolia glukoosia per litra verta. Oireita ovat muun muassa heikkous, uneliaisuus, sekavuus, hikoilu, tärinä, nälkä, ahdistus, kärsimättömyys, huimaus tai aggressiivisuus. Pahimmillaan matala verensokeri johtaa hoitamattomana tajuttomuuden kautta kuolemaan.


title: Hypoglykemia

text: Hypoglykeemisen henkilön tulisi heti nauttia hiilihydraattipitoista ravintoa veren glukoosipitoisuuden nostamiseksi. Jos henkilö on jo tajuton, ensiapuna voi sivellä suun limakalvoille esimerkiksi hunajaa tai sokeria. Ihmisillä on hyvin yksilöllisiä tapoja reagoida matalaan verensokeriin, ja siksi onkin tärkeää, että jokainen tunnistaa omat oireensa.


title: Hypoglykemia

text: Länsimaissa hypoglykemia on yleisin diabeetikoilla, joilla se johtuu yleensä liian suurista tai väärin ajoitetuista insuliinipistoksista.


title: Hypoglykemia

text: Hypoglykemialla ei ole mitään tarkkaa verensokeriarvoa rajana, mutta aikuisilla lievänä itsehoidettavana hypoglykemiana voidaan pitää alle 3.9 mM (70 mg/dl) pitoisuuksia, keskivakavana alle 3 mM (55 mg/dl) pitoisuuksia ja vakavana alle 2.2 mM 40 mg/dl pitoisuuksia. Vakavaa hypoglykemiaa poteva ei enää pysty hoitamaan tilaansa ilman apua.


title: Hypoglykemia

text: Tahdosta riippumaton hermosto reagoi hypoglykemiaan pyrkien adrenoreseptorivälitteisesti laukaisemansa stressitilan kautta kohottamaan verensokeria. Varhaisia stressitilan aikaansaamia oireita voivat olla kalpeus, hikoilu, nälkä, vapina, päänsärky, pistelevät tuntemukset, ahdistus, ärtymys ja huonovointisuus. Joitakin näitä "adrenergisia" oireita esiintyy jo lievässä hypoglykemiassa.


title: Hypoglykemia

text: Hermosolut tarvitsevat jatkuvasti verensokeria (tai ketoaineita), jonka vuoksi pidentynyt ja/tai vakavampi puutos heikentää aivojen toimintaa aiheuttaen aluksi muun muassa sekavuutta, huimausta, puheen sammallusta, heikkoutta ja väsymystä. Näitä "neuroglykopeenisiä" oireita ilmenee adrenergisten oireiden ohella keskivakavassa hypoglykemiassa. Vakava hypoglykemia voi aiheuttaa muun muassa tajuttomuuden, epileptisiä kohtauksia ja kuoleman.


title: Hypoglykemia

text: Kehon hormonivaste hypoglykemisiin kohtauksiin alentuu kohtausten toistuessa usein. Tätä ilmenee erityisesti diabeteksen insuliinihoitojen yhteydessä. Hypoglykemian adrenergiset oireet siten lievenevät, jolloin henkilön kyky havaita hypoglykemia heikkenee ja oireet voivat normaalia vaivihkaisemmin muuttua henkeä uhkaaviksi.


title: Hypoglykemia

text: Vakava hypoglykemia voi tappaa hermosoluja ja siten aivovaurioiden kautta pysyvästi heikentää esimerkiksi muistia tai ajattelutoimintaa. Sen sijaan toistuvat lievät tai keskivakavatkin hypoglykemiset kohtaukset eivät tiettävästi vaurioita hermostoa pitkälläkään aikavälillä.


title: Hypoglykemia

text: Diabeetikoilla hypoglykemiset kohtaukset voivat lisätä riskiä kuolla sepelvaltimotaudin kaltaisiin sydän- ja verisuonitautien komplikaatioihin. Kuolleisuus johtuu mahdollisesti hypoglykemian laukaisemasta adrenergisesta stressitilasta. Tämä lisää sydämen toimintaa, verenpainetta ja muutenkin verenkiertoelimistön rasitusta aiheuttaen siten esimerkiksi sydäninfarktin.


title: Hypoglykemia

text: Diabeetikoilla yleisin yksittäinen hypoglykemian syy ovat liian suuret tai huonosti ajoitetut insuliiniannokset. Muita tilaa aiheuttavia diabeteslääkkeitä ovat insuliinin tuottoa lisäävät sulfonyyliureat kuten glibenklamidi ja glinidit kuten repaglinidi.


title: Hypoglykemia

text: Erilaiset maksan- tai munuaisten toimintaa heikentävät tilat altistavat myös hypoglykemialle ne, jotka käyttävät diabeteslääkkeitä tai muita verensokeritasoihin vaikuttavia lääkkeitä kuten kiniiniä. Maksa nimittäin käsittelee useat lääkkeet toimimattomiksi ja osa lääkkeistä poistuu sellaisenaan munuaisten kautta virtsaan, joten näiden elinten vajaatoiminta aiheuttaa lääkkeiden kertymistä kehoon näiden vaikutusta voimistaen.


title: Hypoglykemia

text: Edellä mainittujen lisäksi myös monet muut tekijät voivat itsessään aiheuttaa hypoglykemian tai pahentaa tilaa muiden riskitekijöiden läsnä ollessa. Joitakin näistä pää- tai osatekijöistä ovatHypoglykemian ensihoitoon kuuluu verensokeritason välitön normalisointi.


title: Hypoglykemia

text: Tajuissaan olevalle voi antaa 10–20 g nopeasti imeytyviä hiilihydraatteja. Hyviä vaihtoehtoja ovat muun muassa 1 ruokalusikallinen hunajaa, 1–2 dl tuoremehua, 8 veteen liuotettua sokeripalaa tai hedelmä. Leipäkin käy jos muuta ei ole saatavilla.


title: Hypoglykemia

text: Jos henkilö on tajuissaan, mutta ei suostu syömään, annetaan 1 mg glukagonia pistoksena lihakseen tai ihon alle vaikkapa reiteen tai olkavarteen – pistos voidaan antaa myös vaatteen läpi. Alle 25 kg painoiselle lapselle annetaan 0.5 mg glukagonia.


title: Hypoglykemia

text: Jos potilas ei ole tajuissaan, suun kautta ei tule antaa mitään tukehtumisvaaran vuoksi. Tällöin annetaan 200 ml 10% glukoosiliuosta (20 g glukoosia) nopeana tiputuksena suonensisäisesti. Tämä toistetaan kunnes verensokeritaso on 4 mM. Mikäli suoniyhteyttä ei saada avattua tai paikalla ei ole ammattilaisia, jotka sen voisivat tehdä, annetaan glukagonipistos kuten edellä.


title: Hypoglykemia

text: Hypoglykemian toistumisen estäminen riippuu sen syistä. Verensokerin tasapainon suuria vaihteluita pitäisi pyrkiä välttämään ja syödä normaalia terveellistä ruokaa sopivin tasaisin väliajoin.


title: Hypoglykemia

text: Hypoglykemia voidaan todeta oireiden, potilaan sairashistorian ja verensokeriarvon (alle 3.9 mM) perusteella. Ilman verensokerimittausta tilan toteaminen pelkkien oireiden perusteella voi olla hankalaa.


title: Hypoglykemia

text: Kotimittauksessa käytetyt verensokerimittarit eivät välttämättä havaitse hypoglykemiaa tehokkaasti.


title: Kalle Aho

text: Kalle Aho (syntyjään Kaarlo Kustaa Brofeldt, vuodesta 1907 Kalle Aho) (6. heinäkuuta 1865, Lapinlahti – 10. syyskuuta 1936, Kotka) oli Kuopion kauppakoulun (perustettu 1887) ensimmäinen rehtori, johti ensimmäisenä varajohtajan toimessa Suomen Liikemiesten Kauppaopistoa (p. 1898), sekä oli vuonna 1897 perustetun Kauppalehden ensimmäinen päätoimittaja ja näytelmäkirjailija. Hän oli myös vuonna 1893 yksi Kuopion yhteiskoulun lupahakemuksen allekirjoittajista.


title: Kalle Aho

text: Ahon vanhemmat olivat rovasti Henrik Gustaf Theodor Brofeldt ja Karolina Fredrika Emelie Snellman. Perheeseen kuului myös kaksi muuta poikaa, Pekka ja Juhani Aho, joista ensimmäinen toimitti pitkään "Savo"-lehteä ja jälkimmäinen oli tunnettu kirjailija. Aho oli naimisissa Eva Vilhelmina Steniuksen (s. 1870) kanssa 1890–1923. Metsänhoitaja Timo Kullervo Brofeldt (s. 1894) oli heidän poikansa.


title: Kalle Aho

text: Koulutukseltaan Aho oli ylioppilas Kuopion lyseosta (1884), jonka jälkeen hän jatkoi Raahen Porvari- ja Kauppakouluun (1886). Aho oli stipendiaattina Saksassa ja Itävallassa 1899–1900. Hän otti osaa poliittiseen elämään suomalaisen puolueen nuorsuomalaisen suuntauksen edustajana. Hän osallistui passiiviseen vastarintaan, jonka vuoksi kenraalikuvernööri Bobrikov karkotti hänet vuonna 1903 valtiollisiin syihin vedoten. Karkotusajan hän vietti Yhdysvalloissa ja oli mukana siirtolaislehtien teossa. Suomeen palattuaan hän työskenteli Kuopion kaupungin edustajana viimeisillä säätyvaltiopäivillä 1905-06. Sen jälkeen hän siirtyi politiikasta liike-elämän palvelukseen. Aho työskenteli vuosina 1905–1906 A.Ahlström Osakeyhtiön Tampereen alueen sahojen isännöitsijänä ja sen jälkeen Pohjoismaiden Osakepankin johtokunnan jäsenenä 1907–1916. Vuosina 1916–1936 hän toimi sahateollisuudessa vaikuttaneen Halla-yhtiön toimitusjohtajana Kotkassa.


title: Kalle Aho

text: Aho julkaisi näytelmiä ja toimitti yhden tietoteoksen:


title: Kriitikko

text: Kriitikko (kreikan sanasta κριτικός, ”erittelytaitoinen”) eli arvostelija tutkii ja arvottaa jotakin yksittäistä taiteen tai kulttuurin alaa tai useampia aloja. Kriitikoksi kutsutaan usein myös henkilöä, joka arvostelee jotakin ilmiötä toistuvasti.


