title: Cecil B. DeMille

text: DeMille siirtyi Metro-Goldwyn-Mayerille vuonna 1928. Hänen ensimmäinen äänielokuvansa oli "Dynamite" (1929). DeMillen ensimmäiset äänielokuvat eivät olleet erityisen menestyksekkäitä lippuluukuilla, joten DeMille palasi Paramountille. Elokuva "Ristin merkki" (1932) nousi suosituksi, ja DeMille pysyikin Paramountin leivissä uransa loppuun asti. DeMille ohjasi 1930-luvulla niin historiallisia elokuvia kuin nykyaikaankin sijoittuvia, kuten gansterielokuvan "This Day and Age" (1933). "Kleopatra" (1934) oli paluu historiallisiin spektaakkeleihin, mutta sitä seurannut "Ristiretket" (1935) oli Hollywoodin historian siihen mennessä suurin epäonnistuminen. Seuraavissa elokuvissaan DeMille käsitteli Yhdysvaltain historiaa. "Sankarieskadroona" (1940) oli DeMillen ensimmäinen värielokuva.


title: Cecil B. DeMille

text: Toisen maailmansodan jälkeen DeMille ohjasi menestys lokuvan "Simson ja Delila" (1949) ja näytteli pitkästä aikaa itsekin, elokuvassa "Auringonlaskun katu" (1950). Vuonna 1952 DeMille ohjasi omaelämäkerralliseksi kutsutun elokuvan "Suuri maailmansirkus", joka sai parhaan elokuvan Oscarin ja josta DeMille itse sai ehdokkuuden parhaasta ohjauksesta. DeMillen viimeinen elokuva oli "Kymmenen käskyä" (1956), joka oli uusi versio hänen 1920-luvun elokuvastaan. Elokuva oli jättimenestys, ja se on vuosikymmenienkin jälkeen kymmenen eniten lipputuloja maailmassa keränneen elokuvan joukossa.


title: Cecil B. DeMille

text: DeMille kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1959.


title: Cecil B. DeMille

text: DeMille sai erikois-Oscarin vuonna 1949 ja Irving G. Thalberg -muistopalkinnon 1952. Hänen mukaansa on nimetty Hollywood Foreign Press Association -yhdistyksen myöntämä kunnia-Golden Globe.


title: Percy Hodge

text: Percy Hodge (26. joulukuuta 1890 – 27. joulukuuta 1967) oli brittiläinen yleisurheilija, joka voitti 3000 metrin estejuoksun olympiakultaa Antwerpenin olympialaisissa 1920.


title: Percy Hodge

text: Vuoden 1920 olympialaisissa estejuoksun matkana oli ensimmäistä kertaa 3000 metriä. Ratana oli ruohorata. Percy Hodge oli ennakkosuosikki voitettuaan alkueränsä helposti. Hän voitti finaalin ajalla 10.00,4, 50 metriä hopeamitalistin edellä. Hodge otti osaa myös 3000 metrin joukkuejuoksun alkueriin.


title: Percy Hodge

text: Hodge voitti Britannian mestaruuden 2 mailin estejuoksussa vuosina 1919 - 1921 sekä vuonna 1923. Hän sijoittui yhdeksänneksi Kansainvälisessä Maastojuoksussa 1920 Ison-Britannian voittaessa joukkuemestaruuden.


title: Laban Ainsworth

text: Laban Ainsworth (19. heinäkuuta 1757 – 17. maaliskuuta 1858) oli yhdysvaltalainen kirkonmies ja pastori. Hän ylitti sadan vuoden iän 1857 ja on yhä maansa kaikkien pisimpään pastorina toiminut henkilö.


title: Laban Ainsworth

text: Ainsworth syntyi Woodstockissa, Connecticutissa, ja toimi Jaffreyn (New Hampshire) pastorina vuodesta 1782 kuolemaansa. Hän meni naimisiin vuonna 1787. Pariskunnan asuintalo paloi maan tasalle helmikuussa 1788.


title: Laban Ainsworth

text: Laban Ainsworth kuoli maaliskuussa 1858, jolloin hän oli sadan vuoden ikäinen. Kyseessä oli varsinkin tuohon aikaan huomattava saavutus. Ainsworth oli taitava virsien kirjoittamisessa.


title: Koukku (verotus)

text: Koukku oli veroyksikkö, joka tunnettiin viimeistään keskiajalta lähtien Suomessa. Toiselta nimeltään yksikkö oli "aatra". Yksi koukku oli yhden tilan veroluku. Kun tila jakaantui, jakaantui samalla sen koukkuvero. Keskiajalla koukku oli yleisesti käytössä Suomessa, ja vielä uudella ajallakin paikoin Ylä-Satakunnassa ja Hämeessä. Koukkuveron alkuperä on hämärä, ja sitä ovat useat tutkijat yrittäneet selventää. Koukku ja sen ruotsinkielisillä alueilla käytetty vastine bol korvaantuivat 1400-luvun alussa yksiköllä savu.


title: Koukku (verotus)

text: Koukkua maksettiin sekä kirkolle että valtiolle, mutta epäyhtenäisesti (muutamilla alueilla vain kruununverona). Kirkon verona se näkyy asiakirjoissa jo 1200-luvulla, ja tutkijat arvelevat sen tarkoittaneen pakanuuden ajalla kantatilaa ja siitä maksettua veroa. 1300-luvulla se oli koko Länsi-Suomessa yleinen vero. Niinpä vuonna 1413 koukkuja oli Turun läänissä 345 ja 1/6, Satakunnassa 664 ja Hämeen läänissä 958. Kukin koukku oli 12 tynnyrinalaa viljapeltoa. Myös Savossa käytetty vero "arviopunnanmaa" voidaan rinnastaa koukkuun.


title: Koukku (verotus)

text: Keskiajalla koukun määritelmä oli kuusi "tangonalaa" ja yksi tangonala oli kuusi "kyynärää". Toisen määritelmän mukaan koukku oli maa-ala, johon voitiin kylvää kolme "puntaa" viljaa. Muita keskiaikaisia veronkantoperusteita olivat "neljänneskunta", "savu" ja "jousi".


title: Koukku (verotus)

text: Koukkuverotus sai ilmeisesti nimensä vanhanaikaisesta huhtakoukusta eli ”preussilaisesta aurasta”, joka ei kääntänyt maata kuten myöhemmät aurat, vaan pelkästään viilsi siihen uran. Verotusterminä koukku lienee alun perin tarkoittanut yhtä maatilaa. Vastaavia ”auraveroja” on ollut käytössä laajalti Itämeren piirissä ja kauempanakin. Historiallisista merkinnöistä päätellen koukkuvero tunnettiin suomalaisten itämerensuomalaisten sukulaiskansojen ja slaavilaisten ja balttilaisten keskuudessa jo ennen kuin se tunnettiin Ruotsissa. Suomenkaan koukkuverotus ei ole peräisin Ruotsista.


title: Koukku (verotus)

text: Baltian alkuperäiskansojen keskuudessa koukku oli todennäköisesti veromuotona jo pakanuuden aikana. Alun perin vero on maksettu kultakin auralta, ja myöhemmin kultakin tilalta. Kristillisyyden levitessä siitä tuli kirkon vero. Muinaisvirossa sillä oli nimi "arve". Näin olleen koukku olisi ikivanha veromuoto suomensukuisten kansojen piirissä.


title: Koukku (verotus)

text: Koukkuauran omistavat tilat ovat 1200-luvun saksalaisen ritarikunnan hallitsemassa Preussissa joutuneet maksamaan vain puolet siitä auraverosta, jonka uudemman auratyypin omistamat tilat ovat maksaneet. Tällä on ilmeisesti tasoitettu koukkuauran kehnosta työtuloksesta koituvaa haittaa. Koukkuaura on niin tehoton, että usein sillä on täytynyt kyntää pelto ristiin, kun taas uudemmalla auratyypillä on riittänyt yhteen suuntaan kyntö. Tavallisen auran työstä on siis koitunut kaksinkertainen tulos, ja tämä on otettu huomioon verotuksessa.


title: Koukku (verotus)

text: Useat tutkijat, kuten Väinö Voionmaa ja Kauko Pirinen (1987) ovat koukkuverotuksen perusteella esittäneet, että Lounais-Suomen maanviljelyalueilla olisi kannettu veroa jo esihistoriallisena aikana, eli ennen kirkon ja Ruotsin verotuksen ulottumista Suomeen. Jos verotus olisi peräisin Ruotsista, olisi myös veroyksikköjen pitänyt luultavasti olla ruotsalaisperäisiä. Ruotsin koukku-veroyksikköä tarkoittavaa termiä "krok" pidetään pikemminkin käännöslainana suomesta, tosin suomenkin termi lienee oppitekoinen. Aura eli aatra lienee alkuperäinen termi. Nämä tutkijat arvelevat, että Suomessa jo esihistoriallisena aikana harjoitettu koukkuverotus luovutettiin uusille vallanpitäjille, Ruotsin kruunulle tai katoliselle kirkolle sellaisenaan, jolloin uusien vallanpitäjien ei tarvinnut tuoda kokonaan uutta verotusjärjestelmää.


title: Koukku (verotus)

text: Koukkuverotuksen mahdollisen alkuperän perusteella ei voida päätellä paljoa esihistoriallisen Lounais-Suomen maanviljelyalueiden yhteiskunnallisesta rakenteesta. Koukkuvero sopii kuitenkin alueeltaan myös muiden, jo esihistorialliseen Lounais-Suomeen mahdollisesti kuuluneiden yhteiskunnallisten ilmiöiden keskiaikaisten jäänteiden, kuten suomalaisen oikeuden ja Kyrön oikeuden kanssa. Jos Lounais-Suomen maanviljelyalueilla olisi ollut muinaispitäjiä tai niitä laajempia yhteisöjä, selittyisi koukkuverotus tämän perusteella. Tämä ei olisi ristiriidassa sen kanssa, että koukkuverotuksen periaate olisi lainattu muualta, koska suomalaiset olleet tiiviissä yhteyksissä Itämeren kansoihin jo esihistoriallisena aikana.


title: Rosa Albach-Retty

text: Rosa Albach-Retty (26. joulukuuta 1874 – 26. elokuuta 1980) oli saksalaissyntyinen itävaltalainen näyttelijä, joka esiintyi muun muassa Géza von Bolváryn ohjaamassa elokuvassa "Unkarilaista verta" ("Maria Ilona", 1939). Pääosan työstään hän teki kuitenkin näyttämöillä vuodesta 1891 alkaen. Vuodesta 1903 vuoteen 1958 hän näytteli Wienin Burgtheaterissa.


title: Rosa Albach-Retty

text: Albach-Rettyn ensimmäinen elokuvarooli oli vuonna 1930 ja viimeinen 1956. Vuonna 1958 hänelle myönnettiin ensimmäinen Josef-Kainz-mitali ansioistaan maan teatteritaiteen hyväksi. Hän kuoli 105 vuoden iässä vuonna 1980. Näyttelijät Wolf Albach-Retty, Romy Schneider ja Sarah Biasini ovat hänen jälkeläisiään.


title: Kontulan kelkkapuisto

text: Kontulan kelkkapuisto (myös kutsumanimi Kessa tai Kessan mäki nyttemmin jo puretun Kesoilin huoltoaseman mukaan; ) on Helsingin Kontulassa sijaitseva vapaa-ajan alue. Kelkkapuistossa on muun muassa skeittiramppeja, ja talvisin puisto on suosittu pulkkailupaikka. Kelkkapuistossa on näiden aktiviteettien ohella tarjolla myös tiloja muun muassa ratagolf- ja koiraharrastajille.


title: Kontulan kelkkapuisto

text: Kelkkapuiston kumpareet on muotoiltu ylijäämämassoista. Kumpareet antavat hyvän lähtökohdan puiston toiminnoille ja suojaavat naapuritaloja. Kumpareiden päällä ja rinteillä kasvaa mäntymetsikköä, ja reuna-alueilla enimmäkseen lehtipuita. Puistosta etelään sijaitsee Myllypuron lämpökeskus.


title: Kontulan kelkkapuisto

text: Skeittipuisto suunniteltiin yhdessä nuorten kanssa. Suunnittelutyöt aloitettiin vuonna 1999 Kontulan lähiöasemalla etsimällä puistolle sopivaa paikkaa, jossa melu ei häiritsi naapureita ja jonne olisi helppo tulla; valinta oli Kelkkapuisto. Skeittaajien ja bleidareiden suunnitteluryhmä teki Kontulan paikallisagenda-ryhmän, Kivikko Seuran ja lähiöprojektin tukemana opintomatkan Tukholman Söderiin. Matkan pohjalta nuoret suunnittelivat haluamansa rampit, ja lopulta puisto valmistui vuonna 2002. Hankkeen rinnalla Kontulan väestönsuojaan saatiin sisäskeittihalli.


title: Kontulan kelkkapuisto

text: Kelkkapuistossa on myös vuodesta 2003 asti järjestetty vuotuinen KontuFestari, jossa on ollut joka vuosi noin 10 000–15 000 kävijää. Maksuton festari on Itä-Helsingin suurin kulttuuritapahtuma.


title: John Rimmer

text:
John Thomas ”Jack” Rimmer (27. huhtikuuta 1878 Ormskirk, Iso-Britannia – 6. kesäkuuta 1962 Liverpool)
oli brittiläinen yleisurheilija ja vuoden 1900 kesäolympialaisten kaksinkertainen kultamitalisti.


title: John Rimmer

text: Pariisin olympialaisissa 1900 Rimmer otti aluksi osaa 1500 metrille, jossa hän sijoittui kahdeksanneksi. Seuraavana päivänä uuvuttavassa ja ainoan kerran olympiaohjelmassa olleessa 4 000 metrin estejuoksussa Rimmer voitti joukkuetoverinsa Charles Bennettin puolentoista metrin erolla. Voittoaika oli 12.58,4. Toisen olympiakultansa Rimmer voitti 5000 metrin joukkuejuoksussa, jossa Ison-Britannian joukkueeseen kuuluivat hänen ja Bennettin lisäksi Alfred Tysoe, Sydney Robinson ja Stanley Rowley. Kilpailussa ei jaettu henkilökohtaisia mitaleja, mutta Rimmer tuli maaliin toisena Bennettin voittaessa.


title: John Rimmer

text: Seuraavana vuonna Rimmer liittyi Liverpoolin kaupungin poliisivoimiin ja jäi eläkkeelle 30 vuotta myöhemmin ylikonstaapelina. Lenkkeilyä hän jatkoi yli 50-vuotiaaksi.


title: The Fray

text: The Fray on pianorockia soittava yhdysvaltalainen yhtye, joka perustettiin vuonna 2002 Denverissä, Coloradossa. Yhtyeen perustivat yhtyeen laulaja ja pianisti Isaac Slade ja kitaristi ja taustalaulaja Joe King.


title: The Fray

text: Yhtyeen esikoisalbumi "How to Save a Life" julkaistiin Suomessa vuonna 2007. Levyn nimikappale on soinut televisiosarjoissa "Tuho-osasto", "Greyn anatomia" ja "Todistettavasti syyllinen" ja löytyy myös niiden soundtrackeilta.


