title: Jouluradio

text: Lähetyskauden erikoisuus oli Tavastia-klubilla järjestetyt Jouluradion reivit, joissa yhdistyivat perinteinen joulumusiikki ja elektroninen tanssimusiikki. Tapahtuma sai nimekseen "Jouluyö, bailuyö". Esiintymässä olivat muun muassa HeavyWeight, LCMDF, Shine 2009, DJ Borzin.


title: Jouluradio

text: Musiikkipäällikkönä toimi Jani Kareinen.


title: Jouluradio

text: Jouluradio aloitti lähetyksensä sunnuntaina 30. marraskuuta 2014 kello 0.00 ja lähetys päättyi loppiaisena 6. tammikuuta 2015 kello 0.00.


title: Jouluradio

text: Kaksikko Jesse Kaikuranta ja Lenni-Kalle Taipale tekivät Jouluradion perinteisen Hoosianna-sovituksen. Aiemmin vastaavan kunnian ovat saaneet Kerkko Koskinen Kollektiivi (2013) ja Lauluyhtye Rajaton (2012). Adventtiklassikon sanoitus säilyi kaksikon käsittelyssä, mutta sävellys ja sovitus päivitettiin ennakkoluulottomasti. Ensiesitys kuultiin perinteisesti Jouluradion avauksena ensimmäisen adventtisunnuntain ensisekunneilla.


title: Jouluradio

text: Jouluradio ylsi joulukuussa historiansa parhaisiin kuuntelulukuihin. Kansallisen radiotutkimuksen (KRT) mukaan kanavalla oli 533 000 viikkokuuntelijaa. Kahden vuoden takainen edellinen huippuluku 451 000 koheni siis reippaasti.


title: Jouluradio

text: Kuunteluluvut kohentuivat kattavasti koko maassa, mutta kehitys oli erityisen hyvää pääkaupunkiseudulla ja sen lähistöllä. Jouluradio oli Suomen kilpailluimman kuuntelualueen kolmanneksi kuunnelluin kanava, naisten keskuudessa se oli pääkaupunkiseudulla toiseksi kuunnelluin.


title: Jouluradio

text: 15–24-vuotiaiden keskuudessa Jouluradio oli pääkaupunkiseudulla peräti joulunajan kuunnelluin radiokanava. Valtakunnallisesti eniten Jouluradion kuuntelijoita löytyy ikäryhmistä 35–44- ja yli 65-vuotiaat.


title: Jouluradio

text: Jouluradio soi myös netissä kahdeksalla internetkanavalla. Myös nettikanavilla oli tänä vuonna ennätykselliset 308 796 yksilökuuntelijaa 146 eri maasta. Selvää nousua kuuntelijoissa oli muillakin nettikanavilla kuin pääkanavalla, ja kuunteluajat nousivat selvästi.


title: Jouluradio

text: Uusista tulokkaista etenkin Klassinen joulu pärjäsi hyvin, ja se oli kolmanneksi kuunnelluin kaikista nettikanavista. Pääkanava oli kuunnelluin netissä, toiseksi eniten kanavaperheestä kuunneltiin Kauneimmat joululaulut -kanavaa. Kuuntelun huippu saavutettiin perinteisesti jouluaaton aamuna, jolloin 13 781 samanaikaista kuuntelijaa nautti Jouluradion internetkanavista.


title: Jouluradio

text: Netissä Jouluradio.fi-sivustolla soivat pääkanavan lisäksi seitsemän nettikanavaa: Julradion, Kauneimmat joululaulut, Pikku Jouluradio, Xmas, Rouhea joulu ja uusina kanavina Klassinen joulu ja vironkielinen Jõuluraadio.


title: Jouluradio

text: Musiikkipäällikkönä toimi Olli Aimola.


title: Jouluradio

text: Jouluradio aloitti lähetyksensä sunnuntaina 1. joulukuuta 2013 kello 0.00 ja lähetys päättyi loppiaisena 6. tammikuuta 2014 kello 0.00.


title: Jouluradio

text:
Vuonna 2013 Kerkko Koskinen sovitti tilaustyönä Jouluradiolle version Hoosianna-hymnistä, jonka esitti Kerkko Koskinen Kollektiivi. Hymnistä on tehty myös musiikkivideo, jonka ohjasi Susanna Kuparinen. Videossa kuvataan Suomen poliitiikkaa.
Koskinen kertoo Hoosiannan teosta halunneen sovittaa hymnin, koska häntä kiinnosti, mitä teoksesta voisi saada irti. Sovitus oli mielessä jo keväällä ja nuotit syntyivät keskikesän aikana. Lopulta teos rakentui 192 ääniraidasta.


title: Jouluradio

text: Jouluradiolla oli joulukuussa 423 000 viikkokuuntelijaa Finnpanelin Kansallisen radiotutkimuksen (KRT) mukaan. Eniten kasvua tapahtui pääkaupunkiseudulla. Jouluradion joulukuun kanavaosuus oli pk-seudulla kolmanneksi suurin (6 %). Viikkotavoittavuus oli pääkaupunkiseudulla 17,3 prosenttia (12 % v. 2012) eli alueen neljänneksi suurin. Keskimääräinen päivätavoittavuus oli pääkaupunkiseudulla 76 000 (56 000 v. 2012).


title: Jouluradio

text: Kansallisen radiotutkimuksen mukaan Jouluradio tavoittaa kaikki radiokanavat huomioiden poikkeuksellisen hyvin 15–34-vuotiaat naiset. Tyypillinen kuuntelija viihtyi kanavan seurassa peräti 123 minuuttia vuorokaudessa. Kanavaosuus säilyi vuosien 2011 ja 2012 lukemissa eli 4,2 prosentissa, mikä painii selkeästi valtakunnallisten radiokanavien sarjassa.


title: Jouluradio

text: Netissä Jouluradio.fi - sivustolla soivat pääkanavan lisäksi viisi nettikanavaa: Julradion, Kauneimmat joululaulut, Pikku Jouluradio ja uusina kanavina Xmas ja Rouhea joulu.


title: Jouluradio

text: Jouluradio oli jälleen erittäin suosittu ympäri maailmaa. Liki 10 prosenttia kaikista kävijöistä tuli Suomen rajojen ulkopuolelta. Määrä on suunnilleen samaa luokkaa kuin edellisenä vuonna. Käyntejä tehtiin kaikkiaan 141 eri maasta. Eniten Jouluradiossa vierailtiin Ruotsista, Yhdysvalloista ja Saksasta.


title: Jouluradio

text:
Jouluradio täytti 10 vuotta vuonna 2012. Lähetys alkoi sunnuntaina 2. joulukuuta 2012 ja soi loppiaiseen asti.
Jouluradiolla oli joulukuussa ennätykselliset 451 000 viikkokuuntelijaa Finnpanelin Kansallisen radiotutkimuksen (KRT) mukaan. Kanavan kaikkien aikojen paras tulos tarkoittaa noin 60 000 kuuntelijan lisäystä edellisvuoteen (+ 16 %). Tulos selittyy kasvaneella analogisella kuuluvuusalueella, sillä kanava oli kuultavissa ensimmäistä kertaa muun muassa Kuopion
ja Hämeenlinnan talousalueilla.


title: Jouluradio

text: Musiikillinen tähtihetki koettiin Jouluradion avauksessa 2. joulukuuta kello 0.00, kun lauluyhtye Rajaton ensiesitti Jouluradiolle tekemänsä sovituksen Hoosianna-kappaleesta.


title: Jouluradio

text: Internet -ja mobiilikuuntelu kasvoivat jonkin verran edelliseen vuoteen nähden. Taloustutkimuksen tekemän mittauksen mukaan suhteessa eniten kasvoi mobiilikuuntelu. Mobiililaitteista Jouluradiota kuunteli nyt kahdeksan prosenttia kaikista tutkimukseen vastanneista, kun viime vuonna luku oli 3%. Internetin kautta Jouluradiota kuunteli tutkimuksen mukaan 26 prosenttia kuuntelijoista.


title: Jouluradio

text: Jouluradio järjesti uusien joululaulujen löytämiseksi joululaulukilpailun yhdessä AXR Music Oy:n kanssa. Sävelmiä tuli kaiken kaikkiaan 266, joista tuomaristo valitsi kolmen parhaan kärjen yleisöäänestykseen. Äänestys oli auki Jouluradion nettisivuilla 2.–12. joulukuuta ja äänensä jätti 4 114 nettisivulla vieraillutta. Voittajaksi selviytyi 54,7 prosentin osuudella Kai Jämsän säveltämä ja Sana Mustosen sanoittama ”Jouluiltana”-kappale, jonka esitti Marko Maunuksela.


title: Jouluradio

text: Uusi nettikanava ”Jouluradio” syntyi esittelemään Jouluradion järjestämän ensimmäisen joululaulukisan upeaa satoa. Kanavalle valikoitui soimaan 85 sävellystä demoversiona, joista parhaimmisto soi myös pääkanavalla mainostaen samalla uutta nettikanavaa.


title: Jouluradio

text:
Jouluradio oli jälleen erittäin suosittu ympäri maailmaa. Liki 10 prosenttia kaikista kävijöistä tuli Suomen rajojen ulkopuolelta. Määrä on suunnilleen samaa luokkaa kuin edellisenä
vuonna. Käyntejä tehtiin kaikkiaan 127 eri maasta ja useampi kuin 10 käyntiä tehtiin lähes 100 eri maasta. Eniten Jouluradiossa vierailtiin Ruotsista, Yhdysvalloista ja Saksasta.


title: Jouluradio

text: Musiikkipäällikkönä toimi toista vuotta peräkkäin Mika Saarelainen.


title: Jouluradio

text:
Jouluradio aloitti lähetyksensä yhdeksännen kerran sunnuntaina 27. marraskuuta 2011 ja soi tällä kertaa tapaninpäivään saakka.
Pääkanava, Jouluradio, kasvatti kuuntelijaosuuttaan edellisestä vuodesta 64 prosenttia (KRT, joulukuu 2011). Kanava tavoitti mittausviikolla 14,4 prosenttia (390 000) kaikista radion kuuntelijoista.


title: Jouluradio

text: Jouluradio laajeni internetissä kanavaperheeksi, kun lapsille ja lapsenmielisille tarkoitettu 'Pikku jouluradio', suomenruotsalaista joululauluperinnettä esillä pitävä ”Julradion” sekä ”Kauneimmat joululaulut” -kanava (yhdessä Suomen Lähetysseuran kanssa) aloittivat toimintansa osoitteessa www.jouluradio.fi.


title: Jouluradio

text: Internetkuuntelu on kasvattanut suosiotaan vuosi vuodelta ja 2011 uniikkeja nettikävijöitä rekisteröitiin 237 000 kaikkiaan 133 maasta. Kaikkiaan kävijöitä oli lähetyskuukauden aikana 650 000.


title: Jouluradio

text: Ilmaiset älypuhelinsovellukset (iPhone, Android, Windows Phone) tarjosivat kuuntelukanavan, jota hyödynsi liki 13 000 sovelluksen ladannutta.


title: Jouluradio

text: Jouluksi 2010 kanava sai kahdeksan uutta kuuluvuusaluetta, joihin lukeutuivat muun muassa Joensuun, Jyväskylän, Kouvolan, Lahden sekä Porin talousalueet. Jouluradio keräsi vuonna 2010 yli neljännesmiljoona kuulijaa. Netissä kanava tavoitti 150 000 uniikkia kuuntelijaa ja netin kautta Jouluradiota kuunneltiin kaikkiaan 118 maassa. Myös mobiilikuuntelijat löysivät kanavan.


title: Jouluradio

text: Vuonna 2009 Jouluradiota kuunteli Kansallisen radiotutkimuksen mukaan 265 000 kuuntelijaa.


title: Jouluradio

text: Toivontuottajien radioasema sijaitsi vuoteen 2008 asti Helsingin Pasilassa, Yleisradion Vanhassa lähetyskeskuksessa, mutta on nyt samalla alueella sijaitsevassa RTI:n talossa.


title: Jouluradio

text: Jouluradion toimituspäällikkönä on alusta alkaen toiminut Riitta Kalliorinne. Häntä pidetään ”Jouluradion äitinä”.


title: Jouluradio

text:
Jouluradion musiikillinen linja muuttui aluksi vuosittain, sillä radiolla oli joka vuosi uusi musiikkipäällikkö. Jokainen on tuonut mukanaan oman taustansa mukaiset sävytykset musiikilliseen linjaan ja samalla taannut sen, että ainutlaatuisella soittolistalla ei ole pelkästään klassikkoja ja hittejä, vaan myös harvinaisempia äänitteitä.
Vuoden 2008 jälkeen musiikkipäällikön tehtävä on pysynyt kauemmin yhdellä henkilöllä.


title: Osasto Pennanen

text: Osasto Pennanen oli talvisodan aikana Lapissa taistelleeseen talvisodan Lapin Ryhmään kuulunut pohjoisempi osasto, joka taisteli Petsamossa Neuvostoliiton 52. divisioonaa vastaan. Osaston koko oli aluksi kolme komppaniaa, joista yksi oli sodan ajan suunnitelmiin kuulumaton yksikko. 8. joulukuuta Lapin Ryhmä vahvisti Osasto Pennasta tiedusteluosastolla (TO 11). Osastoa komensi Antti Pennanen, joka jatkosodassa komensi Petsamon erillisosastoa.


title: Osasto Suoranta

text: Osasto Suoranta oli talvisodan Lapin Ryhmään kuulunut osasto, joka taisteli Neuvostoliiton 88. divisioonaa vastaan Sallassa Savukoskella ja Pelkosenniemellä lähellä.


title: Osasto Suoranta

text: Neuvostoliittolaiset pyrkivät kohti Savukoskea ja Pelkosenniemeä päästäkseen Sodankylään ja sieltä Rovaniemelle sekä lopuksi Tornioon.


title: Sholapur

text: Sholapur tai Solapur () on kaupunki Maharashtran osavaltion kaakkoisosassa Intiassa, lähellä Karnatakan rajaa. Vuonna 2001 siellä oli 3 855 383 asukasta. Kaupungin suurin työllistäjä on perinteisesti ollut puuvillateollisuus. Koska sateet vaihtelevat vuodesta toiseen ja kuiva kausi on pitkä, seudulle on rakennettu mittava keinokastelujärjestelmä puuvillasadon varmistamiseksi. Solapur on myös tärkeä rautateiden ja maanteiden risteyspaikka.


title: Zürich (kantoni)

text: Zürichin kantoni sijaitsee Sveitsin pohjoisosassa. Kantoni on väkiluvultaan maan suurin: siellä on lähes 1,5 miljoonaa asukasta. Kantonissa sijaitsee Sveitsin väkiluvultaan suurin kaupunki, Zürich, joka on myös kantonin pääkaupunki.


title: Zürich (kantoni)

text: Kantonin alue on kumpuilevaa Mittellandia, jota halkovat luoteeseen laskevat joet kuten Limmat, Thur ja Sihl.


title: Zürich (kantoni)

text: Zürichin kantoni rajoittuu pohjoisessa Reinjokeen ja Saksaan sekä Schaffhausenin kantoniin, etelässä Zürichjärveen sekä Zugin ja Schwyzin kantoneihin, idässä Thurgaun ja Sankt Gallenin kantoneihin sekä lännessä Aargaun kantoniin.


title: Zürich (kantoni)

text: Zürich on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1351.


title: Zürich (kantoni)

text: Zürichin kantoni on saksankielinen: saksaa puhuu 84 prosenttia asukkaista. Suurin uskonnollinen ryhmä ovat protestantit (vuonna 2014 30 prosenttia). Katolisia on 28 prosenttia. Kantonin vakituisista asukkaista 26 prosenttia on ulkomaalaisia (vuonna 2015).