title: Kriitikko

text: Sanat kriitikko ja kritiikki viittaavat tavallisesti jonkun henkilön valitseman alan tai alojen järjestelmälliseen tutkimukseen. Niillä tarkoitetaan yleensä tähän työhön omistautumista, pikemminkin kuin vain henkilökohtaisten mielipiteiden lausumista.


title: Kriitikko

text: Suomalaisen kritiikin historiasta voi mainita esimerkiksi J. V. Snellmanin ja Zachris Topeliuksen, jotka molemmat toimivat aikoinaan kriitikoinakin osana toimittajan töitään. Kriitikot alkoivat toimia Suomessa 1800-luvulla, mutta vasta 1900-luvun alussa alkoivat vaikuttaa ensimmäiset ammatti- tai ammattimaisesti toimivat kriitikot sanomalehdissä.


title: Kriitikko

text: Kriitikko saattaa erikoistua jonkin taiteenalan tutkimiseen ja kritiikkiin, tai hän saattaa valita kritiikkinsä kohteeksi useita taiteenaloja. Taidekriitikot kirjoittavat tavallisesti sanomalehtiin, aikakauslehtiin tai muihin julkaisuihin, kirjoihin tai verkkosivuille.


title: Kriitikko

text: Suomessa on vain muutamia päätoimisia kriitikoita. Suurin osa työskentelee avustajina sanomalehdissä tai muissa julkaisuissa muun työnsä ohella. Suomen arvostelijain liitto ilmoittaa verkkosivullaan, että sillä on lähes tuhat jäsentä. Järjestö on jakautunut jaoksiin eri taiteenalojen mukaan, joita ovat elokuva, kirjallisuus, kuvataide, musiikki sekä tanssi ja teatteri.


title: Kriitikko

text: Yleisradion elokuussa 2008 julkaiseman Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä kulttuuriammateista vähiten arvostettuja ovat lausuntataiteilija, underground-taiteilija, kulttuuritoimittaja, taidegalleristi ja kriitikko. Kyselyn arvostetuimpia olivat kirjailija, näyttelijä, klassisen musiikin säveltäjä, elokuvaohjaaja, kapellimestari ja taidemaalari.


title: Kc

text: Kc tarkoittaa seuraavia:


title: Jarella

text: Jarella on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä sankaritar. Jarella on Mikrokosmoksessa sijaitsevan K'Ai-planeetan kuningatar ja Hulkin tyttöystävä. Hahmon loivat Roy Thomas ja Herb Trimpe. Jarella esiintyi ensimmäisen kerran "Incredible Hulk" -lehden numerossa 140.


title: Jarella

text: Suomessa Jarella esiintyi ensimmäisen kerran "Vihreä Mies Hulk" -lehden numerossa 6 (1983).


title: Lintulammen Palloseura

text: Lintulammen Palloseura (LiPS) on vuonna 1993 perustettu oululainen kaukalopalloseura. Seuran puheenjohtajana toimii Teemu Pohjonen.


title: Lintulammen Palloseura

text: Seuran miesten edustusjoukkue pelaa 1. divisioonassa.


title: David Brabham

text: David Brabham (s. 5. syyskuuta 1965 Wimbledon, Lontoo) on australialainen autourheilija, Le Mansin 24 tunnin voittaja (2009) ja entinen Formula 1 -kuljettaja. Hän ajoi F1-urallaan Brabham- ja Simtek-talleissa. Brabham on lajin maailmanmestarin Jack Brabhamin nuorin poika.


title: David Brabham

text: Brabhamin ammattilaiskilpaura alkoi Australiassa vuonna 1983. Siellä hän ajoi kartingia kaksi vuotta. Sen jälkeen hän siirtyi Touring car -sarjaan yhdeksi vuodeksi. Vuonna 1986 hän vaihtoi Formula Ford 1600 -sarjaan ja sen jälkeen Formula Atlantic -sarjaan vuodeksi 1987. Muutto Australiasta Eurooppaan Camel-sponsorin alla vuonna 1989 auttoi häntä liittymään Bowmanin talliin ja voittamaan Britannian Formula 3 -mestaruuden.


title: David Brabham

text: Brabhamin kilpaileminen Formula 1 -sarjassa ei alkanut onnistua. 14 kisassa hän pääsi kilpailuun mukaan vain kahdeksan kertaa, moottorina oli kilpailukyvytön Judd (parhaaksi tulokseksi jäi Ranskan GP:n 15. sija). Tämän takia hänen paikkansa tallissa vietiin kauden lopussa. Brabham liittyi Tom Walkinshaw Racing Jaguar -talliin vuonna 1991 ja sinä vuonna voitti Span 24 tunnin ajon Nissanilla. Vuonna 1992 hän voitti Daytonan 24 tunnin ajon Jaguarilla GTP-luokassa.


title: David Brabham

text: Brabham palasi Formula 1:een vuonna 1994 Simtekille, joka kärsi Roland Ratzenbergerin kuolemasta San Marinon Grand Prix'n aika-ajoissa. Vaikka Brabham teki kaikkensa motivoidakseen talliaan parempiin suorituksiin, häneltä loppuivat sponsorirahat ja lopetti Formula 1 -uransa kauden päätteeksi (kilpailuista parhaaksi tulokseksi jäi Espanjan GP:n 10. sija) aloittaakseen taas touring car -kilpailun. Vuoden 1995 BTCC BMW -kausi ei ottanut onnistuakseen, mutta onnistumisiin lukeutui vuonna 1996 JGTC:llä saavutettu GT500-mestaruus McLaren F1 GT-R:llä ja Bathurst 1000-kilpailu vuonna 1997.


title: David Brabham

text: Brabham voitti Professional Sport Car -mestaruuden Yhdysvalloissa Panoz-tallissa vuonna 1998 ja vuonna 1999 Petit Le Mans -kilpailun myös Panozilla. Vuodesta 1999 lähtien hän on ajanut Amerikan Le Mans -sarjassa. Hän on osallistunut Bathurstin 24 tunnin ajoon muutamia kertoja, joista tuloksina olivat keskeytykset. Hän voitti Sebringin 12 tunnin ajon GT1-luokassa vuonna 2005 (kokonaistuloksissa hän oli neljäs).


title: David Brabham

text: Vuoden 2006 Le Mansin 24 tunnin ajossa hän oli neljäs GT1-luokassa (9. kokonaiskilpailussa) Aston Martin DBR9 -autolla Russian Age Racing -tallissa.


title: David Brabham

text: Kilpa-ajojen ohella Brabham on harrastanut hyväntekeväisyystyötä sekä toiminut vihreämmän ja kestävän kehityksen mukaisen kilpa-autoilun lähettiläänä. Vuonna 2018 hän perusti kilpa-autoja valmistavan Brabham Automotiven, ja yhtiön tavoitteena on osallistua muun muassa FIA WEC -kestävyysajosarjaan vuonna 2021 sekä vuoden 2022 Le Mansin 24 tunnin ajoihin.


title: David Brabham

text: Brabhamin kaksi vanhempaa veljeä Geoff ja Gary, veljenpoika Matthew sekä Davidin oma poika Sam ovat myös kilpa-ajajia.


title: Kantatie 81

text: Kantatie 81 on Koillismaalla ja Lapin läänissä kulkeva kantatie. Tie alkaa Rovaniemen Saarenkylästä, kulkee itäkaakkoon Kemijoen pohjoisrantaa Vanttauskoskelle, jossa tie ylittää joen. Tie jatkuu Kemijoen etelärantaa seuraillen Auttiin, jossa Kemijoki kääntyy kohti pohjoista. Tie jatkuu itäkaakkoon, kulkien Pernun ja Perä-Posion kylien sekä Posion keskustaajaman lävitse edelleen Kuusamon Nissinvaaraan, jossa se päättyy valtatielle 5. Tien pituus on 182 kilometriä. Tien laatu on vaihteleva.Kantatie 81 oli nykyisellä paikallaan jo vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä. Alun perin tiellä oli kolme lossia: Kemijoen ylittäneet Oikaraisten ja Pekkalan lossit Rovaniemen maalaiskunnassa sekä Yli-Kitkan ylittänyt Mourusalmen lossi Posiolla. Oikaraisen lossi jäi sivuun 1950-luvulla, kun Oikaraisen ja Saarenkylän välinen tie valmistui. Pekkalan lossi poistui käytöstä, kun Vanttauskosken voimalaitos valmistui vuonna 1972 ja kantatie linjattiin ylittämään Kemijoki voimalaitoksen patoa pitkin. Mourusalmen lossi on korvattu sillalla 1980-luvun alussa.


title: Sääksmäen silta

text: Sääksmäen silta valmistui vuonna 1963 osaksi Helsingin ja Tampereen välistä valtatietä 3. Nykyään moottoritieksi rakennettu kolmostie kuitenkin ylittää Vanajaveden lännempänä Valkeakosken Konhossa.


title: Sääksmäen silta

text: Sillan suunnitteli tanskalainen insinööritoimisto Chr. Ostenfeld & W. Jønson, joka oli myös Suomen pisimmän riippusillan, Kirjalansalmen sillan suunnittelija. Sääksmäen 3-aukkoisen sillan pääjänne on 155 metriä ja reunajänteet 25 metriä kumpikin. Se oli jänneväliltään Suomen toiseksi pisin silta vuoteen 1993 asti, jolloin valmistui Tähtiniemen silta.


title: Sääksmäen silta

text: Siltaa peruskorjattiin vuodet 2003–2005, ja virallisesti se otettiin korjauksen jälkeen käyttöön 10. lokakuuta 2005. Peruskorjaukseen sisältyi muun muassa sillan reunoilla sijaitsevien jalkakäytävien uusiminen, sillan valaistuksen uusiminen, uudelleenmaalaus ja ajoradan kaventaminen 7,5 metrin levyiseksi. Kunnostus maksoi noin kaksi miljoonaa euroa.


title: Amarillo Slim

text: Thomas Austin Preston Jr. eli Amarillo Slim (31. joulukuuta 1928, Johnson, Arkansas – 29. huhtikuuta 2012, Austin, Texas) oli yhdysvaltalainen ammattipeluri ja vedonlyöjä, joka menestyi erityisen hyvin pokerissa.