title: The Fray

text: Keväällä 2002 koulukaverit Isaac Slade ja Joe King alkoivat soittaa säännöllisesti kahden miehen duona, mikä johti laulujen kirjoittamiseen. He lisäsivät Zach Johnsonin rumpuihin ja Sladen nuoremman veljen yhtyeen basistiksi. Caleb oli yhtyeen ensimmäinen (ja ainoa virallinen) basisti, mutta häntä pyydettiin eroamaan. Calebin lähtö aiheutti erimielisyyksiä hänen ja Isaacin välillä, ja myöhemmin tämä oli laulun "Over My Head (Cable Car)" inspiraationa. Myöhemmin Johnson erosi käydäkseen New Yorkin taidekoulua.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Sotainvalidien Veljesliitto () on 18. elokuuta 1940 perustettu sodissa vammautuneiden suomalaisten huolto- ja veljesjärjestö.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Liiton perustavassa kokouksessa Jyväskylässä olivat läsnä muun muassa sotamarsalkka Mannerheim, lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahti ja eversti Matti Laurila, joka edusti kokouksessa Vapaussodan invalideja, jotka olivat tavallaan perustetun liiton kummeja. Vapaussodan invalidit lahjoittivatkin uudelle liitolle 1,2 miljoonaa silloista markkaa huoltotyön aloittamiseksi. Puheenjohtajaksi valittiin eversti Matti Tiiainen ja pääsihteeriksi hovioikeuden auskultantti Olavi Porras.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text:
Liiton toiminta lähti kangerrellen käyntiin jo senkin vuoksi, kun jatkosodan puhjettua suuri osa liiton toimihenkilöistä kutsuttiin palvelukseen. Lisäksi liitto sai suruviestin, kun sen ensimmäinen puheenjohtaja eversti Tiiainen menehtyi Viipurin valtauksessa saamiinsa vammoihin 29. elokuuta 1941. Tiiainen komensi tuolloin 18. divisioonaan kuulunutta Kevyt prikaati T:tä.
Liitto oli puoli vuotta ilman puheenjohtajaa, kunnes sille valittiin uudeksi puheenjohtajaksi Mannerheimin esittämänä yksimielisesti kenraaliluutnantti Väinö Valve.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Huhtikuussa 1945 pidetyssä liittokokouksessaan liitto muutti sääntöjään niin, että jäseniksi hyväksyttiin kaikkien Suomen sotien invalidit. Muutoksen myötä jäsenyys avautui myös taistelevia joukkoja avustaneille henkilöille. Osana tätä muutosta liitto laajensi toimintaansa myös Suomen sisällissodan hävinneen puolen invalideihin.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Ennen Sotainvalidien veljesliiton sääntömuutosta olivat sisällissodan invalidit toimineet osapuolittain jakautuneina omiin järjestöihinsä Vapaussodan invalidit ja Vuoden 1918 punainvalidit.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Vuoden 1945 lopussa jäseniä oli n. 40 500 jaettuna kahteen jäsenyysluokkaan työkyvyttömyysasteen (invaliditeetin) mukaan. Vähintään 10 % työkyvyttömyysasteiset olivat A-jäseniä ja muut B-jäseniä. Vuoden 2014 alussa liittoon kuului noin 4 800 sotainvalidia ja 11 500 sotainvalidin puolisoa.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Liiton toimintaa on rahoitettu kolmen tulonlähteen avulla: yksityisin lahjoitusvaroin, valtion avustuksilla sekä liiton harjoittaman liiketoiminnan tuotoilla.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text:
Liiton toiminnan on suunniteltu jatkuvan sotainvalideista huolehtien 2020-luvun puoliväliin, jonka jälkeen toimintaa jatkaa perinteitä vaaliva Sotainvalidien Perinnejärjestö.
Liiton toimintaan ovat kuuluneet mm. varainkeräykset, hoito- ja kuntoutuslaitosten perustaminen ja ylläpito sekä sotainvalidien asemaan vaikuttaminen. Yhteensä liiton sairas- ja veljeskoteja on 21. Toisen maailmansodan jälkeen Veljesliitto järjesti esimerkiksi ammatillista koulutusta jäsenilleen.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Vuotuinen sotainvalidiviikko-tapahtuma käynnistettiin vuonna 1944. Ensimmäisen tapahtuman avajaiset pidettiin Kansallisteatterissa 1. lokakuuta 1944. Yrjö Jylhän kirjoittaman juhlarunon "Marttyyrin päivä" lausui presidentti Paasikiven ja marsalkka Mannerheimin läsnä ollessa näyttelijä Ella Eronen. Sotainvalidiviikkoon liittyvä keräys muodostui perinteeksi, vaikka sen lopettamistakin harkittiin 1970-luvulla.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: 1970-luvulla rakennettu Kaunialan sotavammasairaala Vantaalla ja Vapaussodan Invaliidien liitolta Veljesliitolle vuonna 1970 siirtynyt Kyyhkylän kuntoutussairaala Mikkelissä ovat osa Veljesliiton toimintaa sairas- ja veljeskotien ohella. Liperiin 1948 valmistunut 150-paikkainen tuberkuloosipotilaiden hoito- ja koulutuslaitos, Liperin ammattioppilaitos, oli valmistuessaan ainutlaatuinen yhdistelmä parantolaa ja teollisuuslaitosta, jonka palveluita alkoivat käyttää siviilipotilaat sotatuberkuloositapausten osuuden laskiessa nopeasti. Liperin laitos siirtyi Tuberkuloosiliitolle (myöhemmin Keuhkovammaliitto ja Hengitysliitto) vuonna 1957.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Sotainvalidien työllistyminen yhdessä muiden rintamalta palanneiden kanssa kohtasi vaikeuksia. Huomionarvoista on, että työllistymisongelmista raportoitiin erityisesti kuntien ja valtion työpaikkojen osalta. Veljesliitolla oli omaa työnvälitystoimintaa. Erityinen sotainvalidien työhuoltolaki oli voimassa vuoteen 1951 asti.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Sotainvalideille järjestettiin ammatillista uudelleenkoulutusta esimerkiksi Ammattienedistämislaitoksella. Kursseilla koulutettiin mm. hienomekaanikoita, huonekaluverhoilijoita ja suutareita. Sotasokeiden koulutuksesta huolehti Suomen Punainen Risti.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Asumisoloja kohennettiin perustamalla sotainvalideille tarkoitettuja, aravalainoitettuja asunto-osakeyhtiöitä, "veljeslinnoja", eri puolille maata, ensimmäisenä Jyväskylään vuonna 1949.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Pienimuotoisiksi jääneiden liiketoimintakokeilujen kirjo oli laaja. Veljesliitto organisoi koululaisten keräämien romujen ja lumppujen kokoamisen ns. Iskukeräyksenä v. 1946 sekä oli mukana mm. tanskalaisen sirkuksen tuonnissa Suomeen kesiksi 1950 ja 1951 ja Eläintarhan ajojen järjestelyissä. Helsingin sotainvalidien naisjaosto puolestaan toi halloweenin Suomeen niin ikään vuonna 1950 ensimmäistä kertaa Kalastajatorpalla järjestetyn "Halloween Partyn" muodossa.


title: Sotainvalidien Veljesliitto

text: Sotainvalidien Veljesliiton julkaisu on Sotainvalidi. Se alkoi ilmestyä Sotainvaliidi-nimisenä vuonna 1940. Äänilehtenä Sotainvalidi alkoi ilmestyä vuonna 1994 ilmestyen 6 kertaa vuodessa. Sähköinen näköislehti on saatavissa vuodesta 2009 lähtien.


title: Celal Bayar

text: Mahmut Celal Bayar (16. toukokuuta 1883 – 22. elokuuta 1986) oli turkkilainen poliitikko ja valtiomies. Bayar toimi Turkin pääministerinä 1937–1939 ja kolmantena presidenttinä 1950–1960.


title: Celal Bayar

text: Bayar kuului nuorturkkilaisiin ja itsenäisyysliikkeeseen. Ministeriksi hänet valittiin ensimmäisen kerran 1920 ja hän otti osaa Lausannen rauhankokoukseen. Kemal Atatürk nimitti Bayarin pääministeriksi vuonna 1937, mutta İsmet İnönün tultua presidentiksi Atatürkin kuoleman jälkeen Bayar erosi erimielisyyksien vuoksi.


title: Celal Bayar

text: Vuoteen 1945 asti Bayar oli maallisen ja sosiaalidemokraattisen Tasavaltalaisen kansanpuolueen jäsen. Tammikuussa 1946 hän perusti konservatiivis-islamistisen Demokraattisen puolueen yhdessä Adnan Menderesin, Mehmed Fuad Köprülün ja Refik Koraltanin kanssa. Demokraattinen puolue sai toukokuun 1950 vaaleissa 408 paikkaa, eli suuren enemmistön parlamentin 487 paikasta. Bayar valittiin presidentiksi 22. toukokuuta 1950. Hänen kymmenvuotisella kaudellaan Adnan Menderes toimi pääministerinä.


title: Celal Bayar

text: Bayar syrjäytettiin armeijan vallankaappauksella 27. toukokuuta 1960. Hänet tuomittiin kuolemaan "perustuslain rikkomisesta", mutta tuomio muutettiin elinikäiseksi vankeusrangaistukseksi. Bayar vapautettiin 1964 huonon terveyden vuoksi ja armahdettiin 1966. Hänen poliittiset oikeutensa palautettiin 1974, mutta hän kieltäytyi tarjouksesta päästä elinikäiseksi senaattoriksi ja kuoli Istanbulissa 103-vuotiaana.


title: Celal Bayar

text: Bayar sai vuonna 1958 Berliinin vapaalta yliopistolta kunniatohtorin arvon, ja Manisassa vuonna 1992 perustettu yliopisto nimettiin hänen mukaansa.


title: Koirarotu

text: Koirarodulla tarkoitetaan koirien ryhmää, joka on valikoivan jalostuksen avulla saatu luonteeltaan ja ulkonäöltään yhtenäiseksi. Käytännössä tietyn koiratyypin muuttuminen roduksi on määrittelykysymys. Koiria on jalostettu eri käyttötarkoituksiin jo tuhansien vuosien ajan. Alun perin jalostus keskittyi ihmisen kannalta hyödyllisten ominaisuuksien kuten metsästyskyvyn kehittämiseen. Myöhemmin jalostuksella on pyritty kehittämään lähinnä ulkonäköä ja luonnetta, mistä on seurannut joukko toisistaan huomattavasti poikkeavia koirarotuja.


title: Koirarotu

text: Kunkin koirarodun ulkonäkö, luonne ja liikkeet on kuvattu rotumääritelmässä, joka ohjaa rodun jalostusta. Rotumääritelmiä ylläpitävät kansalliset kenneljärjestöt. Rodulle on määritelty alkuperämaa ja kyseisen maan kenneljärjestö vastaa rodun rotumääritelmästä. Tällaisia järjestöjä ovat esimerkiksi Suomen Kennelliitto, Svenska Kennelklubben (Ruotsi) ja American Kennel Club (Yhdysvallat). Kun rodun katsotaan vakiintuneen, myös kansainvälinen kennelliitto Fédération Cynologique Internationale (FCI) hyväksyy rodun, jolloin rotumääritelmä on voimassa kaikissa sen jäsenmaissa.


title: Koirarotu

text: Perinteisten, suurimpien kenneljärjestöjen hyväksymien koirarotujen edustajia kutsutaan puhdasrotuisiksi tai rotukoiriksi. Rotukirjojen sulkemisen jälkeen rotuun katsotaan kuuluvan vain koirat, joiden vanhemmat ovat myös puhdasrotuisia. Tämä saattaa aiheuttaa rodussa sisäsiittoisuutta, jos rodun geenipooli on pieni. Kahden erirotuisen koiran jälkeläistä kutsutaan moni- tai sekarotuiseksi.


title: Koirarotu

text: Rotukirjan sanotaan olevan auki silloin, kun rotuun otetaan uusia koiria. Rotuunottoja on viime vuosina Suomessa järjestetty muun muassa valkoisellepaimenkoiralle, jackrussellinterrierille sekä kotimaisille roduillemme lapinporokoiralle, suomenlapinkoiralle ja pohjanpystykorvalle. Rotuunottokatselmuksessa koiran ulkomuoto arvostellaan. Mikäli se vastaa rotumääritelmää arvosanalla tyydyttävä ja koira täyttää muut ehdot rotuunotolle, koira voidaan rekisteröidä kyseiseen rotuun.


title: Koirarotu

text: Yleensä tietyntyyppiset koirat tunnustetaan omaksi rodukseen, jos tyyppi on riittävän vakiintunut eli pennut muistuttavat aina vanhempiaan riittävästi sekä ulkonäöltään että luonteeltaan. Esimerkiksi tanskalais-ruotsalainen pihakoira hyväksyttiin omaksi rodukseen vuonna 1987. Tämäntyyppisiä koiria on kuitenkin ollut Ruotsin eteläosissa ja Tanskassa jo 1700- ja 1800-luvulla, mutta niitä ei kuitenkaan oltu rekisteröity omaksi rodukseen.


title: Koirarotu

text: Rotu voidaan myös poistaa FCI:n rotulistalta. Näin on käynyt esimerkiksi harlekiinipinserille, jonka katsotaan nykyään kuolleen sukupuuttoon. Myös brasilianvihikoira, belgianmastiffi, belgianseisoja, dupuynseisoja, bouletingriffoni, strellufinajokoira, steinbracke, basset d'artois, languedocinpaimenkoira ja egyptinpaimenkoira ovat aikanaan kuuluneet FCI-rotuihin.


title: Koirarotu

text:
Kaikkien koirien arvellaan olevan peräisin Itä-Aasiasta. Mitokondrio-tutkimusten perusteella ensimmäinen koira eli Etelä-Kiinassa Guizhoun tai Yunnanin alueella 5 400 - 16 300 vuotta sitten. Kävi myös ilmi että nykykoirien DNA on edelleen samanlainen muinaisten yksilöiden DNA:n kanssa. Koska saatiin selville että vanhan maailman koirat ovat nykyisten amerikkalaisten rotujen esi-isiä, päätettiin tutkia 1543 koiran DNA:ta eri puolilta Eurooppaa, Afrikkaa sekä Lounais- ja Kaakkois-Aasiaa. Tutkimukseen käytettiin ainoastaan joko alkuperältään tunnettuja rotuja tai epävirallisia, tiettyyn käyttötarkoitukseen kasvatettuja melko yhtenäisiä koiratyyppejä. Vain fylogeeniryhmät A, B ja C otettiin mukaan, sillä loput ovat harvinaisia ja saattavat olla peräisin kesyyntymisen jälkeen tehdyistä risteytyksistä susien kanssa.
Tutkimuksen perusteella ryhmissä A ja B oli suden haplotyyppejä. Kyseessä ovat kaksi yleisintä fylogeeniryhmää, joita löytyy suurosalta nykyisistä koiraroduista. A:ssa havaittiin mongolialaisen ja pohjoiskiinalaisen suden, ja B:ssä romanialaisen, pohjoiskiinalaisen, afganistanilaisen ja jugoslavialaisen suden vaikutus. Haplotyyppien perusteella nykyrodut polveutuvat vähintään 51 eri naarassusilinjasta, mikä osoittaisi sen että susien kesyttämisen ja kasvattamisen täytyi olla järjestelmällistä eikä satunnaista.


title: Koirarotu

text: Vanhan maailman koirista 97,4-100 prosenttia kantoi perimässään ryhmiä A, B ja C, jotka ovat levinneet ympäri vanhaa maailmaa ensimmäisen koiran kehittymisen aikoihin. Ryhmistä löydetyistä haplotyypeistä 14 oli maailmanlaajuisia. Lounaisaasialaisilta ja eurooppalaisilta populaatioilta löytyi 81,5-prosenttisesti sama maailmanlaajuinen haplotyyppi kuin aasialaisilta koirilta, mutta itäaasialaisessa kannassa se oli vain 54,2 prosentilla yksilöistä. Kaakkois-Aasiassa luku oli vieläkin pienempi: 40,8 prosenttia, ja tietyissä provinsseissa vain 18,4 prosenttia.