title: Zürich (kantoni)

text: Zürichin kantonissa on 162 kuntaa (1.1.2019), jotka muodostavat 12 hallintoaluetta (). Kantonissa on 30 väkiluvultaan yli 10 000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia (tilanne 31.12.2016):


title: Zürich (kantoni)

text: Kantonin kaupungit ovat:


title: Zürich (kantoni)

text: Zürichin kantonin osuus maan bruttokansantuotteesta oli vuonna 2015 maan suurin, 21,5 prosenttia, arvoltaan 141 miljardia frangia. Zürichin kaupunki lähikuntineen on Sveitsin liike-elämän, erityisesti pankki- ja vakuutusalan, keskus.


title: Zürich (kantoni)

text: Kantonissa oli vuonna 2014 yhteensä 994 538 työpaikkaa. Näistä 84 prosenttia oli palvelusektorilla. Teollisuus työllisti 15 prosenttia kantonilaisista. Alkutuotanto (maa- ja metsätalous, kalastus) työllisti 1,2 prosenttia seudun työntekijöistä.


title: Zürich (kantoni)

text: Zürichin alue on Sveitsin liikenteen keskus. Sveitsin suurin lentoasema, Zürichin lentoasema, sijaitsee Klotenissa. Moottoritiet A1, A3 ja A4 kulkevat kantonin halki.


title: Zürich (kantoni)

text: Rautateitä on kantonin alueella 519 kilometriä ja rautatietiheys on maan toiseksi suurin, 30 km/100 km². Zürichin päärautatieasemalta on suorat junayhteydet maan eri puolille sekä kaikkiin naapurimaihin (Ranska/Pariisi; Saksa/Hampuri, München, Berliini, Stuttgart; Itävalta/Wien; Italia/Milano).


title: Alhaisi

text: Alhaisi on Salon kaupunginosa. Alue rajoittuu Perniöntiehen, Kirjolankatuun ja rantarataan.


title: Alhaisi

text: Alueella sijaitsevat Tyksin Salon sairaala, Salon pääterveysasema, Salon kaupan ja terveyden ammattioppilaitos, Alhaisten koulu ja Hakastaron koulu.


title: Maathorneferura

text: Maathorneferura oli heettiläisten imperiumin prinsessa, joka avioitui Egyptin faarao Ramses II:n kanssa tämän hallittua 34 vuoden ajan. Hän oli Hattusili III:n ja tämän vaimon, Puduchepan, tytär. Maathorneferuran alkuperäinen nimi ei ole tiedossa.


title: Maathorneferura

text: Taniksessa on rikkoutunut patsas Ramseksesta, jonka vierellä on myös Maathorneferura koskettaessaan Ramseksen jalkoja.


title: Metsäkurjenpolvi

text: Metsäkurjenpolvi ("Geranium sylvaticum") on violettikukkainen polvenkorkuinen metsissä kasvava kasvi. Se kuuluu kurjenpolvikasvien heimoon. Metsäkurjenpolvi on valittu Kajaanin nimikkokasviksi.


title: Metsäkurjenpolvi

text: Metsäkurjenpolvi on ruohovartinen pystyhaarainen kasvi, joka kasvaa 25-50 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat sormijakoisia, isohampaisia. Kasvi on nukkamaisen karvan peitossa. Kaksittain kasvavat kukat ovat violetteja, harvoin valkoisia, ja 15-35 mm leveitä. Metsäkurjenpolvi kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Metsäkurjenpolvi

text: Metsäkurjenpolvea tavataan koko Suomessa sekä Pohjois- ja Keski-Euroopassa.


title: Metsäkurjenpolvi

text:
Metsäkurjenpolvi kasvaa kosteissa paikoissa: lehdoissa, rantaniityillä ja ojanpientareilla.
Metsäkurjenpolvi on aluskasvillisuuden valtalajina kurjenpolvi-oravanmarjatyypin ja kurjenpolvi-metsäimarretyypin lehdoissa. Sitä esiintyy myös mustikkatyyppiin kuuluvilla tuoreilla kankailla. Kurjenpolvikärsäkäs ("Zacladus geranii") syö reikiä kurjenpolvien kukkiin.


title: Jordan Staal

text: Jordan Staal (s. 10. syyskuuta 1988 Thunder Bay, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, jonka nykyinen seura on Carolina Hurricanes. Hän toimii joukkueensa kapteenina vain kotipeleissä kun taas Justin Faulk toimii vieraspeleissä. Hän pelaa keskushyökkääjän paikalla.


title: Jordan Staal

text: Pittsburgh Penguins varasi Staalin toisella vuorolla. Hän teki sopimuksen Pittsburghin kanssa syksyllä 2006 ja teki ensimmäisen NHL-maalinsa 12. lokakuuta New York Rangersia vastaan, uransa kolmannessa ottelussa. Ennen NHL-uraansa Staal pelasi OHL-junioriliigan Peterborough Petes -joukkueessa.


title: Jordan Staal

text: Staal pelasi Pittsburghissa kuusi kautta ja oli voittamassa Stanley Cupia kolmannella kaudellaan seurassa, kaudella 2008–2009. Kesäkuussa 2012 hän siirtyi Carolina Hurricanesiin pelaajakaupassa, jossa Penguins sai vaihdossa hyökkääjä Brandon Sutterin, puolustaja Brian Dumoulinin ja ensimmäisen kierroksen varausvuoron .


title: Jordan Staal

text: Jordan Staalin veljet ovat myös jääkiekkoilijoita. Stanley Cupin Carolina Hurricanesissa voittanut Eric pelaa tällä hetkellä Minnesota Wildissa, Marc pelaa New York Rangersissa, ja pikkuveli Jaredin varasi Phoenix Coyotes .


title: Lavajärvi (Oulu)

text: Lavajärvi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva pinta-alaltaan noin 35 hehtaarin laajuinen järvi Vuoton kaupunginosassa Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee lähellä Oulun ja Utajärven kunnanrajaa kunnan itäisimmässä kolkassa, noin 35 kilometrin päässä Ylikiimingin taajamasta. Järvi on Alavuoton kyläalueen ainoa järviallas, ja se laskee Kiiminkijokeen kapeaa Lavaojaa pitkin. Järvi on varsin kalaisa, ja se on edelleen suosittu kalastuspaikka. Pitkäniemessä sijaitsee eräkämppä saunoineen.


title: Lavajärvi (Oulu)

text: Järven ympäristössä on useita Lava-nimisiä paikkoja. Itse järven ja sen laskuojan lisäksi ympäristön paikannimistöön kuuluvat Lavajärvenkangas, kaksi Lavasuota, Iso Lavasuo sekä Lavaselkä. Lava-nimityksen alkuperä on riistanpyynti- ja säilytyslavoissa, makuulavoissa, heinäkasan alusissa tai lauttasilloissa. Alueelta on löydetty runsaasti viitteitä kaikista näistä yhteyksistä. Muistitiedon mukaan järven rannoilla on ollut useita niitty- ja kalasaunoja, joissa on ollut makuualuset eli lavat yöpymistä varten. Järvellä on tiettävästi myös kuljettu ja kalastettu lautoilta käsin.


title: Saija (Salla)

text: Saija on kylä Sallassa lähellä Savukosken rajaa. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Sallan kirkonkylältä pohjoiseen. Vuonna 2001 kylässä oli noin 80 taloutta ja 150 asukasta.


title: Saija (Salla)

text: Osasto Suoranta eteni talvisodan aikana jo Neuvostoliiton haltuunsa ottaman Saijaan, mihin rintama pysähtyi.


title: Aukusti Koivisto

text: Aukusti Koivisto (11. lokakuuta 1886 Juva – 30. maaliskuuta 1962 Oulu) oli suomalainen taidemaalari.


title: Aukusti Koivisto

text: Koiviston täytettyä kaksi vuotta hänen perheensä muutti Helsinkiin, missä hän kävi kansa- ja oppikoulun. Taideopinnot Koivisto aloitti Taideteollisuuskeskuskoulussa, joka on nykyisen Taideteollisen korkeakoulun edeltäjä. Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulua Koivisto kävi vuosina 1906–1908.


title: Aukusti Koivisto

text: Aukusti Koivisto meni naimisiin Ida Maria Stoltin kanssa vuonna 1925. Heille syntyi kolme lasta: Lea vuonna 1915, Pentti 1917 ja Ritva 1924. Pentistä tuli myös taidemaalari.


title: Aukusti Koivisto

text: Aukusti Koivisto tunnetaan erityisesti Lappi-aiheisista teoksistaan. Koivistot muuttivat Ouluun vuonna 1916 ja jo seuraavana vuonna Aukusti teki ensimmäisen matkansa Lappiin, Inariin asti. Koivisto hankki Terijoelta kaksikerroksisen hirsirakennuksen ja siirsi sen Ouluun Kansankatu 52:een. Tästä "Honkalinnasta" muodostui paitsi taiteilijan asunto ja ateljee myös Oulun taiteilijakeskus. Rakennus tuhoutui kokoelmineenjatkosodan pommituksissa helmikuussa 1944. Tämä menetys koski syvästi 60-vuotiasta taiteilijaa.


title: Formula 1 -kausi 1990

text: Formula 1 -kausi 1990 oli historian 41. Formula 1 -kausi. Kausi alkoi 11.3. Yhdysvaltain ja päättyi 4.11. Australian GP:hiin 16 osakilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti Ayrton Senna ja valmistajien tittelin vei McLaren-Honda.


title: Formula 1 -kausi 1990

text: Ayrton Sennan ja Alain Prostin välinen kamppailu jatkui edelleen, vaikka Prost siirtyi Ferrarille ja Senna jatkoi McLarenilla. Kuljettajien mestaruus ratkesi kauden toiseksi viimeisessä osakilpailussa, Japanissa, kun Senna ajoi ensimmäisessä mutkassa Prostin ulos radalta. Molemmat joutuivat keskeyttämään, mutta Senna varmisti uransa toisen kuljettajien mestaruuden.


title: Alkoholivero

text: Alkoholi- ja alkoholijuomavero on Suomessa alkoholijuomiin liitettyä välillistä kulutusveroa. Veron maksaa tuotteen valmistaja tai myyjä, joka lisää veron osuuden tuotteen hintoihin. Alkoholijuomista maksetaan lisäksi pakkausveroa. Alkoholivero maksetaan alkoholituotteista, kuten oluesta, viinistä, viinasta ja likööreistä. Veroa maksetaan tuotteen etyylialkoholipitoisuuden (EtOH) tai juomamäärän mukaan.


title: Alkoholivero

text: Yksityisesti vain omaan käyttöön käymisellä valmistetuista oluista ja viineistä ei makseta alkoholiveroa. EU:n ulkopuolelta saapuvien matkustajien tuomisille on määrällisiä rajoituksia, joista määrätään valmisteverotuslaissa. Pienet olutpanimot voivat saada verosta alennusta.


title: Alkoholivero

text: Vuonna 1932 perustettiin Oy Alkoholiliike, jolla pyrittiin estämään laiton alkoholikauppa ja keräämään valtiolle tuloja. Vuonna 1969 väkijuomalaki korvattiin alkoholi- sekä keskiolutlailla.


title: Alkoholivero

text: Nykyisin alkoholi- ja alkoholijuomaverotus on harmonisoitu Euroopan unionissa. Suomessa vero perustuu lakiin alkoholi- ja alkoholijuomaverosta.


title: Alkoholivero

text: Alkoholiveroa on kerätty vuosittain seuraavasti (miljoonaa euroa, vuosi suluissa) (1990): 813 M€, (1995): 1 196 M€, (2000): 1 239 M€, (2001): 1 295 M€, (2002): 1 348 M€, (2003): 1 363 M€, (2004): 1 030 M€ ja (2005) 972 M€. Toteutuneet verotulot olivat vuonna 2011 1 281 M€, vuonna 2012 1 381 M€ ja vuonna 2013 1 336 M€. Vuonna 2014 alkoholiveron tuotto oli 1 381 M€.


title: Alkoholivero

text: Suomen alkoholiveroja korotettiin viimeksi 1. tammikuuta 2014. Oluen, siiderin ja long drink -juomien verotusta kiristettiin 8,2 prosenttia, viinien 8,6 prosenttia ja väkevien 5,3 prosenttia.


title: Alkoholivero

text:
Alkoholipitoisuuden mukaan verotettavat juomat:
Juoman kokonaistilavuuden verotettavat juomat:
Alkoholin tuontimäärärajoitukset EU-maista poistuivat 1. tammikuuta 2004 ja Viro liittyi EU:iin 1. toukokuuta 2004. Väkevien alkoholijuomien hintaero Suomen ja Viron välillä oli 60 %. Siksi maaliskuussa 2004 eduskunta laski väkevien alkoholiveroa 44 %, oluiden 32 % ja viinin 10 %.


title: Alkoholivero

text: Panimo- ja virvoitusjuomateollisuuden mukaan oluen kulutus oli 475 litraa ja oluen tuonti 35 litraa vuonna 2005. Teollisuus katsoi veronlaskun oikeaksi toimeksi. Koska oluen hinnasta veroa oli yhä 50 %, panimoteollisuus vaati oluen veron uutta laskua.


title: Alkoholivero

text:
Vuoden 2004 veronalennuksen jälkeen alkoholiveroa on nostettu viidesti. Vuoden 2014 alusta voimassa olevan verotuksen lisäksi veroja korotettiin vuonna 2012, 2009 ja 2008:
Keväällä 2013 suunniteltiin alkoholiveron nostamista vuodelle 2014. Mietojen alkoholijuomien vero olisi noussut 15 % ja muiden 10 %. Syksyllä 2013 hallitus päätti kuitenki lieventää korotusta Viron viinarallin hillitsemiseksi. Alkuvuodesta 2014 voimaan tulleiden korotusten jälkeen väkevien alkoholijuomien hinta nousi 2,2 %, oluen ja viinin hinta 2–2,5 %, ja välituotteiden, kuten väkevien viinien, hinta 3,7 %.


title: Alkoholivero

text: Kansanterveyslaitos piti alkoholiveron laskua vuonna 2004 katastrofina. KTL:n tutkijoiden mukaan alkoholin hinnan lasku lisäsi sen kulutusta ja alkoholin aiheuttamia terveyshaittoja. Vuonna 2003 alkoholisyihin kuoli 1 016 miestä ja 267 naista. Vuonna 2005 alkoholisyihin kuoli 1 309 miestä ja 355 naista. Vuonna 2005 alkoholisyyt olivat yleisin 15–65-vuotiaiden miesten kuolinsyy.


title: Alkoholivero

text: Vuonna 2004 suomalaiset kuluttivat keskimäärin 10,3 litraa sataprosenttista alkoholia, mikä oli lähes 10 prosenttia aiempaa vuotta enemmän. Alkoholisairauksiin ja -myrkytyksiin kuoli vuonna 2004 yhteensä 1 860 henkilöä (300 ihmistä enemmän kuin 2003). Maksakirroosikuolemat lisääntyivät 30 % ja alkoholimyrkytyskuolemat 20 %. Sairaaloiden ja terveyskeskusten vuodeosastoilla kirjattiin noin 36 500 alkoholiin liittyvää hoitojaksoa, mikä oli yli 10 prosenttia enemmän kuin vuonna 2003. Noin puolet työterveyslääkäreistä ja -hoitajista arvioi, että alkoholinkulutus ja sairauspoissaolot lisääntyivät alkoholiveron alentamisen vuoksi. Veron lasku on lisännyt mielenterveysongelmia, lääkkeiden käyttöä, onnettomuuksia ja sairauseläkkeitä. Nykyään alkoholi tappaa enemmän miehiä kuin sydäntaudit. Asiantuntijat vaativat vuosina 2004–2006 alkoholiveron nostamista terveyshaittojen rajoittamiseksi.


title: Alkoholivero

text: Vuonna 2011 suomalaiset joivat keskimäärin 10,1 litraa sataprosenttista alkoholia.