title: Amarillo Slim

text: Uransa alkuvaiheessa hän elätti itseään pokerilla pelaten kerrallaan vain pienehköistä poteista (rounder) ja kierteli ympäri Yhdysvaltoja haeskelemassa pokerivastustajia yhdessä Doyle Brunsonin ja Sailor Robertsin kanssa. Vuonna 1972 hän sai päävoiton World Series of Pokerissa Las Vegasissa.


title: Amarillo Slim

text: Preston oli tunnettu televisiokasvo ja hän on esiintyi aiemmin muun muassa Robert Altmanin vuonna 1974 ohjaamassa elokuvassa California Split. Prestonin elämästä on myös valmisteilla elokuva, jonka ohjaa Miloš Forman ja jonka pääosaa esittää Nicolas Cage. Preston on myös omaelämäkerrassaan maininnut pelanneensa Yhdysvaltojen presidenteistä Lyndon Johnsonin sekä Richard Nixonin kanssa.


title: Amarillo Slim

text: Kokaiinikeisari Pablo Escobarin väki kidnappasi Prestonin Kolumbiassa luullen tätä toiseksi henkilöksi. Vuonna 2006 Prestonin autoa ammuttiin, mutta mies säilyi vahingoitta.


title: Amarillo Slim

text: Elokuussa 2007 Amarillo Slimin pokeriuran turnausansiot The Hendon Mob -tietokannan mukaan ylittivät 0,6 miljoonaa dollaria. Slim itse kertoi pokeriurallaan "hävinneensä yli 30 miljoonaa dollaria", mutta "voittaneensa niin paljon enemmän, että ette uskoisi jos kertoisin".


title: Handley Page Halifax

text: Handley Page Halifax on brittiläinen toisessa maailmansodassa käytetty nelimoottorinen raskas pommikone. Kone palveli myös liitokoneiden hinaajana, ambulanssikoneena, rahdin- ja matkustajien kuljetuskoneena sekä meritiedustelukoneena.


title: Handley Page Halifax

text: Koneesta suunniteltiin alun perin kaksimoottorinen versio vastaamaan spesifikaatioon P.36/13, mutta koneesta ei kahdella moottorilla saatu riittävän hyvää, joten Handley Page päätti vastoin alkuperäistä spesifikaatiota siirtyä käyttämään neljää Rolls-Royce Merlin -moottoria. Kilpailija Avro Manchester päätyi tuotantoon kahta Rolls-Royce Vulture -moottoria käyttävänä, mutta kärsi ongelmista epäluotettavien ja kokoonsa nähden alitehoisten moottorien takia.


title: Handley Page Halifax

text: Kone lensi ensilentonsa 25. lokakuuta 1939, pari kuukautta sodan alkamisen jälkeen, ja ensimmäiset sarjakoneet saapuivat laivuekäyttöön (35 Squadron) marraskuussa 1940.


title: Handley Page Halifax

text: Puolustusaseistuksena oli kaksi kevyttä konekivääriä nokassa, kaksi pyrstön tornissa ja yhdet molemmissa kyljissä. Moottoreina olivat 1 280 hevosvoiman Merlin X:t. Kolmannessa tuotantosarjassa polttoainesäiliöitä suurennettiin.


title: Handley Page Halifax

text: Kakkosversiossa oli tehokkaammat 1 390 hevosvoiman moottorit ja kyljen konekiväärien sijasta aseistuksena oli rungon yläpuolella kahden konekiväärin torni.


title: Handley Page Halifax

text: Mallissa II Series IA rungon päällä ollut konekivääritorni vaihdettiin kaksikonekiväärisestä Boulton Paul Type C -tornista 4-konekivääriseksi Boulton Paul Type A -torniksi, joka oli aerodynaamisempi, sekä nokka uusittiin, samalla poistui toinen nokan konekivääreistä. Moottorit olivat uudempaa mallia. Pitkällisten testien jälkeen sivuperäsimet muotoiltiin uudelleen kolmiomaisesta neliöksi samalla, kun niiden pinta-alaa kasvatettiin lento-ominaisuuksien parantamiseksi. Tämä oli ratkaisu tuhoisiin onnettomuuksiin, joissa täyteen kuormattu kone oli joutunut selittämättömästi hallitsemattomaan selkäkierteeseen.


title: Handley Page Halifax

text: Kolmosversiossa moottorit vaihdettiin Merlineistä tehokkaampiin Hercules-tähtimoottoreihin. Joissakin koneissa oli myös pohjassa yksi raskas konekivääri. Malli III oli eniten valmistettu Halifax-malli.


title: Handley Page Halifax

text: Kuutosversiossa oli tehokkaammat versiot Hercules-moottorista, mahdollisuus sijoittaa pommikuiluun lisäpolttoainesäiliö sekä uudelleenmuotoillut siivenkärjet.


title: Handley Page Halifax

text: Kuninkaallisten ilmavoimien rannikkovartiosto (RAF Coastal Command) operoi toisen maailmansodan aikana enimmillään yhdeksää Halifax-laivuetta. Koneista käytettiin tyyppimerkintöjä GR.Mk II, GR.Mk V ja GR.Mk VI, riippuen mistä mallista koneet oli muutettu. Rannikkovartiosto käytti koneita laivojen ja sukellusveneiden torjuntaan sekä meteorologisten havaintojen tekemiseen.


title: Handley Page Halifax

text: Monia Halifax -koneita muutettiin liitokoneidenhinaustehtäviin tyyppimerkinnöillä A.Mk III, A.Mk V ja A.Mk VII.


title: Handley Page Halifax

text: Sekä II-, VI- että VII-malleista tehtiin kuljetuskoneversiot joista oli poistettu sekä konekiväärit että pommikuilu, ja lisätty penkit. Joissakin kuljetusmalleissa oli myös pohjassa luukku laskuvarjohyppyä varten.


title: Handley Page Halifax

text: Suuri määrä Halifax-koneita muutettiin sodan jälkeen siviilikoneiksi; niitä käytettiin Englannissa vielä 1950-luvulla rahtikoneina tyyppinimellä Halton Mk I.


title: Keplerin yhtälö

text: Keplerin yhtälö on eräs taivaanmekaniikan perustavimmista yhtälöistä. Se ilmaisee yhteyden kahden taivaankappaleiden (planeetta, asteroidi, komeetta, tms.) liikkeiden laskemisessa tarvittavan suureen, keskianomalian formula_1 ja eksentrisen anomalian formula_2, välillä. Keplerin yhtälö on näennäisesti yksinkertainen:


Keplerin yhtälö


title: Keplerin yhtälö

text: missä formula_4 on taivaankappaleen radan eksentrisyys. Yhtälössä sekä formula_2 että formula_1 on lausuttu radiaaneina. Varsinainen ongelma on, että tyypillisesti formula_1 ja formula_4 tunnetaan, ja eksentrinen anomalia formula_2 täytyisi saada selville. Tämän ratkaiseminen ei ole mitenkään mahdollista analyyttisesti vaan ratkaisussa joudutaan aina turvautumaan numeerisiin menetelmiin.


title: Keplerin yhtälö

text: Yllä oleva muoto Keplerin yhtälöstä on voimassa ellipsiradoille. Hyperbeliradoille se pätee myös, mutta tällöin kulma formula_2 on imaginäärinen. Paraabeliradalle yhtälöstä on olemassa oma erikoistapauksensa, jota kutsutaan "Barkerin yhtälöksi".


title: Keplerin yhtälö

text: Jos taivaankappaleen rata halutaan esittää ajan funktiona, lasku vaatii käytännössä eksentrisen anomalian ratkaisemista jokaista aika-askelta varten. Tästä syystä Keplerin yhtälön mahdollisimman tehokas ratkaisu on tärkeää. Yhtälön muoto tuottaa kuitenkin hankaluutta, sillä jos rata on hyvin soikea eli formula_4 on lähellä ykköstä ja etenkin jos tämän lisäksi formula_1 on pieni (lähellä nollaa), yhtälön iterointi suppenee varsin hitaasti ja voi olla numeerisesti epätarkka. Tästä syystä erilaisia menetelmiä yhtälön ratkaisemiseksi on esitetty satoja.


title: Keplerin yhtälö

text: Eräs kätevimpiä menetelmiä on seuraava. Merkitään formula_13, ja lasketaan tämän ensimmäinen ja toinen derivaatta formula_2:n suhteen eli formula_15 ja formula_16. Nyt yhtälö voidaan ratkaista valitsemalla alkuarvoksi formula_17 ja iteroimalla kaavasta


title: Keplerin yhtälö

text: kunnes haluttu tarkkuus on saavutettu (eli kunnes formula_19, missä formula_20 on yleensä luokkaa 10 tai pienempi). Tämä menetelmä toimii aina ja suppenee hyvin nopeasti.


title: Mecklenburg-stadiaali

text: Mecklenburg-stadiaali oli Veiksel-jääkauden viimeinen kylmä jakso noin 16 500-14 700 vuotta sitten. Lämpeneminen ja jäähtyminen vuorottelivat jääkauden loppupuolellakin. Kylmää tuli 17 000-16 000 vuotta sitten. Vasta 15 900 vuotta sitten lämpeni vain hiukan. Valtameren pohjan hiekkakerrostumista päätellen Atlantilla ajelehti runsaasti jäätä välillä 17 500-14 600 vuotta eli 14 800-12 450 radiohiilivuotta sitten. Tällöinkin ilmasto vaihteli huomattavasti. Kylmä kausi huipentui 16 600 vuotta sitten. Noin 15 900 vuotta sitten alkoi lämmetä, mutta 15 700 vuotta sitten Pohjois-Atlantin kylmän ja lämpimän vesimassan raja, polaaririntama alkoi edetä taas.


title: Sammon puolustus

text: Sammon puolustus on Akseli Gallen-Kallelan vuonna 1896 maalaama taideteos, joka on nykyisin esillä Turun taidemuseon kokoelmissa. Merkkiteoksen luonnos valmistui vuonna 1894.


title: Sammon puolustus

text: "Sammon puolustuksessa" on kuvattu Kalevalasta sammon ryöstöä kuvaava tilanne, jossa Väinämöinen miehineen puolustaa Pohjolasta ryöstettyä sampoa Louhelta ja hänen miehiltään. Temperamaalauksen mitat ovat 122 cm × 125 cm.