title: Koirarotu

text: Euroopassa ne haplotyypit jotka eivät olleet maailmanlaajuisia, eivät eronneet maailmanlaajuisista kuin yhdellä mutaatiolla. Lähes kaikkien eurooppalaisten koirien perimä pohjautuu siis itäaasialaiseen haplotyyppiin. Itä-Aasiassa ja Jangtse-joen eteläpuolella ero maailmanlaajuisen ja muiden haplotyyppien välillä oli kuitenkin huomattavasti suurempi.


title: Koirarotu

text: Geenipooli on kapein Euroopan länsirannikolla, laajenee asteittain Euraasiasta Itä-Aasiaan ja on laajin Aasian kaakkoisrannikolla. Tämä johtuu siitä että eurooppalaisesta populaatiosta puuttuvat ne A-ryhmän haplotyypit, jotka eivät ole maailmanlaajuisia tai maailmanlaajuisten mutaatioita. Vastaavasti Jangtse-joen eteläpuolen koirilta löytyy lähes koko A-ryhmä, joten itäaasialaisella ja erityisesti eteläkiinalaisella kannalla on tiettyjä ainutlaatuisia, maailmanlaajuisista paljon poikkeavia haplotyyppejä. Ainoastaan kaakkoiskiinalaisilta koirilta löytyy kaikki 10 eri haplotyyppiä, kun taas eurooppalaisilta vain neljä. Yksi esimerkki paikallisesta kiinalaisesta rodusta jolla on hyvin laaja geenipooli on xiasinkoira.


title: Koirarotu

text: Niin sanottuna koirien kantamuotona voidaan pitää nykyisin sukupuuttoon kuollutta tomarctus-nisäkästä, joka kehittyi mioseenikaudella ja jonka arvioidaan eläneen noin 15 miljoonaa vuotta sitten. Se oli pieni, sivettikissan kaltainen lihansyöjä, josta 6000 eaa. jalostui neljä maailman ensimmäistä koirarotua: "Canis familiaris metris-optimae", "Canis familiaris intermedius", "Canis familiaris leiner" ja "Canis familiaris inostranzewi". Ne eivät kuitenkaan polveudu suoraan tomarctuksesta.


title: Koirarotu

text: Muun muassa saksalaisten pystykorvien, suomenlapinkoiran, ruotsinlapinkoiran, lapinporokoiran, suomenpystykorvan, mudin, pinserin, snautserin, espanjanvesikoiran ja kaikkien paimenkoirien (mm. beaucenpaimenkoira) esi-isänä pidetty keskieurooppalainen suokoira ("Canis palustris") kehittyi nuoremmalla kivikaudella. Se oli alkukantainen ja susimainen pihakoira, jonka runko oli keskikokoinen ja neliömäinen. Nimitys juontuu yleisimmistä paikoista mistä sen jäänteitä on löydetty. Löydökset olivat niin yhdenmukaisia, että moni tutkija pitää suokoiraa ensimmäisenä eurooppalaisena koiratyyppinä. Myöhemmin se kulkeutui pohjoiseen ja paikalliset antoivat sen risteytyä susien kanssa, jolloin sen koko kasvoi.


title: Koirarotu

text: Canis familiaris inostranzewi, ("inostranzewinkoira" eli "laatokankoira") oli venäläisten laikojen, karjalankarhukoiran ja suurimpien arktisten rekikoirien kantarotu, joka kehittyi kivikaudella Itä-Euroopassa. Se oli myös alkukantainen, mutta kookkaampi kuin suokoira.


title: Koirarotu

text: Pronssikaudella suokoirasta kehittyi etelävenäjänkoiran edeltäjä, aasialainen canis familiaris matris optimæ. Etelävenäjänkoirasta polveutuivat edelleen aidi, egyptinpaimenkoira, pyreneittenpaimenkoira, puli, komondor, bergamasco ja barbet. Pyreneittenpaimenkoira oli yksi katalonianpaimenkoiran, labritin, serra de airesinpaimenkoiran ja pumin kantaroduista.


title: Koirarotu

text: Canis familiaris leiner oli egyptinmetsästyskoiran esi-isä, mikä linkittää sen samalla kaikkiin podenco-rotuihin ja suureen osaan vinttikoirista. Roomalaisilla oli myöhemmin suuria, mastiffityyppisiä sotakoiria, joiden arvellaan olleen esimerkiksi napolinmastiffin, cane corson, isosveitsinpaimenkoiran ja rottweilerin esi-isiä. Heillä oli jo tuohon aikaan myös kääpiökoiria.


title: Koirarotu

text: 85 nykyisestä rodusta otetuista näytteistä tehdyn geenianalyysin perusteella tutkitut rodut voidaan luokitella neljään eri ryhmään kantarodun perusteella. Yksittäisen ryhmän jokaisella rodulla on täten yhteinen esi-isä ja ne ovat kaikki tämän kautta sukua toisilleen. Kaikkein vanhin tutkituista roduista on analyysin mukaan shar pei, shiba toiseksi vanhin ja jaetulla kolmannella sijalla akita ja chow chow.


title: Koirarotu

text: Ryhmän 1 uskotaan olevan vanhin ja siihen kuuluvat afrikkalaiset ja aasialaiset koirat. Ryhmä 2 sisältää mastiffityyppiset koirat, ryhmä 3 paimenkoirat ja ryhmä 4 modernit metsästyskoirat (joista suurosa jalostettiin Euroopassa 1800-luvulla).


title: Koirarotu

text: Huomaa saksanpaimenkoiran olevan kuitenkin ulkoiselta fenotyypiltään selvästi pystykorvainen paimenkoira, joka on virallisesti läheisintä sukua ryhmä 3:n roduille.Huomaa mopsin olevan kuitenkin virallisesti läheistä sukua ryhmä 1:n aasialaisille kääpiökoirille, bernhardinkoiran ryhmä 2:n mastiffeille ja molempien vinttikoirien ryhmä 1:n lähi-idän vinttikoirille.Huomaa ryhmän sisältävän monia toisistaan viralliselta historialtaan hyvin kaukana olevia rotuja. Jopa dobermanni näyttäisi olevan geneettisesti lähempänä portugalinvesikoiraa kuin rottweileriä, tanskandoggi lähempänä chihuahuaa kuin mastiffia ja amerikanpitbullterrieri lähempänä cockerspanielia kuin bullterrieriä. Rhodesiankoira, joka polveutuu ryhmän 1 alkukantaisista afrikkalaisista koirista ja ryhmän 2 eurooppalaisista mastiffeista, on myös geneettisesti lähempänä schipperkeä kuin kumpaakaan kantaroduistaan.


title: Koirarotu

text: Tutkimus näin ollen kyseenalaistaa mm. usein yksinä maailman vanhimmista roduista pidettyjen faaraokoiran ja ibizanpodencon nykyisten populaatioiden alkuperän. Uusien todisteiden valossa niiden perimä ei täten johdakaan suoraan foinikialaisten ja faaraoiden alkukantaisiin koiriin, vaan nykymuodossaan ne ovat sekoittuneet moneen muuhun rotuun. Myös FCI:n hyväksymistä collieroduista ns. "eniten alkuperäistä collie-tyyppiä muistuttava" bordercollie on itse asiassa rotuna paljon nuorempi kuin skotlanninpaimenkoira tai shetlanninlammaskoira. Niin ikään ikivanhoina pidetyt laumanvartijat komondor ja kuvasz vaikuttaisivat nykymuodossaan olevan yllättävän uusia rotuja.


title: Koirarotu

text: Samaten usein keskenään rinnastetut labradorin- ja kultainennoutaja ovat täysin eri kantamuodoista lähtöisin: ensiksi mainitun sukulinjat johtavat kanadalaisiin mastiffityyppisiin vesikoiriin, mahdollisesti newfoundlandinkoiran kantamuotoon; jälkimmäinen vastaavasti polveutuu settereitä ja spanieleita muistuttavista koirista, kuten skotlantilaisesta tweedinvesispanielista ja sileäkarvaisesta noutajasta. Vaikka ulkoisesti ja maantieteellisesti chesapeakelahdennoutaja on lähempänä labradorin- kuin kultaistanoutajaa, geneettisesti sekin on lähempää sukua jälkimmäiselle. Kärjistäen kaikilla muilla noutajilla on tutkimuksen mukaan yhteinen alkuperä paitsi raskasrakenteisemmista koirista polveutuvalla labradorinnoutajalla (novascotiannoutaja ja kiharakarvainennoutaja eivät olleet mukana tutkimuksessa).


title: Koirarotu

text: Tarkemmin määritetty koirarotujen jalostus toisistaan erillisinä rotuina alkoi vasta vuonna 1873, jolloin Englannin kennelklubi perustettiin ja koirien sukutauluista alettiin pitää virallisesti kirjaa. Sitä ennen koirarotuja ei virallisesti ollut olemassa, vaikka eri puolilla maailmaa olikin omia alkuperäiskoiratyyppejä ja eri tarkoituksiin käytettyjä yhtenäisiä koirapopulaatioita joiden yksilöt muistuttivat peruspiirteiltään enemmän tai vähemmän toisiaan.


title: Koirarotu

text: Monen nykyisen rodun katsotaan edustavan alkuperäistä maatiaistyyppiä, kuten bordercollien ja suomenpystykorvan. Jotkut maatiaistyypit, kuten noutaja, on jalostettu sittemmin ulkonäöllisesti yhtenäisemmäksi valikoivan jalostuksen avulla ja ne ovat sittemmin kehittyneet useiksi erillisiksi roduiksi.


title: Koirarotu

text: Usein tähän alkuperäisten maatiaistyyppien yhtenäiseen ulkonäköön oli kuitenkin käyttötarkoitukseen soveltuvan rakenteen lisäksi syynä myös ankarat olosuhteet ja eristyneisyys muusta maailmasta, minkä vuoksi esimerkiksi vuoristokoirista tuli pitkäkarvaisia ja tietyntyyppisiä ja kuumiin olosuhteisiin sopeutunut thai ridgeback säilyi vuosisatoja muuttumattomana ilman kosketusta muihin rotuihin. Monien laumanvartijoiden valkoinen karvapeitekään ei ollut kauneuskysymys, vaan suojaväri joka paitsi rauhoitti valkoisia lampaita, myös erotti koirat petoeläimistä. Vastaavasti vanhimmat laumanvartijat, kuten sarplaninac, olivat väriltään tummanharmaita, mustia tai ruskeita varhaisimpien lampaiden tapaan. Muutoin työkoirien värillä ja muilla tarkemmin määritetyillä kauneusominaisuuksilla, kuten korvien asennolla, ei ollut kuitenkaan väliä ennen kenneltoiminnan aloittamista - eikä varsinkaan sillä, oliko kanta täysin puhdasrotuinen.


title: Koirarotu

text: Esimerkiksi englantilaiselle lammasfarmarille ei ollut ennen virallista kenneltoimintaa väliä, risteyttikö hän keskenään erinomaisesti paimentavan collien ja bordercollien - kunhan pennut perivät hyvät ominaisuudet. Vielä vähemmän merkitsi, oliko paimentava collie kolmivärinen, soopeli tai blue merle vai esimerkiksi musta- tai punavalkoinen bordercollien tapaan.


title: Koirarotu

text: Nykyisin monesta rodusta on jalostettu erillisiä muunnoksia pelkän karvanlaadun, koon tai värin perusteella - toisinaan lopulta erillisiä rotujakin, kuten punainen ja punavalkoinen irlanninsetteri, pitkä- ja lyhytkarvainen pyreneittenpaimenkoira tai suur- ja kääpiösnautseri. Myös pinseri ja snautseri olivat alun perin saman baijerilaisen tallikoiran eri karvamuunnoksia samaan tapaan kuin isosveitsinpaimenkoiraa pidettiin "lyhytkarvaisena berninpaimenkoirana".


title: Koirarotu

text: Belgianpaimenkoiran eri karvamuunnoksilla on omat nimensä, ja pitkäkarvaisia on kaksi eri muunnosta jotka luokitellaan värin perusteella. Jos ruskea-mustan tai hopea-mustan tervuerenin pentueeseen syntyy mustia pentuja, ne rekisterään groenendaeleiksi ja päinvastoin. Käytännössä kahdella pitkäkarvaisella muunnoksella on siis vielä yhteinen geenipooli, ja myös lyhytkarvaisen malinoisin voi risteyttää joko tervuerenin tai karkeakarvaisen laekenoisin kanssa. Tanskandoggilla on kolme suurempaa jalostuslinjaa, jotka kaikki perustuvat väreihin ja jotka kaikki arvostellaan näyttelyissä eri luokissa. Myös valkoisenpaimenkoiran juuret ovat valkoisissa saksanpaimenkoirissa, jotka määriteltiin vuonna 1933 värivirheellisiksi, vaikka nykyisin värivirheellinen valkoinen saksanpaimenkoira ja valkoinenpaimenkoira ovatkin kaksi eri asiaa ja eroavat myös rakenteellisesti toisistaan.


title: Koirarotu

text: Systemaattinen ulkonäköjalostus on paitsi kaventanut rotujen geenipoolia, myös tehnyt monista entisistä työkoiraroduista seurakoiria. Nykyistä villakoiraa ei voisi kuvitella enää vesikoirana eikä rhodesiankoiran jalostus enää kotimaansa ulkopuolella perustu käyttöominaisuuksiin. Suurempi osa labradorin- ja kultaisistanoutajista kasvatetaan nykyisin perhekoiriksi kuin metsästyskäyttöön, ja irlanninsetteristä ja sileäkarvaisestanoutajasta on tullut kauniita näyttelykoiria. Harva colliekaan enää paimentaa, vaikka rotu harrastuskoirana yleinen onkin.


title: Koirarotu

text: Lisäksi monesta käyttörodusta on eriytynyt näyttelylinja, joka on hyvin kaukana työlinjasta. Työkoirina käytetyt labradorinnoutajat ovat rakenteeltaan paljon solakampia ja pitkänomaisempia kuin seurakoirina toimivat labradorinnoutajat, ja metsästäjien kultaisetnoutajat väriltään tummempia kuin näyttelyissä nähdyt kermanväriset kultaisetnoutajat. Käyttölinjainen australiankelpie on korkeampiraajainen ja pitkänomaisempi kuin näyttelylinjainen australiankelpie, ja usein vaihtelee väriltään paljon enemmän kuin usein ruskea tai musta näyttelykelpie. Moni käyttölinjainen cockerspanieli muistuttaa enemmän fieldspanielia kuin pitkähapsuista, näyttelylinjaista cockerspanielia. Siperianhuskyn näyttelylinja on pienempi, neliömäisempi ja tiivisrakenteisempi kuin pitkärunkoisempi käyttölinja.


title: Koirarotu

text: Monen rodun alkuperäinen populaatio pilkotaan kahtia myös kansallisista syistä. Jos kahdessa naapurimaassa esiintyvä, käytännössä sama koiratyyppi hyväksytään eräänä päivänä virallisesti vain yhden maan nimiin, usein toisessa maassa pyritään korostamaan omaa osuutta rodun alkuperässä ja pyritään luomaan kokonaan oma rotu. Alun perin eurooppalaiset paimenet jalostivat valkoisia vuoristokoiria enemmänkin tyyppiä silmällä pitäen välittämättä siitä, kulkeutuiko osa koirista hänen laumaansa Puolan vai Slovakian Tatralta, ennen kuin keksittiin viralliset nimitykset owczarek podhalanski ja slovakiancuvac. Kroatialaista farmariakaan ei kiinnostanut, olivatko kaikki hänen lammaskoiransa puhtaasti kroatialaista alkuperää vai oliko mukana käytännössä lähes identtisiä Unkarista hankittuja koiria - ei ainakaan ennen kuin FCI hyväksyi mudin unkarilaiseksi roduksi vuonna 1966 ja nimesi kroatianpaimenkoiran erilliseksi roduksi vuonna 1969. Ruotsin ja Suomen saamelaisilla oli vuosisatojen ajan kaksi hyvin yhtäläisen näköistä poroja paimentavaa lapinkoirakantaa, jotka molemmat maat kuitenkin halusivat tunnustettavan erillisinä rotuina.