title: Alkoholivero

text: Yksityishenkilö voi tilata ulkomailta alkoholia omaan käyttöönsä. Mikäli myyjä järjestää toimituksen Suomeen, katsotaan myyjän olevan verovelvollinen tilauksen suhteen. Mikäli toimituksen järjestää asiakas itse on hän tällöin myös verovelvollinen."


title: Alkoholivero

text: Suomessa alkoholilakia on perinteisesti tulkittu niin, että alkoholin etäosto on sallittu, mutta etämyynti kielletty rikoksena. Vuonna 2009 Euroopan unionin tuomioistuin päätti ruotsalaisessa ns. Rosengren-jutussa, että Ruotsin vastaava etäkauppakielto rajoitti tuontia EU:n perussopimuksen vapaan liikkuvuuden vastaisesti. Suomessa vastaava juttu oli ns. Alkotaxi-tapaus, palvelu, jossa asiakkaat tilasivat ja maksoivat juomansa etukäteen liikkeen internetsivuilla ja ne toimitettiin ulkomailta kotiovelle. Helsingin hovioikeus päätti keväällä viedä tapauksen EU:n tuomioistuimen ratkaistavaksi.


title: Alkoholivero

text: Nykyisin etämyynti on sallittu ja myyjä on verovelvollinen. Ns. etäostossa tilaaja on verovelvollinen. Etäosto tarkoittaa, että tilaaja hoitaa kuljetuksen, esimerkiksi hakemalla tuotteet itse tai hankkimalla kolmannen osapuolen kuljetuksen.


title: Paavo Kahla

text: Paavo Elias Kahla (4. marraskuuta 1918 Lohtaja – 23. lokakuuta 1944 Kittilä) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari. Sotilasarvoltaan hän oli kapteeni.


title: Paavo Kahla

text: Paavo Kahla syntyi Keski-Pohjanmaan maakunnassa Lohtajalla, kanttori Elias ja Hilma Sofia (o.s. Tervo) Kahlan perheeseen. 1930-luvulla perhe muutti Kokkolaan, jossa Kahla opiskeli Kokkolan yhteislyseossa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1938. Varusmiespalveluksensa Kahla suoritti Ilmasotakoulussa Kauhavalla, Ilmavoimien reserviupseerikoulun kurssilla 8. Vänrikkinä kotiutettu Kahla aloitti opiskelut metsänhoitajaksi juuri ennen talvisotaa. Syyskuussa 1939 tähystäjäkoulutuksen saanut Kahla sai kutsun Lentolaivue 14:ään, joka toimi talvisodassa tiedustelulentolaivueena. Hän suoritti talvisodassa 50 sotalentoa Fokker C.X -koneen tähystäjänä.


title: Paavo Kahla

text: Jatkosodan alettua Kahla sijoitettiin samaan LLv 14:ään, sen 3. lentueeseen, jossa hän jatkoi tähystäjänä tiedustelu- ja tulenjohtolennoilla. Lokakuussa 1941 hänet nimitettiin lentueen varapäälliköksi. 9. joulukuuta 1941 Kahla ylennettiin luutnantiksi. 24. joulukuuta 1941 allekirjoitetun esityksen sekä 15. huhtikuuta 1942 allekirjoitetun lisäesityksen jälkeen Paavo Kahla nimitettiin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numerolla 54, nimityspäivämäärä oli 26. huhtikuuta 1942. Elokuussa 1942 Kahlan ja vasta laivueeseen saapuneen vänrikki Mannermaan ollessa tiedustelulennolla, matalatorjuntatuli surmasi ohjaajan, jolloin Kahla kiipesi koneen ulkokautta ohjaamoon ja lensi takaisin tukikohtaan. 3. huhtikuuta 1943 hänet ylennettiin 3./LeLv 16:n lentueen päälliköksi. Jatkosodan loppuvaiheessa, 27. heinäkuuta 1944, Kahla ylennettiin kapteeniksi. 4. syyskuuta 1944 Kahla siirrettiin Hävittäjälentolaivue 26:een, joka suoritti Lapin sodassa muiden tehtävien ohella tiedustelulentoja saksalaisia vastaan. 23. lokakuuta 1944 Paavo Kahla ja hänen koneensa ohjaaja, kersantti Jouko Liinamaa katosivat Kittilässä tiedustelulennolla. Heidän Fokker C.X -koneensa jäännökset löydettiin vasta syksyllä 1945 Aakenustunturin lähistöltä.


title: Paavo Kahla

text: Paavo Kahla oli viimeinen kaatunut Mannerheim-ristin ritari. Hänet on haudattu Kokkolaan, Marian hautausmaan sankarihautaan.


title: Grand Nocturne

text: Grand Nocturne on suomalainen black metal -yhtye. Se perustettiin Huittisissa vuonna 2005.


title: Grand Nocturne

text: Musiikillisesti "Grand Nocturne" on primitiivistä ja karua black metallia. Yhtyeen sanoitukset käsittelevät epätoivoa, lohduttomuutta ja tuskaa.


title: Kangasmaitikka

text: Kangasmaitikka ("Melampyrum pratense") on puoliksi loisena elävä pieni keltakukkainen yksivuotinen ruohokasvi.


title: Kangasmaitikka

text: Kangasmaitikka on 10–40 cm korkea vaihtelevasti haarova ruohovartinen kasvi. Sen lehdet ovat kapeat ja hyvin tummanvihreät. Hento varsi on tumma, usein punertava. Huulimaiset pitkätorviset (noin 15 mm) keltavalkoiset kukat sijaitsevat pareittain, ja kukkaparien väli on pitkä. Kangasmaitikka kukkii heinä-elokuussa. Kukinnan jälkeen koko kasvi kuivuu pikimustaksi.


title: Kangasmaitikka

text: Kangasmaitikkaa kasvaa kaikkialla Euroopassa ja läntisessä Siperiassa.


title: Kangasmaitikka

text: Kangasmaitikka kasvaa nimensä mukaisesti kangasmetsissä mutta myös kallioilla ja joskus melko kuivillakin niityillä. Se on puoliloinen: osan ravinnosta se hankkii itse yhteyttämällä, osan juurikarvojensa avulla toisilta kasveilta, esimerkiksi männyiltä ja puolukalta.


title: Kirjopillike

text: Kirjopillike eli kirjava pillike ("Galeopsis speciosa") on kirjavakukkainen yksivuotinen pillikelaji. Se on Suomessa muinaistulokas.


title: Kirjopillike

text: Kirjopillike on jäykkä, ruohovartinen 50–90 cm korkea kasvi, jonka kasvutapa ja lehti muistuttavat harvalehtistä nokkosta. Kukat ovat huulimaiset, alahuuli on violetti ja muut osat keltaiset. Kirjopillike on Suomessa tavattavista pillikkeistä suurikukkaisin. Kukan pohjassa on mettä, jota juodakseen hyönteisten on kurkotettava niin syvälle kukan sisään, että ne väistämättä tahriintuvat siitepölyyn. Ihmislapset nykivät kukkia irti ja imaisevat niiden pohjassa olevan mesitipan suuhunsa. Kirjopillike kukkii loppukesällä (VII–IX ).


title: Kirjopillike

text: Kirjopillikettä tavataan Euroopassa ja Länsi-Aasiassa. Kirjopillike on yleinen koko Suomessa lukuun ottamatta Pohjois-Lappia, missä se on harvinainen.


title: Potilas

text: Potilas on henkilö, jota varten terveydenhuoltojärjestelmä on olemassa. Hoito voi olla terveyteen liittyvä tarkastus tai hoitotoimenpide. Henkilö on tavallisesti sairastunut tai vammautunut tapaturman johdosta ja tarvitsee terveydenhuollon ammattilaisen huolenpitoa tai hoitoa.


title: Potilas

text: Suomessa on voimassa laki potilaan asemasta ja oikeuksista, ja tässä laissa potilaalla tarkoitetaan terveyden- ja sairaanhoitopalveluja käyttävää henkilöä.


title: Potilas

text: Potilasta kutsutaan myös asiakkaaksi yksityisen terveydenhuollon puolella maksavan asiakkaan roolin johdosta.


title: Potilas

text: Eläinlääketieteessä potilas on hoidettava tai tutkittava eläin, jolloin varsinainen asiakas on omistaja tai hoitaja.


title: Potilas

text: Sana "potilas" on johdettu verbistä "potea", ja se on mainittu suomen kirjakielessä ensimmäisen kerran vuonna 1745.


title: Sorsasalo

text: Sorsasalo on saari ja kaupunginosa Kuopion pohjoisimmassa osassa noin 10 kilometrin päässä keskustasta. Sorsasalossa sijaitsee muun muassa Kuopion ravirata ja Virranniemen kesäsiirtola ja puutarhasiirtola. Alueella on myös venelevähdyspaikka, paljon metsää raviradan takana sekä tehdasalueen yritykset Savon Sellu, Karelia-Parketti, Puukeskus ja Neon 2. Saaren halki kulkevalla Virranniementien varrella sijaitsevat Destia, Sorsasalon Autokatsastus ja Sisu Auto Oy Ab. Näiden lisäksi Sorsasalossa on Savon Kuljetuksen kalsiumkloridin ja kaliumkarbonaatin käsittelytilat, jotka on upotettu kallioon. Sorsasalossa toimii myös raviradan vieressä Ratsastuskeskus ILO. Valtatie 5:llä ja Savon radalla olevat Kallansillat sijaitsevat saaren eteläpuolella.


title: Sorsasalo

text: Sorsasalon palvelut ovat vähäiset. Alueella on vain huoltoasema ja raviradalla sijaitseva kahvio. Lähin kauppa sijaitsee Siilinjärven puolella Vuorelassa.


title: Sorsasalo

text: Alueelle sijoittuu noin 900 työpaikkaa (1.1.2008).


title: Vaasan hovioikeus

text: Vaasan hovioikeus () on toiseksi vanhin Suomen viidestä hovioikeudesta. Se on perustettu vuonna 1775 Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n päätöksellä. Hovioikeus aloitti varsinaiset istunnot 21.8.1776. Aluksi sillä oli toimitilat Vanhassa Vaasassa, jonne ne valmistuivat 1786. Vuonna 1862 Vaasan hovioikeus muutti nykyisille sijoilleen Vaasan kaupunkiin, kun C. A. Setterbergin suunnittelema punatiilitalo Hovioikeudenpuistossa valmistui. Vanha hovioikeudentalo muutettiin kirkoksi, ja se toimii edelleen Mustasaaren seurakunnan kirkkona.


title: Vaasan hovioikeus

text: Hovioikeuteen perustettiin II osasto keisari Aleksanteri I:n päätöksellä 1818. Vuonna 1962 perustettiin vesioikeuksien ylioikeudeksi vesiylioikeus, joka toimi Vaasan hovioikeuden jaostona vuoteen 1987 saakka.


title: Vaasan hovioikeus

text: Vaasan hovioikeus perustettiin vuonna 1776, jolloin Ruotsin kuningas Kustaa III teki esitykset hallinnollisesta ja oikeudellisesta jaotuksesta. Vaasan hovioikeudenneuvoksiksi Kustaa III nimitti Turun hovioikeuden nuorimman hovioikeudenneuvoksen Adolg Fredrik Silversparren, ylisotatuomari Adolf Tandefeltin ja viisi asessoria. Hovioikeuden ensimmäiseksi presidentiksi nimettiin vuonna 1776 tuolloin 41-vuotias kreivi Arvid Fredrik Kurck. Hovioikeus vihittiin käyttöön Tukholman linnassa 28. kesäkuuta 1776 ja hovioikeus aloitti varsinaiset istunnot 21. elokuuta 1776.


title: Vaasan hovioikeus

text: Suomen sodan käynnistyessä 1808 venäläiset joukot saapuivat myös Vaasaan. Venäjän armeijan ylipäällikkö kreivi Buxhoevden antoi hovioikeudelle käskyn jatkaa toimintaa keskeytyksettä. Hovioikeuden jäsenet vannoivat uskollisuudenvalan keisarille lukuun ottamatta kanneviskaali Anders Johan Bergwaldia, joka vangittiin ja tuomittiin kuolemaan mutta sittemmin armahdettiin. Hovioikeus jäi osin kuitenkin sodan jalkoihin, kun venäläiset sotilaat surmasivat vahtimestari Abraham Wilénin. Tuolloinen hovioikeuden presidentti Reuterholm siirtyi tapauksen jälkeen sivuun tehtävästään.


title: Vaasan hovioikeus

text: Vaasan hovioikeus nimettiin Keisarilliseksi Vaasan hovioikeudeksi 25. elokuuta 1808 kreivi Buxhoevdenin käskyn jälkeen. Yhteydet Ruotsiin loppuivat 1809 Haminan rauhan yhteydessä. Hovioikeutta uudistettiin 1818 perustamalla II osasto.


title: Vaasan hovioikeus

text: Sortovuodet vaikuttivat osaltaan kuitenkin Vaasan hovioikeuden toimintaan. Enemmistö hovioikeudesta kieltäytyi antamasta vastauksia asevelvollisuuslain perusteella esitettyihin kysymyksiin palveluksesta vapautettavista oikeudenkäyttöpiirissä. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov joutuikin erotuttamaan niskoittelevia jäseniä. Vasta 1905 marraskuun manifestin myötä lähes kaikki hovioikeudesta erotetut palasivat virkoihinsa.


title: Vaasan hovioikeus

text: Vaasan hovioikeuden toimivallan muuttuminen Suomen itsenäisyyden aikana on muuttunut lähinnä juttumäärän tasaamisesta johtuvista seikoista. Vuonna 1962 perustettiin vesioikeuksien ylioikeudeksi vesiylioikeus, joka toimi yhtenä Vaasan hovioikeuden jaostona vuoteen 1987 asti. 1970-luvulla hovioikeuteen perustettiin vielä kaksi ylimääräistä jaostoa, jotka vahvistivat henkilökunnan määrää.


title: Vaasan hovioikeus

text: Hovioikeuden toimintaa johtaa hovioikeuden presidentti. Vaasan hovioikeuden presidentteinä ovat toimineet: Hovioikeudessa työskentelee 64 henkilöä. Hovioikeus on jaettu kahteen osastoon, joita johtavat hovioikeudenlaamannit.


title: Vaasan hovioikeus

text: Hovioikeus käsittelee tuomiopiirinsä käräjäoikeuksien ratkaisuista tehdyt valitukset ja kantelut.


title: Ekososialismi

text: Ekososialismi on poliittinen aate, jossa yhdistyvät marxismi, sosialismi sekä vihreä aate. Ekososialismin mukaan niin yhteiskunnalliset ongelmat kuin ympäristöongelmat johtuvat kapitalismista ja sen jatkuvasta laajentumispakosta. Ekososialistit kritisoivat monia elitistisiä tai byrokraattisia sosialismin suuntauksia, kuten stalinismia ja maolaisuutta, mutta ovat silti sosialismin kannalla.


title: Ekososialismi

text: Ekososialismissa esiintyy myös ympäristöliikkeen ja sosialismin välisiä ristiriitoja. Monet ekososialistit ovat kritisoineet vihreän liikkeen jäseniä heidän haluttomuudestaan toimia kapitalismia vastaan. Vastaavasti he kritisoivat myös sosialisteja siitä, että he asettavat usein ympäristökysymykset toissijaisiksi. Ekososialisteja on myös itse kritisoitu sosialismin ja vihreän liikkeen yhdistämisestä.


title: Ekososialismi

text: Ekososialismin kehitteleminen alkoi 1970-luvulla ympäristöliikehdinnän myötä, kun Barry Commoner muotoili "Kasvun rajat" -raportille vastauksen vasemmiston näkökulmasta. 1980-luvulla tärkeitä tapahtumia ekososialismin kannalta olivat mm. aikakauslehti "Capital, Nature, Socialism" perustaminen.


title: Sorsasalo (Savonlinna)

text: Sorsasalo on laaja saari Savonlinnan kaupungin alueella Haponlahden kanavan koillispuolella Enonvedellä Saimaalla. Sen pinta-ala on noin yhdeksän neliökilometriä.