title: Sammon puolustus

text: Tarinan mukaan Sammon puolustus oli rikkaan taiteiden suosijan Salomo Wuorion tilausteos. Maalauksen valmistuttua se sijoitettiin hänen kotinsa ruokasaliin, mutta palautettiin kuitenkin melko pian takaisin taiteilijalle. Syyksi kerrottiin, että talon emännän mielestä maalaus oli liian provosoiva, väkivaltainen ja värikäs katsottavaksi.


title: Sammon puolustus

text: Aleksi Gallen-Kallela laati samannimisen teoksen myös osana kattofreskoja Suomen paviljonkiinPariisin maailmannäyttelyssä 1900. Taiteilija palkittiin maailmannäyttelyssä ja esillä ollut teoskokonaisuus oli kansainvälisesti yksi taiteilijan uran kohokohtia. Kattofreskot kuitenkin tuhoutuivat paviljonkia purettaessa. Teoksen kokoa 146 cm × 152 cm oleva guassiluonnos paperille vuodelta 1899 on edelleen tallessa ja kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin. Uuden version Sammon puolustus -kattofreskostaan taiteilija maalasi vuonna 1928 Suomen kansallismuseoon.


title: Woodin metalli

text: Woodin metalli on metalliseos, joka sisältää 44,5 % vismuttia, 35,5 % lyijyä, 10,0 % kadmiumia ja 10,0 % tinaa. Woodin metallin sulamispiste on noin 71 °C.


title: Woodin metalli

text: Woodin metallia käytetään alhaisen lämpötilan juote- ja valumetallina, tulessa sulavina venttiileinä sprinklerijärjestelmissä. Isossa-Britanniassa Woodin metallia on käytetty lääketieteelliseen tarkoitukseen käytetyissä kaasupulloissa metallisinettinä, joka sulaa tulipalossa ja päästää sisällön ulos ehkäistääkseen räjähdyksen vaaraa. Metallia käytetään myös röntgenkuvauksessa säteilysuojina, joita on helppo valaa kovasta vaahtomuovista valmistettavien muottien avulla.


title: Woodin metalli

text: Woodin metallista on aiemmin tehty pilailulusikoita jotka sulavat kun niillä sekoittaa kuumaa kahvia, mutta niitä ei enää valmisteta lyijyn ja kadmiumin myrkyllisyyden vuoksi. Fieldin metalli on myrkytön vastaavanlainen sekoitus.


title: Woodin metalli

text: Woodin metallin tiheys on 9,7 kg/dm³.


title: Eva O

text: Eva O (kokonimeltään Eva Ortiz, synt. 1961) on yhdysvaltalainen punk rock-, deathrock- ja goottirockmuusikko sekä goottisuuntauksen uranuurtaja. Hänet tunnetaan dramaattisesta äänestään, raskaasta kitaroinnistaan sekä töistään deathrock-yhtye Christian Deathissa ja edesmenneen aviomiehensä Rozz Williamsin kanssa perustamassa Shadow Project -yhtyeessä. Evan osallisuus näissä yhtyeissä ansaitsi hänelle lehdistöltä ja yleisöltä "pimeyden kuningatar"-arvonimen. Evaa on myös nimitetty "yhdeksi Yhdysvaltojen goottipiirien säväyttävimmistä hahmoista" sekä "Gitane Demonen lisäksi ainoaksi jäljellä olevaksi gootin jumalattareksi."


title: Eva O

text: Eva O nauttii laajaa kulttisuosiota ja esiintyy edelleen sooloartistina tai yhtyeensä Mz Eva O and Her Guns kanssa. Vuonna 2007 hän liittyi Christian Death -yhtyeen muunnelmaan, Christian Death 1334:n, joka koostuu alkuperäisistä jäsenistä paitsi että siinä Eva laulaa Rozz Williamsin sijasta.


title: Eva O

text: Eva syntyi vuonna 1961 ja muutti vuonna 1979 Los Angelesiin, Kaliforniaan unelmanaan rocktähden ura. Long Beachilla hän perusti paikallisen tyttöpunkyhtyeen Speed Queens, joka toimi vuosina 1980–1982. Eva oli tuolloin liian ujo toimiakseen laulajana, joten hän soitti kitaraa ja toimi taustalaulajana. Speed Queensin hajottua Eva ja basisti Sandra Ross hankkivat rumpalin ja perustivat yhtyeen Super Heroines. Samoihin aikoihin hän tapasi Rozz Williamsin, joka oli perustamassa deathrockyhtyettä Christian Death.


title: Eva O

text: Super Heroines julkaisi kolme albumia. Kun Rikk Agnew jätti Christian Deathin pyysi Rozz Evaa yhtyeeseen kitaristiksi. Eva soitti Christian Deathissa jonkin aikaa, ja oli mukana tämän yhtyeen vuoden 1982 albumilla "Only Theatre of Pain", jonka katsotaan aloittaneen koko Yhdysvaltojen goottisuuntauksen, ja sitä pidetään usein ensimmäisenä deathrock-albumina. Yhtyeeseen liittyi muita jäseniä, joista yksi soitti myöhemmin myös Super Heroinesissa. Yhtye äänitti viimeisen albuminsa "Love And Pain" vuonna 1983, mutta se julkaistiin vasta kahdeksan vuoden päästä.


title: Eva O

text: 1980-luvun puolessä välissä Eva vietti paljon aikaa Richard Ramirezin kanssa. Ramirez suoritti lukuisia sarjamurhia San Franciscossa ja joutui niistä oikeuteen. Eva O palasi lopulta Rozz Williamsin luokse. Vuonna 1988 Rozz kosi Evaa, he menivät naimisiin ja muuttivat San Franciscoon. Siellä ollessaan Eva kiinnostui Anton LaVeyn sekä Boyd Ricen kirjoituksista ja hänestä tuli satanisti. Ajan kulukseen Rozz ja Eva perustivat uuden yhtyeen, Shadow Projectin, joka julkaisi kaksi albumia 1990-luvulla. Yhtye kuvaili tyyliään "oudoksi sekoitukseksi metallista deathrockia ja punkia." Tässä yhtyeessä Eva O kirjoitti suuren osan kappalemateriaalista, jota luonnehtivat raskaat kitarat. Kirjoittaja Gavin Baddeleyn mukaan Shadow Project oli osin luomassa nousevaa goottimetallisuuntausta. Toisen albumin "Dreams for the Dying" julkaisemisen jälkeen Eva ja Rozz alkoivat kirjoittaa uutta kappalemateriaalia. Christian Death perustettiin uudelleen Shadow Projectin kokoonpanolla ja julkaisi kaksi uutta albumia. Shadow Project teki viimeisen kiertueen "In Tuned Out"-livealbumin jälkeen. Vaikka Eva O ei koskaan pitänyt itseään Christian Deathin virallisena jäsenenä vaan lähinnä sessiomuusikkona, hänen työnsä siinä yhtyeessä ja Shadow Projectissa ansaitsi hänelle lehdistöltä "pimeyden kuningatar"-arvonimen.


title: Eva O

text: Eva äänitti vuonna 1993 sooloalbumin "Past Time". Vuonna 1994 hän alkoi työstää toista sooloalbumia. Se kulki alun perin nimellä "Angels Fall for a Demons Kiss". Kuitenkin luettuaan Billy Grahamin kirjan "Enkelit" hänelle selvisi enkelien arvojärjestys ja muutti levyn nimen muotoon "Demons Fall for an Angel's Kiss" ja uudelleenkirjoitti suuren osan levyn materiaalista. Levy oli yleisilmeeltään rauhallisempi ja hillitympi verrattuna Evan aiempaan karkeaan ja villiin tuotantoon. Julkaisua seuranneessa lehdistötilaisuudessa hän kertoi kääntyneensä kristinuskoon.


title: Eva O

text: Rozz Williams riisti henkensä 1. huhtikuuta 1998. Toukokuun 12. samana vuonna julkaistiin viimeiseksi jäänyt Shadow Project -albumi "From the Heart".


title: Eva O

text: Vuonna 1999 Eva pääsi saksalaiselle MCM Music -levy-yhtiölle ja julkaisi sooloalbumin "Damnation (Ride the Madness)". Se oli ensimmäinen osa hänen "Damnation Salvation" -teostaan, joka käsittelee yksityiskohtaisesti hänen okkultistista taustaansa. Musiikillisesti se oli hyvin synkeä deathrock-albumi tanssittavilla industrial-vaikutteilla. Albumi ei miellyttänyt kaikkia Evan vanhan tyylin ihailijoita, vaikka "Damnation" sai myönteisiä arvioita lehdistöltä.


title: Eva O

text: Vuonna 2005 Eva äänitti ja julkaisi teoksen toisen osan "Damnation/Salvation", koko nimeltään "Damnation (Ride the Madness)/Salvation (Are You Ready to Die?)". Albumilla on mukana jäseniä Teksasin industrial-yhtye Audio Paradoxista: Josh Pyle (koskettiment, ohjelmointi), River Tunnell (basso) ja Kristian Rosentrater (rummut). "Damnation/Salvation" jatkoi Evan okkultististen ja satanististen taustojen käsittelyä, ja näiden aiheiden vuoksi levyä kieltäydyttiin jakamasta Yhdysvalloissa. Eva itse on korostanut, että albumia tulisi kuunnella kokonaisuutena, jotta sen täyden tarkoituksen voi ymmärtää. Hänen mukaansa albumia ei tulisi tuomita sen kansikuvan, kappaleluettelon tai sen muutaman ensimmäisten kappaleiden sanoitusten perusteella. "Damnation/Salvation" palasi lähemmäs Evan kirjoittamaa Shadow Project -kappalemateriaalia, ja albumia on kuvailtu progressiiviseksi ja metalliseksi deathrockiksi. Evan kitaratyöskentelyä albumilla on luonnehdittu Black Sabbath-tyylisen raskaaksi ja uhkaavaksi. "Damnation/Salvation" sai ylistäviä arvioita lehdistöltä.


title: Eva O

text: Eva O teki sooloesiintyjänä sekä yhtyeensä kanssa konsertteja Yhdysvaltojen ja Euroopan maitten kuten Englannin, Saksan ja Ranskan goottiklubeilla vuosina 2005 ja 2006. Vuonna 2007 hän liittyi Christian Death -yhtyeen muunnelmaan, Christian Death 1334:n, joka koostuu alkuperäisistä jäsenistä paitsi että siinä Eva laulaa Rozz Williamsin sijasta. Yhtye kiersi Eurooppaa saman vuoden lopulla.