title: Koirarotu

text: Kansallisylpeys on ollut erityisesti nähtävissä myös japanilaisten koiranjalostuksessa, jotka ovat korealaisten tapaan nimenneet monta alkuperäisrotuaan kansallisaarteiksi. He eivät voineet hyväksyä sitä, että amerikkalaiset olivat jalostaneet heidän kansallisrodustaan akitasta raskaamman, pyöreäsilmäisemmän version, jonka värityskään ei vastannut japanilaisten käsitystä akitasta. Koska jalostusmateriaalin vaihto maiden kesken tyrehtyi ja amerikkalainen versio sai kuitenkin monessa maassa jalansijaa, FCI hyväksyi amerikanakitan omaksi rodukseen vuonna 2001. Koska japanilaiset halusivat korostaa ettei uudella rodulla heidän mielestään ollut mitään tekemistä aidon akitan kanssa, sen nimi oli parin vuoden ajan suurijapaninkoira.


title: Koirarotu

text: Esimerkki päinvastaisesta menettelystä, alun perin samaan koirakantaan kuuluvan, valtioiden rajan eristämän kahden eri populaation yhdistämisestä on Suomen ja Venäjän kennelliittojen välinen yhteistyö suomenpystykorvan ja karjalais-suomalaisen laikan yhdistämisessä samaksi roduksi vuonna 2006. Aiemmin karjalais-suomalaisina laikoina rekisteröidyt venäläiset koirat saavuttivat kansainvälisesti tunnustetun rodun aseman ja suomenpystykorva sai uusia sukulinjoja, jotka auttavat rotujen geenipoolin ja terveyden edistämisessä. Myös maremmano-abruzzese syntyi alun perin kahden italialaisen vuoristokoiran, maremman- ja abruzzienpaimenkoiran populaatioiden yhdistämisestä, koska kyseessä oli käytännössä yksi rotu joka rekisteröitiin alun perin virheellisesti kahdeksi eri roduksi pelkän alkuperäalueen perusteella.


title: Koirarotu

text: Vaikka kennelliittojen tehtävä on edistää puhdasrotuisten koirien jalostusta, perustellut roturisteytykset voidaan sallia poikkeusluvalla. Usein tarkoituksena on rodun terveyden parantaminen tai geenipoolin laajentaminen sellaisella rodulla, jolla ei esiinny samaa perinnöllistä sairautta, mutta joka on luonteeltaan, ulkonäöltään ja käyttöominaisuuksiltaan samankaltainen. Yksittäisiä tai järjestelmällisiä risteytysrotuunottoja harrastetaan erityisesti sellaisilla roduilla, joilla puhdasrotuinen kanta on liian pieni ja sisäsiitos ilman risteytyksiä väistämätöntä. Yksi esimerkki on Suomen kennelliiton hyväksymä snautseri-pinseri-risteytyspentue.


title: Koirarotu

text: Tunnettuja ja kiisteltyjä kansainvälisiä risteytysprojekteja ovat erityisesti synnynnäisen töpöhäntäisyyden lisääminen bokserikantaan welsh corgi pembroke -risteytyksen kautta sekä normaalin virtsahappoerityksen (LUA, "low uric acid") palauttaminen dalmatiankoiraan yksittäisen pointteriristeytyksen avulla.


title: Koirarotu

text: Korkeimpana FCI-rotuna pidetään usein irlanninsusikoiraa, vaikka periaatteessa tanskandoggin minimisäkäkorkeus (narttu 72 cm, uros 79 cm) on korkeampi kuin irlanninsusikoiran minimisäkäkorkeus (narttu 69 cm, uros 78 cm). Maksimisäkäkorkeutta ei kummallakaan ole määritelty, mutta tanskandoggi painaa enemmän. Maailman kaikkein korkeimmat yhä elossa oleva koirarodut ovat bully kutta ja pakistaninbulldoggi - molemmat 91,4-106,7 cm korkeita. Suurin koskaan elänyt koirarotu lienee kreikkalainen sulioottikoira, jonka säkäkorkeus oli 120 cm. Toinen nykyisiä rotuja kookkaampi koira oli "saksalainen villisikakoira", jonka korkeus ylsi vähintään 110 cm:iin. Painavimpana koirarotuna pidetään yleensä mastiffia jonka maksimipaino on 110 kiloa, mutta myös bernhardinkoira (50–91 kg), espanjanmastiffi (60–90 kg), kaukasiankoira (40–100 kg) ja afganistaninmastiffi (maksimissaan 91 kg) lukeutuvat painavimpien joukkoon.


title: Koirarotu

text: Maailman pienin FCI:n hyväksymä koirarotu on chihuahua, jonka keskimääräinen säkäkorkeus on 15–23 cm ja paino 1,5–3 kg. Myös Suomen kennelliiton hyväksymä prahanrottakoira painaa yhtä vähän, vaikka onkin hieman korkeampi. Keskimääräiseltä säkäkorkeudeltaan maailman kaikkein pienin rotu lienee amerikkalainen "munchkin", jonka vähimmäissäkäkorkeus on 10 cm ja vähimmäispaino 900 grammaa (keskimäärin 1,5-2,3 kg). Chinese imperial dogin minimikoko on kuitenkin vielä pienempi, vain 8 cm ja 700 grammaa. Sitä voi tuskin kuitenkaan pitää keskimäärin maailman pienimpänä rotuna kuten munchikinia, sillä sen maksimikorkeus on 36 cm ja maksimipaino 9 kg. Keskimääräiseltä kooltaan pienin koskaan elänyt rotu on "pen-lo", 1900-luvun alussa suosittu kiinanpalatsikoiran toy-kokoinen muunnos. Sen säkäkorkeus oli n. 9 cm ja paino 1,1 kg.


title: Koirarotu

text: Vuosien 2012-2013 aikana Ruotsin Kennelliitto Svenska Kennelklubben selvitti maailmanlaajuisesti suosituimpien rotujen listan. Mukaan laskelmiin saatiin 26 kansallisen kenneljärjestön rekisteröintitilastoa vuodelta 2011, joihin lukeutuivat Federación Cinológica Argentina, Australian National Kennel Council, Union Royale Cynologique Saint Hubert, Kennel Club de Chile, Dansk Kennel Klub, Suomen Kennelliitto, Société Centrale Canine, Kennel Club of Greece, Irish Kennel Club, Ente Nazionale della Cinofilia Italiana, Japan Kennel Club, Canadian Kennel Club, Raad van Beheer op Kynologisch Gebied in Nederland, Norsk Kennel Klub, New Zealand Kennel Club, Clube Português de Canicultura, Slovenska Kynologicka Jednota, Real Sociedad Canina de España, The Kennel Club, Svenska Kennelklubben, Kennel Union of Southern Africa, Kennel Club of Taiwan, Ceskomoravská Kynologická Unie, Verband für das Deutsche Hundewesen, Ukrainian Kennel Union ja American Kennel Club.


title: Koirarotu

text: Näistä maista koostuvan otannan perusteella vuonna 2011 maailman suosituimmat rodut olivat:


title: Arthur Russell

text: Arthur Russell (13. maaliskuuta 1886 – 23. elokuuta 1972) oli brittiläinen yleisurheilija ja 3 200 metrin estejuoksun olympiavoittaja vuonna 1908.


title: Arthur Russell

text: Staffordshirestä kotoisin ollut Russell voitti Ison-Britannian mestaruuden estejuoksussa vuosina 1904–1906. Ensimmäisen mestaruuden voittaessaan hän oli vasta 17-vuotias.


title: Arthur Russell

text: Lontoon olympialaisissa 1908 Russell voitti estejuoksussa alkueränsä, jossa vain kaksi juoksijaa selvisi maaliin asti. Finaalissa Russell johti puolimatkaan asti. Matkan jälkipuoliskolla johtoasema vaihteli Russellin ja yhdysvaltalaisen John Eiselen välillä. Viimeisen kierroksen alkaessa Ison-Britannian Archie Robinson ohitti Eiselen ja hävisi loppukirissä Russellille noin kahdella metrillä.


title: APILAS

text: APILAS (Armor-Piercing Infantry Light Arm System) on ranskalaisen GIAT Industriesin valmistama rekyylitön olalta laukaistava raskas kertasinko. Sinkoja on valmistettu yli 120 000 kappaletta, ja niitä on käytössä ainakin Belgiassa, Chilessä, Espanjassa, Etelä-Koreassa, Italiassa, Jordaniassa, Ranskassa, Saudi-Arabiassa, Suomessa.


title: APILAS

text: Suomen puolustusvoimissa APILAS tunnetaan tyyppinimellä 112 RSKES APILAS. Se oli pitkään operatiivisten joukkojen tärkeimpiä panssarintojunta-aseita läpäisykykynsä ja suuren hankintamääränsä ansiosta. Sillä varustettiin jääkäriprikaatien joukkueiden panssarintorjuntapartiot. Puolustusvoimat teki vuonna 2007 hankintapäätöksen uudesta NLAW-panssarintorjuntaohjuksesta, joka tulee aikanaan korvaamaan raskaat singot ja raskaat kertasingot.


title: Giuliano Bonfante

text: Giuliano Bonfante (6. elokuuta 1904 – 9. syyskuuta 2005) oli italialainen kielitieteilijä.


title: Giuliano Bonfante

text: Bonfante syntyi Milanossa ja oli perehtynyt kuolleeseen etruskien kieleen. Kyseistä kieltä käsittelevissä tutkimuksissaan hän teki yhteistyötä tyttärensä Larissan kanssa.


title: Giuliano Bonfante

text: Bonfante vietti 100-vuotispäiväänsä elokuussa 2004 ja oli kuollessaan Roomassa ennättänyt jo 101 vuoden ikään. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluu mm. "Lingua e cultura degli Etruschi" (1985).


title: Giuliano Bonfante

text: Bonfante toimi elämänsä aikana alansa professorina useissa yliopistoissa, kuten Princetonissa.


title: Mary Baker Eddy

text: Mary Baker Eddy (16. heinäkuuta 1821 Bow, New Hampshire, Yhdysvallat – 3. joulukuuta 1910 Chestnut Hill, Massachusetts, Yhdysvallat) oli uskonnollinen johtaja ja Kristillisen tieteen perustaja.


title: Jim Lightbody

text: James (”Jim”) Davies Lightbody (15. maaliskuuta 1882 – 2. maaliskuuta 1953 Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija, joka saavutti Saint Louisin olympialaisissa kolme kultamitalia ja epävirallisissa Ateenan välikisoissa yhden.


title: Jim Lightbody

text: Saint Louisin olympialaisissa Lightbody ei ollut ennakkosuosikki millään matkoista. Ensin hän otti osaa estejuoksuun voittaen sen, vaikka kyseessä oli hänen elämänsä ensimmäinen estejuoksukilpailu. Kolme päivää myöhemmin hän sai kultaa 800 metrillä olympiaennätyksellä 1.56,0. Lopulta hän voitti 1 500 metriä siihen asti maailman kaikkien aikojen parhaalla ajalla 4.05,4. Myöhemmin samana päivänä hän oli mukana 4 mailin joukkuejuoksussa Chicago Athletic Associationin joukkueessa saaden hopeaa.


title: Jim Lightbody

text: 1905 Lightbody voitti USA:n mestaruudet sekä 800 että 1 500 metrillä. Seuraavana vuonna hän otti osaa Ateenan välikisoihin uusien voittonsa 1 500 metrillä ajalla 4.12,0 ja jääden toiseksi 800 metrillä.


title: Jim Lightbody

text: Lightbody otti osaa myös Lontoon olympialaisiin 1908. Parhaaksi sijoitukseksi jäi 800 metrin neljäs sija. 1 500 metrillä ja 3 200 metrin estejuoksussa hän karsiutui alkuerissä.


title: Jim Lightbody

text: Lightbody kävi kesällä 1910 kilpailukiertueella Suomessa.


title: Sidonie Goossens

text: Sidonie (”Sid”) Goossens (19. lokakuuta 1899 – 15. joulukuuta 2004) oli brittiläinen harpisti.


title: Sidonie Goossens

text: Goossensin ensimmäinen ammattiesiintyminen oli vuonna 1921, ja hän vaikutti musiikkialalla aktiivisesti yli puoli vuosikymmentä. Hän liittyi Lontoon sinfoniaorkesteriin ja oli myös n alkuperäisjäseniä vuodesta 1930 vuoteen 1980.


title: Sidonie Goossens

text: Sidonie Goossens piti viimeisen esiintymisensä vuonna 1991. Säveltäjä Eugène Goossens oli hänen veljensä. Goossens kuoli 105-vuotiaana Reigatessa.


title: Punarahkasammal

text: Punarahkasammal ("Sphagnum magellanicum") on karujen rämeiden rahkasammal.


title: Punarahkasammal

text:
Punarahkasammal kasvaa 10–20 cm pitkäksi. Se on roteva. Sen haarat kasvavat 4–6 haaran kimppuina, joista 2–3 siirottaa ulospäin ja samanverran alaspäin. Itiöpesäke on tumman ruskea, pallomainen.
Punarahkasammal on punertava melko alhaaltakin, kun taas rusorahkasammalessa väriä on vain ylimmissä lehdissä.


title: Punarahkasammal

text: Suomessa punarahkasammalta tavataan yleisenä koko maassa karuilla rämeillä, nevoilla ja korvissa kosteilla välipinnoilla. Se kasvaa kaikilla mantereilla paitsi Etelämanterella.


title: Pizzicato

text: Pizzicato [] on tapa soittaa jousisoitinta. Soittaja näppäilee sormilla kieliä, toisin kuin tavallisesti jousella soittaessa. Tuloksena on lyhyt ja selkeä ääni; pizzicato. Soittotavan ensimmäisiä käyttäjiä oli Monteverdi, jonka sävellyksessä "Il Combattimento di Tancredi e Clorinda" (noin 1638) pizzicato esiintyy tiedättävästi ensimmäistä kertaa musiikin historiassa. Sävellyksessä on ohjeena käyttää kahta oikean käden sormea ja näppäistä kieltä. Monteverdi käytti myös muita uusia soittotapoja, kuten tremoloa, luodakseen uusia sointivärejä ilmaisun korostamiseksi ja tuodakseen musiikkiin tunnelmaa. Vuonna 1756 Leopold Mozart ohjasi soittajaa teoksessaan "Versuch einer gründlichen Violinschule" soittamaan pizzicaton käyttäen oikean käden etusormea. Tapa on vakiintunut yleisimmäksi pizzicaton soittotavaksi, vaikka toisinaan käytetään myös keskisormea. Pizzicato on melko usein käytetty jousisoitinten soittotapa, joka merkitään nuoteissa myös lyhenteenä "pizz".


title: Kansanomainen puku

text: Kansanomainen puku on maalaisnaisten tai -miesten vaateparsi, joka seurasi perinteisiä kansanpukuja 1800-luvun puolivälistä lähtien. Kansanomaiset puvut seurasivat hyvin pitkälti myös vanhoja tottumuksia ja tapoja. Puvut olivat käytännöllisiä ja porvarilliseen pukeutumiseen verrattuna varsin vaatimattomia. Kansanomainen puku oli 1900-luvun alkupuolelle asti jokseenkin samanmallinen koko Suomessa. Se erosi tyyliltään vielä selvästi ajanmukaisesta muotipuvusta, vaikka yhdentymistä porvariston vaatetukseen tapahtui koko ajan. Miehet siirtyivät pukeutumisessaan naisia aiemmin lähemmäs porvaristyylistä pukeutumista. Nykyisin kansanomainen puku ja pukeutuminen on hyvin vapaamuotoinen tulkinta siitä, mitä kukin käsittää kansanomaiseksi perinnepukeutumiseksi.