title: Sorsasalo (Savonlinna)

text: Saarella on pysyvää maatalouspohjaista asutusta. Saarelta on myös kiinteä tieyhteys mannermaalle Pentinsalmen siltaa pitkin. Saarella on myös kaksi järveä.


title: Electric Doom Synthesis

text:
Electric Doom Synthesis, Beheritin järjestyksessään neljäs albumi ja toinen jonka musiikki on tyyliltään Dark Ambientia. Äänitetty Holocauston (Marko Laiho) vuonna 1995 tekemistä kappaleista, julkaisijana Spinefarm Records vuonna 1996.
Tyyliltään albumi on erityisen hypnoottista ja mustaa ambientia black metal -hengessä.


title: EgyptAir

text: EgyptAir (arabiaksi: مصر للطيران, Misr al-Tairan) on Egyptin kansallinen lentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Kairossa. Se on yksi Afrikan ja Lähi-idän suurimpia lentoyhtiöitä, ja sillä on yli 50 kohdetta Lähi-idässä, Euroopassa, Kaukoidässä, Afrikassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa. Sen kotikenttä on Kairon kansainvälinen lentoasema.


title: EgyptAir

text: EgyptAir on Star Alliancen ja Arab Air Carriers Organizationin jäsen.


title: EgyptAir

text: Yhtiö on perustettu 7. kesäkuuta 1932, ja se aloitti lennot heinäkuussa 1933. Toisen maailmansodan aikana Egyptin hallitus kansallisti lentoyhtiön ja sen nimi muutettiin Misr Airiksi vuonna 1949. Tammikuussa 1961 Misr Air liittyi Syrian Airwaysiin muodostamaan United Arab Airlinesiin (UAA) maiden muodostaessa lyhytaikaisen valtioliiton. Yhtiö otti EgyptAir-nimen käyttöönsä lokakuussa 1971. EgyptAir on ensimmäinen suihkukoneita käyttänyt lentoyhtiö Lähi-idässä.


title: EgyptAir

text: EgyptAirin merkittävimmät onnettomuudet ovat:


title: EgyptAir

text: Heinäkuussa 2015:EgyptAir Cargo:EgyptAir Express:


title: Cold Chisel

text: Cold Chisel on eräs kaikkien aikojen suosituimmista australialaisista rockyhtyeistä. Se perustettiin vuonna 1973. Tällöin alkuperäinen nimi oli Orange, kunnes se muutettiin Cold Chiseliksi seuraavana vuonna. Klassinen kokoonpano on Jimmy Barnes (laulu, kitara), Don Walker (kosketinsoittimet), Ian Moss (kitara), Phil Small (basso) ja Steve Prestwich (rummut).


title: Cold Chisel

text: Yhtye soitti alkuaikoinaan pääosin Adelaiden ja myöhemmin Sydneyn hotelleissa ja pubeissa ja oli omalta osaltaan määrittelemässä australialaista pubrock-tyyliä (muita edustajia olivat muiden muassa AC/DC, Rose Tattoo ja The Angels).


title: Cold Chisel

text: WEA teki yhtyeen kanssa sopimuksen vuoden 1977 demoäänitysten jälkeen. Seuraavana vuonna Cold Chisel julkaisi esikoisalbuminsa "Cold Chisel". Vaikka yhtye oli aluksi singlelevytyksiä vastaan, se julkaisi kuitenkin vastahakoisesti esikoissinglekseen kappaleen ”Khe Sanh”, joka kertoi australialaisten Vietnamin sodan veteraanien kotiinpaluusta. Vaikka laulun soittaminen kiellettiin radioissa sen sisältämien sanoitusten vuoksi, kappaleesta on muodostunut Australian eräs kaikkein suosituimmista lauluista. Sanoittaja Don Walker kuvaa usein tarinoissaan Australian takapihojen ja vähäosaisten elämää.


title: Cold Chisel

text: Seuraavan vuoden 1979 julkaisu "Breakfast at Sweethearts" jatkoi siitä, mihin esikoisalbumi jäi. Tuolta levyltä saivat eniten julkisuutta singlet ”Goodbye (Astrid Goodbye)” ja ”Breakfast at Sweethearts”. Albumi osoitti tuotannollisista ongelmistaan huolimatta yhtyeen monipuolisuuden. Useammin myös yhtyeen muut jäsenet osallistuivat sävellystyöhön, ja tuloksena syntyi usein tyyliltään vaihtelevia albumeita, joissa yhdistyivät ledzeppelinmäinen hard rock, rockabilly ja bluessävytteinen pubrock. Yhtyeen alkuaikojen idoleita ovat olleet Ray Charles, Jeff Beck sekä Stevie Wonder.


title: Cold Chisel

text: Vuoden 1980 "East" oli yhtyeen todellinen läpimurto Australiassa. Albumin radioystävällisempi tuotanto yhdistettynä vahvaan sävellystyöhön, johan osallistuivat kaikki yhtyeen jäsenet tekivät Eastista erään kaikkien aikojen kuuluisimmista australialaisista levytyksistä. Yhtye kiersi Oseaniaa valtavalla intensiteetillä ja sai aikaan useilla paikoilla yleisöennätyksiä. Jimmy Barnesin arvaamaton lavakäyttäytyminen oli legendaarista. Kappaleet, kuten ”Star Hotel”, ”Cheap Wine”, ”Four Walls” ja ”Tomorrow” kuvasivat yhä Australian sosiaalista jakautumista ja syrjäytyneiden elämää.


title: Cold Chisel

text: Cold Chisel ei ollut vielä murtautunut laajemmille markkinoille. Vuonna 1981 yhtye kuitenkin teki USA:n kiertueen, jonka aikana levy-yhtiö ei kuitenkaan osannut hyödyntää yhtyeen potentiaalia. Aiemmin amerikkalaisille markkinoille onnistuneesti päässeet Men at Work ja Little River Band olisivat voineet tehdä tietä Cold Chiselinkin kaltaisille yhtyeille, mutta USA:n valloitus jäi kuitenkin vain haaveeksi. Turhautuneena yhtye purki tunteensa tekemällä kriitikoiden mielestä parhaan levynsä, vuonna 1982 julkaistun "Circus Animalsin". Levyllä on muun muassa kappale ”You Got Nothing I Want”, joka kertoo amerikkalaisesta levy-yhtiön virkailijasta.


title: Cold Chisel

text: Yhtyeen kiertueiden suosio oli valtava, mutta rankka kiertue-elämä alkoi kuluttaa joidenkin jäsenten välejä. Rumpali Steve Prestwich jätti Cold Chiselin vuonna 1983. Yhtye kuitenkin jatkoi esiintymisiä, kunnes loppuvuonna 1983 ilmoitti yllättäen hajoavansa ja pitävänsä jäähyväiskiertueen. Nämä Last Stand -nimellä olevat keikat myytiin loppuun ennätysajassa. Viimeiseksi albumiksi tuolloin jäi vuoden 1984 "Twentieth Century", jolla rummuissa kuultiin Ray Arnottia.


title: Cold Chisel

text: Yhteen hajottua lähes kaikki jäsenet jatkoivat soolotuotantoaan. Jimmy Barnesista tuli Australian eräs suosituimmista artisteista. Hän jatkoi rock'n'roll -perinteiden tyylistä musiikkia myös soolourallaan. Sen sijaan yhtyeen päälauluntekijä Don Walker suuntasi musiikilliset ja kirjalliset ambitionsa täysin toisentyyppiseen musiikkiin. Hänen soolotuotantonsa on ollut usein varsin vaikeasti lähestyttävää lyyristä country-blueshenkistä musiikkia.


title: Cold Chisel

text: Vuonna 1998 Cold Chisel varsin yllättäen ilmoitti aloittavansa uuden levyn äänitykset. Muutamaa salakeikkaa lukuun ottamatta yhtye ei ollut esiintynyt yhdessä ennen uuden levyn "Last Wave of Summer" julkaisua vuonna 1999. Uuden levyn synnyttämä kiertue oli valtavan suosittu.


title: Cold Chisel

text: Vuonna 2003 Cold Chisel teki kiertueen Ringside, josta on julkaistu samanniminen tupla-CD sekä DVD.


title: Minni (Prätkähiiret)

text: Minni () on kuvitteellinen hahmo Prätkähiiret-sarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo esiintyi ensi kerran vuonna 1994 Prätkähiiret -animaatiosarjan jaksossa "Takaisin Marsiin, osa 1".


title: Minni (Prätkähiiret)

text: Minni on synnynnäinen johtaja ja tämän taidon avulla hänestä tuli pikkuhiljaa kuuluisa Marsin armeijassa, mikä puolestaan avasi hänelle tien johtamaan omaa joukkoaan sodassa plutolaisia vastaan. Luonteeltaan Minniä voikin kuvata rohkeana johtajana, joka omistautuu tekemiseensä täysillä. Perinteitä kunnioittavana hän voikin usein vaikuttaa itsepäiseltä ja ankaralta. Minni on myös romanttisessa suhteessa Turboon, mutta sen pidemmälle se ei ole edennyt heidän välillä. He eivät siis seurustele, vaikka katsojat niin sen tulkitsevat. Neljännellä tuotantokaudella Minni toimii täyden neljän tähden Kenraalina.


title: Minni (Prätkähiiret)

text: 2. tuotantokausi


title: Minni (Prätkähiiret)

text: 3. tuotantokausi


title: Alakurtti (tukikohta)

text: Alakurtin sotilaslentoasema on Venäjän ilmavoimien ja maavoimien ilmailun tukikohta Murmanskin alueen Kantalahden piirissä, Alakurtissa lähellä Suomen rajaa. Kenttä on aiemmin ollut saksalaisten, sittemmin Neuvostoliiton asevoimien käytössä. Ennen 13.3.1940 solmittua Moskovan rauhaa alue oli Suomea. Neuvostoliitto vaati kaistaleen Sallasta, Suomen Karjalan ja Kalastajasaarennon alueiden lisäksi.


title: Alakurtti (tukikohta)

text: Tukikohdan kiitotie on 2 200 metriä pitkä ja betonipäällysteinen.


title: Alakurtti (tukikohta)

text: Alakurttiin on sijoitettu helikopterirykmentti, asevarikko ja 194. radiotekninen rykmentti. Alakurtissa on myös rajavalvontayksikkö.


title: Alakurtti (tukikohta)

text: Tukikohtaan on sijoitettu Venäjän 6. ilma-armeijan 85. erillinen helikopterirykmentti. Yksiköllä on Mi-8- ja Mi-24-helikoptereita.


title: Alakurtti (tukikohta)

text: 35. varikkotukikohdassa on henkilöstöä 443, 31 kpl T-80-panssarivaunuja, 36 kpl 2s1 Gvozdika 122 mm panssaritelahaupitseja, 11 kpl BM-21 Grad-raketinheitinjärjestelmiä, 12 kpl BM-27 Uragan raketinheitinjärjestelmiä, 214 kpl MT-LBT panssaroituja miehistönkuljetusvaunuja.


title: Alakurtti (tukikohta)

text: Neuvostoliiton aikana Alakurttiin oli sijoitettu osia 54. moottoroidusta jalkaväkidivisioonasta; osa divisioonasta oli Kantalahdessa:


title: Finnträsk

text: Finnträsk on järvi Kirkkonummella Uudellamaalla. Järvi on lounais-koillissuuntainen ja se sijaitsee kantatien 51 kupeessa kunnan itäosassa. Järvi on kolmen kilometrin pituinen ja leveimmillään vain noin 600 metrin levyinen. Lounaisimmassa kolkassa sijaitsee Träskmossenin suoalue, josta järvi laskee Suomenlahden Långvikeniin . Järven rannoista ja ympäröivistä metsistä huomattava osa kuuluu Natura-verkostoon. Sekä rauhoitetuissa vanhoissa metsissä että lähiympäristössä pesii joukko harvinaisia lintuja, kuten pikkusieppo, idänuunilintu, kanahaukka, harmaapää- ja pikkutikka. Alueella on tiheä liito-oravakanta, jolle soveliaita suuria haapoja on siellä täällä kuusi- ja sekametsissä. Järven ympäristön suojelemiseksi on vuonna 1994 perustettu Finnträskin Suojeluyhdistys ry., johon kuuluu valtaosa järveä ympäröivän haja-asutusalueen asukkaista ja maanomistajista. Moottoriajoneuvoilla ajo järven jäällä ja moottoriveneiden käyttö kesällä on Lääninhallituksen päätöksellä kielletty. Järven pohjoisrannalla on pieni yleisessä käytössä oleva uimaranta. Finnträsk-järven alueella on merkittäviä luontoarvoja ja se on myös tärkeä virkistysalueena.


Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko on samannimisen katolisen seurakunnan kirkko Turussa. Kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1966. Se sijaitsee Turun keskustassa Ursininkadulla.


title: Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko

text: 80-vuotiaassa Turun katolisessa seurakunnassa on 1 194 jäsentä (2005), joista suuri osa on maahanmuuttajataustaisia. Kirkkoherrana toimii Puolasta lähtöisin oleva isä Peter Gebara SCJ (Jeesuksen Pyhän Sydämen Veljeskunta). Kirkon yhteydessä on myös Turun birgittalaisluostari.


title: Formula 1 -kausi 1960

text: Formula 1 -kausi 1960 oli 11. Formula 1 -kausi. Se alkoi 7. helmikuuta ja päättyi 20. marraskuuta 1960 kymmenen kilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti australialainen Jack Brabham. Valmistajien mestaruuden vei jälleen nimiinsä Cooper.


title: The Black Parade

text: The Black Parade on newjerseyläisen My Chemical Romance -yhtyeen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2006.


title: The Black Parade

text: Levyn kappaleet kertovat yhtyeen jäsenten omien sanojen mukaan tarinan potilaaksi ("The Patient") kutsutusta miehestä, jonka rakkain muisto on lapsuudesta, jolloin hän näki paraatin. Tästä levy on saanut nimensäkin. Albumin sisäkansien kuvien seassa on punainen lanka kertoen yhtenäisestä juonesta. Albumin tuotti Rob Cavallo, joka on tuottanut myös muun muassa Green Dayn albumeita. Julkaisuviikollaan se meni Ison-Britannian albumilistan toiselle sijalle niin kuin Yhdysvaltain "Billboard Hot 100" -listan samalle sijoitukselle. Julkaisuviikollaan albumia myytiin maailmanlaajuisesti 240 000 kappaletta ja Isossa-Britanniassa sitä on tähän mennessä myyty 450 000 kappaletta kultalevyn saavuttaen. Kotimaassaan Yhdysvalloissa se on myynyt platinaa (1 170 000 kappaletta). Maailmanlaajuinen myynti on runsaat 3 miljoonaa kappaletta. Kappale Dead! esiintyy myös Guitar Hero II pelissä.


title: The Black Parade

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 11.


title: Somewhere On Tour

text: Somewhere On Tour on Iron Maidenin kuudes kiertue. Kiertue kesti vuodesta 1986 vuoteen 1987. Uusi albumi Somewhere in Time muutti yhtyeen tyyliä paljon, joten kappalelista vaihteli suuresti kiertueen myötä yhtyeen etsiessä kappaleita, jotka sopivat yhteen uuden albumin kappaleiden kanssa.


title: Discovery Channel Pro Cycling Team

text: Discovery Channel Pro Cycling Team (UCI-tunnus DSC) oli yhdysvaltalainen maantiepyöräilyn ammattilaistalli. Talli tunnettiin vuoteen 2004 saakka nimellä U.S. Postal Service Pro Cycling Team. Ranskan ympäriajon seitsenkertainen voittaja Lance Armstrong oli vuoteen 2005 saakka tallin menestynein ajaja. Talli on vuodesta 2005 lähtien osallistunut UCI ProTour-sarjaan.


title: Discovery Channel Pro Cycling Team

text: 15. kesäkuuta 2004 Discovery Channel solmi tallin kanssa vuoteen 2008 jatkuvan sponsorointisopimuksen. Osana sopimusta Lance Armstrong esiintyy Discovery Networksin televisio-ohjelmissa.