title: Eva O

text: Oltuaan 14 vuotta kristitty ja julkaistuaan 3 kristillissävyistä albumia, huhujen mukaan Eva alkoi kääntyä pois uskostaan. Kesäkuussa 2007 julkaistussa saksalaisessa Deathrock-lehdessä kirjoittaja Philip Henken kertoo artikkelissa "The Story of O", että "kun kysyin hänen (Evan) kristinuskoon kääntymisestään, hän kertoo jättäneensä uudestisyntyneen kristityn taustansa taakseen." Eva kertoo tuossa artikkelissa:


title: Varjakka

text: Varjakka voi tarkoittaa:


title: Taisteluplaneetta Galactica (alus)

text: Taisteluplaneetta Galactica on fiktiivinen avaruusalus samannimisissä kahdessa televisiosarjassa. Tämä artikkeli käsittelee uuden sarjan Galacticaa.


title: Taisteluplaneetta Galactica (alus)

text: Taisteluplaneetta Galactica rakennettiin yhtenä ensimmäisistä 12 taisteluplaneetasta ensimmäisen Cylon-sodan aikana. Uuden sarjan alussa se oli 50 vuotta vanha alus, mutta silti taistelukuntoinen. Galactica oli laivaston ainoa alus, jonka tietokoneita ei ollut linkitetty, joten se päätettiin poistaa palveluskäytöstä ja muuttaa museoksi kunnianosoitukseksi sen osasta ensimmäisessä sodassa.


title: Taisteluplaneetta Galactica (alus)

text: Taisteluplaneetan koko ei selviä sarjassa, mutta se on arviolta 1500–2000 metrin mittainen. Galactican hangaarit sijaitsevat keskirungon molemmilla puolilla ja ne ovat noin 600 m pitkät. Hangaarit toimivat hävittäjien lähtö-, huolto-, korjaus-, rakennus- ja laskeutumisalueina. Niiden yläosat, joihin hävittäjät laskeutuvat, ovat koko hangaarin mittaisina. Niiden alapuolella on hävittäjien huolto- ja laukaisupaikat. Normaali Battlestar kuljettaa mukanaan 80 MK-VII Viperiä ja 10 Raptoria. Galacticalla vain toinen hangaari on toiminnassa, sillä vasemmanpuoleinen on muutettu museoksi. Galactican on vedettävä hangaarit rungon sisään ennen kuin se voi tehdä FTL-hypyn.


title: Taisteluplaneetta Galactica (alus)

text: Galactican pääasiallisen työntöjärjestelmän muodostavat 6 suurta alivalonnopeusmoottoria, joista neljä sijaitsee rungon ulkopuolella. Ohjausjärjestelmän muodostavat 40 ohjausmoottoria, jotka on sijoitettu neljän moottorin kimpuissa ympäri runkoa. FTL-hypyt taas ovat valoa nopeammin matkustamiseen.


title: Taisteluplaneetta Galactica (alus)

text: Galactica pääaseistuksen muodostavat 24 raskasta tykkitornia. Ohjus- ja hävittäjäpuolustuksen muodostavat 392 pientä sarjatulta ampuvaa tykkitornia, jotka on sijoiteltu ympäri runkoa. Näiden lisäksi Galacticalla on viisi ydinkärkeä.


title: Taisteluplaneetta Galactica (alus)

text: Panssarointi on "uritettu". Pienet tykkitornit sijaitsevat sen syvennyksissä. Panssaroinnin tehosta saa käsityksen minisarjan toisessa jaksossa, kun Galacticaa ammutaan ydinkärjellä. 85 ihmistä kuolee, mutta tämä johtuu tulipalon sammuttamiseen käytetystä ilman poistosta (alokkailla ei ollut avaruuspukuja). Galactica tarvitsisi 5000 hengen miehistön, mutta sarjassa miehistön vahvuus on vain 2500.


title: Taisteluplaneetta Galactica (alus)

text: Galactican ilmavoimat muodostaa noin 30-50 Viperiä ja 10 Raptoria.


title: Maksimilian

text: Maksimilian-nimisiä hallitsijoita ovat olleet:


title: Rabbe Enckell

text: Rabbe Arnfinn Enckell (3. maaliskuuta 1903 Tammela – 17. kesäkuuta 1974 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija ja runoilija. Hän kuului Edith Södergranin, Elmer Diktoniuksen ja Gunnar Björlingin ohella suomenruotsalaisen modernismin kärkinimiin. Hänen tuotantonsa heijastelee paitsi hänen elämänvaiheitaan myös yhteiskunnan murroksia.


title: Rabbe Enckell

text: Rabbe Enckell valmistui ylioppilaaksi Svenska normallyceumista ja opiskeli taidehistoriaa Helsingin yliopistossa sekä maalaustaidetta Marcus Collinin maalauskoulussa. Hän julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa "Dikter" vuonna 1923 ja järjesti seuraavana vuonna ensimmäisen taidenäyttelynsä. Vuosikymmenen lopulla hän liittyi Quosego-ryhmittymään, joka oli kiinnostunut kansainvälisistä kirjallisista ilmiöistä sekä Sigmund Freudin kehittämästä psykoanalyysista. Hän matkusteli paljon, muun muassa Ranskassa ja Italiassa. Hänen tyylinsä alkoi kehittyä 1930-luvulla kokeellisuudesta kohti klassisempaa ilmaisua. Enckellin runot käsittelivät luontoa ja ihmiskohtaloa, ja hän tarkasteli näytelmissään myös antiikin myyttejä ("Orfeus ja Eurydike", 1938; "Agamemnon", 1949).


title: Rabbe Enckell

text: Enckellin edustamaa ajatonta klassillisuutta ja yksilöllisyyttä alettiin vastustaa 1960-luvun lopulla mustavalkoisen politisoitumisen aikana. Vasemmistolaisnuorten arvosteluissa häntä pidettiin konservatiivisena ja porvarillisena jäänteenä, josta oli päästävä pian eroon.


title: Rabbe Enckell

text: Kaikkiaan Enckell julkaisi yli 40 kirjallista teosta, ja hän kirjoitti tutkielmia myös kirjallisuudenteoriasta. Hän sai kunniatohtorin arvon Helsingin yliopistosta vuonna 1960 ja Uppsalan yliopistosta 1963 ja taiteen akateemikon arvonimen vuonna 1972. Hän kuoli syöpään vuonna 1974.


title: Rabbe Enckell

text: Enckellin vanhemmat olivat professori Karl Enckell (1853-1937) ja Vesta Charlotta Edgren (k. 1947) ja hänen veljiään olivat kirjailija ja kirjallisuudentutkija Olof Enckell (1900–1989) sekä taidemaalari Torger Enckell (1901–1991). Rabbe Enckell oli kolmesti naimisissa (Heidi Runeberg, Alice Kaira, Aina Erikson). Hänen poikansa psykiatri ja kirjailija Mikael Enckell on julkaissut kolmiosaisen elämäkerran isästään Rabbe Enckellistä.


title: Nefroni

text: Nefroni () on munuaisen toiminnallinen yksikkö, joka suodattaa virtsaa verestä ja säätelee sen määrää sekä koostumusta.


title: Nefroni

text: Nefronien määrä munuaisessa vaihtelee lajeittain. Ihmisen ja sian munuaisessa nefroneita on noin miljoona, koiralla 400 000, kissalla puoli miljoonaa, naudalla neljä miljoonaa ja hevosella 2,7 miljoonaa.


title: Nefroni

text: Nefroni alkaa munuaiskeräsellä, joka sijaitsee munuaisen kuorikerroksessa. Munuaiskeräsessä on keräsenkotelon eli Bowmanin kotelon sisällä runsasmutkainen hiussuonikeränen eli glomerulus. Nefronin toinen pääosa on munuaistiehyt eli tubulus. Se on keräsen kotelosta alkava, yksinkertaisen epiteelin verhoama ohut, 2–6 cm pitkä putki. Tubuluksen ensimmäinen osa on glomeruluksen lähellä mutkitteleva proksimaalinen kiemuratiehyt. Seuraava osa on U:n muotoinen Henlen linko, joka suuntautuu munuaisydintä kohti ja nousee takaisin kohti glomerulusta. Henlen lingosta munuaistubulus jatkuu distaalisena tubuluksena kokoojaputkeen, johon useamman nefronin distaaliset tubulukset yhtyvät. Kokoojaputki laskee edelleen munuaisaltaan munuaispikariin. Proksimaalista munuaistiehyttä ja Henlen lingon paksua alkuosaa kutsutaan proksimaaliseksi tubulukseksi, Henlen lingon loppuosaa ja distaalista tiehyttä distaaliseksi tubulukseksi.


title: Säästöpossu

text: Säästöpossu tai säästöporsas on useimmiten lasten käyttämä perinteinen "säästölipas" eli pikkurahan keräysastia. Säästöpossut ovat porsaan muotoisia, ja ne valmistetaan yleensä muovista, mutta myös posliinisia sekä savisia possuja on myynnissä. Säästöpossujen tarkoituksena on opettaa lapsille säästämistä. Nimitystä säästöpossu käytetään usein myös muiden eläinten muotoisista rahankeräyslippaista.


title: Säästöpossu

text: Suomessa pystyi aiemmin viemään täyttyneen säästöpossun pankkiin tyhjennettäväksi, jossa se vietiin takahuoneeseen ja rahamäärä laskettiin rahanlaskukoneella ja talletettiin tilille. Myöhemmin varsinkin monet pienemmät pankit ovat luopuneet rahanlaskukoneistaan, joten säästöpossun sisältämää rahamäärää ei välttämättä saa enää heti tililleen.


title: Säästöpossu

text: Säästöpossun nimi ja muoto ovat syntyneet Keski-Englannissa. Sikäläisessä murteessa sana "pygg" tarkoittaa savilajia, josta valmistetaan kodin käyttöastioita. Lausuttuna sana "pygg" kuulostaa samalta kuin porsasta tarkoittava sana "pig". Ihmiset usein keräsivät rahaa saviruukkuihin.