title: Berliinin kasvitieteellinen puutarha

text: Berliinin kasvitieteellinen puutarha () on laaja kasvitieteellinen puutarha ja siihen liittyvä museo Berliinissä, Saksassa. Sen 43 hehtaarin alueella kasvatetaan noin 22 000 eri kasvilajia. Näin ollen se on yksi tärkeimmistä alan puutarhoista maailmassa.


title: Berliinin kasvitieteellinen puutarha

text: Nimestään huolimatta puutarha ei sijaitse Dahlemin, vaan Lichterfelden kaupunginosassa Steglitz-Zehlendorfin hallintoalueella. Se rakennettiin vuosien 1897 ja 1910 välillä arkkitehti Adolf Englerin johdolla. Syitä puutarhan perustamiseen olivat Saksan alusmaiden harvinaisten kasvien esittely ja tutkiminen. Yksi syy myös oli, että vuonna 1679 kaupungin keskustaan perustetun yrttitarhan laajennus ei enää ollut mahdollista.


title: Berliinin kasvitieteellinen puutarha

text: Tänään puutarha toimii Freie Universität Berlinin alaisuudessa. Puutarhaan kuuluu myös kasvimuseo ("Botanisches Museum"), jossa säilytetään laajaa kasvikokoelmaa (herbaariota, "Herbarium Berolinense"). Kasvimuseossa on myös laaja tieteellinen kirjasto.


title: Berliinin kasvitieteellinen puutarha

text: Puutarhan alueella on useita rakennuksia ja kasvihuoneita. Kasvihuoneiden pinta-ala on noin 6000 m². Kasvimaantieteellisesti järjestetyn ulkotarhan pinta-ala on noin 13 hehtaaria. Puulajipuisto, arboretum käsittää noin 14 hehtaaria.


title: Berliinin kasvitieteellinen puutarha

text: Puutarhassa sijaitsee maailman suurin kasvihuone ("Großes Tropenhaus"). Rakennus on teräsrunkoinen ja se on 25 metriä korkea. Leveyttä kasvihuoneella on 25 metriä ja pituutta 60 metriä. Trooppisten kasvien takia kasvihuoneen sisäilma pidetään +30 asteessa ja ilmankosteus korkeana.


title: Punapää-Iikka

text: Punapää-Iikka on Väinö Riikkilän vuonna 1960 julkaisema teos, joka kertoo Iikasta ja Vilistä, jotka olivat muutama vuosi aiemmassa Pertsa ja Kilu -kirjassa "kaaneja". Iikka ja Vili ovat nuoria veneilijöitä, jotka ovat vaikeuksissa juopon miehen ja tyhjän saaren kanssa.


title: Punapää-Iikka

text: Alussa pojat painivat, kunnes Iikalta tulee verta nenästä ja Vilin paidan hiha menee rikki. Tuomari Väinö, Iikan pikkuveli, on hänkin saada selkäänsä. Vili menee korjaamaan paidan hihan karhunlangalla. Iikka murjottaa metsässä ja istuu vahingossa muurahaispesään, josta ei voi edes paeta, koska lähellä uimarannalla on tyttöjä tulossa vedestä. Heidän poistuttuaan hän riisuu vaatteet ja ampaisee uimaan - tosin uimahousut jalassa. Katuva Vili meni kaverinsa luo ja joutui sattumalta itse piiloutumaan tytöiltä samaan muurahaispesään. Tietyssä iässä näin taitaa olla poikien kohdalla vielä 2000-luvun alussa. Kohta Vilikin oli uimassa. Siellä kaverusten välit olivat taas kunnossa.


title: Punapää-Iikka

text:
Poikien pohtiessa mahdollisuutta ostaa polkupyörä Iikka löytää veden rajasta ruumiin. Hän pinkaisee pakoon, mutta Vili oli niin peloissaan, ettei pystynyt liikkumaan. Siksi hän tunnistaakin ruumiin eläväksi, sammuneeksi "Heittiö" Heittämöksi. Heittämö elää sosiaalituella eli kunnanavustuksella ja juo rahansa. Pojat eivät saa häntä saa virkoamaan eivätkä jaksa siirtääkään. Mies pitää kuitenkin herättää, ettei yön korkeampi vesi hukuta häntä. Keltiäiset ovat ratkaisu - pojat
tuovat paperipussillisen keltiäisiä hänen päälleen ja ne herättävät hänet. Pahaksi onneksi mies näkee pelastajansa ja uhkaa kostolla. Pojat kertovat Iikan isälle, mitä oli tapahtunut. Heittämön tullessa syyttämään poikia todistajanaan tyttärensä, joka näki poikien toimet rannassa, Iikan isä uhkaa miestä itseään omakätisellä selkäsaunalla. Hän tarjoaa Heittämön nälkäiselle tytölle ruokaakin.


title: Punapää-Iikka

text: Pojat pohtivat lehden äärellä, paljonko polkupyörä maksaa - 12000 markkaa (nykyrahassa luokkaa 120 euroa). Eräs keino tuntuisi olevan romun keruu ja myynti Karhulan tehtaalle. He keräsivät kuorma-autolavallisen metalliromua kaatopaikalta, he hankkivat jopa ilmaisen autokuljetuksen seuraavaksi aamuksi, mutta tehdas oli haluton ostamaan ihan tällaista romua ja noin pienenä määränä. Vili löysi toimeliaisuudeltaan tehtaalta sen verran ison päällikön, että sai kaupan tehtyä. Romun lajittelu oli vielä kova homma ennen ansion saamista. Sen aikana selvisi pojille, miten kova hinta työmaaruokalan ruualla oli! Hanke toi kaikkiaan 4000 markkaa. Niillä ostettiin hellehatut, linkkuveitset ja jäätelöä. Romunkeruuta päätettiin välttää.


title: Punapää-Iikka

text:
Pojat olivat päättäneet lähteä tekemään muinaiskaivauksia Kukorin linnoitukseen. Sinne he eivät päässeet omin nokkinensa vaan Iikan isä järjesti heille kyydin ja haun vuoromoottorilla. Neljän päivän saariloma alkoi. Jos hätä tulisi, lipulla voisi kutsua
paikalle vuoroveneen tai muunkin aluksen.


title: Punapää-Iikka

text: Linnoitus oli jylhä. Ensin pojat etsivät leiripaikan. Veden säännöstely alkoi heti, koska pojat olivat lukemiensa seikkailukirjojen sankarien niin tekevän! Ensimmäisenä yönä ohimenevän laivan sumusireeni pelotti heidät hereille.


title: Punapää-Iikka

text: Iikan hiusten väri oli punainen ja saarella hän saikin rauhassa olla sankarillinen Punapää-Iikka, kun tukka muualla oli pilkan kohde. Ruoan he muistivat panna maakuoppaan (jollaista suosittaa mm. Karilaan teokset). Pojat alkoivat etsiä aarretta. Tykkejä ja kuulia etsittiin ensin. Yksi keisarillisen Venäjän armeijan asepuvun nappi löytyi. Muutamia tykinkuuliakin löytyi ja vihdoin tykki ja sen alta pääkallo, joka sai pojat miltei pistämään hätälipun salkoon. Kasvojen menetys vertaistensa parissa olisi ollut liian kova menetys. Illalla vielä oli sellainen pelko, että "Se" eli "Hän" kummittelisi, koska hautarauhaa oli rikottu.


title: Punapää-Iikka

text:
Kotona Väinö oli vihainen, kun ei ollut päässyt saarelle. Hän rikkoi etsivätoimiston. Sitten ajatus alkoi mennä isojen poikien unelmaan polkupyörästä. Hän keksi ohimenevän kalakauppiaan kärryistä, että hän voi kerätä rikkinäisiä polkupyöriä seudulta ja koota
niistä ehjän! Hän onnistui romunkeruussa. Hän alkoi puhdistaa ja maalata kolmea pyörää. Maalaus meni aluksi täysin pieleen ja vaatteet likaantuivat. Tarinalle on vertaus Riikkilän "Ankkurivahti"-tarinoissa, joissa Riikkilä kertoo veneensä maalaamisesta ja talonsa kittaamisesta. Äiti haukkui illalla Väinön, joka mokatessaan luokiteltiin kategoriaan "iso mies".


title: Punapää-Iikka

text: Kukorissa pojat pohtivat vielä haudan avaamisen mahdollisia vaikutuksia. Illalla kuuluikin kauhea möykkä. Sen aikaansai Heittämö ja toinen humalainen mies. Ne tulivat poikain majapaikalle ja Iikka jäi kiinni ja sai selkäänsä. Vili uhkasi hakulla ja niin pelastui pieksemiseltä. Toinen rauhallisempi mies vie lopulta Heittämön sivummalle, nukkumaan. Aamulla ukot lähtevät nostamaan pitkänsiimaansa. Pojat saivat heiltä yhden kuhan sovituksena.


title: Punapää-Iikka

text: Toisaalla Väinö liotteli ketjuja ensin saunassa ja sitten ulkona. Naapurin Repa Vänni tuli neuvomaan isoveljensä pyöränkorjausoppien mukaan. Ketjut piti kuulemma kuumentaa ja upottaa koneöljyyn. Näin tehtiinkin, mutta öljy lemahti liekkeihin. Repo panikoi ja kutsui palokunnan paikalle, mutta Väinö oli sammuttanut tulen. Ja pian seinän nokikin oli pesty pois. Ei tarvinnut selittää vanhemmille eikä saada rangaistuksia.


title: Punapää-Iikka

text:
Saarella aarteenkaivu alkoi tuntua tylsältä. Ukkojen pitkänsiiman lasku oli taas menossa. Myrsky näytti olevan tulossa. Myöhemmin illalla Heittämö putoaakin pitkää siimaa nostavasta veneestä. Toinen mies katoaa maihin tultuaan muualle potien kovaa syntitaakkaa, koska luuli miehen kuolleen. Heittämö ui poikien saarelle ja huusi apua ja sai sitä. Hän puolestaan uskoi "parhaan kaverinsa" hukkuneen. Sitä aikaansaiko
miesten syyllisyydentunto alkoholin juomisen lopettamisen, ei kirja kerro. Pojilla on kova yö myrskyn kourissa olevassa saaressa. Heittämö pääsi liputtamalla aamulla vuoroveneelle maihin, pojat jäivät vielä yhdeksi päiväksi.


title: Punapää-Iikka

text: Väinö oli sillä aikaa korjannut jo kolme pyörää. Hän todisti myös Heittämön ystävän paluun veneellä rantaan. Pyörä vaati kuitenkin lisää öljyä ja säätöä toimiakseen hyvin. Repan avulla se onnistui.


title: Punapää-Iikka

text: Pojat jäivät saapumatta samana iltana, kun Heittämön ja tämän kaverin hukkumisen huhu alkoi kulkea. Vuoromoottori oli ajanut kiville ja sen sijalle tullut toinen venemies ei tiennyt, että pojat olisi pitänyt hakea saarelta. Pojat alkoivat kalastaa ruokaansa, mutta saivat koukkunsa ruumiin. He kutsuivat ohi ajaneen merivartioveneen avuksi. Se nosti ruumiin, joka olikin salakuljetuskätkö - täynnä tupakkaa ja kahvia muovipusseissa. Pojat saivat merivartiolta hernekeittoa ja lettuja. Pojat eivät lähteneen veneen kanssa pois vaan odottivat vuorevenettä. Se ei tullut.


title: Punapää-Iikka

text: Väinö ja Repa päättivät lähteä pelastamaan Iikkaan ja Viliä. Pienemmät pojat olivat kovilla merellä soutaessaan. Kun he tulivat saarelle, se olikin tyhjä. Kotiin palatessa heidän veneessä tuhoutui miinanraivaajan ajaessa kovaa ohi. Sen päällikkö luutnantti päätti välttää lokikirjamerkintöjä - hän pelasti pojat merestä ja antoi heille vanhan purjeveneensä. He alkoivat purjehduksen kotia kohti.


title: Punapää-Iikka

text: Suulisniemessä etsittiin neljää kadonnutta poikaa. Isät lähtivät moottoriveneellä etsimään ilman tulosta.


title: Punapää-Iikka

text: Purjevene pysähtyi tymään vähän myöhemmin, mutta jonkin ajan kuluttua sai Väinö kutsuttua ohimenevän veneen hinaamaan sen.


title: Punapää-Iikka

text: Väinö ja Repa saapuivat kotiin muiden ollessa merellä. Iikka ja Vili pohtivat jo lautan tekoa, kun museoihmiset tulivat saareen ja vievät nämä pois mukanaan, mutta Kaunissaaren kautta ja lopulta Hovinsaareen, josta pojat kävelivät kotiin 20 kilometrin matkan. Iikka päätti olevansa pelkkä Iikka tästedes. Kotona Väinölle oli pojillekin omat pyörät odottamassa. Pojat pohtivat jopa polkupyörävuokraamoa.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Io on puhdas olio-ohjelmointikieli, joka on saanut vaikutteita Smalltalk-, Self-, Lua-, Lisp-, Act1- ja NewtonScript-ohjelmointikielistä. Io käyttää prototyyppipohjaista oliomallia Self- ja NewtonScript-kielten tavoin poistaen näin eron olioinstanssien ja luokkien välillä. Kaikki ovat olioita, kuten Smalltalkissa, ja tyypitys on dynaaminen. Kielessä ei ole lauseita, vaan kontrollivuon hallinta tehdään funktioilla, ja ohjelmat ovat vain datapuita. Io käyttää aktorimallia, nykykielissä harvinaista tekniikkaa, rinnakkaisuuden toteuttamiseen.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Huomattavia ominaisuuksia Io:ssa ovat tehokkuus, minimaalinen koko ja avoimuus ulkoisia resursseja käyttämällä. Io:a suoritetaan pienessä, siirrettävässä virtuaalikoneessa.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Steve Dekorte loi kielen maaliskuun 7. 2002 yritettyään auttaa ystävää tämän tekemän kielen optimoinnissa. Hän huomasi, ettei tiennyt juurikaan ohjelmointikielten toiminnasta, ja kirjoitti uuden pienen kielen ymmärtääkseen paremmin aiheeseen liittyviä ongelmia.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Io:n tavoite on tutkiskella konseptien yhdistämistä ja dynaamisia kieliä, joten kieli tapaa suosia yksinkertaisuutta ja joustavuutta tehokkuuden kustannuksella.Io:n syntaksi on hyvin läpinäkyvä. Yksinkertaisimmassa muodossa se koostuu yksittäisestä tunnuksesta:


title: Io (ohjelmointikieli)

text:
Jos oletetaan, että teeJotain on metodi, yllä
oleva on metodikutsu ilman argumentteja, jolloin argumentteja erottavia sulkuja tarvita.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Jos teeJotain:n kutsu sisältää argumentteja, se näyttää tältä:


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Io on viestinvälitystä käyttävä kieli ja koska kaikki paitsi kommentit ovat Io:ssa viestejä, jokainen viesti lähetetään vastaanottajalle. Ylläolevaa kuvaa tätä tilannetta, mutta asia käy paremmin ilmi seuraavasta:


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Tämä esimerkki näyttää, kuinka viestinvälitys toimii Io:ssa; "version"-viesti lähetetään "System"-oliolle. Aiemmissa esimerkeissä vastaanottaja riippuu kontekstista.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Operaattorit ovat Io:n syntaksissa erikoistapaus, eivätkä toimi suoraan yllä esitetyllä tavalla. Io:n jäsennin poimii kielen tulkin määrittelemät operaattorit ja muuntaa ne tavallisiksi metodikutsuiksi. Esimerkiksi:


title: Io (ohjelmointikieli)

text: muunnetaan muotoon:


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Esimerkki näyttää, kuinka operaattorien sitovuus on erilainen (kertolasku sitoo enemmän kuin yhteenlasku). Io:n sitovuustasot ovat vastaavat kuin C-kielessä.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Kaikki operaattorit Io:ssa ovat metodeita; operaattorien erikoiskohtelu jäsennettäessä on lähinnä mukavuusominaisuus.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Io:ssa on kaksi tapaa tehdä anonyymejä funktioita: metodit ja lohkot. Ne ovat lähes identtisiä, paitsi yhden ominaisuuden, näkyvyysalueen, osalta. Lohkoilla on leksikaalinen ja metodeilla dynaaminen näkyvyysalue.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Sekä metodit että lohkot ovat korkeamman asteen funktioita.