title: Discovery Channel Pro Cycling Team

text: Tallia sponsoroi myös toinen yhdysvaltalainen tv-kanava "Versus" (aiemmin "OLN") joka vastaa suurien pyöräilykilpailujen televisioinnista Yhdysvalloissa. Vaikka nämä kaksi kanavaa ovat toistensa kilpailijoita, ei asialla ollut vaikutusta pyöräilyn televisiontioikeuksiin.


title: Discovery Channel Pro Cycling Team

text: Tallin viimeisenä johtajana toimi belgialainen Johan Bruyneel, joka oli myös U.S. Postalin tallipäällikkö. Päämekaanikkona toimi Julien DeVries. Tallin omistus jakaantui sanfranciscolaisen Tailwind Sports Corporationin ja texasilaisen Capital Sports & Entertainmentin välille.


title: Discovery Channel Pro Cycling Team

text: Ensimmäisenä toimintavuotenaan Discovery Channel Pro Cycling Team voitti kaksi pyöräilyn kolmesta suuresta ympäriajosta. Lance Armstrong voitti Ranskan ja Paolo Savoldelli Italian ympäriajon. Ranskan ympäriajossa vuonna 2007 talli otti lähes jättipotin, kun Alberto Contador voitti ja Levi Leipheimer sijoittui kolmanneksi yhteiskilpailussa.


title: Discovery Channel Pro Cycling Team

text: 10. elokuuta 2007 tallipäällikkö Johan Bruyneel ilmoitti, että Discovery Channel ei jatka sponsorointisopimustaan vaan vetäytyy kauden 2007 lopussa. Talli ei pystynyt löytämään uutta pääsponsoria ja näin ollen tallin toiminta lakkasi kauden 2007 lopussa. Tallin parhaat pyöräilijät, kuten Alberto Contador ja Levi Leipheimer siirtyivät Astanaan. Bruyneel siirtyi puolestaan sen tallipäälliköksi.


title: Discovery Channel Pro Cycling Team

text: Tallissa on paljastettu harjoitetun järjestelmällisesti dopingia. Tallin ajaja Lance Armstrong menetti dopingin paljastumisen vuoksi kaikki voittonsa. Norjalainen kilpapyöräilijä Steffen Kjærgaard ajoi samassa tallissa ja paljasti lokakuussa 2012 että hän on käyttänyt dopingia. Mutta hän sanoo ettei tiennyt sen olevan tallissa järjestelmällistä.


title: Nelonen Media

text: Nelonen Media on Sanoma-konsernin tytäryhtiön Sanoma Media Finland Oy:n yksi liiketoimintayksikkö. Nelonen Median suurin yksittäinen media on valtakunnallinen televisiokanava Nelonen, joka tavoittaa 24–55-vuotiaasta väestöstä 86 prosenttia. Nelonen on Suomen yleisöä tavoittavin kaupallinen televisiokanava.


title: Nelonen Media

text: Nelonen Median netti-tv on nimeltään Ruutu. Televisio-ohjelmien lisäksi Ruutu tarjoaa myös paljon muuta videomateriaalia.


title: Nelonen Media

text: 1.6.2012 Nelonen Median omistukseen siirtyivät Metroradio Finland Oy ja sen hallinnoimat kanavat Metro Helsinki, Groove FM ja Radio Suomipop.


title: Nelonen Media

text: Heinäkuussa 2018 Nelonen Media ilmoitti lopettavansa maksu-tv-toimintansa, jonka taival kesti täsmälleen 11 vuotta.Vuoden 2010 Radio Gaalassa myyntijohtaja Erkka Jaakkola palkittiin kategoriassa "vuoden radioammattilainen".


title: Formula 1 -kausi 1961

text: Formula 1 -kausi 1961 oli 12. Formula 1 -kausi. Se alkoi 14. toukokuuta ja päättyi 8. lokakuuta 1961 kahdeksan kilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Phil Hill, ja valmistajien mestaruuden voitti Ferrari. Ensimmäistä kertaa Indianapolis 500 ei kuulunut MM-sarjaan.


title: Formula 1 -kausi 1961

text: Kyseessä oli Ferrarin ensimmäinen valmistajien maailmanmestaruus.


title: Taipale (Kuolan piiri)

text: Taipale () on kylä Kuolan piirissä, Murmanskin alueella, 70 kilometriä Murmanskista etelään. Kylässä on lentokenttä ja rautatieasema. Taipale kuuluu Pušnoin kuntaan ja sijaitsee Muurmannin radan varrella.


title: Alek Száhala

text: Alek Száhala (oik. Aleksi Sahala, s. 4. huhtikuuta 1982 Helsinki) on suomalainen freeform- ja hard NRG -musiikkia tuottava artisti. Alek on osa lahtelaista Finrg-levymerkkiä ja kuuluu suomalaisen freeformin tärkeimpiin nimiin. Hänellä on takanaan yli 30 julkaisua muun muassa Nu Energy, Electronica Exposed, Rebuild Music ja Camel Records -levymerkeillä.


title: Alek Száhala

text: Alek Szahala on ollut erityisen suosittu Australiassa.


title: Joutsan Joutopäivät

text: Joutsan Joutopäivät on valtakunnallisesti tunnettu kesäfestivaali, joka järjestetään Joutsassa aina heinäkuun alkupuolella. Aiempina vuosina Joutopäivillä oli vakiintunut ajankohtansa heinäkuun toisena viikonloppuna, mutta vuodesta 2013 alkaen Joutopäiviä on vietetty heinäkuun ensimmäisenä viikonloppuna. Joutopäivät on ajoitettu entisajan heinäteon alkamisajankohtaan. Aiempina vuosina Joutoravit, kyläkuntien välillä käydyt tukkilaiskisat sekä erilaiset perinnenäytökset olivat hyvin suosittuja ja omaleimaisia. Perinnenäytöksissä valmistettiin esimerkiksi sahtia, hiiliä tai tervaa. Nykyään Joutopäivillä on vähemmän perinteeseen ja paikallishistoriaan liittyviä ohjelmia. Sen sijaan viihdetapahtumien rooli kasvoi 1990-luvulla ja tänä päivänä ne muodostavat Joutopäivien tärkeimmän ohjelmarungon. Suosituimpia tapahtumia vuosien saatossa ovat olleet Joutorock, Ilta Talomuseolla ja JP-klubi. Näistä JP-klubi kuuluu Joutopäivien ohjelmaan edelleen. Paikallinen rock-musiikin yhdistys Rock-Mani-Ska ry järjestää JP-klubit Teboilin huoltoaseman Huttulan yhteydessä toimivassa baarissa. Joutopäivien urheilutapahtumiin lukeutuvat Joutsan Pommin järjestämät Joutohölkkä ja aidolla luonnonlumella käytävä sprint-hiihtokilpailu.


title: Joutsan Joutopäivät

text: Joutopäivien järjestäjänä on toiminut alun perin Joutsan kunta. Nykyään Joutsan Joutopäivien vetovastuu on paikallisilla yrityksillä, mutta paikalliset yhdistykset ovat myös aktiivisesti mukana järjestämässä juhlaa, etenkin Joutsan kotiseutuyhdistys. Perinnejuoma sahti on ollut alusta asti mukana tavalla tai toisella Joutopäivillä. Joskus sahtia on tarjoiltu Joutopäivillä jopa salaakin. Nykyisin sahtia myydään Joutopäivien anniskeluravintoloissa. Myyntisahti on viime vuodet ollut paikallista Joutsan Sahtia.


title: Joutsan Joutopäivät

text: Myös Ylistarossa järjestetään kesäjuhla nimeltään Joutopäivät. Joutsan kunta on suojannut Joutopäivä-nimen. Mitään kahnausta näiden kesäjuhlien välillä nimenkäyttöoikeudesta ei kuitenkaan koskaan ole ollut.


title: Joutsan Joutopäivät

text: Alun perin Joutopäivät oli maaseudun perinteitä vaaliva kotiseutujuhla. Joutsan talomuseon valmistumisen jälkeen Joutsan kotiseutuyhdistys oli järjestänyt museon vihkiäisjuhlan sekä sen jälkeen vuosittain pitäjänjuhlan, jonka pohjalta kypsyi ajatus laajemman kotiseutujuhlan järjestämisestä. Tapahtumasta pidettiin "Joutsa-päivä" -kokous kevättalvella 1972, johon osallistui ihmisiä eri järjestöistä. Kokouksen jälkeen ryhdyttiin kyselemään kiertokirjeellä ideoita juhlaa varten. Joutsalainen pankinjohtaja Olavi Sihvo ehdotti tapahtuman nimeksi Joutsan Joutoviikkoa, joka muutettiin sittemmin muotoon Joutsan Joutopäivät. Tapahtumalle kaavailtu nimi herätti monenlaisia mielipiteitä, koska osa paikallisista oli tottunut mieltämään jouto-sanan negatiivisia ominaisuuksia kuvaavaksi sanaksi kuten kelvoton ja vetelehtivä. Jouto-sana on tuttu myös joutoajasta, joka tarkoittaa vapaa-aikaa ja lomaa ja siksi sen katsottiin sopivan hyvin kesätapahtuman nimeksi. Alkuvuosina Joutopäivien tapahtumat painottuivat paikallisuuteen, kulttuuriin ja kansanperinteeseen. Vuoden 1975 Joutopäivien juhlaesitelmöitsijä, akateemikko Kustaa Vilkuna totesi Joutopäivistä näin: "Täällä on päästy Joutsa-keskeiseen toimintaan kotoisasti ja arvokkaan kepeästi siis hyvin alkuun alleviivaamaan joutsalaisuutta, kotiseudun ominaisleimaa. Jo näiden juhlien nimi "Joutsan Joutopäivät" on aidon kansanomainen, leppoisa ja ainoalaatuinen. Sen ympärille voidaan rakentaa sekä kevyttä että vakavaa, pohjana joutsalaisuus. Kun Joutsassa on perinteen parissa työskennellen päästy näin hyvin alkuun, niin työtä olisi perinteen elävöittämiseksi syytä jatkaa. Näiden Joutopäivien ohjelmassa on näytteitä perinteen parista harvinaisen runsaasti. Toivottavasti niistä tarttuu mieleemme pysyvästi sellaista, mikä kehottaa meitä jatkuvasti arvostamaan joutsalaisuutta ja itähämäläistä omaleimaisuutta tavoitteena koko Suomen kulttuuripääoman rikastuttaminen ja oma, henkinen ryhdikkyytemme."


title: Ted Nelson

text: Theodor "Ted" Holm Nelson (s. 1937) on tietotekniikan kehittäjä, hypertekstin isä ja Xanadu-ja Transliterature -hankkeiden visioija.


title: Ted Nelson

text: Ted Nelson aikoi ryhtyä kirjailijaksi tai elokuvan tekijäksi, mutta osallistuttuaan tietokonekurssille Harvardin yliopistossa syksyllä 1960 hän oivalsi, kuinka tekstiä pitäisi luoda tietokoneella. Nelsonia pidetään hypertekstin keksijänä, jonka hän määrittelee ei-peräkkäiseksi kirjoittamiseksi ja lukemiseksi. Ehdolla olivat myös termit: "linktext", "jumptext" ja "non-sequential text", mutta hän päätyi hypertekstiin. Etuliite ”hyper” tarkoittaa tietyn asian laajentamista ja yleistämistä. Hän työskenteli Brownin yliopistossa yhdessä Andy van Damin kanssa. Yhteistyön tuloksena valmistui vuonna 1968 ensimmäinen toimiva Hypertext Editing System -hypertekstiohjelma.


title: Ted Nelson

text: Nelson puhui aluksi ideastaan konferensseissa ja vasta vuonna 1980 hän julkaisi kirjansa "Literary Machines", jossa hän määrittelee hypertekstin epäjatkuvaksi kirjoittamiseksi "non-sequential writing", joka sisälsi ajatuksen, että lukijalla itsellään on mahdollisuus valita eri lukupolkuja eli Nelsonin sanoin "different pathways for different readers". Aikaisemmat kirjoittamisteknologiat ovat korostaneet tekstin hierarkisuutta ja lineaarisuutta. Hypertekstissä tekstissä voidaan edetä kappaleesta ja sivulta toiseen vapaammin kuin lineaarisessa tekstissä. Teoksessaan Nelson toteaa, että tekstin ja kirjoittamisen perusolemus on lainaaminen. Tekstit ovat sitaattien verkostoja.


title: Ted Nelson

text: Nelson luonnosteli 1960-luvulla myös universaalin mallin kirjallisen materiaalin hallintaan, jota hän kutsui Xanadu-projektiksi. Xanadu on eräänlainen hyperkirjasto, jota Nelson nimitti "kirjallisen muistin maagiseksi paikaksi" ("The magic place of literary memory"), johon on tallennettu kaikki maailman tieto. Ted Nelsonin ja Douglas Engelbart (tietokonehiiren ja ikkunoinnin isä) keksintöjä kehitti edelleen Tim Berners-Lee, jonka nimiin World Wide Web, maailmanlaajuinen verkosto on liitetty 1990-luvun alkupuolella. WWW on lähestulkoon Internetin synomyymi. Nelson pitää Internetiä kuitenkin vajavaisena, sillä sen linkit ovat yksisuuntaisia. Voidaan siirtyä dokumentista A dokumenttiin B, mutta ei takaisin B:sta A:han. Linkit eivät myöskään toimi, jos URL-osoite muuttuu. Sitä paitsi Internet on aivan liian analoginen paperimaailman kanssa. Internet on siis vielä kaukana Nelsonin Xanadun unelmasta, joka tahtoi vapauttaa kirjoituskulttuurin tekstirivien ja kirjojen yksisuuntaisesta tyranniasta.


title: Ted Nelson

text: Vuonna 2005 Nelson lanseerasi ”transliterature” –hankkeen.


title: Ted Nelson

text: Ted Nelsonin vanhemmat olivat elokuvaohjaaja Ralph Nelson ja näyttelijä Celeste Holm.


title: Ted Nelson

text: Bolter, Jan David. "Writing Space. The Computer, Hypertext, and the History of Writing". Hillsdale, NJ: Lawrence Erlbaum Associates, 1991.


title: Ted Nelson

text: "Hyper/text/theory". Edited by George P. Landow. The Johns Hopkins University Press, 1994.


title: Ted Nelson

text: "Hyperteksti ja hypermedia". Toim. Anneli Heimbürger, Riitta Alkula ja Taru Kuhanen. Espoo: Valtion teknillinen tutkimuskeskus. Tiedotteita 1154/1990.


title: Ted Nelson

text: Svedjedal, Johan. "The Literary Web. Literature and Publishing in the Age of Digital Production. A Study in the Sociology of Literature". Stockholm: Kungliga Biblioteket, 2000.


title: Atman

text: Atman tarkoittaa intialaisessa filosofiassa todellista itseä, elävien olentojen syvintä olemusta.


title: Atman

text: Atman voi tarkoittaa yksilön sielun ohella myös mieltä, ymmärrystä, järkeä ja fyysistä ruumista riippuen asiayhteydestä. Atman on kuitenkin eri asia kuin ihmisen henkilökohtainen persoona tai yksilöllisyys, jotka esimerkiksi monissa kristinuskon kansanomaisissa käsityksissä ajatellaan samaksi asiaksi kuin sielu tai henki. Hindulaisuudessa tätä inhimillistä henkilöllisyyttä tai persoonallisuutta kutsutaan termillä jîva.


title: Atman

text: Sana "atman" on muinaista indoarjalaista sanskritin kieltä. Sana rakentuu hengittämiseen, puhaltamiseen ja liikkumiseen viittaavista osatekijöistä.


title: Atman

text: Atman syntyy uudelleen ja uudelleen, kunnes inhimillinen tietoisuus on oivaltanut tiedon omasta perimmäisestä olemuksestaan ja elämän merkityksestä. Koska atman on yksilöllisen persoonallisen mielen ja siis inhimillisen muistin tuolla puolen, ei ihmisolennolla pääsääntöisesti ole välittömästi tiedostettua tietoa atmaninsa eli todellisen itsensä edellisistä elämistä.


title: Atman

text: Joidenkin jälleensyntymisteorioiden ja pitkälle edenneiden joogien mukaan voi joogaharjoituksilla kuitenkin saada tietoa atmanin edellisistä elämistä. Tieto edellisistä elämistä olisi tallentunut jonkinlaiseen muistiin tai ominaisuuskimppuun.


title: Atman

text: Vedanta-filosofian erään merkittävän monistisen tulkintakoulukunnan (Adi Sankaran advaita vedantan) mukaan elämän päämäärä ja merkitys on itseoivallus. Se tarkoittaa sitä, että ihmisessä elävä itsestään tietoinen tietoisuus ymmärtää ja kokee olevansa atman. Tämä tietoisuus myös ymmärtää ja kokee että tämä atman on sama asia kuin brahman. Kun tällainen ymmärrys syvenee, on kyseessä jonkinasteinen itseoivallus.


title: Atman

text: Vedantan neljä päälausetta kuvaavat itseoivalluksen tilaa. Nämä neljä lausetta ovat: 1) "aham brahmasmi" (suom. ”minä olen brahman”), 2) "ayam atma brahman" (”tämä atman on brahman”), 3) "tat tvam asi" (”se sinä olet”) ja 4) "sarvam khalv idam brahman" (”kaikki tämä mitä on, on brahman”). Näitä neljää ydinlausetta on selitetty monin eri tavoin, mistä johtuen on olemassa monia vedantan tulkintakoulukuntia.


title: Atman

text: Merkittävimpiä vedantan tulkintakoulukuntia ovat advaita vedanta, dvaita vedanta, suddhádvaita vedanta ja bhedábheda. Käsityksessään Jumalasta vedantan tulkinnat jakautuvat karkeasti ottaen monoteistisiin, teistisiin, panteistisiin ja panenteistisiin tulkintoihin.


title: Atman

text: Elämän päämäärä on itseoivallus ja jälleensyntymien kierrosta vapautuminen eli mokša. Tämä onnistuu parhaiten ihmisen elämänmuodossa, koska ihmisellä on kyky tiedostaa ja erityisesti kyky tiedostaa oma tiedostamisensa.


title: Atman

text: Itseoivallus ja jälleensyntymien kierrosta vapautuminen tapahtuvat eri filosofisten koulukuntien ja rituaaliperinteiden (esimerkiksi vaishnavismi, shaivismi ja shaktismi) mukaan hieman eri tavoin. Jotkut painottavat tietoa jñána ja toiset Jumalalle antautumista bhakti. Kolmannet painottavat ihmiselle ja hänen sosiaalisille rooleilleen ominaisten tekojen ja velvollisuuksien tekemistä. Näitä tekoja ja velvollisuuksia kutsutaan Dharmaksi. Dharman noudattaminen on Intian suurten ihmisjoukkojen parissa ehkä käytetyin menetelmä ja elämäntapa.


title: Atman

text: Mokšassa ihmisessä elävä sielu eli atman ja maailmansielu Brahman sulautuvat yhteen. Vedantan neljä päälausetta kuvaavat tätä sulautumista. Tarkemmin katsottuna kyse ei kuitenkaan ole sulautumisesta, koska atman ja brahman ovat jo aina yksi ja sama. Kyse on ymmärryksen muuttumisesta. Ymmärrys muuttuu niin, että tietoisuus käsittää atmanin olevan sama asia kuin brahman. Tietoisuus ymmärtää myös sen, että jîva eli yksilöllinen ihmispersoona on vain eräs atmanin eli brahmanin ilmenemismuoto.


title: Atman

text: Ajatus, että atman ja brahman ovat sama asia, on kuitenkin johtanut moniin teoreettisen tason ongelmiin. Joissain intialaisen filosofian klassisissa koulukunnissa, erityisesti samkhyassa ja joogassa, sekä vedantan teistisissa tulkinnoissa on esitetty ajatuksia, että kenties atman ei olisikaan yksi vaan se olisi moninainen.


title: Atman

text: Toisaalta esimerkiksi Gaudiya Vaishnavismin acintya bhedábheda tattva -filosofiassa esitetään, että Jumaluuden Persoonallisuus on samaan aikaan käsittämättömällä tavalla yksi ja moni. Absoluuttisella tasolla Jumala olisi Yksi, mutta henkisellä tasolla olisi olemassa moninaisuutta, jolloin siis atmaneja olisi niin monia kuin on eläviä olentojakin. Tässä yhteydessä elävä olento tarkoittaa jokaista elävää olentoa, kuten esimerkiksi muurahaista, puuta, bakteeria, maneettia ja ihmistä, mutta myös muualla kuin maapallolla eläviä olentoja. Länsimaissa Gaudiya Vaishnavismia edustaa Krishna-liike.


title: California Crossing

text: California Crossing on kalifornialaisen stoner rock -yhtyeen Fu Manchun kahdeksas albumijulkaisu. Levyllä soittavat Scott Hill (laulu ja kitara), Bob Balch (kitara), Brant Bjork (rummut) ja Brad Davis (basso). "California Crossing" on viimeinen Fu Manchun levy, jolla Brant Bjork soittaa. Kappale ”Mongoose” on uusi nauhoitus samannimisestä kappaleesta Fu Manchun levyltä "Eatin' Dust"


title: Rontti (Prätkähiiret)

text: Rontti ("Stoker") on kuvitteellinen hahmo Prätkähiiret-sarjassa, jonka loi Rick Ungar. Hänen ensiesiintymisensä oli animaatiosarjan jaksossa Vieraita Marsista vuonna 1995.


title: Rontti (Prätkähiiret)

text: Rontti oli koko galaksi paras prätkäjannu jo ennen kuin sota plutolaisia vastaan alkoi. Hän oli villi ja peloton, sekä egoistinen hurjapää, kuten Vinski. Rontti koulutti Turbosta, Vinskistä ja Motosta samanlaisia marsilaisia vapaustaistelijoita, jotka myös puolustivat kouluttajansa tavoin Marsin vapautta plutolaisia vastaan. Hän ehti olla pitkään Kenraalina, kunnes ikä alkoi vaikuttaa hänen johtamiseensa, jolloin Minnistä tuli uusi Kenraali.


title: Rontti (Prätkähiiret)

text: Vuosia myöhemmin Rontti auttoi Marsin takaisin kukoistukseen luodessaan uudistajan. Hän kuitenkin joutui käymään Maassa etsimässä lisämateriaalia uudistajaan. Tuolloin Palkki ryösti hänen uudistajan. Rontti kuitenkin onnistui palaamaan takaisin Marsiin, jossa oli syttynyt uusi sota, kun Kissatronin joukot hyökkäsivät Marsiin napatakseen uudistajan. Sodan aikana uudistaja kuitenkin tuhoutui ja kissatronin joukkoja johtanut Kattinaattori vetäytyi joukkoineen Marsista. He saivat kuitenkin tietää Maassa olevan toinen uudistaja ja suuntasivat uudelle planeetalle. Rontti yritti pitkään pysyä piilossa ottamalla uuden henkilöllisyyden nimeltä Yökulkija pukeutumalla kokomustaan asuun. Hänen henkilöllisyys kuitenkin paljastui ja kissatronilaiset yhdessä Palkin kanssa yrittivät siepata hänet ja pakottaa tekemään toinen uudistaja.


title: Rontti (Prätkähiiret)

text: 3. tuotantokausi


title: Yskänlääkkeet

text: Yskänlääke on yskän lievittämiseen valmistettu lääke. Yskänlääkkeet voidaan jaotella yskänärsytystä lievittäviin ja limaa irrottaviin lääkkeisiin. Reseptivapaiden yskänlääkkeiden tehoa ei ole todistettu ja niiden antamista alle 6-vuotiaille lapsille ei suositella.


title: Yskänlääkkeet

text: Yskänärsytystä estävää lääkettä kutsutaan nimellä antitussiivi. Tuoreissa tutkimuksissa on ilmennyt, että kaakaon sisältämä teobromiini ehkäisee yskää tehokkaammin kuin reseptilääkkeiden kodeiini. Marsuilla 32 mg/kg annostus tehosi vielä neljän tunnin jälkeen. Teobromiini tukahduttaa kurkun takaosassa olevan hermon kutinaa aiheuttavan signaalin, joka aiheuttaa yskärefleksin. 60-kiloinen ihminen saa riittävän määrän teobromiinia syömällä noin 200 g tummaa suklaata. Teobromiini ei myöskään aiheuttanut kaksoissokkokokeissa sivuvaikutuksia. Kodeiini aiheuttaa myös väsymystä kun taas suklaan sisältämä teobromiini ja kofeiini virkistävät.


title: Yskänlääkkeet

text: Yskänlääkkeissä dekstrometorfaania on Suomessa hydrobromidimuodossa (HBr) mm. Orion Pharman "Resilar", "Sir. Ephedrin" (sisältää myös efedriiniä) -yskänlääkkeissä 3 mg/ml, ja "Rometor Ratiopharmissa" 2mg/ml.


title: Yskänlääkkeet

text: Vuodesta 2010 lähtien teobromiinia on myyty yskänlääkkeenä Etelä-Koreassa nimellä AnyCough. Käyttöä yskänlääkkeenä on tutkittu vuodesta 2004, ja Euroopassa on käynnissä viimeinen tutkimusvaihe ennen lääkkeen hyväksyntää työnimellä BC1036. Lääkeyhtiöt Seek ja Pernix ovat huutokaupanneet reseptivapaan lääkkeen kansainvälisiä oikeuksia.


title: Yskänlääkkeet

text: Limaa irrottava lääke eli ekspektorantti (latinan sanoista "ex" ’ulos’ ja "pectoris" ’rinnasta’) on lääke tai lääkekasvi, joka edistää liman irtoamista henkitorvesta tai keuhkoputkesta. Käsikauppalääkkeissä käytetään usein guaifenesiinia. Ekspektoranttien tehoa yskänlääkkeissä on kuitenkin epäilty. Vesi on osoittautunut tehokkaaksi ekspektorantiksi; riittävä määrä vettä ohentaa limaa, jolloin se on helpompi yskiä pois. Liman irrotukseen käytetään perinteisesti monia yrttejä, kuten anista, rohtoraunioyrttiä, valkosipulia, iisoppia, kellanvalkeaa pillikettä ja islanninjäkälää.


title: Yskänlääkkeet

text: Käsikaupassa ilman reseptiä myytävillä yskänlääkkeillä ei erään brittiläisen kokooma- eli metatutkimuksen mukaan ole tieteellisesti osoitettavissa olevaa tehoa.


title: Joutsan Sahti

text: Joutsan Sahti on kaupallinen sahti, jota on valmistettu Joutsassa kaakkoisessa Keski-Suomessa. Aiemmin Joutsan Sahtia myytiin Alkoissa ympäri Suomea, sittemmin enää vain Joutsan Alkossa, josta myynti on myös loppunut. Suoraan tehtaalta Joutsan Sahtia saa vierteenä, jolloin ostajan pitää käyttää sahti itse. Kaupallista Joutsan Sahtia valmistaa vuonna 1986 perustettu Joutsan Sahti Oy, jonka tuotanto alkoi vuonna 1987. Joutsan Sahti on tunnettu erityisesti Joutsan Joutopäivien yhteydestä. Sitä on saanut myös Helsingistä St. Urho's Pubin keväisillä sahtipäivillä.


title: Joutsan Sahti

text: Helmikuussa 2010 uutisoitiin Joutsan Sahdin tekijöiden Sirkka ja Reino Lahtisen luopuvan toiminnasta.


title: Pušnoi (Murmanskin alue)

text: Pušnoi () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Murmanskin alueen Kuolan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kuolajoen sivujoen Voronjan varrella noin 50 kilometriä Kuolan kaupungista etelään. Taajamassa on 1 000 ja kunnassa 1 700 asukasta (vuonna 2011).


title: Pušnoi (Murmanskin alue)

text: Pušnoin kunnan pinta-ala on 2 002,6 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Kuolan piirin Ylä-Tuuloman sekä pohjoisessa Murmašin ja Kildinstroin kuntiin, idässä Lovozeron piirin Lovozeron kuntaan sekä etelässä Olenegorskiin ja Montšegorskiin. Kunnan alueella virtaa Kuolajoki.


title: Pušnoi (Murmanskin alue)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Puljärven (ven. "Pulozero") kylä, Mokraja Kitsan ja Pestšanyin asutukset sekä Kitsan, Loparskajan ja Taipaleen ("Taibola") rautatieasemat. Loparskajassa on noin 250 ja Pestšanyissa vajaat 200 asukasta.


title: Pušnoi (Murmanskin alue)

text: Kunnan läpi kulkevat Murmannin rata sekä Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Pušnoista on linja-autoyhteydet Kuolaan ja Murmanskiin.


title: Pušnoi (Murmanskin alue)

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja pieni poliklinikka. Eräitä julkisia palveluja on myös Loparskajassa.


title: Juho Kustaa Kyyhkynen

text: Juho (Johan) Kustaa Kyyhkynen (24. lokakuuta 1875 Kemijärvi – 27. lokakuuta 1909 Rovaniemi) oli yksi Suomen ensimmäisiä Lapin luontoa kuvanneita taidemaalareita.


title: Juho Kustaa Kyyhkynen

text: Kyyhkynen syntyi Kemijärven Levärannalla maanviljelijäperheeseen. Hänen vanhempansa olivat alun perin Sallasta kotoisin ollut Matti Kyyhkynen (Isola) ja Anna Greta Kursu.


title: Juho Kustaa Kyyhkynen

text: Taiteilijakoulutuksensa Kyyhkynen sai Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1894–1897 ja 1902. Kyyhkysen ensiesiintyminen taiteilijana oli 1896 Suomen Taiteilijain näyttelyssä. Hänet palkittiin dukaattikilpailussa vuosina 1896 ja 1897. Vuosisadan vaihteessa Kyyhkynen oleskeli valtion matkastipendillä ja Hovingen matka-avustuksella Pariisissa. Vuonna 1902 hän palasi Helsinkiin suorittamaan opintonsa loppuun, mutta muutti sitten pysyvästi asumaan kotiseudulleen Kemijärvelle, jossa aloitti ateljeetalon rakentamisen. Ateljeensa rahoittamiseksi hän maalasi tuolloin tavallisista lapinaiheistaan poiketen runsaasti myös muotokuvia.


title: Juho Kustaa Kyyhkynen

text: Kyyhkynen sai lokakuussa 1909 metsästysmatkalla osuman olkapäähänsä itseaiheutetusta vahingonlukauksesta ja kuoli haavakuumeeseen kymmenen päivää myöhemmin. Tapaukseen liitettiin myös mustasukkaisuudesta ja vanhoista kaunoista johtunutta tahallista huonoa hoitoa, mutta tätä ei ole pystytty todistamaan.


title: Juho Kustaa Kyyhkynen

text: Kyyhkynen oli ensimmäinen merkittävä suomalainen taiteilija, joka kiinnostui Lapin maisemista ja saamelaisesta kansanelämästä. Lappilaiset aiheet olivat hänen tuotannossaan keskeisiä jo ennen Pariisin opintomatkaa, minkä jälkeen hänen kiinnostuksensa suuntautui erityisesti saamelaiseen elämänmuotoon. Kyyhkynen kuvasi töissään luontoa ja kansanelämää, rakennuksia ja ihmisiä. Eläinaiheista tavallisimpia ovat porot ja linnut. Kyyhkysen saamelaisaiheisissa teoksissa elettiin yleensä talvea, joskus myös kesää. Lappiaiheisissa maalauksissa merkittävän sijan myöhemmin saavuttanut ruska-aihe hänen tuotannostaan kuitenkin puuttuu. Kyyhkysen realistisen tyylin katsotaan saaneen vaikutteita impressionismista. Pariisin opintomatkalta saadut impressionistiset vaikutteet näkyvät hänen tuotannossaan selkeimmin värien käytössä ja valon kuvaamisessa. Taidekriitikot suhtautuivat Kyyhkysen elinaikana hänen teoksiinsa jossain määrin ristiriitaisesti. Omalta osaltaan Kyyhkynen on kuitenkin vaikuttanut merkittävästi Etelä-Suomessa asuneiden ihmisten käsitykseen Lapista. Jo vuonna 1908 hänen yksityisnäyttelynsä Helsingissä herätti suurta huomiota. Hänen töistään järjestettiin muistonäyttely 1911–1912.