title: Säästöpossu

text: Savesta muotoillut säästöpossut ovat ulkonäöltään lapsiin vetoavia hellyttäviä hahmoja, ja ne on helppo valmistaa savesta. Myöhemmin säästöpossu alkoi tarkoittaa enemmän porsaanmuotoista rahankeräysastiaa kuin savesta tehtyä porsasta, markkinoille alkoi tulla lasisia, kipsisiä ja muovisia säästöpossuja.


title: Säästöpossu

text: Säästöpossulle syötetyn rahan voidaan myös katsoa kuvaavan rehua, jota viljelijä syöttää sioilleen: rehu maksaa viljelijälle rahaa, mutta hän saa rahat moninkertaisena takaisin, kun porsas teurastetaan ja lihat myydään.


title: Säästöpossu

text: Useimmat säästöpossut ovat riittävän pieniä käsin kuljetettavaksi. Markkinoilla on myös suuria säästöpossuja, jopa lähes metrin korkuisia, joiden ulkomuoto muistuttaa tunnettuja sarjakuvahahmoja kuten Putte Possua.


title: Säästöpossu

text: Suomessa eri pankeilla on ollut erilaisia säästölippaita. Aluksi ne olivat pienen lippaan muotoisia, mutta sitten muuttuivat muovisiksi ja eläinhahmoisiksi. Osuuskassoilla oli teräksinen lieriömuotoinen säästölipas. 1960-luvulla säästölippaista tuli muovisia ja ne valmisti usein sama yritys, Heikki Tavelan omistama MK-Tuote, mistä seurasi että kaikkien pankkien säästölippaat saattoi avata pankeissa samalla peltisellä avaimella.


title: Säästöpossu

text: Säästöporsas oli säästöpankkien ja Postipankin muovisen säästölippaan hahmo. Ne, jotka olivat säästäneet 25 markkaa ja saaneet Ahkeran Säästäjän Kunniakirja:n pääsivät jäseniksi Kultapossukerhoon ja saivat kullanvärisen muovisen säästöporsaan.


title: Säästöpossu

text: Osuuskassojen muuttuttua osuuspankeiksi niiden säästölipas sai virtahevon muodon, ja säästölipasta kutsuttiin Hippo-lippaaksi.


title: Säästöpossu

text: Suomen Yhdyspankissa ja Pohjoismaiden Yhdyspankissa säästölipas oli maapallon muotoinen. Myöhemmin Suomen Yhdyspankki kehitti lapsia ja nuoria vasten Postipankin Kultapossukerhoa vastaavan Maapallokerhon, joka julkaisi omaa lehteäkin.


title: Säästöpossu

text: Kansallis-Osake-Pankissa säästölippaan muoto oli raha-arkun päällä istuva Roope Ankka.


title: Säästöpossu

text: Sähköisten palveluiden yleistyessä myös säästölippaat ovat kokemassa uuden tulemisen virtuaalisessa muodossa. Maailman ensimmäisen sähköisen säästölippaan tarjosi vuonna 2003 suomalainen Ålandsbanken. Sähköisen palvelun etuna on mahdollisuus uudenlaisiin toiminnallisuuksiin kuten esimerkiksi säästötavoitteen asettamiseen ja seuraamiseen.


title: Sulkava-lehti

text: Sulkava-lehti (ISSN 0782-6583) on Sulkavalla ilmestyvä, Suursouduistaan paremmin tunnetun Sulkava-Seura ry:n julkaisema ja pääosin omistama tilauspohjainen paikallislehti. Lehden levikki on nykyään noin 2 500 kappaletta ja se ilmestyy kerran viikossa.


title: Sulkava-lehti

text: Lehden pitkäaikainen päätoimittaja Kalle Keränen sai vuonna 1999 Tutkivan journalismin yhdistyksen Lumilapio-palkinnon artikkelisarjastaan, joka keskittyi tapahtumiin kunnan omistamalla ja kloorifenolipäästöjen saastuttamalla entisellä saha-alueella sijaitsevan vedenottamon ympärillä Sulkavalla.


title: Age of Empires III: The War Chiefs

text:
Age of Empires III: The War Chiefs on Ensemble Studiosin kehittämä ja Microsoft Game Studiosin lokakuussa 2006 julkaisema
"Age of Empires III" -pelin lisäosana toimiva reaaliaikainen strategiapeli. "The War Chiefs" ei toimi ilman alkuperäistä "Age of Empires III":a.


title: Age of Empires III: The War Chiefs

text: Lisäosa tuo peliin muun muassa uusia rakennuksia ja yksiköitä, uuden yksinpelikampanjan, kolme uutta pelattavaa sivilisaatiota (irokeesit, siouxit ja asteekit) sekä kahdeksan uutta karttaa: Northwest Territory, California, Painted Desert, Araucanía (kolme eri variaatiota: Northern, Southern ja Middle), Orinoco, Ozarks, Plymouth ja Andes. Lisäksi mukana on uusia alkuasukasheimoja, joita ovat huronit, cheyennet, sapoteekit, klamathit, apassit, navajot ja mapuchet. Lisäosasta löytyy myös kupari- ja tinakaivoksia, jotka tuottavat vähemmän rahaa kuin alkuperäisen pelin kulta- ja hopeakaivokset.


title: Age of Empires III: The War Chiefs

text: Alkuasukassivilisaatiot saavat tutkimusmatkailijan (Explorer) sijasta sotapäällikön (War Chief), joka toimii hieman eri tavoin. Sotapäällikkö antaa lähettyvillä oleville yksiköille erilaisia bonuksia. Kaikille eurooppalaisille kansoille tulee myös uusi rakennus, saluuna. Saluuna tuottaa kalliita mutta tehokkaita kauppasotilaita, joita ennen sai vain lähetyksenä emävaltiosta. Saluunasta pelaaja saa ostettua esimerkiksi suomalaiset hakkapeliitat. Lisäksi peli tuo mukanaan uuden voittamistavan, Trade Monopolyn.


title: Lyngby-Taarbækin kunta

text: Lyngby-Taarbæk on pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2012 alussa kunnassa oli 53 251 asukasta, ja sen pinta-ala oli 38,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Kongens Lyngby (osa Lyngby-Taarbækiä).


title: Lyngby-Taarbækin kunta

text: Kunta sijaitsee 12 kilometrin etäisyydellä Kööpenhaminasta.


title: Lyngby-Taarbækin kunta

text: Lyngby-Taarbækin tärkein asuinalue on Kongens Lyngby, jossa sijaitsee muun muassa kunnantalo. Muut asuinalueet ovat: Taarbæk, Virum, Sorgenfri, Lundtofte, Brede, Hjortekær ja Rådvad. Idässä kunta rajoittuu Juutinraumaan, joka erottaa Själlannin saaren Ruotsista.


title: Lyngby-Taarbækin kunta

text: Kunnalla on tasokas amatöörisinfoniaorkesteri, jossa soittajat ovat 14–70-vuotiaita. Orkesterilla on ollut yhteistoimintaa Vantaan musiikkiopiston orkesterin kanssa. Kunta onkin ollut Vantaan kaupungin ystävyyskunta vuodesta 1951.


title: Lyngby-Taarbækin kunta

text: Nähtävyyksinä kunnassa kirkkoja, linnoja ja museoita.


title: Lidija Litvjak

text: Lidija Vladimirovna Litvjak (, 18. elokuuta 1921 Moskova – 1. elokuuta 1943) oli neuvostoliittolainen hävittäjä-ässä. Hän lensi muun muassa Jakovlev Jak-1 -hävittäjälentokoneita. Livtjakin pudotustiedot ovat epävarmoja; joidenkin lähteiden mukaan hän olisi saavuttanut 11 ilmavoittoa yksin ja ollut osallisena kolmessa muussa pudotuksessa. Litvjak on Jekaterina Budanovan ohella historian ainoa naispuolinen hävittäjä-ässä.


title: Lidija Litvjak

text: Livtjak oli saanut lentolupakirjan 1930-luvun lopulla. Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon hän pääsi hävittäjälentäjäkoulutukseen liioiteltuaan lentokokemustaan. Livtjak aloitti rintamapalveluksen kesällä 1942. Saman vuoden syksyllä hänet siirrettiin Stalingradiin. 13. syyskuuta hän saavutti ensimmäiset ilmavoittonsa: Litvjak osallistui Junkers Ju 88 -pommittajan pudotukseen ja ampui sitten alas Messerschmitt Bf 109 G-2 -hävittäjän, jota ohjasi saksalainen ässä Edwin Maier. Livtjak palveli useissa eri hävittäjäosastoissa. Niistä viimekseksi jäi 73. kaartinhävittäjärykmentti, johon hänet siirrettiin vuoden 1943 alussa. Livtjak haavoittui kahdesti, sai useita kunniamerkkejä ja yleni aliluutnantiksi. Neuvostoliiton lehdistö teki hänestä sankarihahmon antaen hänelle kutsumanimen "Stalingradin valkoinen ruusu". Livtjak rakastui hävittäjälentäjä Aleksei Solomatiniin. Tämä sai surmansa 21. toukokuuta 1943 koulutuslennolla tapahtuneessa maahansyöksyssä. 13. kesäkuuta murheen murtama, psyykkisesti ja fyysisesti uupunut Livtjak ylennettiin lentueenkomentajaksi.