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Hei maailma -esimerkki:


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Uusia olioita luodaan kloonaamalla olioita. Io:ssa erityisesti kloonaus luo uuden tyhjän olion, ja eroavaisuudet sen ja vanhemman välillä luodaan uuteen olioon - tätä kutsutaan nimellä differentiaalinen perintä. Esimerkki tästä:


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen ei-rekursiivinen kertomafunktio:


title: Io (ohjelmointikieli)

text: Esimerkki esittelee lukuvälin käyttöä, eikä käytä for-silmukkaa, joka on nopeampi.


title: Desperados (kappale)

text: Desperados / Devil Woman on suomalaisen rockyhtye Hanoi Rocksin lokakuussa 1981 julkaistu single, joka on yhtyeen singlehistorian kolmas. Nimikappale ”Desperados” julkaistiin vasta singlekokoelmalla "Self Destruction Blues", vaikka singlen julkaisemisen aikaan työstettiin vasta yhtyeen toista albumia albumia "Oriental Beat". Tältä yhtyeen toiselta albumilta löytyy singlen B-puoli ”Devil Woman”. Kummatkin kappaleet on kirjattu kitaristi Andy McCoyn nimiin. Single julkaistiin vain Johannalta, koska yhtye ei ollut vielä kansainvälisesti tunnettu kuin jossain määrin Ruotsissa, pääasiassa Tukholman alueella.


title: Desperados (kappale)

text: Laulaja Michael Monroe kuvasi Suosikissa lokakuussa 1981 singleä näin: "”Devil Woman on kova biisi. Nämä ovat demonauhoja ja on hassua, että ne ylipäätään julkaistiin. Jos ne olisi tehty uudestaan, singlen olisi voinut julkaista muuallakin. Nyt se ilmestyy vain Suomessa.”"


title: Iikka ja Vili

text: Iikka ja Vili on Pertsa ja Kilu -kirjoihin läheisesti liittyvä kirja. Kirja kertoo Iikka Kukkosesta, tämän pikkuveljestä Väinöstä ja näiden naapurista Vili Pekkasesta. Väinö Riikkilä kirjoitti tämän kirjan vuonna 1959, noin kymmenen vuotta sen jälkeen, kun kirjailijan ura alkoi Viimeiset kaanit -kirjalla.


title: Iikka ja Vili

text: Kukkoset asuvat puisessa omakotitalossa meren rannalla omaten kolmea erilaista velkaa. Iikka oli joutunut pilkkomaan polttopuut keittiön uunia varten. Lisäksi äiti patisti hänet latomaan puut siististi laatikkoon ja siivoamaan lattialle pudonneet lastut. Pikkuveljellä sattui olemaan maha kipeä juuri, kun oli työtä tehtävänä. Vielä mattojen pöllytys äidin kanssa, sitten pakoon kesken pölyjen pyyhkimisen. Vilin kanssa hän yritti ilmakiväärillä ampua varista ja pulloa tuloksetta.


title: Iikka ja Vili

text:
Riikkilän tarinoiden tyylin säilyttäen pitkästyneet pojat menevät ongelle illalla, kun vapaus tuli pojille vanhempien alkaessa kuunnella radiosta seitsemän uutisia. Pojat menevät joelle. Yksi iso lahna menetettiin, mutta toisen Iikka taisteli maihin. Paluumatkalla puliukon oloinen mies yritti kaapata kalan, mutta pojat pitivät pintansa ja veivät ukon miltei tyhjän viinapullonkin. Iikka oli harrastanut keräilyä jo
pitkään: tulitikkuaskien kansista se alkoi ja eteni autojen kuviin. Nyt Iikka keräsi pulloja - osan niistä pystyi myymään apteekkiin - Alkon pullojen palautusjärjestelmä ei vielä ollut toiminnassa, ne piti myydä mehupulloiksi kotitalouksiin. Kalansaaliin tuoma kehu oli jälleen pojille niin kova pala, että sitä piti jäähdytellä ulkona.


title: Iikka ja Vili

text: Poikien kodin lähellä oleva Havaijin kylä oli saanut vanhaan perikunnalta ostettuun taloon Teknokemiallinen tehdas -yrityksen. Siinä meni seudun lapsilta onkipaikka, koska yritys uhkasi sakolla alueelleen tulevia. Tehdas teki hampaidenpesuainetta. Reportteri haastatteli tehtaan johtajaa.


title: Iikka ja Vili

text: Iikan vanhemmat lähtivät töihin. Äiti nousi viideltä ja lähti vuoromoottorilla työhönsä puoli seitsemältä. Siinä välissä Iikka kuuli päivän työnsä ja joka aamu samat varoitukset mm. sähkölevyn päälle jättämisen vaaroista. Ukkosella radion sähkökosketin on otettava irti seinästä, muistutti äiti joka aamu. Ruoaksi on edellisen päivän tähteitä, ne pitäisi vain paistaa. Tänä aamuna Iikka tutki puliukolta kaappaamaansa pulloa - sen sinetti on rikki ja uudelleen suljettu liimalla. Joku myy omatekoista viinaa Alkon pullossa. Pojat kävivät heti näyttämässä sen kylän poliisille, joka oli yövuorosta niin väsynyt, ettei noteerannut vihjeen arvoa. Kotiin mennessä Väinö oli polttanut pannuun eilisen puuron. Pojat menivät meren rantaan ottaen Väinön mukaan, ettei tämä polta kotitaloa. Rannasta löytyi upoksissa oleva pelastusvene. Sen isommat pojat tyhjensivät ja pistivät veneen vesille alkaen onkia veneestä. Väinö ei veneeseen halunnut tulla. Pojat pohtivat veneen puhdistusta ja varustamista mastolla. Vähän ajan kuluttua he alkoivat riidellä maavoimien ja merivoimien paremmuudesta isiensä aselajien mukaan. Tappeluksi se olisi mennyt, jos tilaa olisi ollut. Sitten selvisi, ettei rantaan pääsy onnistukaan, alkoi tuulla, sataa rakeita ja vene otti vettä yli laidan - Väinö haki naapurin sedän vetämään veneen rantaan moottoriveneellään. Pojat olivat niin kiitollisia pelastumisestaan, että kiitos oli unohtua.


title: Iikka ja Vili

text: Kotona illalla Väinö kertoi poikien miltei hukkuneen, mutta ajoitus oli huono - radio kertoi tuolloin hallituksen kaatuneen. Pojat menivät vielä laittamaan veneen kiinni narulla. Tullessa kaksi puliukkoa, joista toinen oli Iikan vanha tuttu, alkoi ajaa poikia takaa. Iikka juoksi hiekkakuopalle, jonne hänen vainoojansa putosi. Vili piiloutui katajapensaisiin. Pelastumisensa jälkeen he kävivät läpi seikkailunsa.


title: Iikka ja Vili

text: Seuraava päivä kokosi laajan katraan poikia puhdistamaan venettä. Työ eteni hyvin kunnes väsymys iski. Iikka haki vanhan kaljapullon kellarista, lisäsi siihen vettä ja sokeria - sen juotuaan talkooporukka alkoi valitella mahaansa. Palkinto työstä oli huono.


title: Iikka ja Vili

text:
Vene tuotiin kodin laituriin ja sen korjaukseen osallistui isätkin. Pohja sai Aino-lakan ja vene maston, joka tehtiin vanhasta joulukuusenrungosta. Tämän jälkeen tehtiin koepurjehdus, joka vei Teknokemiallisen tehtaan lähivesille. Jostain syystä moottorivene toi tehtaalle nestekaasua - miksei sitä ostettu läheisestä kaupasta? Lisäksi tehtaalla oli työssä pojille tutut hampparit - Pulppu-Kalle Virtanen ja
Anssu. Kun poikien veneen ankkurikivi irtoaa, pojat antavat veneen ajelehtia tehtaan rantaan. Iikka haki sopivan kiven tehtaan aidan luota ja samalla katsoi tehtaaseen sisään. Virtanen sai hänet kiinni, mutta mukana olleella kepillä lyömällä ote irtosi.
Ukko uhkasi korvausvaatimuksilla ja uhosi käden murtuneen, kuten konnat Riikkilän kirjoissa aina.


title: Iikka ja Vili

text: Tehtaan omistaja, "insinööri", aikoi jo vaimoineen lähteä pakoon - ennakkomaksulla ostettu talo tietysti myytäisiin ensin ja ostettaisiin velaksi kaupasta. Osamaksulla ostettu huonekalut myytäisiin. Pariskunta oli tehnyt vastaavia petoksia jo useita. Pimeän viinan kauppa toi tehtaan katteen, ei hammasjauhe.


title: Iikka ja Vili

text:
Pojat pohtivat jälleen liiketoimintaa - kasiaiset! Olisiko hinta 5 vai 10 markkaa kappaleelta (vanhaa rahaa eli 50 penniä tai yksi markka 1990-luvun rahassa). Kasiaiskaupalla voisi ansaita moottoriveneen hinnan pian? Kotonakin autettiin kasiaisasiassa - saatiin taskulamppukin lainaksi, mutta sitä sai käyttää vain, kun on ehdottomasti välttämätöntä. Madot kaivettiin vanhempien tutun talon puutarhasta. Tämän naapuri oli hereillä ja vaati tietää, onko pojilla lupa olla tontilla. Pojat keräsivät laskujensa mukaan yli 2000 matoa, tosin tarkistuslaskuissa vain muutama sata ehjää. Kotiin mennessä he kulkivat tehtaan ohi aivan tarkoituksella - siinä oli jotain jännittävää. Koska ovi oli auki, he menivät sisälle. Joku mies tuli lähelle tupakalle
ja pisti oven lukkoon lähtiessään. Poikien jännitys kasvoi peloksi kunnes keksivät paeta
ikkunan kautta. Se oli "hieno tempaus"!


title: Iikka ja Vili

text: Seuraavana päivänä madot löysivät ostajat - kesälomalaiset! Hinnat olivat kerrassaan kurjat mutta myynti kävi. Tuloilla pojat menivät urheilukilpailuihin ja sielläkin kaksi hämärää ukkoa oli paikalla. Iikka pohti heitä enemmän kuin kisojen kulkua.


title: Iikka ja Vili

text:
Pojilla oli etsivätoimistokin. Etsivänä Iikka oli kerännyt yli kymmenen oudon liimauksen omaavaa Alkon pulloa. Poliisi tutki Kalle Virtasen toimintaa omastakin näkökulmastaan. Hänet oli pysäytettykin, mutta miehen pullot olivat olleet laillisen näköisiä. Poliisi oli saanut Iikan ja Vilin vihjeet näistä kahdesta miehestä. Vanha
etsivä oli ainoa, joka otti ne todesta.


title: Iikka ja Vili

text: Pojat toisaalla laskivat pitkänsiiman mereen. He näkivät kuinka tehdasta tyhjennettiin. He kuulivat konnien juonesta. Koska pojat olivat myös etsiviä, asiaan piti puuttua. Vilin piti vain hakea ilmakivääri ja jättää varalta hätäviesti Väinölle - jos etsivät jäävät kiinni, Väinö hakee poliisin yhdeksältä. Vilin palattua tehtaalle, kaksi poikaa menee tehtaaseen sisään. Myyntiin menevä kaappikello oli pelästyttää pojat suunniltaan. Sitten tulivat Kalle ja Anssu tehtaaseen. Väinön mennessä poliisin luo Iikka pidätti rikolliset. Mutta rosvot pääsivät voitolle ja pojat olivat pian itse vankeja. Vanha etsivä saapui kreivin aikaan. Pojat selittivät, miten rikos on tapahtunut ja vihjeen perusteella huijaripariskuntakin jäi Loviisassa kiinni.


title: Iikka ja Vili

text: Pokien pitkäsiima oli tyhjä, mutta äidin vähätellessä poikien etsivätoimistoa poliisi saapui kiittämään avusta. Iikka selitti epäluulonsa alkuperän - tehtaassa ei ollut korsteenia! Poliisi antoi omasta pussistaan 1000 mk ja sanoi asiasta olevan luvattu virallinenkin, isompi palkkio. Lehdetkin noteerasivat poikien roolin rikoksen ratkomisessa. "Kunnia oli liian suuri." Se kuitenkin hiipui ja lopussa pojat taas onkivat veneessään.


title: Pankkouuni

text: Pankkouuni on uunityyppi, jossa uunin sivussa on ulkoneva osa, johon on mahtunut makaamaan. Pankoksi on myös ryhdytty nimittämään pientä tasannetta liesiosan sivussa. Pankko voi myös olla uunin päällys. Pankkouuneja on säilynyt jossain määrin vanhoissa maalaistaloissa. Varsinaisten pankkouunien häviämiseen on vaikuttanut myös se, että uuneihin on vuosien mittaan tehty muutoksia ja parannuksia. Muun muassa Jämsän Kotiseutumuseossa on rekonstruoitu pankkouuni, joka on ollut vuonna 1735 rakennetussa savutuvassa.


title: Suomen museoliitto

text: Suomen museoliitto on museoalan keskusjärjestö, jolla on 203 yhteisöjäsentä. Ne ylläpitävät yli 300 ammattimaisesti hoidettua museokohdetta: esimerkiksi kulttuurihistoriallisia museoita, taidemuseoita ja tiedekeskuksia.


title: Suomen museoliitto

text: Museoliitto valvoo museoiden etua, pitää ääntä niiden puolesta, edustaa museoita alan yhteisissä kysymyksissä ja toimii museoiden yhteistyöverkostona. Liiton toiminta jakautuu edunvalvontapalveluihin, koulutus- ja kehittämispalveluihin, viestintäpalveluihin ja tukipalveluihin. Liitto julkaisee neljästi vuodessa ilmestyvää "Museo"-lehteä.


title: Suomen museoliitto

text: Museoliitto koordinoi erilaisia museoalan tapahtumia ja kampanjoita. Toukokuussa vietetään Museoviikkoa ja lokakuun alussa koululaisten ja opiskelijoiden Mennään museoon! -tapahtumaa. Museoliitto ja Kansainvälisen museoneuvoston ICOM:n Suomen-komitea jakavat keväisin Vuoden museo -palkinnon.


title: Suomen museoliitto

text: Museoliiton tavoitteena on museoiden palvelujen käytön lisääminen. Museokortti on Museoliiton perustama suomalaisten museoiden yhteisen pääsylippu, joka tuli käyttöön toukokuussa 2015.


title: Suomen museoliitto

text: Ajatus museoiden keskusjärjestön perustamisesta esitettiin ensimmäisen kerran jo 1880-luvulla. Suomen museoliitto perustettiin lopulta vuonna 1923 ensimmäisillä valtakunnallisilla museopäivillä Turun kaupungin historiallisen museon johtokunnan aloitteesta. Keskusjärjestön avulla haluttiin tehostaa yhteydenpitoa museoiden kesken, järjestää museoalan koulutusta ja vaikuttaa museoiden rahoituksen parantamiseen. Museoliiton merkitys ammatillisena täydennyskouluttajana korostui 1960-luvulta lähtien, kun museotyöntekijöiden määrä alkoi nopeasti kasvaa.


title: Jauhemaalit

text: Jauhemaali koostuu sideaineesta, kovetteesta, pigmenteistä, täyteaineista ja lisäaineista, jotka on jauhettu tasalaatuiseksi jauheeksi. Jauheen keskimääräinen partikkelikoko on tavallisesti 40-50 µm. Sideaine ja kovete reagoivat keskenään vasta, kun jauhemaalia kuumennetaan uunissa. Jauhemaaleissa käytetään osittain samoja pigmenttejä kuin märkämaaleissa, mutta lämpöä kestämättömät pigmentit joudutaan hylkäämään uunituksen takia. Täyteaineina käytetään yleensä kalsiumkarbonaattia ja raskassälpää. Lisäaineilla pyritään parantamaan mm. korroosionestokykyä, tasoittuvuutta, kulutuksenkestävyyttä ja ruiskutettavuutta. Lisäaineiden määrä jauhemaalissa on yleensä alle 5%.


title: Jauhemaalit

text: Epoksijauhe kestää erittäin hyvin kemikaaleja, liuottimia ja mekaanista rasitusta. Epoksijauhetta käytetään vain sisäkäytössä, sillä se liituuntuu ulko-olosuhteissa. Liituuntumisella tarkoitetaan mallipinnan kiillon menetystä, jolloin usein värisävy muuttuu samalla auringon UV-säteilyn vuoksi. Liituuntumisessa epoksimaalin uloin pinta hajoaa ja muuttuu jauhomaiseksi. Jauhomainen pinta on himmeä ja sitä irtoaa helposti esimerkiksi hangattaessa. Liituuntuminen tapahtuu aivan maalikalvon pinnalla, jolloin se ei vaikuta maalikalvon suojauskykyyn. Epoksijauheen maalisävy myös kellastuu esimerkiksi valaisimien lämmöstä.


title: Jauhemaalit

text: Mekaaninen kestävyys on yleensä vastaava kuin epoksijauheella, mutta polyesterijauhe häviää epoksijauheelle hiukan kemikaalien kestävyydessä. Polyesterijauhe ei liituunnu auringonvalossa, joten sitä käytetään pääosin kappaleissa, jotka tulevat ulkokäyttöön. Polyesterijauhetta on kahta tyyppiä. TGIC-kovetetta sisältävä jauhe on terveydelle haitallista, mutta sitä voidaan levittää paksuja kerroksia ilman reikiintymisongelmia. TGIC-vapaa polyesterijauhe on terveydelle turvallisempi vaihtoehto, mutta sitä voidaan levittää pintaan maksimissaan vain 120-160 μm.


title: Jauhemaalit

text: Epoksi-polyesterijauhemaalilla on pyritty saavuttamaan molempien jauheiden hyvät ominaisuudet. Yleisin sekoitussuhde on n. 40 % epoksia ja 60 % polyesteriä. Tällöin jauheen liituuntuminen ulkokäytössä on vain vähäistä. Mekaaninen kestävyys on vähäisempi kuin epoksijauheella. Jauhetyyppi on yleisin Suomessa käytettävistä jauhetyypeistä. Epoksi-polyesterijauheissa käytetyillä pigmenteillä on suuri vaikutus niiden ulkokestävyyteen.


title: Jauhemaalit

text: Yleisimmin käytettyjä erikoisjauhemaaleja ovat skruktuurijauhemaalit, metallihohtojauhemaalit, vasaralakat, kirkaslakat, valukappaleiden erikoismaalit ja elintarvikekosketukseen sopivat jauhemaalit. Struktuurijauheet sisältävät ainesosia, joiden avulla saavutetaan kuviollinen pinnanlaatu. Struktuurimaaleilla maalaaminen on yleensä selvästi vaikeampaa kuin tavanomaisilla maaleilla eikä korjausmaalaus yleensä onnistu hyvin. Metallihohtojauhemaalit sisältävät metallipigmenttejä ja myös niillä maalaaminen on selvästi tavanomaista jauhemaalausta vaativampaa.


title: Jauhemaalit

text: Muita jauhemaalityyppejä ovat mm. polyuretaani-, akrylaatti-, sinkkipöly- ja rilsanjauhemaalit. Rilsanjauhemaalaus vaatii alleen erillisen pohjamaalauksen ja on huomattavan kallista. Sillä saavutetaan kuitenkin erittäin hyvä mekaaninen kestävyys. Sinkkipöly jauhemaalausta käytetään pohjamaalauksena, kun pinnalle halutaan hyvä korroosionkestävyys. Teflon-jauhetta voidaan käyttää kun halutaan pinnalle alhainen kitka. Ongelmana on uunituksen korkea lämpötila (yli 300 °C), jolloin uunitukseen ei yleensä käy tavallinen jauhemaalausuuni.


title: Rakovalkea

text: Rakovalkea on eränkävijän nuotiotyyppi. Siinä asetetaan kaksi puupölkkyä, jotka ovat mielellään keloa, päällekkäin vaakasuoraan asentoon maahan. Erään mitan mukaan pölkkyjen pituus on kirvesvarren pituus yöpyjää kohden kahdeksantuumaista (20cm) suoraa keloa. Pölkyt koverretaan kirveellä vastakkain tulevilta puoliltaan hiukan koveriksi. Pölkkyjen väliin asetetaan molempiin päihin tuluspuut. Tuli pistetään palamaan kiehisten avulla puiden väliin. Rakovalkea palaa hyvin tehtynä koko yön ja antaa lämpöä pitkään. Usein tuulensuojaksi tehdään lisäksi laavu.


Rakovalkea


title: Legend III:I

text:
Legend Part III:I on kolmas albumi Saviour Machinen neljä CD:tä käsittävässä "Legend"-trilogiassa. Eric Clayton selitti trilogian venyttämistä neljään osaan sillä, ettei yksinkertaisesti saanut mahtumaan viimeiselle levylle kaikkea sitä materiaalia mitä ""maailmanlopun epävirallisen soundtrackin"" tulisi sisältää, ja siitä tuli tämän vuoksi tuplalevy.
Vaikka tämän tuplalevyn ensimmäinen osa siis ilmestyi vuonna 2001 Massacre Recordsin kautta, venyi toisen osan julkaiseminen ainakin vuoteen 2007, kun Saviour Machine ilmoitti levyn julkaisupäiväksi 7. heinäkuuta 2007. Levy tulee kuitenkin olemaan omakustanne ja voi olla, että julkaisua lykätään entisestään.
"III:I":sta julkaistiin myös erikoisversio omakustanteena, jota painettiin vain 2001 kappaletta ja jonka jokainen kappale oli käsin numeroitu. Tämä versio ilmestyi normaalia suuremmassa pahvikotelossa ja siinä oli täysin erilainen kansigrafiikka kuin muissa "Legendin" levyissä, jotka siis muodostavat yhden ison kokonaisuuden.
"III:I" tullaan myös uudelleenjulkaisemaan 1. kesäkuuta 2007 samanlaisena kahden levyn erikoisversiona kuin aikaisemmin tänä vuonna ilmestynyt "Legend Part II", sisältäen ennen julkaisemattomia remixauksia. Eric Clayton myös remasteroi koko alkuperäisen levyn.


title: Pistoia

text: Pistoia on kaupunki Italiassa Pohjois-Toscanassa, Apenniinien juurella. Kaupunki on Pistoian maakunnan pääkaupunki ja siellä on noin 90 000 asukasta.


title: Mount Wilsonin observatorio

text: Mount Wilsonin observatorio (MWO) on tähtitieteellinen observatorio Los Angelesin piirikunnassa Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Observatorio sijaitsee Mount Wilsonilla, 1 742 metriä korkealla vuorella San Gabriel -vuoristossa lähellä Pasadenan kaupunkia koillisessa Los Angelesissa. Mount Wilsonilla on ollut observatorio vuodesta 1904 alkaen. Vuonna 1917 sinne saatiin 2,5-metrinen Hooker-peilikaukoputki, joka oli maailman suurin teleskooppi vuoteen 1948 asti.


title: Mount Wilsonin observatorio

text: Mt. Wilsonin teleskoopilla on tärkeä asema astronomian, kosmologian ja koko nykyaikaisen maailmankuvan kehityksen historiassa. Juuri sillä tehtiin havainnot, jotka osoittivat muiden galaksien olemassaolon ja punasiirtymän.


title: Mount Wilsonin observatorio

text: Ensimmäinen havainto osoitti että maailmankaikkeus on miljoonia kertoja suurempi kun oli siihen mennessä ajateltu. Siihen mennessä oli tunnettu vain yksi galaksi: Linnunrata. Mt. Wilsonin teleskooppi oli ensimmäinen havaintolaite, jolla pystyttiin näkemään oman galaksimme ulkopuolelle. Tämä oli hankkeen alkuperäinen tarkoitus: George Ellery Hale käynnisti observatoriohankkeen koska hän oli asettanut henkilökohtaiseksi tavoitteekseen selvittää onko Linnunradan tuolla puolen mitään. Osoittautui, että siellä oli suurin osa maailmankaikkeudesta. Oman yötaivaamme tähdet ja Linnunrata kuuluvat vain yhteen miljardeista galakseista, joita avaruudessa on niin pitkälle kuin havaintokykymme yltää.


title: Mount Wilsonin observatorio

text: Toinen kuuluisa Edwin Hubblen tekemä havainto osoitti että maailmankaikkeus ei ole suuressa mittakaavassa muuttumaton, vaan että se laajenee. Tämä havainto oli ensimmäinen viite alkuräjähdyksen olemassaolosta: jos maailmankaikkeus kerran laajenee, kaiken aineen on aluksi täytynyt olla hyvin tiiviisti pakattuna pieneen tilaan.


title: Mount Wilsonin observatorio

text: Omana aikanaan observatorio oli uusinta huipputeknologiaa ja kehittynein koskaan rakennettu tieteellinen instrumentti. Projektista tuli malli kaikille myöhemmille observatorioprojekteille. Aikaisemmin observatoriot oli rakennettu yliopistojen tai muiden instituutioiden yhteyteen. Nyt lähtökohdaksi otettiin optimaalisen havaintopaikan valinta: korkealla vuoristossa ilmakehä on ohuempi, joten se häiritsee havaintoja vähemmän. Myös siihen aikaan läntinen USA oli harvempaan asuttua, joten valosaastetta oli vähemmän. Nykyisin Los Angeles on kasvanut alueen ympäristöön heikentäen paikan sopivuutta astronomiaan.


title: Mount Wilsonin observatorio

text: Itse teleskoopista tehtiin monin verroin suurempi kuin mikään aikaisempi kaukoputki. Linssikaukoputket olivat kasvaneet niin suuriksi, että linssit vääristyivät oman painonsa alla. Niinpä Mt. Wilsoniin päätettiin rakentaa peilikaukoputki. Hanke oli teknologisesti niin haastava, että se kesti 11 vuotta. Kun kallis pääpeili lopulta oli valmis, sen kuljetus ylös vuorelle huonoa soratietä pitkin oli hermoja raastava projekti.


title: Mount Wilsonin observatorio

text: Pääpeili sijoitettiin 12-metrisen valurautaputken pohjalle, ja putkea suojaamaan rakennettiin 30-metrinen kupoli, molemmat suurimpia maailmassa.


title: I Want You

text: I Want You / Kill City Kills on marraskuussa 1980 julkaistu suomalaisen rockyhtye Hanoi Rocksin ensimmäinen single ja julkaisu. Singlen kannessa yhtyeen nimenä on Hanoi Rocks with Andy McCoy. Hanoi Rocks solmi levytyssopimuksen Johannan Atte Blomin kanssa marraskuussa 1980, jolloin myös ”I Want You” ilmestyi. Alun perin ”I Want You / Kill City Kills”-singlen piti olla kitaristi ja lauluntekijä Andy McCoyn soolojulkaisu, mutta kun Hanoi Rocks perustettiin toisen kerran elokuussa 1980 singlestä tuli yhtyeen ensimmäinen julkaisu. Single oli ensimmäinen Michael Monroen laulama myyntiin tarkoitettu äänite.


title: I Want You

text: I Want You on itse asiassa ruotsalainen hitti "Jag vill ha dig", jonka McCoy vain käänsi englanniksi ja otti kappaleen omiin nimiinsä. Asia selvitettiin myöhemmin oikeudessa. "Kill City Kills" on McCoyn Ralf Örnin kanssa 16–17-vuotiaana tekemä kappale, joka on saanut innoituksensa Kill City -korttelista. Kill Cityssä monet punkkarit, kuten Hanoi Rocksin McCoy, Nasty Suicide ja Michael Monroe viettivät 15–17-vuotiaina aikaansa. ”Kill City Kills” on alun perin Maukka Perusjätkän albumilla "Ennen kolmatta maailmansotaa" oleva kappale ”Koske mua”, johon McCoy ja Örn tekivät uudet sanat ja sovituksen. Kummatkin singlen kappaleet julkaistiin vasta kolmannella studioalbumilla ja ainoalla singlekokoelmalla "Self Destruction Blues", kun ensimmäinen albumi "Bangkok Shocks, Saigon Shakes, Hanoi Rocks" ilmestyi jo helmikuussa 1981. Singleä ei siis julkaistu markkinoimaan tulevaa albumia, vaan oli vain ensimmäinen näytepala uudesta yhtyeestä ja sen musiikista.


title: I Want You

text: Levyllä soittaa rumpuja Maukka Perusjätkän ja Ralf Örnin yhtyeissä mukana ollut Keimo Hirvonen, vaikkei hän ei kuulunut Hanoi Rocksin jäsenistöön. Rumpaliksi valitulla Gyp Casinolla oli sessio ruotsalaisyhtyeen kanssa Tukholmassa, josta hän ehti käydä studiolla vasta viimeisenä nauhoituspäivinä. Singlen kannen kuvat on ottanut Kari Riipinen. Etukannessa on laulaja Michael Monroe ja takakannessa Andy McCoy. Levy äänitettiin Pitäjänmäellä uudella Photosonic-studiolla. Levyn äänitti Heikki Loukovaara.


title: I Want You

text: Kappaleesta ”Kill City Kills” on huomattavasti myöhemmin julkaistu myös vaihtoehtoinen versio ”Kill City Kills (Namilo remix)” kokoelmalla 4 CD Box, JHNCD 2524, v. 2001. Kyseessä on ensimmäisen äänityspäivän lopuksi tuottaja/äänittäjän levy-yhtiötä varten tekemä raakamiksaus, "raw demo mix".


title: Mash-up

text: Mash-up (myös mashup) on musiikkityyli, jossa yhdistetään kahden tai useamman yhtyeen tai artistin musiikkia yhdeksi kappaleeksi. Useimmiten mash-up tehdään poistamalla toisesta musiikkikappaleesta laulu pois, jonka jälkeen taustamusiikin päälle lisätään lauluraita jostakin toisesta kappaleesta. Yleensä yhdistetyissä kappaleissa säkeistöjen ja kertosäkeistöjen pituudet ovat suunnilleen samanpituisia, jolloin kappaleiden yhdistely on helpointa. Yhdisteltävät musiikkikappaleet voivat olla täysin eri musiikkigenreistä. Esimerkiksi Roy Kerr yhdisti toisiinsa Christina Aguileran hitin "Genie in a Bottle" ja The Strokesin "Hard to Explain" -kappaleen. Vaikka mash-up "A Stroke of Genius" tehtiin lupaa kysymättä, levy-yhtiö piti kappaleesta, ja Kerr palkattiin tekemään virallisia remixejä muun muassa Aguileran kappaleista.


title: Mash-up

text: Levy-yhtiöt eivät yleensä suhtaudu mash-upeihin suopeasti. Eräs tunnetuimmista mash-upien tekijöistä on Adrian Burton. Hän teki taiteilijanimellä "Danger Mouse" albumin "The Grey Album", jossa yhdistettiin toisiinsa Jay-Z:n "The Black Album"in lauluraita ja The Beatlesin "White Albumin" taustat. Burtonia ei haastettu oikeuteen teostaan, ja hän on myöhemmin toiminut Gnarls Barkleyn tuottajana.


title: Mash-up

text: Kymmenen vuotta sitten esimerkiksi klassinen reggae-rytmi yhdistettynä hiphop/r&b -lauluun saattoi olla jollain mittarilla tuore yhdistelmä. Termi "mash-up" on kuitenkin hyvin uusi. Kappaleita ovat dj:t soittaneet toistensa päälle (alkuperäinen termi "blending") jo ainakin 1970-luvun puolivälistä lähtien. Francis Grasso teki tekniikan tunnetuksi.


title: Kansan Raittiusliitto

text: Kansan Raittiusliitto (KRL, 1948–1956 Kansan Raittiustyön Keskus, KaRaKe) on vasemmistolainen raittiusjärjestö, joka perustettiin vuonna 1948 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton päihdepoliittiseksi järjestöksi. 1970-luvulla Suomen kommunistisen puolueen opposition kannattajat saivat liitossa enemmistön, jolloin kansandemokraattinen raittiusliike hajosi ja SKDL:n enemmistön kannattajat perustivat Kansandemokraattisen Raittiusliiton (KDRL). KRL jatkaa nykyään pienimuotoista toimintaansa sitoutumattomana raittiusjärjestönä.


title: Kansan Raittiusliitto

text: Kansandemokraattinen raittiustoiminta aloitettiin SKDL:n perustamisen myötä, mutta erillinen raittiusjärjestö KaRaKe perustettiin vasta 1948. Vuonna 1955 perustettiin KaRaKen varhaisnuorisojaostoksi 10–15-vuotiaille suunnattu Sammon Takojat. Turun liittokokouksessa 1956 KaRaKen nimi vaihdettiin Kansan Raittiusliitoksi. Vuonna 1958 liittoon kuului yli 700 jäsenjärjestöä, joista suurin oli helsinkiläinen Raittiusyhdistys Koitto. KRL:n toiminta oli tuolloin pääasiassa työväestölle suunnattua päihdevalistusta, jonka tavoitteena oli mahdollisimman vähäinen alkoholinkulutus.


title: Kansan Raittiusliitto

text: KRL:n 1970-luvulla voimassa olleen ohjelman mukaan päihteiden käyttö palvelee yhteiskunnallista taantumusta ja jarruttaa työväenliikkeen edistyksellisten päämäärien toteuttamista. KRL:n tarkoituksena olikin välittää raittiustietoutta erityisesti työläisten keskuuteen. Liitto vaati tuolloin muun muassa alkoholimainonnan kieltämistä, alkoholijuomien valmistuksen siirtämistä valtion yksinoikeudeksi sekä päihdevalistuksen voimakasta lisäämistä. 1970-luvun alussa KRL:ään kuului noin 100 raittiusjärjestöä ja 800 raittiusjaostoa eri kansalaisjärjestöistä. Liitossa oli tuolloin yli 80 000 jäsentä.


title: Kansan Raittiusliitto

text: Vuonna 1964 KRL oli mukana perustamassa Kansan Sivistystyön Liittoa (KSL). Elokuussa 1993 KRL oli yksi yhteistyöjärjestö Suomen Elämäntapaliitto ry:n perustajista. Elämäntapaliiton perustivat vasemmistolaiset raittiusjärjestöt, kun perinteinen työväenliikkeen raittiustoiminta hiipui ja valtion tukipolitiikkaa muutettiin. KRL kuitenkin erosi elämäntapaliitosta keväällä 2006 poliittisten erimielisyyksien kärjistyttyä.


title: Kansan Raittiusliitto

text: KRL:n äänenkannattaja oli aluksi vuonna 1949 ilmestymisensä aloittanut "Uusi Liekki" ja vuodesta 1967 "Raittiussanomat", jonka nimi muutettiin vuonna 1984 muotoon "RS. Raittiussanomat". 1988 nimeksi vaihdettiin "Hyvä olo". Lehti lakkautettiin 1992. KRL:n varhaisnuorisolehti oli "Sammon Soihtu" (1968–?).


title: Veikko Rytkönen

text: Veikko Rytkönen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Lohjanharjuntie

text: Lohjanharjuntie eli Yhdystie 1125 on valtatien numero 25 vanha linjaus Lohjalla. Tie alkaa Lohjan aseman liikenneympyrästä ja päättyy Muijalaan, josta pääsee jatkamaan valtatietä 1 pitkin Helsinkiin tai takaisin valtatielle 25, joka jatkuu Mäntsälään asti.


title: Lohjanharjuntie

text: Tie 1125 toimii reittinä Perttilän ja Muijalan kauppakeskuksille sekä asutus- ja teollisuusalueille. Päällysteet on uusittu lähes koko matkalta ja sinne on asennettu liikennevaloja, liikenteenjakajia ja tien nopeusrajoitus on koko matkan ajan 60 km/h. Tien nimi on koko matkalta Lohjanharjuntie.


title: Lohjanharjuntie

text: Lähes kaikki Lohjalta itään, esimerkiksi Helsinkiin, suuntaavat linja-autot kulkevat tietä pitkin.


title: Patricia Day

text: Patricia Day on tanskalaisen HorrorPops-yhtyeen kontrabasisti ja laulaja.


title: Patricia Day

text: Day on toiminut aiemmin Peanut Pump Gun -yhtyeen kitaristina.


title: Patricia Day

text: Day on naimisissa Nekromantixin laulaja-basistina ja nykyään HorrorPopsien kitaristina tunnetun Kim Nekromanin kanssa.


title: Simon Backman

text: Simon Backman (s. 12. kesäkuuta 1984 Pietarsaari) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklövenissä. Hän on aiemman seuransa, SM-liigajoukkue Saimaan Pallon seurahistorian eniten runkosarjaotteluita (444) pelannut puolustaja sekä viidenneksi eniten runkosarjaotteluita pelannut pelaaja. Backman on pelityyliltään peruspuolustaja.


title: Simon Backman

text: Backman on Jeppiksen kasvatti. Hän pelasi myöhemmät juniorivuotensa kuitenkin Turun Palloseurassa, jossa Backman voitti A-nuorten SM-hopeaa vuosina 2002 ja 2005. Hän teki SM-liigadebyyttinsä kaudella 2003–2004, jolloin Backman pelasi SM-liigassa 35 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Backman pelasi kauden aikana miesten pelejä myös neljän Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Kaudella 2004–2005 hän jäi pienempään rooliin ja pelasi varsinkin kevätkauden suurimmaksi osaksi TPS:n hopeaan voittaneissa A-nuorissa.


title: Simon Backman

text: Kausi 2005–2006 oli Backmanille ensimmäinen täysi SM-liigassa ja se toi hänelle 55 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 2+4=6. Backmanin liigauran avausmaali syntyi 3. marraskuuta 2005 ylivoimalla vierasottelussa Rauman Lukkoa vastaan. Maaliskuussa 2006 hän solmi vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa. Vuotta myöhemmin Backman jatkoi sitä taas vuodella. Kaudella 2007–2008 hän pelasi kuitenkin hyvin vähällä peliajalle ja jäi kauden lopulla kokoonpanon ulkopuolelle muun puolustuksen ollessa terveenä.


title: Simon Backman

text: Kesällä 2008 Backman liittyi try-outille Tanskan AL-Bank Ligaenissa pelaavan EfB Ishockeyn riveihin. Hän ehti pelata joukkueessa kuusi runkosarjaottelua, mutta jäi ilman sopimusta. Lokakuussa Backman siirtyi aluksi viikon mittaisella sopimuksella Saimaan Palloon paikkaamaan loukkaantumisia. Seitsemän siellä pelaamansa ottelun jälkeen hän solmi kevääseen 2010 ulottuvan jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kaudella 2009–2010 Backmanista tuli SaiPan varakapteeni. Hän muodosti kauden aikana varman puolustajaparin Mikko Pukan kanssa ja teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+9=15. Tammikuussa 2010 Backman teki kaksivuotisen jatkosopimuksen SaiPan kanssa.


title: Simon Backman

text: Backmanin kausi 2010–2011 päättyi jo 15 hänen pelaamansa ottelun jälkeen polvivammaan lokakuussa 2010. Kaudella 2011–2012 Backman sai onnistumisia myös hyökkäyspäässä ja ylsi SM-liigan yhden kauden piste-ennätykseensä 4+11=15. Hän voitti SaiPan sisäisen tehotilaston lukemalla +11. Tammikuussa 2012 Backman teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Saman vuoden joulukuussa hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen SaiPan kanssa, kuten taas tammikuussa 2015.


title: Simon Backman

text: Kaudella 2016–2017 Backman oli SaiPan joukkueen ainoa, joka pelasi kauden kaikki 60 runkosarjaottelua. Kauden jälkeen hänen ilmoitettiin jättäneen joukkueen. Kaudeksi 2017–2018 Backman siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklöveniin.


title: Simon Backman

text: Backmanin hyökkääjänä pelaava sisarenpoika Anton Stråka debytoi JYPin SM-liigajoukkueessa kaudella 2017–2018.


title: Leandro Cufré

text: Leandro Damián Cufré (s. 9. toukokuuta 1978) on argentiinalainen jalkapallopuolustaja, joka pelasi Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa sekä seuratasolla muun muassa italialaisessa AS Romassa ja ranskalaisessa AS Monacossa.


title: Leandro Cufré

text: Cufré voitti vuonna 1997 nuorten maailmanestaruuden Argentiinan alle 20-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueen riveissä. Hän kuului Argentiinan miesten maajoukkueeseen MM-kilpailuissa 2006 ja pelasi vain jatkopaikan kannalta merkityksettömässä alkulohko-ottelussa Alankomaita vastaan. Tappiollisessa puolivälieräottelussa Saksaa vastaan hän sai ottelun päättymisen jälkeisessä nahinoinnissa punaisen kortin vaikkei pelannut ottelussa lainkaan.


title: Perihan Mağden

text: Perihan Mağden (s. 1960 Istanbul) on turkkilainen kirjailija, joka kirjoittaa sekä proosaa että runoja. Hän oli aiemmin sanomalehti "Radikalin" kolumnisti, mutta joutui siirtymään toiseen lehteen, voidakseen jatkaa kritiikkiä. Häntä on syytetty rikoslain 301. pykälän perusteella ”turkkilaisuuden halventamisesta”, kuten kirjailija Orhan Pamukia ja tammikuussa 2007 murhattua toimittaja Hrant Dinkiä.


title: Perihan Mağden

text: Mağden valmistui Istanbulin Robert Collegesta, minkä jälkeen hän opiskeli psykologiaa arvostetussa istanbulilaisessa Boğaziçin yliopistossa. Hän asui jonkin aikaa Yaddon taiteilijayhteisössä. Mağden on eronnut miehestään ja on tyttärensä yksinhuoltaja. Mağden asuu Istanbulissa.


title: Edwin Fischer

text: Edwin Fischer (6. lokakuuta 1886 Basel – 24. tammikuuta 1960 Zürich) oli sveitsiläinen pianisti ja säveltäjä, joka teki uransa pääosin Saksassa. Fischeriä pidetään myös erinomaisena opettajana ja hänen entisiä oppilaitaan ovat muun muassa Alfred Brendel ja Daniel Barenboim.


title: Edwin Fischer

text: Fischerin isä oli muusikko, joka soitti oboeta Baselin kunnanorkesterissa. Fischer aloitti opinnot Baselin konservatoriossa ja jatkoi niitä myöhemmin Martin Krausen johdolla Berliinissä. Valmistuttuaan Berliinin konservatoriosta vuonna 1905 hänestä tuli saman oppilaitoksen opettaja. Hän toimitti opetuksen ohella Bachin, Mozartin ja Beethovenin teoksia alkuperäiskäsikirjoitusten pohjalta.


title: Edwin Fischer

text: Fischer asui Saksassa lähes koko toisen maailmansodan ajan, kuitenkaan ilman että hänellä tiettävästi oli minkäänlaisia natsisympatioita. Liittoutuneiden pommitusten tuhottua hänen kotinsa vuonna 1942 Fischer palasi Sveitsiin ja toimi viimeiset vuotensa opettajana Luzernin konservatoriossa.


title: Edwin Fischer

text: Ficher levytti uransa aikana lukuisia teoksia, joista hänen täydellinen Bachin "Das wohltemperierte Klavierin" levytyksensä on tunnetuimpia, koska se oli myös maailman ensimmäinen koko teoksen levytys.


title: Kvasidiagonaalimatriisi

text: Kvasidiagonaalimatriisi on matriisi, jonka päädiagonaalin ympärillä olevat alkiot muodostavat neliömatriiseja siten, että näiden päädiagonaali on alkuperäisen matriisin päädiagonaalilla. Toisin sanoen formula_1 on kvasidiagonaalinen, jos


title: Kvasidiagonaalimatriisi

text: missä matriisit formula_3 ovat neliömatriiseja. Esimerkiksi matriisi


title: Kvasidiagonaalimatriisi

text: on kvasidiagonaalinen, ja sen päädiagonaalilla olevat neliömatriisit ovat formula_5 ja formula_6.


title: Kvasidiagonaalimatriisi

text: Kvasidiagonaalimatriisit muistuttavat ominaisuuksiltaan jonkin verran diagonaalimatriiseja; jos formula_1 ja formula_8 ovat kaksi kvasidiagonaalimatriisia ja niiden sisältämien neliömatriisien riviluvut ovat samat, niin


title: Kvasidiagonaalimatriisi

text: aivan kuten diagonaalimatriiseillakin. Lisäksi matriisit formula_11 ja formula_12 ovat selvästi myös kvasidiagonaalisia. Matriisien luonnolliset normaalimuodot ovat kvasidiagonaalimatriiseja.


title: Pitkospuut

text: Pitkospuut ovat suolle tai muulle kostealle paikalle, kuten esimerkiksi järvien rantakosteikoille, rakennettu kävelyväylä. Pitkospuut on rakennettu yhdestä tai useammasta vierekkäin asetetusta lankusta tai halkaistusta puusta. Nimitys viittaakin juuri siihen, että puut ovat kulkusuuntaan nähden "pitkittäin" eivätkä poikittain, kuten usein puusillassa. Joskus puita on vierekkäin jopa 3–4 kappaletta. Luontokohteissa, joissa on panostettu esteettömyyteen, saattaa olla leveitä pitkospuureittejä, joita pitkin pystyy kulkemaan myös pyörätuolilla.


title: Pitkospuut

text: Pitkospuut kiinnitetään päistään puutapeilla poikittaisiin aluspuihin. Nauloja ei kiinnittämisessä yleensä käytetä. Suomessa on rakennettu lukemattomia kilometrejä pitkospuita varsinkin retkeily- ja suojelualueille, luontopoluille sekä muun muassa lintujärvien lintutorneille johtaville kosteille reiteille.


title: Pitkospuut

text: Paitsi kulkemisen helpottamiseen pitkospuita voidaan käyttää myös maaston kulumisen estämiseen sekä kosteilla että kuivilla maastotyyppialueilla.