title: Juho Kustaa Kyyhkynen

text: Tuija Hautala-Hirviojan kirjoittama kirja taiteilijasta julkaistiin vuonna 1993 Kyyhkysen suuren näyttelyn yhteydessä Torniossa Aineen taidemuseossa ja Rovaniemen taidemuseossa. Näyttelyjä varten Hautala-Hirvioja teki kattavan kartoituksen taiteilijan teoksista useilla lehti-ilmoituksilla ja tiedusteluilla. Teoksia dokumentoitiin 156 kappaletta eri puolilla Suomea, pääosin pääkaupunkiseudulta. Kyyhkysen tuotannon kokonaismääräksi on arvioitu 250–300 teosta, mutta kaikkia ei ole löydetty ja osa on kadonnut muun muassa sodan melskeisiin.


title: Turun ortodoksinen kirkko

text: Turun ortodoksinen kirkko eli Pyhän marttyyrikeisarinna Aleksandran kirkko on Turun ortodoksisen seurakunnan pääkirkko Turun kauppatorin laidalla. Kirkko rakennettiin Nikolai I:n 5. tammikuuta 1838 antamasta määräyksestä torin koilliskulmaan arkkitehti C. L. Engelin piirustusten pohjalta. Kirkon rakennustyöt, jotka maksoivat 67 886 ruplaa Venäjän valtion kassasta, aloitettiin vuonna 1839 ja saatiin päätökseen 1845. Kirkko vihittiin 2. syyskuuta 1846. Kirkko omistettiin keisari Diocletianuksen puolisolle Aleksandralle, joka oli julkisesti ilmoittanut olevansa kristitty ja kärsi siksi marttyyrikuoleman 23. huhtikuuta 303. Suojeluspyhän valintaan lienee vaikuttanut myös keisari Nikolai I:n puoliso, Aleksandra Feodorovnan nimi.


title: Turun ortodoksinen kirkko

text: Kirkon ikonostaasin ikonit on maalannut turkulainen taidemaalari Berndt Abraham Godenhjelm. Muut ikonit ovat peräisin pääasiassa Valamon luostarista.


title: Turun ortodoksinen kirkko

text: Turun ortodoksinen hautausmaa ja siunauskappeli sijaitsevat Vasaramäen kaupunginosassa sekä seurakunnan muut pyhäköt Salossa ja Raumalla.


title: Rami Palkki

text: Rami Palkki () on kuvitteellinen hahmo Prätkähiiret-sarjassa, jonka loi Rick Ungar. Hänen ensiesiintymisensä oli animaatiosarjan jaksossa Seikkailu alkaa, osa 2 vuonna 2006.


title: Rami Palkki

text: Palkki on Chicagon kuuluisin latinotaustainen liikemies, joka on tehnyt "tuulisesta kaupungista" valtavan Palkki-teollisuuden, kun Leipäjuusto salaperäisesti katosi pois hänen tieltään. Palkki työskenteli aluksi köyhänä autokauppiaana, kunnes törmäsi Ronttiin ja hänen uudistaja laitteeseen. Huomattuaan mihin laite kykenee Palkki rakennutti itselleen valtavan omaisuuden hetkessä. Hänen rakennuttamat rakennukset rakennetaan yhdessä yössä uudistajan avulla, kuten Palkki-burgeri tai Palkki-niminen lentokenttä. Myöhemmin hänen uudistajansa kuitenkin alkoi menettää tehoaan ja Palkki halusi keinolla millä hyvänsä ylläpitää menestyksekästä liike-elämäänsä. Hän ryhtyi tekemään yhteistyötä Monttupomon kanssa. Palkki perusti Monttupomon montun ylle marketin, joka tuottaa Palkille lisää liikevoittoa, mutta myös lisää työntekijöitä Monttupomolle, kun asiakkaat salaperäisesti siepataan monttuun. Heidän tehtävänään on kaivaa tetrahiilivetyä Palkin uudistaja-laitetta varten.


title: Rami Palkki

text: Sittemmin Maahan tulleet Kissatronit olivat etsimässä Ronttia uudistajan vuoksi, jonka myötä Palkki ryhtyi tekemään myös heidän kanssaan yhteistyötä. Molemmilla oli sama tavoite saada Rontti kiinni ja rakennuttaa toinen uudistaja.


title: Rami Palkki

text: Rami Palkki on parodia Donald Trumpista.


title: Go for It... Live!

text: Go for It... Live! on ensimmäinen livealbumi kalifornialaiselta stoner rock -yhtyeeltä Fu Manchulta. Levyllä soittavat Scott Hill (laulu ja kitara), Bob Balch (kitara), Scott Reeder (rummut) ja Brad Davis (basso). Levy on rumpali Scott Reederin ensimmäinen Fu Manchun kanssa, hänen tultua soolouralleen lähteneen Brant Bjorkin korvaajaksi.


title: Go for It... Live!

text: CD 1


title: Go for It... Live!

text: CD 2


title: Jamie Bamber

text: Jamie Bamber (s. 3. huhtikuuta 1973) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten "Taisteluplaneetta Galactican" kapteeni Apollona.


title: Jamie Bamber

text: Bamber syntyi Lontoon Hammersmithissä. Vuonna 2003 hän meni naimisiin Kerry Nortonin kanssa. Heillä on kolme tytärtä, Isla Elizabeth Angela Griffith, ja kaksoset Darcy and Ava.


title: Fontanka

text: Fontanka () on Nevan suuhaara Pietarin kaupungissa Venäjällä. Se irtautuu Nevasta vasemmalle Liteinin ja Troitskin siltojen puolivälistä Kesäpuiston kohdalla ja laskee Nevan suistoon Gutujevskin saaren pohjoispuolella lähellä Pietarin satamaa. Fontanka on pituudeltaan 6,7 km, leveydeltään enimmillään 70 m ja syvyydeltään enimmillään 3,5 m.


title: Fontanka

text: Ennen vuotta 1719 jokea kutsuttiin "Nimettömäksi" (), sittemmin Fontannajaksi (). Nimi "Fontanka" ("suihkulähde") juurtui käyttöön 1737 sen jälkeen, kun Kesäpuiston suihkukaivot rakennettiin, sillä niiden vesi nostettiin Fontankasta. 1700-luvun puoliväliin saakka Fontanka toimi Pietarin eteläisenä rajana. Arkkitehti Andrei Kvasov suunnitteli kanavan penkeröinnin 1780-1789.


title: Fontanka

text: Fontankan rantakadun varsilla on monia huomattavia aatelispalatseja, kuten Pietari Suuren kesäpalatsi, Šuvalovin palatsi, Ostankinon palatsi, jossa toimii nykyään Anna Ahmatovan museo, Beloselski-Belozerskin palatsi ja keisarillinen Anitškovin palatsi, jossa Nikolai II asui ennen valtaistuimelle nousuaan.


title: Fontanka

text: Fontankan ylittää viisitoista siltaa, joista näyttävimmät ovat Nevan valtakadun kohdalla joen ylittävä Anitškovin silta, Lomonosovin silta, ja sfinksein koristeltu Egyptiläinen silta. Alla luetellaan Fontankan sillat.


title: Kasimo

text: Kasimo () on kylä ja lentokenttä Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Karjalankannaksen eteläosassa.


title: American Pie Presents: The Naked Mile

text: American Pie : The Naked Mile on komediaelokuva vuodelta 2006, vaikka elokuvan tapahtumat sijoittuvat Michiganiin on elokuva kuitenkin kuvattu Ontariossa, Kanadassa.


title: American Pie Presents: The Naked Mile

text: Erik Stifler on ystäviensä kanssa päättämässä lukiota, ja hän on neitsyt. Erik kuuluu Stiflerien sukuun jotka ovat tunnettusti seksipetoja toisin kuin Erik. Tämä kaikki johtuu tyttöystävä, Tracystä joka on kaikin puolin ihana, mutta seksiin hän ei ole vielä Erikin kanssa suostunut. Erään epämukavan välikohtauksen jälkeen Tracy tajuaa, kuinka valmis Erik olisi seksiin, joten Tracy antaa hänelle omatuntovapaan viikonlopun. Erik lähtee kahden ystävänsä Coozen ja Ryanin kanssa Michiganiin, jossa järjestetään "Naked Mile" eli juoksutapahtuma jossa osallistujat juoksevat alasti. Ennen itse juoksua on kuitenkin paljon häslinkiä, kuten muun muassa jalkapallo-ottelu kääpiöitä vastaan.


title: American Pie Presents: The Naked Mile

text: Juopottelun ja ruohon polttamisen jälkeen koittaa viimein Naked Mile.


title: Anni (Prätkähiiret)

text: Anni ("Harley") on kuvitteellinen hahmo Prätkähiiret-sarjassa, jonka loi Rick Ungar. Hahmon ensiesiintyminen oli animaatiosarjan jaksossa Olipa kerran Marsissa, osa 1 vuonna 1996.


title: Anni (Prätkähiiret)

text: Anni on yksi vapaustaistelijoista. Hän on viehättävä, älykäs ja on myös heidän sairaanhoitajansa. Vinski oli iskenyt silmänsä Anniin, kun he olivat ensimmäisen kerran tavanneet. Oli myös toinenkin joka oli huomannut Annin, vapaustaistelijoiden johtaja Rontti. Kun Vinski alkoi verrata itseään Rontin mahtaviin kykyihin ja lahjoihin hän tunsi, ettei hänellä olisi mahdollisuuksia. Vinski ei tiennyt, että Annilla oli tunteita häntä kohtaan, eikä Ronttia. Anni järkyttyi pahasti kuullessaan Vinskin kadonneen tehtävää suorittaessaan. Vinski oli huolissaan, koska hänen ainoa toivonsa saada Anni oli hänen ulkonäkönsä. Anni hoiti Vinskin haavat ja teki tälle naamion jota hän pitää edelleen peittääkseen arvet. Vapaustaistelijoiden joukossa ollut Masi sieppasi Annin. Vuoden 2006 sarjassa hänen kerrottiin sieppauksen myötä jääneen elämään Rottien kanssa, kun marsilaiset hiiret eivät löytäneet häntä. Anni ystävystyi häntä auttaneiden Rottien kanssa ja puolestaan auttoi heitä selviytymään sodan jälkeisistä ajoista.


title: Anni (Prätkähiiret)

text: 3. tuotantokausi


title: Groupama-FDJ

text: Groupama-FDJ (UCI-tallikoodi GFC) on ranskalainen maantiepyöräilyn ammattilaistalli. Tallin pääsponsoreina toimivat vuodesta 2018 lähtien vakuutusalan yritys Groupama ja ranskalainen lottojärjestäjä, Française des jeux, joka aloitti sponsoroinnin jo vuonna 1997.


title: Groupama-FDJ

text: Joukkueen nimi oli alun perin Française des Jeux. Vuosina 2003 ja 2004 tallin nimi oli FDJeux.com, mutta tämän jälkeen nimi palautettiin alkuperäiseen asuunsa. Kaudella 2010 nimi vaihtui muotoon FDJ, 2012 FDJ-BigMat ja 2013 ensin FDJ ja kesästä alkaen FDJ.fr. Kausilla 2015–2017 nimi oli jälleen FDJ ja vuodesta 2018 Groupama-FDJ. Talli on kuulunut sekä UCI ProTour- että UCI Continental Circuits -tasoille. Vuodesta 2012 se on ollut jälleen Pro/World Tour -talli.


title: Groupama-FDJ

text: Tallin johtajana toimii entinen ajaja Marc Madiot, joka urallaan voitti Pariisi–Roubaix -kilpailun. Tallin ajajat ovat pääosin ranskalaisia. Talli ajaa ranskalaisella Lapierre-pyörämerkillä, jossa se käyttää Shimanon osasarjaa.


title: Groupama-FDJ

text: Vuoden 2003 Ranskan ympäriajossa australialainen aika-ajoon erikoistunut Bradley McGee voitti prologin ja piti muutaman päivän ajan hallussaan kilpailun johtajan keltaista paitaa. Sprintteri Baden Cooke voitti pistekilpailun.


title: Groupama-FDJ

text: Vuoden 2006 Ranskan ympäriajossa Benoît Vaugrenard piti kahden ensimmäisen etapin ajan hallussaan parhaalle nuorelle ajajalle jaettavaa valkoista paitaa.


title: Groupama-FDJ

text: Suomalainen pyöräilijä Jussi Veikkanen on ajanut tallissa vuosina 2005–2010 ja uudelleen 2012–2015. 2009 Ranskan ympäriajossa hän saavutti ensimmäisenä suomalaisena niin sanotun arvopaidan voittamalla toisen etapin kolme mäkikiriä. Tämän ansiosta hän jatkoi kilpailua "maillot à pois" eli pilkku- tai pallopaidassa.


title: Niittyhumala

text: Niittyhumala eli ahoniittyhumala ("Prunella vulgaris") on huulikukkaiskasveihin kuuluva matala sinikukkainen ruoho.


title: Niittyhumala

text: Niittyhumala on 5–30 cm korkea ruohovartinen kasvi, jonka varret usein matavat pitkin maata. Pitkäruotiset lehdet ovat parittain varressa. Niittyhumala kukkii heinä-elokuussa. Kukinnon runkorakenne on ruskeanvioletti, itse kukat sinivioletteja huulimaisia. Kukkien lakastuttua käpymäiset kukinnot näyttävät humalan tähkiltä, vaikka kasvit eivät ole läheistä sukua toisilleen.


title: Niittyhumala

text: Niittyhumalaa esiintyy Suomessa Oulun korkeudelle asti yleisenä, pohjoisempana harvinaisena. Sitä kasvaa myös muualla Euroopassa, Aasiassa ja Amerikassa.


title: Niittyhumala

text: Niittyhumala kasvaa niityillä, pihoilla ja laitumilla.


title: Niittyhumala

text: Kansanlääkinnässä on käytetty niittyhumalan murskattuja lehtiä tai siitä keitettyä teetä mm. ihotulehdusten ja kurkkukivun hoitoon. Kasvi on lievästi antiseptinen.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Kadotettu sukupolvi () oli ryhmä yhdysvaltalaisia kirjailijoita, jotka nousivat tunnetuiksi 1920-luvulla ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Ryhmän keskuspaikka oli Pariisi, ja sen tunnetuimpia kirjailijoita olivat Ernest Hemingway ja F. Scott Fitzgerald.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Nimitystä "kadotettu sukupolvi" käytti kirjailijoista ensimmäisenä yhdysvaltalainen kulttuurihenkilö Gertrude Stein, joka oli nuorten amerikkalaiskirjailijoiden tärkeä mesenaatti. Alun perin nimityksellä viitattiin kokonaiseen sodan jälkeen "eksyksiin" joutuneeseen sukupolveen, mutta ennen pitkää sillä alettiin tarkoittaa lähinnä vain Pariisissa asuneita yhdysvaltalaiskirjailijoita ja -taiteilijoita.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Käsite ”kadotettu sukupolvi” on suomen kieleen johdettu englanninkielisestä fraasista ”lost generation”. Sana "lost" on monimerkityksinen, sillä sen merkityksiä ovat ’kadotetun’ lisäksi myös ’kadonnut’ ja ’eksynyt’. Alkuperäinen ranskankielinen fraasi lausuttiin ”une génération perdue”, jossa "perdue" viittaa eksyneeseen, vailla suuntaa olevaan.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Nimityksen taustalla oli sodan kauheuksien läpi eläneiden kaksi–kolmekymppisten kokeman katkeran pettymyksen aiheuttama tarkoituksen ja motivaation puute, josta seurasi perinteisten arvojen hylkääminen sekä joidenkin kohdalla päämäärättömyys, holtittomuus ja materiaalisen rikkauden tavoittelu abstraktien ihanteiden sijaan. Kirjailija Samuel Hynes on kuvaillut kyseistä sukupolvea ’harhautuneeksi, vaeltavaksi, vailla suuntaa olevaksi’ sukupolveksi, sillä ensimmäistä maailmansotaa seuranneina vuosina vallitsi suuri sekaannus ja päämäärättömyys.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Nimityksen alkuperästä on ainakin kaksi tarinaa. Varhaisemman kirjoitti ylös Gertrude Stein omaelämäkerrassaan "Everybody’s Autobiography", joka julkaistiin vuonna 1937. Siinä hän mainitsee pariisilaisen Hotel Pernollet’n isännän monsieur Pernollet’n sanoneen hänelle, että sota oli riistänyt uudelta sukupolvelta nuoruuden ja mahdollisuudet, jolloin nämä eivät saaneet kasvaa rauhassa aikuisiksi vaan eksyivät, joutuivat kadoksiin. Toisen tarinan kertoi Ernest Hemingway omaelämäkerrallisessa kirjassaan "Nuoruuteni Pariisi", joka julkaistiin vasta 1960-luvulla. Sen mukaan Gertrude Stein oli kuullut sanat ”génération perdue” autokorjaamon isännältä, joka sanoi sen moitteeksi saamattomalle nuorelle alaiselleen. Kummassakin tarinassa kadotettu sukupolvi viittaa siis koko nuoreen ikäluokkaan. Vasta myöhemmin sillä alettiin ensin tarkoittaa 1920-luvulla Euroopassa juhlinutta nuorta sukupolvea, ja sen jälkeen suppeammin viittaamaan lähinnä Pariisissa asuneisiin nuoriin amerikkalaisiin taiteilijoihin ja kirjailijoihin. Tämä käsitys syntyi aihetta käsittelevästä Hemingwayn romaanista "Ja aurinko nousee" (1926), jonka alussa on Gertrude Steinin sanoiksi merkitty lainaus ”Te olette kaikki kadotettua sukupolvea”.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Kadotetun sukupolven edustajiin kuuluivat muun muassa Ernest Hemingway, F. Scott Fitzgerald, John Dos Passos, E. E. Cummings, Archibald MacLeish, Hart Crane ja moni muu nuori amerikkalaiskirjailija, jotka kaikki aloittelivat kirjailijanuraansa 1920-luvun Pariisissa.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Myös kadotetun sukupolven kirjailijoita vanhemmat Gertrude Stein ja T. S. Eliot luetaan joskus ryhmän edustajiksi, mutta heidät voidaan nähdä pikemminkin kadotetun sukupolven edeltäjinä. Steinin kirjallinen tyyli oli erilainen kuin hänen Pariisissa tuntemiensa nuorten amerikkalaiskirjailijoiden. Hänen tärkein merkityksensä liikkeen kannalta olikin kadotetun sukupolven nuorten kirjailijoiden mesenaattina toimiminen ja heidän tarinansa kertominen yhtenä ensimmäisten joukossa. Pariisissa nuoria kirjailijoita tuki ja opetti vanhemman polven kirjailijoista myös Ezra Pound. Muita kadotetun sukupolven merkittäviä tukijoita Pariisissa olivat Gerald ja Sara Murphy sekä kustantaja Robert McAlmon.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Kadotetun sukupolven eurooppalaisia kirjallisia esikuvia olivat esimerkiksi irlantilainen James Joyce ja ranskalainen Marcel Proust. Läheinen esikuva ryhmälle oli T. S. Eliot, joka myös kirjoitti sodanjälkeisestä kaaoksesta. Kadotetun sukupolven kirjallinen tyyli oli esikuviinsa verrattuna kuitenkin arkisempi ja maanläheisempi.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Kadotettu sukupolvi ei ollut selkeä koulukunta, eikä sillä ollut manifestia tai sääntöjä. Se koostui tyylillisesti erilaisista kirjailijoista, ja sen määrittely kirjalliseksi liikkeeksi tapahtui jälkikäteen.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Kadotetun sukupolven kirjailijoiden aiheet vaihtelivat suuresti. Teosten yhteisiä teemoja ovat kapinointi edellistä sukupolvea vastaan, dekadenssi, mieheys, naiseus ja sukupuoliroolit, rakkaus ja impotenssi sekä idealisoitu menneisyys. Etenkin Hemingwayn mieshahmot olivat hyvin maskuliinisia ja vahvoja mutta samalla usein jollain tavalla vajavaisia ja haavoittuvaisia. Monen kirjailijan varhaistuotantoon kuuluu romaaneja ensimmäisestä maailmansodasta ja sitä leimanneesta mielettömyydestä sekä kuvauksia sodanjälkeisen ajan tyhjyyden tunteista ja traumoista. Jotkut kirjailijoista olivat itse olleet sodassa vapaaehtoisina, usein ajamassa sairasautoa.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Nuoret ja vielä tuntemattomat amerikkalaiskirjailijat saivat tekstejään aluksi julkaistua Pariisissa 1920-luvulla toimineiden amerikkalaisten pienkustantamojen kautta. Ne aloittivat julkaisemalla pieniä ja halvalla toteutettuja lehtiä, joita jaeltiin kapakoissa ja kirjakaupoissa. Nämä lehdet tarjosivat rohkeasti ja tuoreesti kirjoittaville nuorille kirjailijoille usein lähtölaukauksen uralleen. Lehdistä pienkustantamot siirtyivät kirjojen julkaisuun, vaikkakin pieninä painosmäärinä.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Amerikkalaisilla kirjailijoilla ja muilla taiteilijoilla oli 1920-luvun alussa useita syitä tulla juuri Pariisiin. Kaupunki oli jo pitkään tunnettu kirjailijoiden kaupunkina, jossa moni suuri kirjailija oli kirjoittanut. Pariisilla oli myös houkutteleva maine boheemina elämäntaiteen tyyssijana, johon lähdettiin tietoisesti elämään taiteilijaelämää. Matkalle Amerikasta Eurooppaan houkutti myös mannerten välisen laivaliikenteen halpeneminen, ranskan frangin ja sitä kautta elämisen halpuus Ranskassa, sekä Yhdysvaltain tympeäksi koettu liike-elämä ja tiukka sosiaalinen ja taiteellinen moraali, joka tukahdutti nuorten kapinan ja taiteilijaelämän.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Vuonna 1924 Pariisissa asui vakituisesti jo yli 30 000 yhdysvaltalaista. Kadotetun sukupolven kirjailijoiden keskuspaikaksi muodostui Montparnasse. Moni amerikkalaiskirjailijoista koki olevansa Pariisissa vain väliaikaisesti, joten he eivät opetelleet puhumaan ranskaa ja pysyttelivät toisten amerikkalaisten seurassa. He asuivat lähellä toisiaan, ja heidän elämänsä keskipisteitä olivat salongit kuten Gertrude Steinin salonki, kirjakaupat kuten Shakespeare and Company, ja kapakat. Jatkuva juhliminen ja rankka alkoholinkäyttö kuului pariisinamerikkalaisten boheemiin taiteilijaelämään, etenkin kun Yhdysvalloissa oli samaan aikaan voimassa alkoholin kieltolaki.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Moni kirjailijoista vietti aikaansa myös Pariisin ulkopuolella, kuten Ranskan maaseudulla, Ranskan Rivieralla ja Espanjassa.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Pariisilla oli näkyvä asema myös kadotetun sukupolven kirjailijoiden kirjoissa. Joskus he kertoivat siitä suoraan, joskus he käyttivät sen tarjoamia henkilöhahmoja ja draamallisia tilanteita.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Kadotetun sukupolven aika kesti maailmansotien välisen ajan aina 1930-luvun lopulle. Moni kirjailija palasi Pariisista takaisin Yhdysvaltoihin jo vuonna 1927 kun frangi alkoi kallistua. Maailmanlaajuinen lama vuoden 1929 pörssiromahduksen seurauksena vaikeutti huolettomien juhlien jatkumista. Kirjailijayhteisön hajoaminen jatkui 1930-luvulla kun alkuperäiset jäsenet kypsyivät kirjailijoina, aikuistuivat, muuttivat pois ja perustivat perheen. Lopulta Pariisin lehdet ja kustantamot joutuivat lopettamaan talousvaikeuksien takia, ja toinen maailmansota lopetti vanhan elämäntavan.


title: Kadotettu sukupolvi

text: Ryhmän ja kirjallisen suuntauksen kadottua siitä tuli myytti, ja se alettiin nähdä aiempaa yhtenäisempänä. Kadotettua sukupolvea ovat kuvanneet ja muistelleet ja samalla sen määritelleet kirjallisena liikkeenä itse mukana olleista esimerkiksi Hemingway romaanissaan "Ja aurinko nousee" ja muistelmissaan "Nuoruuteni Pariisi", Fitzgerald useassa omaelämäkerrallisessa romaanissaan, Stein teoksessaan "Alice B. Toklasin omaelämäkerta" (1933) sekä Sylvia Beach muistelmissaan "Shakespeare and Company".


title: Rasvanahka

text: Rasvanahka () on kuvitteellinen päävastustaja Prätkähiiret-sarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 1993 animaatiosarjan jaksossa Hanat auki!.


title: Rasvanahka

text: Rasvanahka on Lalli Leipäjuuston kompelö ja tunaroiva ykkösmies, joka on valmiina johtamaan joukkojaan yrittäessään päästä eroon Prätkähiiristä. Hänen piti olla alun perin superkelmi, jonka Leipäjuusto pyysi Nuikin hankkimaan, kun he olivat Marsissa, mutta paikalle saapuessaan hän olikin vain yksi tunari. Rasvanahka ampui vahingossa singolla prätkähiiriä, jotka plutolaiset myöhemmin vangitsivat. Sittemmin Leipäjuuston jouduttua työskentelemään Maassa yhdessä Nuikin ja Mutantin kanssa, Rasvanahka on työskennellyt tietämättään ilmaiseksi Leipäjuuston käskynalaisena.


title: Yle Elävä arkisto

text: Yle Elävä arkisto tai Ylen Elävä arkisto () on Yleisradion tuottama Internet-palvelu, joka tarjoaa katseltavaksi historiallista ja viihdyttävää televisio-, radio- ja valokuva-aineistoa. Elävän arkiston sisältö koostuu Yleisradion nauhoituksista ja filmiyhtiöiltä ostetuista materiaaleista. Palvelu perustettiin Yleisradion 80-vuotisjuhlien aikana 9. syyskuuta 2006. Sitä ennen oli olemassa YLE Arkki, jonka tarjonta oli suppeampi.


title: Yle Elävä arkisto

text: Elävässä arkistossa on videokuvaa, tv-ohjelmia ja vanhoja filmejä noin 4 300 tuntia ja äänitallenteita ja radio-ohjelmia noin 2 500 tuntia. Ohjelmia tai ohjelmanäytteitä taustoittaa yli 13 000 artikkelia. Artikkelit kytkeytyvät toimituksen koostamiin laajempiin kokonaisuuksiin sekä aihekategorioihin. Uutta sisältöä tehdään päivittäin toimittajien valikoinnin pohjalta, ajankohtaisiin ilmiöihin liittyen ja mm. yleisön toiveiden perusteella. Elävästä arkistosta löytyy myös nettiradio. "Elävän arkiston nettiradio" lähettää ohjelmaa ympäri vuorokauden.


title: Yle Elävä arkisto

text: Elävä arkisto on palkittu useilla palkinnoilla, muiden muassa koulutusrahasto KOURAn vuoden sivistysteko -palkinnolla ja tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla. Sivustolla vierailee viikossa noin 150 000 eri kävijää. Verkkobrändien arvostus Suomessa -tutkimuksen mukaan Elävä arkisto on erittäin arvostettu verkkobrändi.


title: Yle Elävä arkisto

text: Elävä arkistoa on uudistettu vuosien varrella. Esim. Elävän arkiston artikkelit on asiasanoitettu YSO:n eli Yleisen suomalaisen ontologian mukaisesti. Vanha puumainen navigaatiorakenne purettiin ja hakua kehitettiin, myös palvelun ulkoasu uudistettiin. Artikkeleiden yhteyteen liitettiin mahdollisuus muisteluun. Myös Ylen ulkopuolisilla sivustoilla on oikeus upottaa Elävän arkiston sisältöä.


title: Yle Elävä arkisto

text: Elävän arkiston päällikkönä on toiminut sen perustamisesta saakka filosofian tohtori, ohjelmapäällikkö Reijo Perälä.


title: Isetnofret

text: Isetnofret tai Isis-nofret oli yksi faarao Ramses II:n kuninkaallisista vaimoista ja Merenptahin äiti. Hän oli faaraon suosikin, Nefertarin, jälkeen tunnetuin vaimoista ja oli kuningattarena Nefertarin kuoltua (Ramseksen 24. hallintovuodella). Hänellä oli ainakin kolme poikaa ja kaksi tytärtä.


title: Isetnofret

text: Hänen lapsiinsa kuuluivat:


title: Marita Liulia

text: Marita Liulia (s. 27. lokakuuta 1957 Perho) on taiteilija ja ohjaaja, joka on eräs suomalaisen vuorovaikutteisen mediataiteen pioneereja. Liulian taiteellinen tuotanto käsittää maalauksia, valokuvia, monimediaisia taideteoksia, lyhytelokuvia, installaatioita, näyttämöesityksiä, ja kirjoja.


title: Marita Liulia

text: Marita Liulia asuu ja työskentelee Helsingissä ja Heinolassa. Hän perusti Medeia-tuotantoyhtiön vuonna 1997.


title: Marita Liulia

text: Hänen teoksiaan on esitetty yli 50 maassa.


title: Marita Liulia

text: Liulia kiinnostui valokuvasta, maalauksesta, kollaaseista, kokeellisesta elokuvasta, ja kulttuurihistoriasta opiskellessaan Savonlinnan Taidelukiossa vuosina 1976–1977. Hän jatkoi opintojaan Taideteollisessa korkeakoulussa sekä Helsingin yliopistossa, jossa hän opiskeli estetiikkaa, kirjallisuutta ja poliittista historiaa valmistuen humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1986.


title: Marita Liulia

text: Liulian taiteellinen toiminta alkoi teatterista ja 1980-luvun aikana hän kokeili useita taidemuotoja. Yhteistyössä valo- ja äänisuunnittelijoiden Ilkka Volasen ja Tarja Ervastin kanssa hän loi useita installaatioita (muun muassa "Bone and Wing", "Zenon", "Mummies", "Testament") ja poikkitaiteellisia esityksiä eri medioihin, kuten "Daimonion", "8 min. from the Sun" ja "Indonesiaan!".


title: Marita Liulia

text: 1980-luvulla Liulia työskenteli useissa eri ammateissa, muun muassa valokuvaajana ja journalistina Kaakkois-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa.


title: Marita Liulia

text: Vuosikymmenen vaihtuessa Liulia siirtyi soolouralle ja alkoi opiskella sosiologiaa, filosofiaa ja taideteoriaa. Omatkuvat 1980-90, Schjerfbeckistä videoraasteeseen -näyttelyissä ja Helsingin juhlaviikoilla 1991 oli esillä eri medioilla ja tekniikoilla toteutettuja omakuvia. Samana vuonna Helsingissä Galerie Pelinillä ja Maltan kansallismuseossa pidetty Uskonto ja prostituutio -näyttely koostui ikonimaisista suurista öljymaalauksista.