title: Lidija Litvjak

text: 1. elokuuta 1943 Litvjak katosi taistelulennolla jouduttuaan taisteluun saksalaisten hävittäjien kanssa. Livtjakin kohtalo oli pitkään epäselvä: vasta vuonna 1989 Neuvostoliiton viranomaiset varmistuivat siitä, että hän oli saanut surmansa maahansyöksyssä. Vuonna 1990 Livtjakille myönnettiin postuumisti Neuvostoliiton sankarin kunniamitali.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Siirtokuntien kongressi toimi Pohjois-Amerikan kolmentoista siirtokunnan asukkaiden edustuslaitoksena 1770- ja 1780-luvuilla. Nimitystä käytetään kolmesta peräkkäin toimineesta kongressista:Siirtokuntien kongressi muodostettiin alun perin koordinoimaan amerikkalaisten vastineet Britannian hallintoa vastaan, mutta siitä tuli sotilasliittouman hallintoelin tilanteen kärjistyttyä sodaksi. Kaikki kolme kongressia kokoontuivat Philadelphiassa, joskin toinen mannermaakongressi joutui välillä toimimaan evakossa brittijoukkojen miehittäessä kaupunkia.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Amerikan siirtokuntien brittivastaisuus alkoi vuonna 1763, jolloin Yrjö III antoi kuninkaallisen julistuksensa, jossa määriteltiin tarkoin siirtokuntien länsiraja. Appalakkien länsipuolelle muuttaneiden uudisasukkaiden oli palattava takaisin ja jätettävä läntiset maa-alueet intiaaneille. Ohiojoen laakson jättäminen sen alkuperäisille asukkaille herätti katkeruutta siirtolaisissa ja lisäsi erimielisyyksiä siirtokuntien ja Englannin hallituksen välillä. Siirtolaiset vaativat lisää oikeuksia päättää omista asioistaan, ja englantilaiset pelkäsivät siirtokuntien itsenäistyvän liikaa.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Ongelmat kärjistyivät entisestään, kun Englannin parlamentti hyväksyi kesällä 1767 valtiovarainministeri Charles Townshendin kehittämät lait. Siirtokuntalaiset olivat tyytymättömiä uusiin lakeihin ja alkoivat boikotoida brittien merikauppaa. Englantilaiset joutuivat palkkaamaan tullivirkailijoita Amerikan suuriin satamakaupunkeihin, ja siirtolaiset puolestaan lisäsivät mielenosoituksiaan emämaata vastaan. Englantilaiset sotalaivat kuljettivat sotilaita rauhoittamaan mielenosoituksia. Tilanne johti Bostonin verilöylyyn, jossa brittisotilaat surmasivat viisi mielenosoittajaa.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Verilöylyn jälkeen siirtokuntien verotuksesta luovuttiin teetullia lukuun ottamatta. ”Whigit” eli liberaalit patriootit kampanjoivat ”vapauden poikina” teetulleja vastaan. Kampanjan vuoksi suurin osa teelaivoista joutui palaamaan siirtokuntien satamista. Kapinamielialaansa tehostaakseen vapauden pojat palkkasivat joulukuussa 1773 mohawk-intiaaneiksi naamioituneet siirtolaiset heittämään Bostonin satamaan ankkuroitujen brittilaivojen teelastit veteen. Tapaus tunnetaan historiassa Bostonin teekutsuina.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Englannissa Bostonin tapahtumat tulkittiin avoimeksi kapinaksi brittihallitusta vastaan. Parlamentti lakkautti Massachusettsin itsehallinnon ja asetti koko siirtokunnan kruunun alaiseksi. Samanaikainen vuoden 1774 Quebecin laki esti siirtokuntien leviämisen Ohiojoen laaksoon ja merkitsi uhkaa siirtokuntien läntisten suunnitelmien murskaantumisesta.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Siirtokunnat aloittivat tuntuvat vastatoimet brittihallintoa vastaan ja niiden kirjeenvaihtokomiteat (Committee of Correspondence) järjestivät ensimmäisen mannermaakongressin 5. syyskuuta 1774 Philadelphiassa. Paikalle kokoontui 56 edustajaa, heidän joukossaan muun muassa John Adams, Samuel Adams, John Jay ja George Washington. Puheenjohtajana toimi Peyton Randolph. Vain Georgian ja Kanadan edustajat jättivät saapumatta. Monet kokouksen edustajat olivat valmiit taipumaan brittihallintoon, mutta myös täydellistä itsenäisyyttä kannatettiin. Kongressi lähetti Yrjö III:lle osoitetun vaatimuksen Massachusettsin itsehallinnon palauttamiseksi. Samalla kongressi ilmoitti siirtokuntien boikotoivan kaikkia brittiläisiä tuotteita, kunnes parlamentti lakkauttaa Townshendin ”sietämättömät lait”.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Kun toinen mannermaakongressi kokoontui toukokuussa 1775, vapaussota oli jo alkanut. Huhtikuiset Lexingtonin ja Concordin taistelut olivat vaatineet kymmeniä uhreja, ja brittijoukot olivat vetäytyneet Bostoniin, jossa Uuden Englannin miliisi piiritti niitä. Kongressi oli edelleen valtuutettu tekemään sovinnon brittien kanssa, mutta samalla vastuu Amerikan vallankumouksen johdosta siirtyi sen käsiin. Uuden Englannin radikaalit aktivistit taivuttivat edustajansa John Adamsin puhumaan kongressissa uuden armeijan perustamisen puolesta. Myös miliisi asetti kaiken toivonsa kongressiin. Tarkoitus oli siirtokuntien saattaminen puolustuskuntoon, uuden sotaväen kokoaminen ja rahoituksen sekä muonituksen järjestäminen. Yksimielisellä päätöksellä kongressi hyväksyi siirtokuntien armeijan perustamisen ja nimitti sen ylipäälliköksi kenraali George Washingtonin. Valinta ei perustunut yksinomaan Washingtonin sotakokemukseen vaan myös diplomaattiseen kyvykkyyteen ja armeijan johtamista edellyttäviin taitoihin.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Keväällä 1776 mannermaakongressi nimesi viisihenkisen komitean valmistelemaan itsenäisyysjulistusta. Komiteaan kuuluivat John Adams, Benjamin Franklin, Thomas Jefferson, Robert R. Livingston ja Roger Sherman. Julistuksen pääasiallinen kirjoittaja Jefferson kirjasti siihen kymmeniä muutosesityksiä Franklinilta ja Adamsilta. Luonnos esiteltiin kongressille 28. kesäkuuta, ja se allekirjoitettiin 4. heinäkuuta 1776. Julistus yhdisti toisiinsa Connecticutin, Georgian, Pohjois-Carolinan, Etelä-Carolinan, Massachusettsin, Marylandin, Virginian, Pennsylvanian, Delawaren, New Yorkin, New Jerseyn, New Hampshiren ja Rhode Islandin. Eräs itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista oli amerikansuomalainen poliitikko John Morton.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Kongressi joutui tekemään monia ratkaisuja, jotka eivät välttämättä olleet eduksi amerikkalaisille. Eräs tällainen oli yritys sulkea intiaanit sodan ulkopuolelle. Kongressi lähettämä viesti irokeesien liittokunnalle pyysi näitä pysymään erossa sodasta. Vaikka osa intiaaneista taipui kongressin pyyntöön, monet heimot värväytyivät brittiarmeijan palvelukseen.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Rahatalouden helpottamiseksi kongressi painatutti kahden miljoonan dollarin edestä siirtokuntien omaa paperirahaa, joka tunnettiin aluksi nimellä "Spanish Milled Dollar". Vuosien 1776–1778 aikana seteleitä painettiin yli 40 miljoonan dollarin edestä. Rahan arvo oli kuitenkin vähäinen. Valley Forgen talvileirillä keväällä 1778 paikalliset kauppiaat kieltäytyivät myymästä armeijalle edes elintarvikkeita koska siirtokuntien painattaman rahan arvo oli täysin riippuvainen sodan lopputuloksesta. Tulevina vuosina rahan arvo aleni entisestään, ja kongressi lainasi rahaa Ranskalta, Hollannilta ja Espanjalta.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Itsenäisyyssodan koordinoimiseksi siirtokunnat tarvitsivat mannermaakongressia pysyvämpää yhteistyöelintä ja päättivät uudesta konfederaation kongressista. Se kokoontui ensimmäisen kerran 1. maaliskuuta 1781 ja korvasi toisen mannermaakongressin konfederaatioartiklojen astuttua voimaan. Siirtokunnat yhtyivät tuolloin liittokunnaksi ja kauan harkinnassa ollut perustuslaki hyväksyttiin. Uuden kongressin jäseniksi tulivat automaattisesti kaikki toiseen mannermaakongressiin nimitetyt. Samalla Amerikan siirtokunnista tuli seuraavien vuosien ajaksi konfederaatio (valtioliitto), joka käytännössä oli itsenäisten valtioiden muodostama puolustusliitto.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Konfederaation kongressin tehtäviin kuului muun muassa rauhansopimuksen allekirjoittaminen siirtomaiden puolesta. Sillä ei kuitenkaan ollut verotusvaltaa, eikä yksikään siirtokunnista ollut halukas parantamaan liittokunnan yhteisiä raha-asioita. Siirtokuntien armeijan ylläpito osoittautui entistä vaikeammaksi, ja osa upseereista oli valmis kapinaan kongressia ja Washingtonia vastaan.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Syyskuussa 1783 allekirjoitetun rauhansopimuksen jälkeen konfederaation kongressi jätettiin ilman suurta päättösvaltaa koska amerikkalaiset pelkäsivät sen muuttuvan brittihallituksen kaltaiseksi sortovallaksi. Tämä vaikutti kongressin saamattomuuteen ja joskus vain muutaman jäsenvaltion edustajat saapuivat kokouksiin. Liittokuntien edustajat riitelivät keskenään ja pyrkivät ajamaan omia etujaan. Kullakin valtiolla oli omat tullisääntönsä ja kauppalakinsa, eivätkä kongressin ehdotukset liittovaltion yhteisistä kauppa- ja meriliikennettä koskevista laeista saaneet kannatusta.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Vuonna 1784 alkanut yleinen talouslama ja Ohiolaakson lisääntyneet intiaanisodat huononsivat sodanjälkeistä tilannetta. Kongressi ei kyennyt järjestämään asioita ja monet rauhansopimuksen määräykset jäivät täyttämättä. Uuden Englannin osavaltioiden päätökset maksaa vallankumouksen aikaiset velkansa kolmen vuoden sisällä johti tuntuvaan verotuksen kohottamiseen. Seuraus oli, että ulkomaiset lainanantajat Ranska, Hollanti ja Espanja eivät saaneet takaisin velkojaan. Vuonna 1786 Massachusettsin pienviljelijöiden aloittama Shaysin kapina (1786–1787) verotusta vastaan levisi naapurivaltioihin ja korosti kongressin saamattomuutta. Tämä pientilallisten vallankaappaus oli lähellä onnistua, sillä kapinalliset estivät oikeusistuimia määräämästä pientiloja pakkohuutokauppaan ja yrittivät kumota verolait.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Keväällä 1787 George Washington matkusti Philadelphiassa järjestettävään perustuslakikonventtiin keskustelemaan vanhan perustuslain korjaamisesta. Paikalle kokoontui 55 valtuutettua kahdestatoista osavaltiosta Rhode Islandin jäädessä pois. Konventin keskustelut liittovaltion rakenteesta eivät aluksi johtaneet tulokseen ja neuvottelut venyivät yli kesän. Lopulta suvereniteettiongelmat osavaltion ja keskushallituksen välillä saatiin tyydyttävään päätökseen. Kaikille kävi selväksi, että Yhdysvalloista tulisi federaatio (liittovaltio) konfederaation (valtioliiton) sijaan. Äänioikeuskysymykset ratkaistiin eri tavoin eri puolilla maata, ja yleisenä kansalaisen äänioikeusvaatimuksena pidettiin maaomistusta.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Ensimmäinen perustuslakiluonnos oli valmis elokuun alussa. Lopullinen ehdotus allekirjoitettiin 17. syyskuuta 1787. Uudella kongressilla oli valta muun muassa määrätä veroja, tulleja ja rahtimaksuja, laatia lakeja ja julistaa sota sekä rahoittaa ja ylläpitää armeijaa ja laivastoa.


title: Siirtokuntien kongressi

text: Konfederaation kongressi jatkoi vuoden 1787 jälkeen vielä liiketoiminnan hoitamista ja kokoontui päätösvaltaisena viimeisen kerran 10. lokakuuta 1788. Sen jälkeen se lopetettiin. Siirtokuntien kongressin viimeinen tapaaminen oli 2. maaliskuuta 1789 vain kaksi päivää ennen kuin uusi perustuslaillinen hallitus otti sen paikan.


title: Kettujoki

text: Kettujoki () on joki Inarin kunnassa Lapin maakunnassa. Sen alkulähde on Muddusjärvi, ja joki laskee Matkajokeen lähelle Paatarin laskukohtaa.


title: Kettujoki

text: Nimi "Kettujoki" on väännös saamenkielisestä nimestä "Kiäptuvei", joka viittaa mahdollisesti joko joen mutkaisuuteen tai tummaan pohjaan.


title: VIVA World Cup

text: VIVA World Cup on jalkapalloturnaus sellaisille maajoukkueille, jotka eivät ole kansainvälisen jalkapalloliiton tai sen maanosaliittojen jäseniä. Turnauksen järjestää kyseisenkaltaisten liittojen kattojärjestö NF-Board.


title: VIVA World Cup

text: Kilpailun palkintopokaalin on suunnitellut ranskalainen kuvanveistäjä Gérard Pigault ja se on nimetty Nelson Mandelan mukaan.


title: VIVA World Cup

text: Ensimmäinen VIVA World Cup järjestettiin 19.–25. marraskuuta 2006 Hyèresissä Ranskan Oksitaniassa. Turnauksen isäntäjoukkueena toimi Oksitania.


title: VIVA World Cup

text: Turnaukseen vahvisti osallistuvansa Monaco, Saame, Etelä-Kamerun, Oksitania, romanit ja Länsi-Papua. Romanit ja Länsi-Papua jäivät kuitenkin pois. Lisäksi Ranska ei päästänyt Etelä-Kamerunin joukkuetta maahan, joten turnaukseen osallistui vain kolme joukkuetta. Turnauksen voitti Saame, joka kukisti loppuottelussa Monacon 21–1.


title: VIVA World Cup

text: Alun perin turnaus oli määrä järjestää Pohjois-Kyproksella ja siihen piti osallistua 16 joukkuetta. NF-Boardin ja Pohjois-Kyproksen jalkapalloliiton kiistojen vuoksi turnaus kuitenkin myönnettiin Oksitanian järjestettäväksi. Pohjois-Kypros ei muun muassa halunnut poliittisista syistä pelata Kurdistania tai Tšetšeniaa vastaan. Eikä se halunnut myöntää televisiointilupaa Al-Jazeeralle. Pohjois-Kyproksen liitto ilmoitti järjestävänsä samaan aikaan oman vastaavanlaisen turnauksen ELF Cupin. Siihen osallistui kahdeksan joukkuetta, joista osa oli NF-Boardin jäseniä.


title: VIVA World Cup

text: Toinen VIVA World Cup järjestettiin 7.–13. heinäkuuta 2008 Jällivaarassa Ruotsin Lapissa. Isäntänä toimi edellisen turnauksen voittaja Saame. Miesten turnaukseen osallistuivat Saamen lisäksi mestaruuden voittanut pohjoisitalialainen Padania, Provence, Kurdistan ja Aramea. Naisten turnaukseen osallistuivat Saame ja Kurdistan.


title: VIVA World Cup

text: Turnaukseen oli alun perin tulossa 20 joukkuetta, mutta monet joutuivat perumaan tulonsa esimerkiksi rahan puutteen vuoksi. Padanian joukkueessa pelasi Italian Serie B:n ja Serie C:n pelaajia, ja se voittikin kaikki ottelunsa turnauksessa. Saamen naisten joukkue voitti Kurdistanin kaksiosaisessa finaalissa.


title: VIVA World Cup

text: Kolmas VIVA World Cup pelattiin Padaniassa.


title: VIVA World Cup

text: Neljäs VIVA World Cup pidettiin Gozon saarella Maltassa.


title: VIVA World Cup

text: Viides VIVA World Cup pelattiin Irakin Kurdistanissa.


title: Katuojalaulaja

text: Katuojalaulaja on kuplettilaulaja Jaakko Tepon toinen studioalbumi vuodelta 1981.


title: Asekauppasopimus

text: Asekauppasopimus (, ATT) on YK:n yleiskokouksen huhtikuussa 2013 äänin 154–3 hyväksymä sopimus maailman asekaupan rajoittamiseksi. Se on ensimmäinen maailmanlaajuinen tavanomaisten ja pienaseiden myyntiä rajoittava sopimus. Sopimuksen voimaanastuminen vaatii 50 maan ratifioinnin. Suomi allekirjoitti sopimuksen kesäkuussa 2013.


title: Asekauppasopimus

text: Sopimusta vastustivat Syyria, Iran ja Pohjois-Korea ja 23 maata mukaan lukien Venäjä ja Kiina eivät äänestäneet. Sopimus kieltää aseiden myynnin sellaisille maille, joiden epäillään käyttävän niitä ihmisoikeusrikoksiin tai kansanmurhaan.


title: Asekauppasopimus

text: Sopimusehdotus perustui kansalaisaloitteeseen. Control Arms (Stop aseet) -kampanjaa edistävät erityisesti Amnesty International, IANSA ja Oxfam ja Suomessa muun muassa Sadankomitea, Rauhanliitto ja kansalaisjärjestöjen konfliktinehkäisyverkosto Katu.


title: Onnen kerjäläinen

text: Onnen kerjäläinen on suomalaisen kuplettilaulaja Jaakko Tepon vuonna 1984 julkaistu albumi. Levyltä löytyy muun muassa Jaakko Tepon tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluva ""Pamela"".


title: Pers’aukisten piiritarkastaja

text: Pers'aukisten piiritarkastaja on suomalaisen kuplettilaulaja Jaakko Tepon vuonna 1995 julkaistu albumi.


title: Johann Carolus

text: Johann Carolus (s. 1575 – k. 1634) oli strasbourgilaisen papin poika ja kirjansitoja, joka ansaitsi rahaa myymällä varakkaille käsin kirjoitettuja paperikopioita palkkaamansa kirjeenvaihtajaverkoston toimittamista uutisista. Kun Carolus havaitsi käsityön olevan liian hidasta, hän osti vuonna 1604 kirjapainon ja aloitti maailman ensimmäisenä painettuna sanomalehtenä pidetyn "Relation aller fürnemmen und gedenckwürdigen Historienin" ('Kokoelma arvokkaita ja muistettavia uutisia') julkaisun.


title: Johann Carolus

text: Lehteä julkaistiin silloisen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan, nykyään Ranskassa sijaitsevassa Strasbourgin vapaakaupungissa (vastasi suoraan Reichstagille) vuodesta 1605. Aiemmin luultiin, että lehden julkaiseminen oli aloitettu vuonna 1609, kuten Lucas Schülten luultavasti Wolfenbüttelin kaupungissa julkaisema "Aviso Relation oder Zeitung", kunnes vuonna 2005 Sanomalehtien maailmanjärjestö (World Association of Newspapers) hyväksyi uudet todisteet.


title: Johann Carolus

text: Osa kirjapainotaitoon perehtyneistä historioitsijoista, kuten Stanley Morrison, luokittelevat "Relationin" joko uutiskirjaksi tai -pamfletiksi, koska se painettiin kirjakokoon, siinä oli erillinen kansisivu ja teksti oli kirjoitettu yhteen koko sivun kokoiseen palstaan. Vastaavasti on myös useita esimerkkejä oppineista, jotka eivät tee eroa uutiskirjan/pamfletin ja sanomalehden välillä. Morrisonin määritelmän mukaan ensimmäinen sanomalehti olisi alankomaalainen "Courante uyt Italien, Duytslandt, &c." (1618).


title: Länsi-Uudenmaan musiikkiopisto

text: Länsi-Uudenmaan musiikkiopisto (LUMO) on Lohjalla toimiva musiikkiopisto. Päätoimipaikka sijaitsee Lohjan keskustassa, Vihdin sivutoimipaikka sijaitsee Nummelassa.


title: Länsi-Uudenmaan musiikkiopisto

text: Musiikkiopisto toimii vuonna 2004 valmistuneiden uusien tilojen lisäksi myös samassa rakennuksessa toimivan Anttilan koulun yhteydessä olevissa tiloissa. Yleisimpien orkesterisoittimien lisäksi opetusta annetaan myös pianon-, harmonikan-, kitaran-, sähkökitaransoitossa, laulussa sekä musiikin perusteissa. Opettajia on yli 60. Opistossa toimii myös musiikkileikkikoulu.


title: Länsi-Uudenmaan musiikkiopisto

text: Musiikkiopiston rehtorina on syksystä 2007 lähtien toiminut Janne Haapanen.


title: Wolandoo

text: Wolandoo on jyväskyläläinen etnoyhtye, joka esittää länsiafrikkalaisia rytmejä ja lauluja sovitettuina monipuolisiksi musiikillisiksi kokonaisuuksiksi. Käytössä ovat djembet, dundun, balafon, kantele, basso, saksofoni ja donso ngoni.


title: Wolandoo

text: Esiintyvä kokoonpano vuonna 2008: