title: Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal

text: Yhtiöön liitettiin seuraavina vuosina SKOP-Kiinteistöt Oy, Arsenal-Silta Oy (STS-pankki), Säästöpankkien Keskinäinen Vakuutusyhtiö, Master-Rahoitus Oy sekä useita pienempiä yhtiöitä. Näiden yhtiöiden kiinteistöistä ja muista omaisuuksista muodostuikin varsin suuri "arsenaali", jota yhtiö pyrki realisoimaan rahaksi aina tilaisuuden tullen.


title: Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal

text: Toinen valtion omaisuudenhallintayhtiö Sponda perustettiin vuonna 1991. Alkuperäinen kiinteistöomaisuus tuli yritykseen SKOP:n sijoituskiinteistöistä, jotka Suomen pankki siirsi sille pankkikriisin yhteydessä. Sponda listautui pörssiin 1. kesäkuuta 1998. Suomen valtio on luopunut omistuksestaan Spondassa lokakuussa 2012.


title: Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal

text: Omaisuudenselvittely- ja hoitotehtävissä työskenteli Arsenalissa yli 500 henkilöä vuosina 1994–1998. 30. kesäkuuta 1999 yhtiö jakaantui. Kiinteistöt siirtyivät Kapiteeli Oyj:n hallintaan, ja Arsenal jatkoi perintäyhtiönä sekä keskeneräisten oikeudenkäyntien osallisena. Arsenal ja sen tytäryhtiöt myivät pääosan saatavistaan vuosina 2000–2003 toteutetuilla saatavakaupoilla. Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan Arsenal myi velkasaatavansa ulkomaille noin viidellä prosentilla niiden arvosta.


title: Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal

text: Yhtiön toiminta sai paljon julkisuutta ja värikästäkin arvostelua 1990-luvulla. Lehdistö ja poliitikot arvostelivat usein yhtiön toimintaa. Velallisten ja takaajien kohtaloista iltapäivälehdistö loikin näkyviä lööppejä.


title: Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal

text:
Vuonna 1994 yhtiön tase oli 4 822 milj.euroa ja asiakkaita 12 684. Kymmenen vuoden toiminnan jälkeen vuonna 2003 taseen summa oli 182 miljoonaa euroa ja asiakkaita oli jäljellä 477. Pääomatukea yhtiö oli saanut 3 315 miljoonaa euroa.
Arsenalin ylimääräinen yhtiökokous päätti 30. syyskuuta 2003 yhtiön asettamisesta vapaaehtoiseen selvitystilaan 1. lokakuuta 2003 alkaen. Yhtiön selvitysmiehinä toimivat 8. kesäkuuta 2004 pidetyn varsinaisen yhtiökokouksen päätöksellä asianajaja Juha Sivenius sekä talous- ja hallintojohtaja Seppo Salonen.


title: Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal

text: 2000-luvun alussa valtio myi Arsenalin 76 000 velkasaatavaa, joiden kokonaisarvo oli 12 200 miljoonaa markkaa Aktiv Hansa Oy:lle ja C&A Finland Oy:lle. Kaupan hyväksyi Lipposen hallitus ja vastuunalaisena ministerinä Suvi-Anne Siimes. Kauppahinta oli 600 miljoonaa markkaa eli viisi prosenttia velkojen nimellisarvosta. Kaupan asiakirjat on julistettu salaisiksi. Suvi-Anne Siimes perusteli kauppaa toteamalla, että "”Aktiv-Hansa perii saataviaan aktiivisemmin kuin Arsenal”".


title: Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal

text: Yhtiöllä oli vielä 31.12.2009 jäljellä 255 päävelallista ja 20.5.2010 henkilöstöä 5 henkeä.


title: Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal

text: Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä YTJ:n mukaan Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenalin toiminta on lakannut 31.10.2012.


title: Daakialaiset

text: Daakialaiset (, ) olivat kansa antiikin Daakiassa (suurin piirtein nyky-Romaniassa) ja osissa Moesiaa Etelä-Euroopassa. He puhuivat daakiaa, jonka juuria ei ole kunnolla saatu selville, mutta sillä on yhteyksiä traakiaan ja albaniaan. Ensimmäinen maininta heistä on roomalaisten lähteissä, mutta antiikin historioitsijat ovat eri mieltä, kuuluvatko daakialaiset traakialaisiin vai ei. Strabo määritteli, että daakialaiset ovat Getae (Traakian pohjoisosan nimi) -kansaa, jotka asuivat Pannonian tasangolla (nykyisessä Transilvaniassa).


title: Daakialaiset

text: Daakialaisten väkiluvun arvioksi saadaan n. 2 000 000 asukasta, kun verrataan kaikkia lähteitä. Arvioitu armeijan suurin miesvoima olisi ollut 200 000 miestä.


title: Uusikylä (Vuoksela)

text: Uusikylä oli kylä Vuokselan kunnan länsiosassa Äyräpään rajalla Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Uuteenkylään kuuluivat virallisesti myös muusta kylästä erillään olevat Alhola ja Hirvisaari, vaikka ne yleensä luettiinkin omiksi kylikseen. Uusikylä oli toinen niistä kylistä, jotka uuteen Vuokselan kuntaan liitettiin Valkjärvestä. Uudenkylän itäpuolella sijaitsi Vuokselan kirkonkylä, Virkkilä.


title: Uusikylä (Vuoksela)

text: Uusikylä rajoittui etelässä Vuokseen ja kylään kuului monia Vuoksen saaria. Näistä suurimmat olivat 10 hehtaarin laajuiset ja asutut Vasikkasaari ja Kurosensaari sekä useita pienempiä saaria Vuoksesta. Pienempiä saaria olivat muun muassa Kaunissaari, Lehessaari, Kymäläissaari, Hotiluoto, Hajoluoto, Kirvessaari ja Majasaari. Uusikylä kuten koko Vuoksela kuului Vuoksen lehtokeskukseen, jonka vuoksi kasvillisuus oli hyvin rehevää. Jalot lehtipuut kuten lehmus, saarni, vuorijalava ja pähkinäpensas muodostivat paikoittain jopa metsiköitä.


title: Uusikylä (Vuoksela)

text: Kylän asutus muodosti nauhamaisen ketjun kahta puolta Virkkilästä Vuosalmelle johtavaa maantietä, joka kulki kylää halkovalla harjanteella. Kylässä oli noin 150 taloa (Ahola ja Hirvisaari mukaan luettuna taloja oli noin 260). Uudenkylän asukasluku oli ennen talvisotaa noin 1 000 ja vuonna 1944 suoritetun henkikirjoituksen mukaan 1 218.


title: Uusikylä (Vuoksela)

text: Kylässä oli kaksi koulupiiriä (Ahola ja Hirvisaari mukaan luettuna neljä). Uudenkylän koulupiiri (per. 1892) käsitti kylän itäosan ja sen koulu sijaitsi Virkkilän rajan lähellä. Vuokselan koulupiiri (per. 1922) puolestaan käsitti länsiosan ja sen koulu sijaitsi Vuosalmelle johtavan maantien varressa kolme kilometriä Uudenkylän koulua lännempänä. Kylän keskivaiheilla oli Uudenkylän rukoushuone. Rukoushuone oli entinen Antrean kirkko ja se oli siirretty Vuokselaan vuonna 1905. Siitä oli aiottu Vuokselan seurakunnan kirkkoa, mutta riitaisuudet eri kylien välillä johtivat siihen että Vuokselan kirkko rakennettiin Virkkilään. Lisäksi kylän keskustassa sijaitsi Vuokselan osuuskaupan myymälä, joitakin yksityisliikkeitä, Vuokselan osuuskassan konttori, Uudenkylän opintokerhon kirjasto, Vuokselan Viestin urheilukenttä ja Tuomas Ryypön mylly ja saha. Uudessakylässä toimivat marttakerho, partiolippukunta ja nuorisoseura, jolla oli oma talo. Uuteenkylään perustettiin vuonna 1926 vapaa evankelis-luterilainen seurakunta, joka käytti kokoontumispaikkanaan kylän rukoushuonetta vaikkei sitä omistanutkaan.


title: Uusikylä (Vuoksela)

text: Uudenkylän väestön pääelinkeino oli maatalous, varsinkin karjatalous. Kylän parhaat pellot sijaitsivat Vuoksen laskun myötä paljastuneella rannikolla. Pääosa peltoviljelystä meni karjatalouden tarpeisiin, mutta jonkin verran viljeltiin myös leipäviljaa ja 1930-luvulla myös sokerijuurikasta ja avomaankurkkua. Myös omenoiden kasvatus myyntiin oli yleistä. Nautakarjan kasvatuksen ohella myös hevosten kasvatus ja jalostus oli yleistä. Vuoksen varrella harjoitettiin myös kalastusta. Kotiteollisuudessa uusikyläläiset olivat erikoistuneet ajokalujen valmistamiseen.


title: Uusikylä (Vuoksela)

text: Talvisodassa Uuttakylää ei vallattu, mutta vuoden 1940 rauhansopimuksen mukaan se oli kuitenkin luovutettava ja väestö evakuoitiin muualle Suomeen. Jatkosodassa alue vallattiin takaisin vuonna 1941 ja väestö pääsi palaamaan koteihinsa, mutta 1944 oli alue taas luovutettava ja väestö evakuoitava.


title: Xaphoon

text: Xaphoon on ulkoisesti nokkahuilua muistuttava puupuhaltimiin kuuluva soitin. Sen ääni on kuitenkin lähempänä klarinettia tai saksofonia, koska siinä käytetään ruokolehteä kuten saksofonissa.


title: Xaphoon

text: Ensimmäisen xaphoonin kehitti havaijilainen Brian Lee Wittman vuonna 1976.


title: Xaphoon

text: Xaphooneja valmistetaan bambusta ja muovista. Xaphooneista yleisempiä ovat C- ja Bb-vireiset, harvinaisempia ovat matala G-vireinen ja korkein, D-vireinen. Xaphoonin ääniala kattaa kaksi oktaavia (esimerkiksi c1–c3).


title: Xaphoon

text: Ääninäyte: Stardust *


title: Jouluoratorio

text: Jouluoratorio ("Weihnachts-oratorium", BWV 248) on Johann Sebastian Bachin säveltämä kuusiosainen teos joulun ajan tapahtumista. Yhteensä Jouluoratoriossa on 64 numeroa, jotka jakaantuvat kuuteen kantaattiin.


title: Jouluoratorio

text: Bach kokosi Jouluoratorion pääasiassa aiemmista maallisista kantaateistaan, jotka hän oli säveltänyt Dresdenin kuninkaallisen perheen kunniaksi vuosina 1733–1734. Jouluoratorioon Bach lisäsi lukuisia resitatiivejä ja turba-kuoroja sekä koraaleja, joista muutamat olivat Bachin aikana jo vanhastaan tunnettuja.


title: Jouluoratorio

text: Jouluoratorio sai kantaesityksensä kuutena pyhäpäivänä joulun aikaan vuosien 1734 ja 1735 vaihteessa. Alkuperäiseen partituuriin on merkitty, missä ja milloin eri osat esitettiin. Ne esitettiin jumalanpalvelusten yhteydessä Leipzigin kahdessa tärkeimmässä kirkossa, Pyhän Tuomaan kirkossa ("Thomaskirche") ja Pyhän Nikolauksen kirkossa. Kokonaisuudessaan teos esitettiin tuolloin vain Pyhän Nikolauksen kirkossa.Evankelista kuljettaa juonta eteenpäin resitatiiveissään. Resitatiivien tekstit on lainattu Luukkaan evankeliumista (Luukas 2:1-), kahdessa viimeisessä kantaatissa kuitenkin Matteuksen evankeliumista (Matt. 2.1-). Aarioissa pysähdytään kuuntelemaan ja tarkentamaan eri näkökulmia ja asioita. Kuoron koraaleissa kommentoidaan tapahtunutta tai tarkennetaan asioiden luonteita.


title: Jouluoratorio

text: Nykyään Jouluoratoriota pidetään yhtenä hienoimmista Bachin kirkkomusiikkiteoksista ja se on yksi Bachin eniten esitetyistä teoksista. Suomessa Jouluoratorio kuuluu muun muassa Cantores Minores- ja Chorus Cathedralis Iuniorum -poikakuorojen vakituiseen ohjelmistoon. Useimmiten oratoriosta esitetään kolme ensimmäistä (joulupäivien) kantaattia yhdessä konsertissa ja mahdollisesti kantaatit 4-6 toisessa konsertissa. Nykyisin niitä tosin ei useinkaan esitetä niinä pyhäpäivinä, joille ne alkujaan tarkoitettiin (joulupäivästä loppiaiseen) vaan kolme ensimmäistä tavallisimmin muutamaa päivää ennen joulua, harvemmin esitettävät kolme viimeistä kantaattia useimmiten uudenvuoden jälkeen.


title: Jouluoratorio

text: Ensimmäinen kantaatti ("Jauchzet frohlocket, auf, preiset die Tage") esitettiin alun perin ensimmäisenä joulupäivänä. Sen pääsävellajina on D-duuri, ja siinä esiintyvät:


title: Jouluoratorio

text: Ensimmäinen kantaatti käsittelee ajanjaksoa ennen ja jälkeen Jeesuksen syntymän. Kantaatti alkaa juhlallisella trumpettien ja patarumpujen rytmittämällä alkukuorolla "Jauchzet frohlocket, auf, preiset die Tage" (Riemuitkaa, iloitkaa, kiittäkää näistä päivistä), joka perustuu Bachin kantaattiin "Tönet ihr Pauken" (BWV 214). Kantaatti käsittelee Marian ja Joosefin verollepanon. Alttoaaria "Bereite dich, Zion" (Valmistaudu Siion) antaa ensimmäisen silmäyksen tulevaan. Seurakunta vastaa koraalilla "Wie soll ich dich empfangen" (Kuinka minun tulee vastaanottaa sinut), joka lauletaan samalla Hans Leo Hasslerin melodialla, joka toistuu useita kertoja myös Matteus-passiossa. Sama melodia toistuu kuudennen kantaatin viimeisessä osassa. Bassoaaria "Grosser Herr und starker König" (Suuri Herra ja voimakas Kuningas) ylistää trumpettien tavoin Jumalan majesteettisuutta. Ensimmäinen kantaatti päättyy "Vom Himmel hoch" (Enkeli taivaan) -melodiaan perustuvaan koraalin, jossa kuoro vuorottelee patarumpujen ja trumpettien kanssa. Samainen melodia toistuu oratoriossa kahden ensimmäisen kantaatin aikana yhteensä kolme kertaa.


title: Jouluoratorio

text: Toinen kantaatti ("Und es waren Hirten in derselben Gegend", "Ja samalla seudulla oli paimenia") esitettiin alun perin toisena joulupäivänä eli tapaninpäivänä. Sen pääsävellajina on G-duuri, ja siinä esiintyvät:


title: Jouluoratorio

text: Toinen kantaatti käsittelee paimenille ilmoitettua ilosanomaa Jeesuksen syntymästä. Kantaatti alkaa kauniilla sinfonialla (pastoraali), jonka Bach sävelsi tiettävästi juuri Jouluoratoriota varten. Oboekvartetti vuorottelee muun orkesterin kanssa antaen musiikille sopivan maaseudullisen paimensävyn. Pastoraalisia piirteitä on paljon: 12/8 -tahtilaji, pisteelliset keinuvat rytmit, rinnakkaiset terssit sekä borduunaäänet, joiden toteuttamisessa Bach käyttää omaperäisesti kaikia oboeita. Marian 'kehtolaulun' "Schlafe, mein liebster" (Nuku rakkaimpani) -alttoaarian jälkeen tulee kuoron ylistys "Ehre sei Gott in der Höhe" (Kunnia olkoon Jumalalle korkeuksissa). Toinen kantaatti päättyy kuoron ja oboeiden vuorottelevaan koraaliin "Wir singen dir in deinem Heer" (Laulamme Sinulle joukkojesi kera).


title: Jouluoratorio

text: Kolmas kantaatti ("Herrsher des Himmels, erhöre das Lallen", "Taivaan hallitsija, kuule heikkoa ääntämme") esitettiin alun perin kolmantena joulupäivänä eli 27. joulukuuta. Sen pääsävellaji on D-duuri, ja siinä esiintyvät:


title: Jouluoratorio

text: Kolmas kantaatti päättää jouluyön kertomuksen. "Herrscher des Himmels" (Taivaan valtias, kuule kuiskauksemme, salli laulumme miellyttää Sinua) 3/8 -tahtilajissa on trumpettien ja patarumpujen majestetisoiva kuoro-osa, joka kerrataan kolmannen kantaatin lopussa. Sopraanon ja basson duetto "Herr, dein Mitleid, dein Erbarmen" (Herra, sinun myötätuntosi, sinun armosi) pysäyttää juonen kulun ja asettaa kuulijan hetkeksi kuuntelemann kauniisti virtaavaa oboe d’amoren ja solistien vuoropuhelua. Alttoaariassa "Schliesse, mein Herze" (Kätke, sydämeni) Maria tutkiskelee sydämessään vastatapahtunutta ihmettä. "Seid froh, dieweil" -koraali huipentuu joulun ilosanomaan ("Iloitkaa, koska teidän Vapahtajanne on syntynyt Jumalaksi ja ihmiseksi. Hän on Herra ja Kristus, Daavidin kaupungissa, monien valittu.").


title: Jouluoratorio

text: Neljäs kantaatti ("Fallt mit Danken, fallt mit Loben") esitettiin alun perin Jeesuksen ympärileikkauksen juhlapäivänä eli uudenvuodenpäivänä. Sen pääsävellaji on F-duuri, ja siinä esiintyvät:


title: Jouluoratorio

text: Neljäs kantaatti alkaa alkukuorolla. Bach käyttää neljännen kantaatin ensimmäisessä ja viimeisessä kuoro-osassa soitinnuksessaan käyrätorvia. Sopraanoaariassa "Flösst, mein Heiland, flösst dein Namen", joka on parodia Herkuleskantaatista (BWV 213), Bach käyttää kaikuefektiä ehkä jopa epätarkoituksellisesti. Kaksoisviulusoolo- ja tenoriaariassaan "Ich will nur dir zu Ehren" Bach leikittelee fuugamaisilla teemoilla ja melodian käsittelyllä. Kantaatti päättyy rauhalliseen koraaliin.


title: Jouluoratorio

text: Viides kantaatti ("Ehre sei dir, Gott, gesungen", "Kunnia olkoon sinulle, Jumala, laulettu") esitettiin alun perin uudenvuodenpäivän jälkeisenä sunnuntaina. Sen pääsävellaji on A-duuri, ja siinä esiintyvät:


title: Jouluoratorio

text: Viides kantaatti on soitinnukseltaan suppein. Kantaatti alkaa eläväisellä alkukuorolla "Ehre sei dir, Gott gesungen", jossa oboet, jouset ja kuoro vuorottelevat vauhdikkaasti. Bassoaariassa "Erleucht auch meine finstre Sinnen" Bach käyttää soolosoittimena oboe d’amorea. Seuraa Jouluoratorion ainut tertsetto (sopraano, altto ja tenori). Kantaatti päättyy kuoron koraaliin.


title: Jouluoratorio

text: Kuudes kantaatti ("Herr, wenn die stoltzen Feinde schnauben") esitettiin alun perin loppiaisena. Sen pääsävellajina on D-duuri, ja siinä esiintyvät:


title: Jouluoratorio

text: Riemukas kuudes kantaatti alkaa iloisella alkukuorolla. Suuren osan kantaatin sävelmistä Bach oli alun perin säveltänyt erääseen toiseen, nyttemmin kadonneeseen kantaattiin, jonka orkesterinuottilehtiä Bach itse käytti Jouluoratorin kuudennen kantaatin esityksissä.


title: Jouluoratorio

text: Sopraanoaariaa "Nur ein Wink" säestävät oboe d’amore ja jouset. Jouluoratorion viimeinen aaria "Nun mögt ihr stolzen Feinde schrecken" on soitinnettu kahdelle oboe d’amorelle ja tenorille. Oratorio päättyy loppukoraaliin, jossa Bach käyttää samaa Hasslerin melodiaa kuin ensimmäisen kantaatin koraalissa. Kuoroa säestävät trumpetit, patarummut, oboet, jouset sekä continuo.


title: Unto Varjonen

text: Unto Uuno Mikael Varjonen (22. elokuuta 1916 Turku – 11. helmikuuta 1954 Washington DC, Yhdysvallat) oli suomalainen kansanedustaja, ministeri, sosiaalidemokraattinen poliitikko ja pankinjohtaja. Varjonen toimi toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina SDP:n puoluesihteerinä ja oli keskeinen vaikuttaja, kun sosiaalidemokraatit voittivat heistä vasemmalla olevat voimat kamppailussa järjestöjen hallinnasta ja työväenliikkeen johtoasemasta.


title: Unto Varjonen

text: Varjonen kirjoitti ylioppilaaksi Turun klassillisesta lyseosta vuonna 1935 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1938. Opiskeluaikanaan hän oli läheisessä yhteistyössä Yrjö Ruudun johtamien suomalaissosialistien kanssa. Varjonen liittyi ryhmän mukana SDP:hen vuonna 1937 ja alkoi toimia sekä äärioikeistoa että -vasemmistoa vastaan.


title: Unto Varjonen

text: Talvisodan ja jatkosodan aikana Varjonen oli rintamaupseerina ja TK-komppanian päällikkönä. Vuonna 1941 hän oli Suomen Aseveljien Liiton lehden toimittaja. Neuvostoliiton suurhyökkäyksessä kesäkuussa 1944 hän haavoittui vakavasti ja vietti lopun sodan ajan eri sairaaloissa. Kielitaitoisena henkilönä Unto Varjonen käänsi toipilasaikana Stefan Szenden teoksen Puolan juutalaiset Gestapon kourissa. Samaan aikaan hän käänsi myös Niilo Lavio-nimellä Dorothy L. Sayersin jännitysromaanin Kuka ja mistä?, Jan Fridegårdin romaanin Tässä käteni ja C. E. Scogginsin seikkailukirjan Päivänkoittoa kohti.


title: Unto Varjonen

text: Jatkosodan aikana Varjonen liittyi joukkoon sosiaalidemokraatteja, joista sodan jälkeisinä vuosina käytettiin nimikettä asevelisosialistit.


title: Unto Varjonen

text: Varjonen valittiin SDP:n puoluesihteeriksi 25. marraskuuta 1944 pidetyssä puoluekokouksessa. Uuden puoluejohdon aloitettua toimintansa vuoden 1945 alussa Varjonen eristi nopeasti maanalaisuudesta nousseen SKP:n kanssa yhteistyön aloittaneet voimat sosiaalidemokraattien järjestötoiminnasta. Lisäksi hän nosti muita asevelisosialisteja puolueen johtotehtäviin, merkittävimpänä näistä Väinö Leskisen puolueen järjestösihteeriksi.


title: Unto Varjonen

text: Keväällä 1945 SDP:n puoluehallitus Varjosen esityksestä torjui vasta muodostetun SKDL:n ehdotuksen yhteistyöstä.. Varjonen keskittyi tämän jälkeen puoluesihteerivuosinaan varmistamaan sosiaalidemokraattien vallan työväenjärjestöissä ja eristämään kommunistien kanssa yhteistoimintaa harjoittavat SDP:n jäsenet. Merkittävä väline tässä työssä oli Varjosen esityksestä perustettu SDP:n ammattiyhdistysjaosto, jonka alkuaikojen tavoitteena oli estää kommunisteja valtaamasta SAK:hon kuuluvia ammattiliittoja omaan määräysvaltaansa.


title: Unto Varjonen

text: Varjosen puoluesihteerikautena sosiaalidemokraatit varmistivat valtansa SAK:ssa, osuuskauppaliikkeessä ja TUL:ssä. Hänen puoluesihteerikautensa muistetaan erityisesti Taisteleva sosialidemokratia -kampanjasta, jonka aikana Varjonen yhdessä Yrjö Kilpeläisen kanssa kiinnitti kommunistisen sisäministerin Yrjö Leinon salonkivaunuun kampanjan tunnuslauseen Jo riittää. Tapahtuma jatkui sosiaalidemokraattien kannalta menestyksekkäisiin vuoden 1948 eduskuntavaaleihin.


title: Unto Varjonen

text:
Varjonen luopui puoluesihteerin paikasta vuoden 1946 ylimääräisessä puoluekokouksessa ja siirtyi rautatiehallituksen tariffiosaston johtajaksi. Suomen Sosialidemokraatin päätoimittajaksi Varjonen valittiin vuonna 1947.. Vuosina 1949–1950 hän toimi Fagerholmin hallituksen salkuttomana ministerinä. Vuosina 1953–1954 Varjonen oli Suomen pankin johtokunnan jäsen. Hieman ennen 1954 tapahtunutta kuolemaansa hän ehti siirtyä Kansainvälisen jälleenrakennuspankin palvelukseen Skandinavian osaston varajohtajaksi.Omalla ninellä :
Salanimellä "Niilo Lavio":


title: Ulkokorva

text: Ulkokorva ("auris externa") käsittää korvan osista korvalehden ja korvakäytävän. Muita korvan osia ovat välikorva ja sisäkorva. Korvakäytävä kuljettaa ilmassa paineaaltoina kulkevat äänet tärykalvolle, jossa ääni muuttuu mekaaniseksi tärykalvon värähdellessä. Ulkokorvan tehtävänä on kerätä ääniaaltoja ilmasta korvakäytävään. Joillakin lajeilla korvalehden merkitys on suurempi kuin toisilla.


title: Seven Network

text: Seven Network (puhekielessä Channel Seven tai Seven) on kaupallinen televisiokanava Australiassa, jonka omistaa Seven West Media Limited. Se juontaa juurensa vuoteen 1956, jolloin ensimmäiset VHF7-taajuudella lähettäneet tv-asemat perustettiin Melbourneen ja Sydneyyn. Vuodesta 2007 lähtien Seven Network on ollut Australian katsotuin televisiokanava.


title: Seven Network

text: Kanavan päästudiot sijaitsevat Jones Bay Wharfissa Pyrmontissa, Sydneyssä. Uutisstudio sijaitsee Martin Placessa ja suurin tuotantolaitteisto Eppingissa, Sydneyssä. Lähetyssignaali tulee digitaalisesta lähetyskeskittymästä Melbourne Docklandsista.


title: Psykologismi

text: Psykologismi on 1800-luvulla vallinnut ajattelutapa, jonka mukaan psykologialla voi selittää muita, mutta ei psykologisia ilmiöitä. Yleisimmät psykologismin lajit ovat looginen ja matemaattinen psykologismi.


title: Psykologismi

text: Loogisen psykologismin mukaan logiikan lait perustuvat psykologisiin lakeihin. Se siis katsoi, ettei logiikka ole itsenäinen tieteenala. Edmund Husserl vastusti psykologismia siksi, että hän katsoi logiikan lakien olevan universaaleja, eivätkä ne voisi siksi perustua psykologian kontingentteihin lakeihin.


title: Tekko

text: Tekko (myös Tekkō, ) on yksi Ryūkyū kobujutsun aseista. Se on eräänlainen nyrkkirauta. Se on pienin kobujutsuaseista ja tuo täten taistelijat lähemmäksi toisiaan. Tekot voidaan periaatteessa tehdä mistä tahansa kovasta materiaalista, mutta yleensä ne valmistetaan alumiinista, raudasta, teräksestä tai puusta.


title: Tekko

text: Tekko syntyi luultavasti siten, että eräs bushi oli käyttänyt hevosenkenkää aseena yllätyshyökkäystä vastaan. Tästä myöhemmin kehitettiin yksinkertainen ja tehokas käsiase. Se sai nopeaa suosioita helppona, pienenä, mutta silti vaarallisena aseena.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakymppi () on Marvel-kustantamon luoma superroisto, jonka ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisessa "Daredevil" -lehden numerossa 131 (maaliskuu 1976). Hahmon loivat Marv Wolfman ja John Romita Sr. (hahmon piirsi ensiesiintymiseen kuvittaja Bob Brown). Napakymppi nähdään Daredevilin arkkivihollisena.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakymppi on psykopaattinen salamurhaaja, jonka yleensä työllistää rikollispomo Wilson Fisk. Vaikka Napakympillä ei ole yliluonnollisia voimia, hänen uskomattoman tarkka tähtäyksensä millä tahansa esineellä (kuten pelikorteilla tai mustekynillä) nostavat hänet samaan kastiin supersankareiden kanssa. Napakympin oikeaa nimeä ja taustatarinaa ei koskaan paljastettu, ennen Marvelin Netflix-sarjaa Daredevil. Daredevilin kolmannessa kaudessa napakympin oikeaksi nimeksi paljastui Benjamin Poindexter.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Käytännöllisesti katsoen mitään ei tiedetä salaperäisestä palkkatappajasta Napakympistä. Useita eri versioita hänen elämäkerrastaan on noussut esille, mutta jotkin ovat olleet Napakympin omia sepitelmiä. Amerikkalaisessa "Bullseye: Greatest Hits" minisarjassa (2004) Napakymppi saatiin kiinni ja häntä kuulusteltiin vankilassa. Yllättäen tavallisesti salaperäinen Napakymppi alkoikin kertoa elämäntarinaansa hänet vanginneille poliiseille.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakympin mukaan hän syntyi Bronxissa ongelmaperheeseen. Kertomuksen mukaan Napakympin ja hänen veljensä isä oli sadistinen luonne. Paetakseen todellisuutta Napakymppi vietti aikansa leikkien aseilla. Tuskastuneena 10-vuotiaan Napakympin veli sytytti erään kerran talon tuleen tappaakseen veljeksiä pahoinpitelevän isänsä. Tekonsa johdosta veljekset siirrettiin sijaiskotiin, jossa Napakymppi kiinnostui Baseballista.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Erinomaisena syöttäjänä hän eteni sarjassa korkealle, kunnes kyllästyi peliin. Hän pyysi ratkaisevan pelin aikana valmentajaltaan poispääsyä kentältä. Vastapuolen jäsenet pilkkasivat Napakymppiä pelkuriksi, jolloin tämän tappoi yhdellä syötöllä yhden suupalteista todeten sitten: "Napakymppi!" Luonnollisesti Napakymppi erotettiin joukkueesta ja hänet tuomittiin surmasta vankilaan.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Ei kuitenkaan ollut yllätys, että NSA kiinnostui miehen kyvyistä. Sadistinen Napakymppi löysikin itsensä tappaessaan vihollissotilaita rajan takana salaisissa tehtävissä. Erään tarinan mukaan Napakymppi oli kaukopartiossa linjojen takana, kun sissi yllätti hänet. Napakympin epäonneksi hänen kiväärinsä meni jumiin, joten Napakymppi heitti aseensa tappaen näin sissin pistimellään.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakympin tunteettomuus ja ylivertaiset kyvyt kuitenkin johtivat hänet aikaa myöten pois NSA:sta ja palkkatappaja saikin pestin harjoittamaan contria Nicaraguassa. Napakymppi kuitenkin huomasi, että contrat olivat epätoivoisen köyhiä, joten hän juonitteli sissit valtaamaan Kolumbian huumekartellien salakuljetuksessa käyttämän lentokentän.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Ilman kenttäänsä huumeparonit joutuivat neuvottelemaan Napakympin kanssa ehdoista, joilla käyttää kenttää. Ennen kuin minkäänlaisia sopimuksia ehti syntyä Tuomari saapui paikalle ja ryhtyi tulitaisteluun rikollisten kanssa. Napakymppi ja Tuomari ryhtyivät taisteluun, mutta jälkimmäinen ei onnistunut edes haavoittamaan vikkelää Napakymppiä.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Taisto päättyi kuitenkin ratkaisemattomana DEA:n saapuessa paikalle. Tuomari pakeni paikalta, mutta Napakymppi antautui DEA:n poliiseille ja sai näiltä käskyn (sekä puvun) soluttautua Kingpinin rikollisimperiumiin.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Tämän tarinan todenperäisyys on kuitenkin kyseenalainen. Minisarjan lopussa Napakymppi pakenee vankilasta ja pilkkaa vangitsijoitaan kertomalla suuren osan kertomastaan olleen valetta. Napakympin mukaan talon polttanut henkilö ei ollut hänen veljensä vaan hän itse. Selviää myös, että Napakymppi antoi vangita itsensä tahallisesti, jotta saattoi polttaa vankilan. Vankilassa pidettiin nimittäin hänen isäänsä, jonka Napakymppi jätti kuolemaan liekkeihin.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakympillä ei ole yliluonnollisia voimia. Hänellä on kuitenkin epätavallinen kyky muuttaa mikä tahansa objekti kuolettavaksi ammukseksi heittokykynsä ja -tarkkuutensa ansiosta. Heittokyky asettaakin hänet samalle tasolle supervoimakkaiden hahmojen kanssa. Napakymppi on esitellyt useaan otteeseen taitojaan, joista huikeimpia lienevät ihmisen kurkun auki viiltäminen heitetyn pelikortin avulla, irronneen hampaan sylkeminen läpi ihmiskallon, paperiliidokin heitto kaukaiselle talonkatolle ja murha kymmenien metrien päästä heitetyllä hammastikulla.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakymppi on kunnoltaan huippuvoimistelijan luokkaa. Hänen notkeutensa, refleksinsä, kestävyytensä ja nopeutensa ovat yhtä hyviä mitä huippuunsa asti treenatulla olympiavoimistelijalla. Eräs syy hänen epäluonnollisen tarkkaan käsikoordinaatiolleen lienee tavallisen ihmisen rajat ylittävä refleksitaso.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Lukuisten vammojen vuoksi Napakympin luut on vahvistettu tuhoutumattomilla adamantium-liuskoilla. Koko Napakympin selkäranka on päällystetty adamantiumilla. Vahvistukset lisäävät luonnollisesti kestävyyttä, mutta auttavat Napakymppiä suorittamaan akrobaattisia liikkeitä, jotka ylittävät tavallisen ihmisen rajoitukset (luiden murtumattomuuden vuoksi).


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakymppi on myös erinomainen lähitaistelija ja taitaa lukuisia taistelulajeja. Hän on yksi Marvel-universumin parhaimmista terä- ja käsiaseiden käsittelijöistä.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakymppi tutkii aina ennen iskua mahdollisimman tarkkaan vastustajansa historian, taidot ja henkilösuhteet ennen siirtymistä suoraan toimintaan. Täten Napakymppi kykenee ennakoimaan vastustajansa liikkeet hyvin tarkasti. Tämän lisäksi Napakympin maine erehtymättömänä palkkatappajana antaa hänelle henkisen yliotteen lukuisista vastustajista - seikka, jota Napakymppi ymmärtää käyttää aina edukseen.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakympillä on havaittu harvinainen punavihervärisokeus (protanopia), mutta haitasta ei liene sanottavammin rajoituksia Napakympille.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Ultimate Marvel -jatkumossa Napakymppi esitetään Benjamin Poindexter -nimisenä salamurhaajana. Hän työskenteli Kingpinille tämän ykkösluokan palkkatappajana, kunnes Elektra voitti Napakympin lähitaistelussa.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Ultimate Napakymppi käyttää normaalijatkumon vastaavaa enemmän naamioitumista iskuissaan (ensiesiintymisensä aikana hänet nähtiin naamioituneena poliisiksi).


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Napakymppi esiintyy Christopher Goldenin Daredevil-romaanissa "Predator's Smile" (ei julkaistu suomeksi).


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Näyttelijä Colin Farrell esitti Napakymppiä vuoden 2003 Daredevil-elokuvassa. Elokuvassa Napakympillä on irlantilainen tausta ja hänen perinteinen mustavalkoinen pukunsa on vaihtunut motoristimaisempaan suuntaan: korvakorut, trenssitakki, nahkahousut, musta pukinparta, tatuointeja ja ajeltu pää, jonka otsassa komeilee tähtäinristikko. Elokuvan julkaisun jälkeen sarjakuvien Napakymppi siirtyi samanlaiseen asuun, mutta on sittemmin palannut perinteisempään asuunsa - ainoastaan otsan arpi on jäljellä.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Elokuvassa Napakympin palkkaa rikollispomo Kingpin (Michael Clarke Duncan) tappamaan Elektran isän Nicholas Natchioksen. Sarjakuvien tapaan Napakymppi tappaa tehtävän aikana Elektran, jonka johdosta Daredevil jäljittää tappajan läheiseen kirkkoon. Siellä Daredevil heittää Napakympin ulos ikkunasta, mutta elokuvan lopussa näemme, miten tappaja makaa siteillä sairaalasänkyyn sidottuna.


title: Napakymppi (sarjakuvahahmo)

text: Wilson Bethel näytteli Benjamin ”Dex” Poindexteriä Netflix-sarjan "Daredevil" kolmannella tuotantokaudella. Poindexter oli yksi FBI-agenteista, jotka suostuivat vapauttamaan Wilson Fiskin vankilasta ja suojelemaan tätä vastineeksi siitä, että Fisk suostuu paljastamaan heille rikollisten nimiä. Poindexter on henkisesti epävakaa ja hänellä on pakkomielle naiseen nimeltä Julie, mutta rauhoittelee itseään kuuntelemalla nauhoitteita lapsuutensa terapiakäynneistä. Fisk manipuloi Poindexterin myös sarjamurhaamaan hänen vihollisiaan ja naamioitumaan Daredeviliksi tuhotakseen tämän maineen. Poindexter ei koskaan sarjan aikana käytä nimeä Napakymppi, mutta hänellä on tämän tunnusomainen täydellinen tähtäyskyky. Kun Fisk lopulta järjestää Julien kuolemaan, Poindexter yrittää kostaa Fiskille, joka murtaa hänen selkänsä. Lopulta Poindexter pidätettiin ja kirurgit yrittävät korjata hänen selkäänsä. Herättyään leikkauksen jälkeen, hänen silmistään heijastui Napakympin tunnus.


title: Pat Cox

text: Pat Cox (s. 28. marraskuuta, 1952, Dublin, Irlanti) on irlantilainen liberaalipoliitikko ja entinen tv-journalisti. Hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1989–2004 ja sen puheenjohtajana vuosina 2002–2004. Josep Borrell valittiin hänen seuraajakseen.


title: Pat Cox

text: Vuonna 2004 Pat Cox sai Kaarle Suuren palkinnon ansioistaan Euroopan asioiden edistämisessä.


title: Luonnolliset yksiköt

text: Luonnolliset yksiköt ovat joukko luonnon peruspiirteisiin perustuvia fysiikan yksikköjärjestelmiä. Luonnolliset yksiköt nimensä mukaisesti perustuvat luonnon ominaisuuksiin eikä mihinkään ihmisen rakennelmaan kuten SI-järjestelmä. Tunnetuimmat näistä yksiköistä ovat Planckin yksiköt, joita usein nimitetään luonnollisiksi yksiköiksi, vaikka muitakin on kehitetty. Planckin yksiköt on ainoa vapaanavaruuden ominaisuuksiin perustuva järjestelmä, sillä muissa järjestelmissä käytetään hiukkasten, objektien tai prototyyppien ominaisuuksia.


title: Luonnolliset yksiköt

text: Kuten muissakin järjestemissä luonnollisissa yksiköissä on perusyksiköt ja niistä johdettuja johdannaisyksiköitä. Perusyksiköt ovat pituus, massa, aika, lämpötila, ja sähkövaraus. Lämpötilan ja sähkövarauksen perustuvuudesta on kuitenkin muitakin mielipiteitä.


title: Luonnolliset yksiköt

text: Planckin yksiköiden lisäksi luonnollisiin yksiköihin kuuluvat:


title: Jänkä

text: Jänkä voi viitata seuraaviin:


title: Uskontopsykologia

text: Uskontopsykologia on uskonnollisen toiminnan ja käyttäytymisen psykologista tutkimusta.


title: Jänkä (lehti)

text: Jänkä on lappilainen kulttuurilehti. Lehden ensimmäinen numero oli syysnumero vuodelta 2005. Julkaisijana toimii Jänkä ry. Lehden päätoimittaja on Paula Alajärvi.


title: Jänkä (lehti)

text: Lehden teemana on lappilainen kulttuuri koko laajuudessaan. Lehti pyrkii välttämään elitististä leimaa julkaisemalla artikkeleita lähtökohtanaan lappilaisuus ja lappilainen kansankulttuuri. Lehden numeroissa on käsitelty muun muassa saamelaista musiikkia, teatteriseurueita ja lappilaisia taiteilijoita. Lehdessä julkaistaan myös runoja, sarjakuvia ja kolumneja. Kirjoittajana on ollut muun muassa taiteilija Erkki Alajärvi.


title: Jänkä (lehti)

text: Lapin taidetoimikunta myönsi lehdelle vuoden 2011 taidepalkinnon. Vuonna 2012 lehti sai Kulttuurilehtien laatupalkinnon.


title: Mircea Eliade

text: Mircea Eliade (13. maaliskuuta 1907 Bukarest – 22. huhtikuuta 1986 Chicago) oli romanialainen uskontotieteilijä, kirjailija, filosofi ja Chicagon yliopiston professori.


title: Mircea Eliade

text: Eliaden ajatteluun vaikuttivat mm. uskontotieteilijät Rudolf Otto ja Gerardus van der Leeuw. Hänen uskontotieteelliset tutkimuksensa koskivat mm. joogaa, šamanismia ja varhaiskantaisia uskontoja ja lineaarista ja syklistä aikakäsitystä. Hänen metodinsa oli vertaileva uskontotiede ja uskontofenomenologia. Tieteellisen työn ohella Eliade toimi myös lehtimiehenä ja kirjailijana. Mircea Eliaden teoksia on suomentanut Teuvo Laitila.


title: Mircea Eliade

text: Uskontofenomenologian tarkoitus on tutkia uskonnollisia kokemuksia ja ymmärtää uskonnollisen kokemuksen ominaispiirteitä. Sen tarkoituksena ei ole ensisijaisesti selittää niitä vaan pyrkiä tutkimaan millaisena uskonnollinen ihminen uskonnolliset kokemukset kokee. Kyseessä on ihmistieteiden metodologiaan kuuluva ymmärtämisen metodi.


title: Mircea Eliade

text: Mircea Eliade tarkastelee kirjoissaan ikuisen paluun myyttiä. Eliaden mukaan eripuolella maailmaa vaikuttavia myyttejä yhdistävä tekijä on "ikuinen paluu".


title: Mircea Eliade

text: Mircea Eliade on kuuluisa käsitteiden pyhä ja profaani eli arkipäiväinen tuomisesta uskontotieteeseen.


title: Mircea Eliade

text: Uskonnollinen ihminen saavuttaa rituaalin avulla kokemuksen pyhyydestä ja pitää tätä pyhää varsinaisena todellisuutena. Pyhä todellisuus on myyttistä todellisuutta, joka tavoitetaan rituaalin eli uskonnon harjoittamisen avulla. Uskonnollinen todellisuuskäsitys on siis myyttinen ja se todellistuu rituaalissa ja on ymmärrettävissä vain sen kautta. Rituaalin kautta myös havaittava maailma voidaan pyhittää, jolloin se koetaan uskonnollisesti merkityksellisenä. Rituaalissa myytti konkretisoituu ja "myyttinen alkuaika" palaa osaksi nykyhetkeä.


title: Erkki Alajärvi

text:
Erkki Olavi Alajärvi (1. marraskuuta 1942 Rovaniemi – 5. maaliskuuta 2015) oli lappilainen taiteilija ja kuvanveistäjä. Hän kilpaili myös painissa.
Alajärvi käytti veistoksissaan usein materiaalina puuta. Hänet tunnetaan myös lavastajana muun muassa Velho-oopperasta, sekä kirjailijana. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluvat omakustanteiset "Mateenlänget"-esseekokoelma sekä "Peilin syy" -runoteos. Vuonna 2008 Alajärvi toimitti ja kuvitti runokokoelman "Raskaan sarjan runoja". Kirjassa on runoja ja aforismeja häneltä ja entisiltä painijoilta Pertti Ukkola, Tomas Johansson, Eero Suvilehto, Osmo Hekkala ja Aleksandr Karelin.


title: Erkki Alajärvi

text: Painissa Alajärvi saavutti kreikkalais-roomalaisen tyylin SM-kultaa vuonna 1966 ja SM-hopeaa vuonna 1972. Hän edusti urallaan Helsingin Jyryä, Lapin Veikkoja ja Viipurin Voimailijoita.


title: Erkki Alajärvi

text: Alajärvelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke 2013.


title: Full HD

text: Full HD on merkintä tai markkinointitermi, jolla teräväpiirtotelevisiot määritellään kuuluvaksi niihin näyttöihin, jotka yltävät 1920 x 1080 pikselin tarkkuuteen (1080i ja 1080p). Merkinnästä käytetään myös vastaavaa suomenkielistä nimitystä täysteräväpiirto. HDTV:n tarkin nykyinen kuvatarkkuus sisältää 2 073 600 pikseliä. Kuvaformaatti 1080p antaa parhaimman käsityksen täysteräväpiirron tarkkuudesta. Kuva on käytännössä yhtä tarkkaa kuin 1080i, joka on saman kuvatarkkuuden lomitettu kuva. 1080p:tä pidetään standardina filmille kuvatun materiaalin (muun muassa useimmat elokuvat) levityksessä täysteräväpiirtoisena HDTV:ssä. Televisioiden ja videotykkien kohdalla Full HD:llä tarkoitetaan, että laite pystyy näyttämään 1920x1080 tarkkuuden kuvaa ilman skaalausta. Kyseiset laitteet voivat toistaa siis 1080i- ja mahdollisesti 1080p-tarkkuuden videota. Yleensä Full HD -termiä käytetään HD ready -termin kanssa, jolloin laitteen HD ready -ominaisuuksien lisäksi kuluttajalle selviää, että laite voi toistaa 1920x1080 tarkkuuden videota.


title: Full HD

text: Videokameroissa ja digikameroissa Full HD -termiä käytetään kuvaamaan kameran mahdollisuutta kuvata 1080i- ja mahdollisesti myös 1080p-materiaalia.


title: Full HD

text: Digitaalisessa lähetyksessä eli DVB-standardissa 1080p-kuvan virkistystaajuudet on määritelty 24, 25 ja 30 ruutuun per sekunti. Kuvan viemän kaistanleveyden takia vielä ei ole määritelty 50 tai 60 ruudun kuvanpäivitystä, vaan nämä saattavat tulla käyttöön parempien pakkausalgoritmien ja siirtoteiden kehityksen myötä. PAL-standardin SDTV:ssä kuva päivitetään Euroopassa lomitetettuna 50 kertaa ja on siten sulavampi kuin filmille kuvattu 24 kertaa päivittyvä kuva. Lomitetun kuvan on yleisesti havaittu toimivan paremmin urheilulähetyksissä, joissa kuvataan liikettä tai kamera on paljon liikkeessä.


title: Full HD

text: Jotkin elokuvat, kuten , Klik! ja muutamat sarjat on kuvattu suoraan täysteräväpiirron 1080p-digitaaliformaatissa ja myös leikattu siinä muodossa. 35 mm:n filmin tarkkuus ylittää 1080p:n tarkkuuden, vaikka filmin ja digitaalikuvan laatua onkin vaikeaa verrata suoraan keskenään. Kuvan laatu riippuu myös HDTV:ssä yleisesti käytetyn MPEG-2- tai MPEG-4-pakkausalgoritmien tuottamasta bittivirran määrästä.


title: Kalevan kisat 2006

text: Kalevan kisat 2006 järjestettiin Jyväskylässä 21.–23. heinäkuuta.


title: Kalevan kisat 2006

text: Kisat järjesti Jyväskylän Kenttäurheilijat (JKU). Kisojen kokonaisbudjetti oli noin 700 000 euroa ja lopullinen tulos 20 000 euroa voitollinen. JKU maksoi kisojen järjestelyoikeudesta Suomen Urheiluliitolle 132 000 euroa. Katsojia Harjun urheilukentällä oli kolmen päivän aikana yhteensä noin 19 000.


title: Kalevan kisat 2006

text: Kisoihin otti osaa noin 700 urheilijaa ja Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.


title: Frédéric Passy

text: Frédéric Passy (20. toukokuuta 1822, Pariisi Ranska – 12. kesäkuuta 1912 Neuilly-sur-Seine Ranska) oli ranskalainen poliitikko, joka omisti koko elämänsä rauhanaatteelle. Hänelle myönnettiin ensimmäinen Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1901.


title: Frédéric Passy

text: Passy syntyi sukuun, jonka jäsenet olivat loistaneet politiikassa ja tieteen maailmassa. Hänen setänsä Hippolyte Passy oli kuningas Ludvig Filipin (1830–1848) sekä Napoleon III:n (1848–1852 hallituksen ministerinä. Frédéric Passy opiskeli juristiksi ja hänestä tuli korkeimman hallinto-oikeuden (Conseil d'État) virkamies ennen antautumistaan sanomalehtityölle. Hän palasi myös yliopistomaailmaan opiskelemaan kansantaloutta ja hänestä tuli vuonna 1857 ekonomisti.


title: Frédéric Passy

text: Passy saavutti mainetta esseistään ja Montpellier’n yliopiston luennoistaan kokoamallaan teoksella "Leçons d'économie politique". Siinä hän julistautui vapaakaupan puolestapuhujaksi ja Richard Cobdenin seuraajaksi. Vuonna 1877 hänet valittiin jäseneksi tieteelliseen seuraan "Académie des sciences morales et politiques", joka on yksi "Institut de Francen" viidestä akatemiasta.


title: Frédéric Passy

text: Samaan aikaan kun Passy toimi "Le Temps" -sanomalehdessä erityisen voimakkaasti estääkseen Preussin ja Ranskan välisen sodan, hän perusti "Kansainvälisen liiton rauhan puolesta" ("Ligue Internationale de la Paix") -järjestön 1867. Vuonna 1870 hän perusti "Kansakuntien välisen sovitteluyhdistyksen" ("Société d'arbitrage entre les Nations"), joka oli tavallaan Kansainliiton ja etenkin Yhdistyneiden Kansakuntien edeltäjä. Tämän jälkeen vuonna 1889 hän perusti "Kansainvälisen unionin rauhan puolesta" ("Union Internationale pour la paix"), jonka tarkoituksena oli lähentää poliittisesti Ranskaa ja Britanniaa.


title: Frédéric Passy

text: Passy valittiin kansanedustajaksi vuosien 1881 ja 1885 vaaleissa. Hän ei tullut valituksi enää vuonna 1889, koska vastusti Jules Ferryn kolonialistista politiikkaa. Hän jäi historiaan myös kansanedustajana, joka halusi kieltää sodat. Hänen aikaansaannoksenaan oli myös työntekijät hyvin huomioiva työtapaturmalaki.


title: Frédéric Passy

text: Vuonna 1888 hän johti ranskalaisten kansanedustajien delegaatiota kokouksessa, josta tuli historiallinen. Hän tapasi William Randal Cremerin (Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1903), joka johti Britannian parlamentin delegaatiota. Tämän kokouksen seurauksena Ranskan, Britannian, Italian, Espanjan, Tanskan, Unkarin, Belgian ja Yhdysvaltojen edustajat perustivat "Parlamenttien välisen liiton" ("Union interparlementaire" (UIP), "Inter-Parliamentary Union" (IPU)). Frédéric Passy valittiin uuden järjestön ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.


title: Frédéric Passy

text: Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon yhdessä Punaisen Ristin perustajan, sveitsiläisen Henri Dunant'n kanssa 10. joulukuuta 1901. Palkinto myönnettiin tuolloin ensimmäisen kerran.


title: The Warriors EP, Volume 2

text: The Warriors EP, Volume 2 on yhdysvaltalaisen rockyhtye P.O.D.:n kolmas EP. Se julkaistiin vuonna 2005 ennen yhtyeen kuudetta studioalbumia Testifyä. EP sisälsi muun muassa kappaleiden "Wildfire" ja "Boom" live-esitykset sekä kaksi Testify-levyn demoa.


title: Emanuel Granberg

text: Emanuel Granberg (vuoteen 1773 Gumse, 18. helmikuuta 1754 Vihanti – 1. elokuuta 1797 Oulu) oli suomalainen taidemaalari, erityisesti kirkkomaalari.


title: Emanuel Granberg

text: Granbergin isä oli Vihannin ensimmäinen kappalainen Michael Gumse. Granberg otti käyttöön äidinäitinsä sukunimen.


title: Emanuel Granberg

text: Granbergin teoksia on Kansallismuseossa. Hän on maalannut seuraavien kirkkojen maalaukset: Muhos 1773–1774, joka oli Emanuel Granbergin ensimmäinen suuri tilaustyö, Oulunsalo, Raahe, Vihanti 1787 ja Sotkamo 1787. Paltaniemen kuvakirkossa on hänen maalauksiaan, jotka on aiemmin kirjattu Mikael Toppeliuksen nimiin. Ne ovat kuitenkin osin tuhoutuneet ja menneet restauroinneissa pilalle.


title: Emanuel Granberg

text: Granbergin elämänvaiheita on Vihannin seurakunnan pyynnöstä tutkinut Paula Mäkelä. Granbergin maalauksista on Oulun taidemuseossa 46 lainattavaa diaa.


title: Sofiankatu

text: Sofiankatu (; ; ent. Itäinen Kirkkokatu) on lyhyt kävelykatu Helsingin historiallisessa keskustassa Kruununhaan kaupunginosassa, Leijonan ja Sarvikuonon korttelien välissä. Se päättyy pohjoisessa Aleksanterinkatuun ja etelässä Pohjoisesplanadiin ja siten yhdistää toisiinsa Senaatintorin ja Kauppatorin. Nykyään katu on vilkas turistikatu, ja sillä sijaitsee muun muassa panimoravintola.


title: Sofiankatu

text: Sofiankatu on ollut olemassa 1640-luvulta asti. Ruotsin vallan aikana sen nimenä oli Itäinen Kirkkokatu, ja se ulottui pohjoispäässään nykyiselle Hallituskadulle saakka. Johan Albrecht Ehrenströmin asemakaavassa vuonna 1812 katu lyheni nykyiseen noin sadan metrin mittaansa, kun sen entinen pohjoispää jäi Senaatintorin alle. Samalla se sai nykyisen nimensä keisari Aleksanteri I:n äidin Maria Fjodorovnan mukaan, joka oli syntyjään Württembergin prinsessa Sofia Dorotea Augusta.


title: Sofiankatu

text: Sofiankadun rakennuskanta edustaa tyylillisesti empireä. Kadun pohjoiskulmissa on kaksi Ruotsin vallan aikaista kauppiastaloa, jotka on laajennettu ja muutettu empiretyylisiksi 1800-luvun alussa: Leijona-korttelin puolella Helleniuksen talo ja Sarvikuono-korttelin puolella Sunnin talo. Kadun eteläkulmiin nousi 1830-luvulla kaksi Carl Ludvig Engelin suunnittelemaa rakennusta, joista Leijona-korttelin puoleinen oli Helsingin huvielämän keskus Hotelli Seurahuone. Sofiankadun nuorin rakennus, Lars Sonckin suunnittelema klassistinen Sofiankatu 4, valmistui vuonna 1913 Stockmannin tavaratalon rakennustarvikeosastoa varten; itse tavaratalo toimi Sarvikuono-korttelin toisella puolella Kiseleffin talossa.


title: Sofiankatu

text:
1900-luvun alussa Sofiankatu muuttui liikekadusta virastokaduksi. Hotelli Seurahuoneesta tuli vuonna 1913 Helsingin kaupungintalo, ja kaupungin virastot ottivat nopeasti haltuunsa kaikki sen viereiset rakennukset. Stockmannin tavaratalo muutti pois Sarvikuonon korttelista vuonna 1930, ja sen entinen rakennustarvikeosasto Sofiankatu 4:ssä muuttui Helsingin pääpoliisiasemaksi.
Arkkitehti Gunnar Taucherin suunnitteleman Kaupungintalon peruskorjauksen yhteydessä vuonna 1931 kadun yli rakennettiin Huokausten sillaksi sanottu ylikulkusilta, joka purettiin kun Kaupungintaloa seuraavan kerran kunnostettiin 1960-luvulla.


title: Sofiankatu

text: Suurimman osan 1900-lukua Sofiankadun varrella oli pelkästään toimistoja, ja kadun yleisilme oli hyvin hiljainen. Katu alkoi kuitenkin jälleen elävöityä vuosisadan lopulla: pääpoliisiasema siirtyi 1980-luvulla Pasilaan, ja vuonna 1995 Helsingin kaupunginmuseo sai käyttöönsä sen entisen talon. Kaupunginmuseon yhteydessä toimii myös elokuvateatteri Kino Engel. Kaupunginmuseon ja elokuvateatterin lisäksi kadun varrella on nykyisin antikvariaatti ja ravintoloita. Rakennusten ylemmissä kerroksissa on edelleen kaupungin virastoja, ja Sofiankadulta on käynti myös kaupungintalokorttelin keskellä olevaan valtuuston istuntosaliin. Sofiankatu muutettiin museokaduksi vuonna 1998. Katu jaettiin kolmeen osaan, joista kukin päällystettiin ja kalustettiin eri aikakauden tyylillä. Museo lakkautettiin osana Torikorttelit-uudistusta.


title: Päivi Tikkanen

text: Päivi Marja Sinikka Tikkanen (o.s. Kunttu, s. 19. tammikuuta 1960 Savitaipale) on suomalainen kestävyysjuoksija.


title: Päivi Tikkanen

text: Tikkasella on yhteensä 22 ratamatkojen Suomen mestaruutta Kalevan kisoista joista 10 tuli peräkkäin 3 000 metrin juoksusta. Lisäksi hänellä on neljä Suomen mestaruutta maastojuoksussa ja yksi puolimaratonilla. Himmeämpiä mitaleita Suomen-mestaruuskilpailuista hänellä on 24 kappaletta ja henkilökohtaisia SM-mitaleita yhteensä 49 kappaletta. Vielä 41-vuotiaana vuonna 2001 hän juoksi pronssille Kalevan kisoissa 5 000 metrillä. Tikkanen on eniten mitaleita ja Kalevan malja -pisteitä kerännyt yleisurheilija. Suomi–Ruotsi-maaotteluun Tikkanen osallistui 16 kertaa joissa kertyi yhteensä 27 kilpailua.


title: Päivi Tikkanen

text: Kansainvälisellä tasolla Tikkanen menestyi parhaiten 3 000 metrin juoksussa josta hänellä on neljäs sija Tokion MM-kisoista 1991 ja kuudes sija Splitin EM-kisoista 1990. Tokion MM-kisoissa Tikkanen juoksi vieläkin voimassa olevan Suomen ennätyksen 8.41,30. Puolimaratonin MM-kisoissa 1992 Tikkanen sijoittui sijalle 13. Vuonna 1989 hän voitti Berliinin maratonin silloisella Suomen ennätys -ajalla 2.28.45.


title: Päivi Tikkanen

text: Tikkanen edusti Viipurin Urheilijoita ja häntä valmensi myös kestävyysjuoksijana tunnettu miehensä Esa Tikkanen.


title: Sau-Herra

text: Gabriel Kaleb Savukoski eli Sau-Herra (27. syyskuuta 1879 Sodankylä – 20. heinäkuuta 1929 Savukoski) oli kauppias ja maanviljelijä Gabriel Halosen eli "Sau-Kaaperin" ja tämän vaimon Susanna Hannulan poika.


title: Sau-Herra

text: Kaleb kävi alkeiskoulun Sodankylässä, pääsi vuonna 1900 ylioppilaaksi Oulun Lyseosta ja jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa. Helsingissä hän tutustui moniin merkkihenkilöihin kuten Eino Leinoon, Jean Sibeliukseen ja Hella Wuolijokeen.


title: Sau-Herra

text: Kaleb palasi Helsingistä loppututkintoa suorittamatta isännöimään kotitilaansa, ja alkoi toimia aktiivisesti paikallisten asioiden ajamisessa. Hän oli aloitteen tekijänä, kun Pelkosenniemi ja Savukoski erotettiin Sodankylästä omiksi kunnikseen 1916. Samoin hän myötävaikutti siihen, että rautatie rakennettiin Kemistä Rovaniemelle. Hän myös rakennutti omalla kustannuksellaan Pelkosenniemen ja Savukosken välille maantien, joka ei ollut yhteydessä muuhun sen ajan tienverkkoon Lapissa.


title: Sau-Herra

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Kalebin eli Sau-Herran talo palveli etappipaikkana Muurmannin ratatyömaalta länteen paenneille saksalaisille ja itävaltalaisille sotavangeille. Länteen opastettuja vankeja mainitaan olleen 400. Tämän toiminnan takia hän joutui joksikin aikaa vangituksi vuosina 1916 ja 1917.


title: Sau-Herra

text: Sau-Herra kuoli äkillisesti omaan saunarantaansa heinäkuussa 1929. Hän oli kuollessaan pahoin velkaantunut, mutta hänen leskensä Kristiina ("Alatalo Kristiina Susanna", naimisissa Kaleb Savukosken kanssa vuodesta 1916) onnistui pelastamaan talon pakkohuutokaupalta. Se kuitenkin tuhoutui Lapin sodan aikana syksyllä 1944, kun saksalaiset polttivat Savukosken.


title: Élie Ducommun

text: Élie Ducommun (19. helmikuuta 1833 – 7. joulukuuta 1906) oli sveitsiläinen toimittaja, joka sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1902 yhdessä Charles-Albert Gobat'n kanssa.


title: Élie Ducommun

text: Ducommun oli Geneven kantonin kansleri vuosina 1862–1865. Hän on Genevessä 1867 perustetun Rauhan ja vapauden puolesta -liiton ("Ligue de la paix et de la liberté") perustajajäsen.


title: Élie Ducommun

text: Hän sitoutui jo hyvin nuorena vapaamuurarijärjestöön liittyessään sen jäseneksi 24-vuotiaana 11. huhtikuuta 1857. Hän kohosi nopeasti oman loosinsa "La Prudence" puolestapuhujaksi, ja myöhemmin hän johti myös koko Sveitsin vapaamuurarijärjestön toimintaa.


title: Élie Ducommun

text: Vuonna 1891 hänet valittiin kansainvälisen rauhanjärjestön ("Bureau international de la paix") johtajaksi, ja näin hänen työpisteensä siirtyi Berniin.


title: Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

text: 30. alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Yhdysvaltain Vailissa, Coloradossa 29. tammikuuta – 12. helmikuuta 1989.


text: Isäntämaa


title: Tšarkka

text: Tšarkka, sarkka (чарка), suom. 'votkakuppi', on venäjän kielessä lasia ja kuppia tarkoittavan sanan tšara (чара) diminutiivi, joka tarkoittaa votkakuppia. Tšarkan diminutiivi tai hellyyttelymuoto on vuorostaan tšarotska (чарoчка). Isokokoinen tšarkka onkin tšara ja pienikokoinen on tšarotska.


title: Tšarkka

text: Votkakupin ohella tšarkka oli myös vanha votkamitta, tilavuudeltaan 143,5 ml 1800-luvun loppupuolelle saakka, jolloin se pieneni 123 ml:aan eli 1/100 vedroksi.


title: Tšarkka

text: Venäjänkielen sana чарка (čárka) on lainattu translitteroituna monelle kielelle. Sanakirjoissa sanaa näkee harvoin, mutta se tunnetaan antiikkia käsittelevässä kirjallisuudessa, antiikkikaupoissa ja –huutokaupoissa. Usein se käännetään votka- tai ryyppykupiksi. Sana ei myöskään ole juuri käytössä nykyvenäjässä.


title: Tšarkka

text: Sarkan merkitys on suomen kielessä muuttunut:


title: Tšarkka

text:
a) Suomen sanojen alkuperä, Etymologinen Sanakirja osa 3, SKS Helsinki 2000.
sarkka 'pikari, ryyppylasi', rinnakkaismuoto sarkku 'pikari, pieni mitta-astia'
ven. Čárka `pikari, ryyppylasi; pieni mitta´, inkerin karajalassa tšarkka 'ryyppylasi, pikari', virossa sarka 'viinapikari, (viina)mitta'.


title: Tšarkka

text:
b) Nykysuomen sanakirja, Viides Osa, SKS, WSOY Porvoo 1961
sarkka, vars. ylät. tuoppi, kannu, haarikka. Hopeainen, lasinen, puinen s. S. viiniä, olutta. Yhdyssanoissa juomas.; hopea-, puus.; olut-, viinis.


title: Tšarkka

text: Venäjän ”чарка” on 1700- ja 1800-luvuilla käännetty sarkaksi. Nykysuomen sanakirja antaa sarkalle kuitenkin merkityksen ”tuoppi, kannu, haarikka” ja yhdistää käytön viiniin ja olueen. Tästä syystä käytetään kirjassa muotoa tšarkka. (Vertaa Välskärin Kertomukset alla) Zacharias Topelius; Fältskärns berättelser / Tredje cykeln / flyktningen "Gif karlarne en tscharka brännvin, och skicka dem till Moskva; de kunna vara oss till nytta",Juhani Ahon suomennos: Välskärin kertomuksia, Kolmas osa, pakolainen." Antakaa miehille sarkka paloviinaa ja lähettäkää heidät Moskovaan; he voivat olla meille hyödyksi."


title: Avarrus

text: Avarrus on kotimaisen ambient-projektin Jääporttien kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 21. joulukuuta 2006.


title: Avarrus

text: Albumin kansien pastellivärimaalaukset on tehnyt Mindy M. Heinonen.


title: Indikaattorilaji

text: Indikaattorilaji eli ilmentäjälaji on eliölaji, jonka sietoisuus on kapea-alainen, joten sen levinneisyydessä tapahtuvien muutosten avulla voidaan tehdä luotettavia päätelmiä ympäristön voinnista ilman kalliita tutkimuslaitteita.


title: Indikaattorilaji

text: Esimerkkejä hyvistä indikaattorilajeista ovat ravut, joihin veden happamuus vaikuttaa negatiivisesti, ja rahkasammalet, joihin veden happamuus vaikuttaa positiivisesti.


title: Indikaattorilaji

text: Indikaattorilajeja käytetään yleisesti myös luonnontilaisuuden ja suojeluarvon mittareina. Esimerkiksi metsien lahopuun määrälle herkkien kääpien avulla voidaan arvottaa alueiden suojeluarvoa myös muun lahopuista ja vanhoista luonnonmetsistä riippuvaisen lajiston kannalta.


title: Extraterrestrial (albumi)

text: Extraterrestrial on säveltäjä Max Savikankaan ensimmäinen sävellyslevy (UUCD102). Se ilmestyi joulukuussa 2003. "Extraterrestrial" on kaksois-CD, jonka ensimmäinen levy koostuu Savikankaan soitinsävellyksistä ja toinen elektroakustisesta musiikista. Soitinmusiikin esittää Uusinta-kamariyhtye.


title: Extraterrestrial (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Max Savikangas.


title: Luettelo saksofonisteista

text: Tämä on luettelo saksofonisteista.


title: Galeria Valeria

text: Galeria Valeria (kuoli 315) oli Rooman keisarin Diocletianuksen tytär. Hän oli naimisissa keisari Galeriuksen kanssa.


title: Galeria Valeria

text: Hänen alkuperäinen nimensä oli Valeria, ja hänen äitinsä oli Diocletianuksen vaimo Prisca. Valeria meni naimisiin Galeriuksen kanssa vuonna 293. Diocletianus loi tetrarkiaksi kutsutun järjestelmän, jossa Roomaa hallitsivat kaksi keisaria ja heidän kaksi apukeisariansa. Diocletianus oli valinnut Galeriuksen apukeisarikseen eli caesariksi. Valerian ja Galeriuksen avioliiton oli tarkoitus pönkittää keisarien välistä suhdetta. Galerius erosi myös ensimmäisestä vaimostaan Valeria Maximillasta. Galeria Valeriaa on kuvailtu suvaitsevaisena kristittyjä kohtaan, kun taas hänen miehensä suhtautui heihin vihamielisesti ja oli osasyyllinen kristittyjen vainoihin.


title: Galeria Valeria

text: Galeria Valeria sai arvonimen "augusta" ja "mater castrorum" vuoden 308 marraskuussa. Galeria Valerian ja Galeriuksen avioliitto ei tuottanut yhtäkään lasta, mutta Galeria adoptoi aviomiehensä aviottoman pojan Candidianuksen.


title: Galeria Valeria

text: Kun Galerius kuoli vuonna 311 tuli Liciniuksesta uusi keisari. Hän otti Galeria Valerian ja hänen äitinsä Priscan huostaansa. Äiti ja tytär pakenivat kuitenkin Maximinus Daian luokse. Maximinuksen tytär oli nimittäin kihloissa Candidianuksen kanssa. Maximinus yritti kosia Galeriaa, mutta tämä ei suostunut, ja Maximinus antoi vangita hänet. Galeria Valeria lähetettiin vankeuteen Syyriaan, ja hänen omaisuutensa takavarikoitiin. Kun Maximinus kuoli, antoi Licinius määräyksen vangita Galeria Valerian, mutta tämä pääsi pakenemaan. Hän piileskeli vuoden ajan ennen kuin hänet löydettiin Thessalonikista. Väkijoukko vangitsi hänet, ja hänet mestattiin kaupungin torilla ennen kuin hänen ruumiinsa heitettiin mereen.


title: Bud O’Connor

text: Herbert William ”Buddy” O'Connor (21. kesäkuuta 1916 Montreal, Quebec, Kanada – 24. elokuuta 1977) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Hyökkääjänä pelanneen O'Connorin seurat olivat Montreal Canadiens ja New York Rangers National Hockey Leaguessa.


title: Ne bis in idem

text: Ne bis in idem on latinankielinen fraasi ja oikeusperiaate, joka tarkoittaa "ei kahdesti samassa (asiassa)". Sisällöllisesti se tarkoittaa prosessioikeudessa sitä, että samasta asiasta ei voida antaa kahta tuomiota eli tuomioistuin ei saa ottaa uudestaan käsiteltäväksi sellaista seikkaa, joka jo on lainvoimaisella päätöksellä ratkaistu. EU-kontekstissa fraasin merkitys on se, että sääntö estää toiseen kertaan tapahtuvan syyttämisen toisessa jäsenvaltiossa, jos yhdessä jäsenvaltiossa asia on jo saatettu lopullisesti päätökseen. Poikkeuksena tästä pääsäännöstä ovat eräät rikostyypit, muun muassa sotilas- ja virkarikokset.


title: Ne bis in idem

text: Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirja määrittää "ne bis in idem" -periaatteen seuraavasti:


title: Ne bis in idem

text: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on katsonut , että Suomessa veronkorotus on rangaistus, joten tilanteessa, jossa veronkorotus on määrätty, ei voida enää nostaa syytettä veropetoksesta. Sittemmin Suomen korkein oikeus on omaksunut tämän saman näkemyksen kahdessa ennakkoratkaisussaan kesäkuussa 2010. Vastaavasti Helsingin hallinto-oikeus on poistanut veronkorotuksen tapauksessa, jossa verovelvollinen oli aiemmin saanut rangaistuksen veropetoksesta.


title: Ne bis in idem

text: Ne bis in idem -periaate soveltuu myös pakkokeinojen käyttöön. Helsingin hovioikeus kumosi vangitsemispäätöksen katsoen, ettei henkilöä voitu vangita rikoksesta, josta hänet oli jo tuomittu ulkomailla rangaistukseen ja rangaistus oli siellä kärsitty.


title: At the Edge of Time (Uusinnan albumi)

text: At the Edge of Time on Uusinta-kamariyhtyeen kamarimusiikkilevy (UUCD101). Se ilmestyi tammikuussa 2004. Levyn teokset ovat (säveltäjä suluissa):


title: Hallittu hoitamattomuus

text: Hallittu hoitamattomuus on periaate, jolla ihmisen muokkaamaan ympäristön joidenkin osien annetaan tarkoituksella rehottaa.


title: Hallittu hoitamattomuus

text: Kaupunkien viheralueiden joidenkin osien annetaan tarkoituksella rehottaa. Jos koko aluetta hoidettaisiin kauttaaltaan huolellisesti, olisi lajisto niukkaa. Hallitun hoitamattomuuden tarkoituksena on kasvattaa lajien määrää kyseisellä alueella.


title: Hallittu hoitamattomuus

text: Esimerkkejä hallitusta hoitamattomuudesta on, että puistonurmikot leikataan pidemmäksi, puuston annetaan muodostaa tiheikköjä ja kelopuiden jättäminen puistoihin.


title: Hallittu hoitamattomuus

text:
Metsänhoidossa hallitulla hoitamattomuudella tarkoitetaan sitä, että aarin tai parin tiheiköitä jätetään yksi hehtaaria kohden taimikonperkaus-, harvennus- ja päätehakkuualoilla.
Riistatiheikkö pyritään sijoittamaan monimuotoisuuden kannalta luontevalle paikalle, kuten kosteikon lähelle. Tällöin myös hyönteiskannat hyötyvät siitä ja linnuilla on enemmän syötävää.
Lisäksi jätetään aliskasvoskuusia sinne, missä niistä ei ole haittaa kasvatettavalle puustolle. Etenkin linnut hyötyvät aliskasvoksista.


title: Hallittu hoitamattomuus

text: Hallittu hoitamattomuus hyödyttää paitsi luontoa ja ulkoilijoita, myös metsänomistajaa. Työmäärä on riistatiheikön verran pienempi ja metsämaisema pysyy monipuolisempana.


title: Nels Stewart

text: Nelson Robert ”Old Poison” Stewart (29. joulukuuta 1902 Montreal, Quebec – 21. elokuuta 1957) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Keskushyökkääjänä pelannut Nels Stewart edusti Montreal Maroonsia, New York Americansia ja Boston Bruinsia National Hockey Leaguessa. Hänen uransa kattoi vuodet 1925–1940 ja hän teki 324 maalia ja antoi 191 syöttöä 651 ottelussa.


title: Leo Palin

text: Leo Palin (s. 20. lokakuuta 1956 Helsinki, Suomi) on entinen tennispelaaja. Hän oli parhaimmillaan tenniksen maailmanlistalla sijalla 92 vuonna 1982. Nelinpelissä hän nousi rankingissa parhaimmillaan sijalle 111. Tämä tapahtui heinäkuussa vuonna 1986. Oikeakätinen Palin on 177 cm pitkä ja painoi peliurallaan 70 kiloa. Palin voitti urallaan yhden nelinpeliturnauksen ATP-tasolla ja ansaitsi rahaa pelaamalla 140695 Yhdysvaltain dollaria. Kaksinpelissä Palin oli kerran ATP-turnauksen finaalissa, mutta hävisi.


title: Leo Palin

text: Palin oli Suomen Davis Cup-joukkueessa vuosina 1976 ja 1978-86. Hän voitti kaksinpelin suomenmestaruuden ulkokentällä vuosina 1977 ja 1981, sekä sisäkentällä vuosina 1984-86. Nelinpelin suomenmestaruus tuli ulkokentällä vuonna 1983.


title: Kama (täsmennyssivu)

text: Kama tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bill Cowley

text: William Mailes ”Cowboy” Cowley (12. kesäkuuta 1912 Bristol, Quebec – 31. joulukuuta 1993) oli kanadalainen, varhaisen NHL:n parhaisiin luettava jääkiekkoilija. Keskushyökkääjä Cowley pelasi 13 kautta National Hockey Leaguessa seuroinaan St. Louis Eagles ja Boston Bruins.


title: Bill Cowley

text: NHL:ssä Cowleyn ottelukohtaisen pistekeskiarvoennätyksen 1,97 yhdellä kaudella ovat sittemmin ylittäneet vain Wayne Gretzky ja Mario Lemieux. Cowley ylti keskiarvoon kaudella 1943–1944.


title: Neuroteologia

text: Neuroteologia tutkii uskonnollisten kokemusten ja hermoston, erityisesti aivojen toiminnan korrelaatioita. Tutkimus tapahtuu laboratorioissa EEG- ja PET-tutkimuksina. Näissä tutkimuksissa on osoitettu, että aivot ja hermosto toimivat uskonnollisen kokemuksen aikana normaalista poikkeavalla tavalla.


title: Neuroteologia

text: Aldous Huxley käytti ensimmäisenä termiä "neuroteologia" romaanissaan "Island" (1962).


title: Neuroteologia

text:
Tri. Michael Persinger Laurentian yliopistosta Kanadassa pyrki 1980-luvulla tutkimuksissaan tuottamaan uskonnollisia kokemuksia ärsyttämällä ohimolohkoja magneettikentillä. Hän suunnitteli tätä varten kypärän, jonka tarkoituksena oli tuottaa "selittämättömiä" läsnäolokokemuksia. Vuonna 2003 näihin tutkimuksiin osallistui myös kuuluisa ateisti Richard Dawkins. Persingerin mukaan monet koehenkilöistä raportoivat selittämättömistä "läsnäolokokemuksista". Dawkins ei tällaisia tuntenut, vaikka olisi omien sanojensa mukaan halunnut sellaisen kokea. Persingerin mukaan ihmiset sijoittuvat tässä janalle, jonka toinen pää on täysin epäherkkä. Dawkins edustaa hänen mukaansa tätä epäherkkää päätä.
BBC: God on the Brain


title: Neuroteologia

text: Pehr Granqvist (2005) Uppsalan yliopistosta kritisoi Persingerin kokeiden tieteellisyyttä, mutta keskustelu heidän välillään jatkuu vilkkaana.


title: Neuroteologia

text: Andrew Newberg tutki fransiskaaninunnien ja buddhalaisten aivojen toimintaa syvän rukouksen tai meditaation aikana PET-laitteella. Tutkimuksissa kävi ilmi, että fransiskaaninunnien otsalohkot aktivoituivat rukouksen aikana, mutta päälakilohkon toiminta vaimeni, mikä Newbergin mukaan liittyy uskonnolliseen ajasta ja paikasta irrottautumisen tunteeseen ja Jumalan läsnäolon kokemuksiin. Samanlaisia aivotoiminnan muutoksia oli havaittavissa myös buddhalaisilla meditoijilla. Erona oli kuitenkin se, että nunnilla aktivoitui kielellinen alue aivoista, kun taas buddhalaisilla aktivoitui visuaalinen alue, mikä liittyy erilaisiin meditaatio- ja rukoilutapoihin. Epileptikot ovat alttiimpia tällaisiin kokemuksiin.


title: Neuroteologia

text: Luonnontieteellisesti suuntautuneet ajattelevat, että uskonnolliset kokemukset johtuvat aivojen toiminnasta. Andrew Newbergin mukaan hänen tutkimuksensa perusteella ei voi kuitenkaan arvioida uskonnollisten kokemusten "objektiivista totuudenmukaisuutta". Tutkimus ei hänen mukaansa pysty myöskään antamaan vastausta kysymykseen, onko ihmisellä kuolematon sielu tai onko Jumala olemassa. Se voidaan kuitenkin hänen mukaansa sanoa, että mikäli Jumala on olemassa, se pitää kokea aivojen välityksellä. Selvää on myös, että hengellinen elämä saa aivoissa aikaan biologisia muutoksia.


title: Neuroteologia

text: Anglikaanipiispa Stephen Sykesin mukaan tutkimuksen tulokset eivät osoita, että uskonnollisten kokemusten merkitys tai arvo pitäisi käsittää aikaisempaa vähäisemmäksi. Hän puhuu tutkimuksiin viitaten myös "uskonnollisesta lahjakkuudesta" ja ehdottaa, että ennemminkin tulisi olla kiinnostunut kaikesta uudesta tiedosta, mitä tutkimus saa selville. Professori Ramachandran ehdottaa lisäksi, että tulokset osoittavat vain, että Jumala saattaa olla rakentanut aivoihin "antennin", jotta olisimme vastaanottavaisempia hänelle.


title: Mana (voima)

text: Mana on jumalissa, ihmisissä, eläimissä ja esineissä piileväksi uskottu persoonaton yliluonnollinen voima. Mana voi olla hyvää tai pahaa, hyödyllistä tai vaarallista. Mana liittyy etenkin Melanesian ja Polynesian kansojen uskontoihin.


title: Mana (voima)

text: Manan käsite tuli länsimaissa esille ensimmäisen kerran 1800-luvulla keskusteluissa uskonnon alkuperästä. Sen jälkeen se rinnastettiin vastaaviin käsitteisiin esimerkiksi dakota- ja irokeesi-intiaaneilla. 1900-luvun alussa manan arveltiin olevan yleismaailmallinen ilmiö, joka oli kaikkien uskontojen taustalla, kunnes henkilöityneet voimat ja jumaluudet syrjäyttivät sen. Tämä käsitys on nykyisin kiistetty. Manaa ei pidetä yleismaailmallisena eikä persoonattomana, ja siihen uskominen liittyy erottamasti myös henkiin uskomiseen. Se on Melanesiassakin käytössä vain korkeimmin järjestäytyneiden yhteisöjen keskuudessa. Manan arvioidaan olevan symbolinen tapa ilmaista korkea-arvoisten ihmisten erityispiirteitä, ja se sanktioi heidän tekonsa ja selittää epäonnistumisensa.


title: Mana (voima)

text: Manan käsitteen toi Eurooppaan lähestyssaarnaaja ja antropologi Robert Henry Codrington lähinnä Banks Islandsilta pohjoisesta Vanuatusta ja esitteli sen teoksessaan "The Melanesians: Studies in Their Anthropology and Folk-lore" 1891.


title: Mana (voima)

text: "Manaa" käytetään myös monissa fantasiapeleissä. Peleissä "mana" edustaa yleensä erilaisiin loitsuihin käytettävää energiaa.


title: Mana (voima)

text: Ilmeisesti ensimmäinen kerta kun manaa käytettiin taikavoiman lähteenä, oli Larry Nivenin vuonna 1969 julkaistussa novellissa "Not Long Before The End". Kirjassa velhot käyttivät manaa loihtimiseen, kunnes tuloksena oli nykyinen maailma, jossa taikavoimia ei enää tunnettu. Kirja ymmärrettiin ekologisena vertauksena uusiutumattomista luonnonvaroista. Niven oli tutustunut termiin lukemastaan Peter Worsleyn Uuden-Guinean lastikultteja käsittelevästä kirjasta "The Trumpet Shall Sound".


title: Mana (voima)

text: Manan käsite löysi tiensä 1970-luvun Dungeons & Dragons -kopioihin (vaikka D&D:n loitsujärjestelmä oli erilainen). Ensimmäinen merkittävä tietokonepeli, joka käytti manajärjestelmää oli Ultima III (1983), tosin pelissä resurssin nimi oli "Magic Points". Dungeon Master -pelissä (1987) yksikön nimi oli jo "Mana Points".


title: Marcel Mule

text: Marcel Mule (24. kesäkuuta 1901, Aube Orne – 18. joulukuuta 2001, Hyère Var) toimi Pariisin konservatorion saksofoninsoiton professorina vuosina 1942–1968.


title: Marcel Mule

text: Yhdessä François Combellen, Paul Rombyn ja Jules Viardin kanssa Marcel Mule on ollut perustamassa saksofoninsoiton ranskalaista koulukuntaa.


title: Marcel Mule

text: Marcel Mule löysi saksofonin lisäksi pianon ja viulun ollessaan 8-vuotias. Hänen sotilassoittokunnan johtajana toiminut isänsä oli hänen ensimmäinen opettajansa. Mulea opetti myös Tasavaltalaiskaartin solisti François Combelle. Kun nuorimies suoritti asepalvelustaan Pariisissa sijaitsevassa tykistörykmentissä, hän käytti hyväkseen kaikki mahdollisuudet opintojensa täydentämiseen Pariisin konservatoriossa. Eritoten hän osallistui Georges Caussaden musiikin harmonian opetukseen.


title: Marcel Mule

text: Vuonna 1923 hän osallistui Tasavaltalaiskaartin soittokunnan pääsykokeeseen, suoritti sen hyväksyttävästi ja sai entisen opettajansa François Combellen solistin tehtävät. Hän toimi vuodesta 1928 lähtien jäsenenä Tasavaltalaiskaartin kvartetissa.


title: Marcel Mule

text: Hän jätti kuitenkin uransa Tasavaltalaiskaartissa vuonna 1936 perustaakseen Pariisin saksofonikvartetin, joka tunnetaan paremmin nimellä Marcel Mulen kvartetti. Kvartetti soitti erittäin paljon elokuvamusiikkia.


title: Marcel Mule

text: Mulen vanhin poika, vuonna 1926 syntynyt "Pol Mule" on huilisti ja kapellimestari. Hän toimii Antibesin kaupungin konservatorion johtajana. Nuorempi poika, vuonna 1929 syntynyt "Jacques Mule" on ollut poikkihuilun professorina Nancyn kaupungin konservatoriossa.


title: Marcel Mule

text: Vuonna 1942 Pariisin konservatorion johtaja Claude Delvincourt perusti uudelleen saksofoninsoiton koulutusohjelman. Hän antoi tämän opetuksen johtamisen Marcel Mulen harteille. Hänen opettajanuransa kesti kaikkiaan 26 vuotta. Mulen oppilaat ovat vaikuttaneet Ranskassa ja kaikkialla maailmassa niin opettajina kuin muusikoinakin.


title: Marcel Mule

text: Vuonna 1968 hän jäi tästä tehtävästä eläkkeelle ja lopetti täysin saksofonin soiton sydänongelmien takia.


title: Matti Jämsä

text: Matti Mikael Jämsä (6. maaliskuuta 1929 Turku – 11. tammikuuta 1988) oli suomalainen toimittaja, joka tuli tunnetuksi 1950-luvulla "Apu-lehdelle" tekemistään vauhdikkaista reportaaseista. Jämsä oli aloittanut kirjoittamisen 16-vuotiaana, ja hän tuli "Avun" palvelukseen 1953.


title: Matti Jämsä

text: Reportaaseissaan Jämsä muun muassa paini Tivoli Huvikentän karhun kanssa, ajoi autolla mereen ja rotkoon, kesytti leijonan, lumosi käärmeen, toimi Linnanmäen vedenneitona, hyppäsi korkeusennätyksen laskuvarjolla, laski kosken tynnyrissä, työntyi asbestipuvussa palavaan taloon sekä pukeutui naiseksi ja osallistui Rovaniemellä Lapin neito -missikisoihin, joissa hän pääsi neljännelle sijalle. Useat jutuistaan Jämsä teki yhdessä Veikko Ennalan kanssa.


title: Matti Jämsä

text:
Jämsä juuttui kuitenkin tähän sankarireportterin roolinsa, ja 1960-luvulle tultaessa tämä aihepiiri alkoi olla loppuun kulutettu. Hän toimi sittemmin "Apu"-lehden toimitussihteerinä, mutta alkoholi alkoi loppuvaiheessa hallita hänen elämäänsä yhä suuremmassa määrin.
"Apu"-lehdessä 1950-luvulla lmestyneitä juttuja Matti Jämsän tempauksista, kirjoittajina Matti Jämsä ja Veikko Ennala:


title: Plantronics

text: Plantronics on yhdysvaltalainen kuulokkeiden valmistaja. Plantronicsin päätuotteita ovat sankaluurit ammattikäyttöön. Yhtiö perustettiin vuonna 1962 ja sen pääkonttori sijaitsee Santa Cruzissa, Kaliforniassa. Yhtiöllä on henkilökuntaa noin 4500. Plantronicsin kuulokkeet olivat mukana jo ensimmäisellä kuulennolla vuonna 1969.


title: Mikki Hiiren kerhotalo

text: Mikki Hiiren kerhotalo ("Mickey Mouse Clubhouse") on Disneyn tuottama tietokoneanimaatiosarja, jota esitettiin Disney Channelilla arki-aamuisin. Sarjaa esitettiin myös Yle TV2n Pikku Kakkosen sunnuntaiaamussa. Nykyisin sitä esitetään lastenkanavilla Playhouse Disney ja Disney Channel. Ohjelma palasi myös Pikku Kakkosen lauantaiaamuihin.


title: Mikki Hiiren kerhotalo

text: Ohjelman ensiesitys oli Disney Channelilla 5. toukokuuta 2006. Ohjelman suomenkielistä versiota esitettiin TV2:lla jo syksyllä 2006 ja keväällä 2007. Sarja on tarkoitettu 2–5-vuotiaille. Sen on tarkoitus opettaa mm. muotoja, värejä, kirjaimia ja numeroita leikin varjolla.


title: Mikki Hiiren kerhotalo

text: Ohjelman alussa iloinen Mikki Hiiri saapuu kuvaan, esittelee itsensä: "Minä tässä, Mikki Hiiri." ja kysyy: "Hei, haluatteko tulla kerhooni?" Arvattuaan katsojan vastaavan myöntävästi hän sanoo "Selvä" ja jatkaa: "Minä melkein unohdin - jotta kerhotalo saadaan esille, pitää sanoa taikasana: Miiska, muuska, Mikki Hiiri". Tämän jälkeen alkaa tunnusmusiikki ja Mikin takana olevalle nurmikentälle nousee maasta animoituna Mikki Hiiren muotoinen kerhotalo. Osassa jaksoista Mikki Hiiri toteaa alussa: "Tämä on Mikki Hiiren kerhotalo" ja osassa taas: "Tämä on Mikki Hiiren kerho."


title: Mikki Hiiren kerhotalo

text: Mikki ystävineen puuhaa aina jotain hauskaa ja seikkailee. Jakson alussa eteen tulee ongelma, jonka Mikki ystävineen päättää ratkaista. Tämän jälkeen käynnistetään mikkikoje, toiselta nimeltään Touhotin, joka luo mikittimet. Mikitin on myöhemmin ongelman ratkaisussa tarvittava elollinen tai eloton asia. Näitä luodaan kolmesta viiteen kappaletta, joista yksi on aina mysteerimikitin. Mysteerimikitintä käytetään, kun tiedossa olevat mikittimet eivät auta ongelman ratkaisussa.


title: Mikki Hiiren kerhotalo

text: Seikkailun edetessä, kun hahmot tarvitsevat jotain jota heillä ei ole, ja arvellaan tarvittavan mikitintä kutsutaan Touhotinta huudolla: "Hoi Touhotin!" Touhotin on Mikki hiiren pään muotoinen laite, joka tuo alussa mikkikojeen luomat mikittimet. Lopuksi, kun kaikki Mikittimet on käytetty, Mikki pyytää katsojia hurraamaan. Samalla Touhottimen takana lentää ilotulitteita.


title: Mikki Hiiren kerhotalo

text: Ohjelman loppuessa, kun kaikki mikittimet on käytetty, palataan kerholle. Jakso loppuu TipTop-tanssiin, jonka aikana Mikki käy vielä lyhyesti läpi jakson tapahtumat. Ystävykset poistuvat kerholta ja Mikin poistuttua viimeisenä portista ja sanottua: "Hei, hei!", kerhotalo häviää animoituna nurmikentälle. Lopuksi Mikki sanoo: "Nähdään taas pian!"


title: Mikki Hiiren kerhotalo

text: Hahmot ovat yleisesti ottaen aika saman näköisiä kuin muutenkin ja ne puhuvat samoilla äänillä kuin muissakin TV-sarjoissa. Niissä on kuitenkin pieniä eroja, kuten Iines Ankan poninhäntä. Musta Pekka -hahmo esiintyy sarjassa ensimmäistä kertaa Suomessa pelkkänä Pekkana, paitsi jaksossa "Ilmapallokilpailu", jossa Pekasta käytetään koko ajan nimitystä Musta Pekka. Lopputeksteissä hahmon suomenkielisen ääninäyttelijän roolinimi on Musta Pekka.


title: Mikki Hiiren kerhotalo

text: Jaksojen esitysjärjestys Suomessa poikkeaa ainakin TV2:n osalta Disney Channelin alkuperäisjärjestyksestä. Ohessa ovat Suomessa esitetyt jaksot ja niiden alkuperäinen nimi Disney Channelin lähetysjärjestyksessä.Jaksot, joita ei ole esitetty televisiossa:DVD:t


title: Reunavaikutus

text: Reunavaikutus on ilmiö, joka näkyy biodiversiteetissä siten, että ekosysteemien raja-alueella laji- ja yksilömäärä on runsaampi kuin kummankaan ekosysteemin sisällä. Reunavaikutuksen vaikutus voi käydä ilmi myönteisesti lajirunsauden kasvuna, mutta se kaventaa esimerkiksi pienillä luonnonsuojelualueilla suojeltavien lajien elinmahdollisuuksia.


title: Better Dayz

text: Better Dayz on neljäs postuumisti julkaistu albumi Tupac Shakurilta. Albumi julkaistiin marraskuussa 2002, ja se debytoi Billboard 200 -listalla sijalla 5, myyden kaiken kaikkiaan kaksi miljoonaa kappaletta. Tämä on toinen tupla-cd, joka on julkaisu Tupacin ”Makaveli”-ajanjaksolta (1995–kuolema). Samalla tämä albumi on viimeinen yhteistyöprojekti levy-yhtiöiden Death Row Records ja Amaru Entertainment välillä. Tuottajina toimivat Johnny "J", Jazze Pha, Frank Nitty ja Tha Outlawz -ryhmästä tuttu E.D.I.. Albumi sisältää 23 ennen julkaisematon kappaletta sekä kaksi remix-kappaletta. Vierailevia artisteja albumilla ovat muun muassa Nas, Mya, Tha Outlawz, Ron Isley ja Tyrese. Hitti-singlestä ”Thug Mansion” julkaistiin kaksi eri versiota: Nasin akustinen versio, josta kuvattiin myös musiikkivideo, sekä hip hop -versio, jossa oli mukana Anthony Hamilton. Albumi myi ensimmäisellä julkaisuviikollaan 336 000 kappaletta ja ylitti lopulta tuplaplatinan rajan lähes olemattomasta mainonnasta huolimatta. Kappale ”Ghetto Star” esiintyy ”25 to Life” -videopelin soudtrackillä.


title: Tōjinmachin metroasema

text: Tōjinmachin metroasema () on Fukuokan kaupungin Chūōn suuralueella sijaitseva metroasema. Asema on viides asema Kūkō-linjalla Meinohaman aseman päästä lukien. Asema avattiin 26. heinäkuuta 1981.


title: Tōjinmachin metroasema

text: Asema sijaitsee lähimpänä Fukuoka YAHOO! Domen baseball-areenaa. Tämän vuoksi asemalla on ylimääräisiä lippuautomaatteja, jotka otetaan käyttöön aina areenalla pelattujen otteluiden jälkeen.


title: Tōjinmachin metroasema

text: Muita paikkoja, jotka sijaitsevat aseman lähellä ovat muun muassa:


title: Hiidenkivi (lehti)

text: Hiidenkivi oli vuosina 1994-2012 ilmestynyt suomalainen kulttuurilehti. Sitä julkaisivat Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus ja Suomen Kotiseutuliitto. Kuudesti vuodessa ilmestynyt lehti esitteli suomalaiseen kulttuuriin liittyvää tutkimustietoa yleistajuisesti ja ajankohtaisesti. Lehden aihepiirit olivat pääasiassa historian, suomen kielen ja kirjallisuuden, kotiseudun ja kulttuuriympäristön, kansanperinteen ja kulttuurintutkimuksen aloilta. Lehdessä oli myös laaja kirja-arvio-osasto.


title: Hiidenkivi (lehti)

text: Hiidenkivi perustettiin 1994, kun SKS:n lehti "Elias", Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen "Kieliposti" ja Suomen Kotiseutuliiton "Kotiseutu" yhdistettiin.


title: Hiidenkivi (lehti)

text: Hiidenkiven viimeisenä päätoimittajia oli Outi Lauhakangas. Aiemmin päätoimittajana ovat olleet Pirkko Leino-Kaukiainen, Pirjo Hiidenmaa, Lasse Koskela, Panu Rajala, Heikki Ylikangas ja Esko Koivusalo. Lehteä kustansi Stellatum Oy.


title: Hiidenkivi (lehti)

text: Stellatum Oy sanoi kustannussopimuksen irti lehden julkaisijoiden kanssa vuonna 2012. Täten myös lehden ilmestyminen päättyi, sillä julkaisijoilla ei ollut mahdollisuutta lähteä itse kustantamaan lehteä asiakkailleen.


title: Hiidenkivi (lehti)

text: Vuodesta 2013 lähtien julkaisu on ilmestynyt vuosikirjamuotoisena nimellä Kotiseutu. Vuosikirjaa julkaisee Suomen Kotiseutuliitto.


title: Tuoteaktivointi

text: Tuoteaktivointi on tapa, jolla varmistetaan käytettävän ohjelmiston aitous. Tällä aktivoinnilla sidotaan ohjelmisto toimimaan yleensä tietyn tietokonelaitteiston kanssa. Kun tuoteaktivoinnilla varustettu ohjelmisto asennetaan tietokoneeseen, pitää tuoteaktivointi yleensä suorittaa noin 30 päivän sisään ohjelmiston asentamisesta. Mikäli aktivointia ei suoriteta, lakkaa ohjelmisto yleensä toimimasta. Aktivointi suoritetaan yleensä Internetin yli, tai puhelimitse ohjelmiston valmistajan ohjeiden mukaan.


title: Tuoteaktivointi

text: Tuoteaktivoinnin tarkoitus on rajoittaa laittomien ohjelmistojen asentamista tietokoneisiin. Se sitoo laitteiston ja asennuksessa käytetyn avainkoodin toisiinsa, sekä estää kyseisen ohjelmiston asentamisen toiseen tietokoneeseen samalla avainkoodilla. Tuoteaktivointi on usein mahdollista myös purkaa, jolloin tuote poistetaan koneesta, mihin se on asennettu ja siirretään toiseen koneeseen, johon se aktivoidaan uudestaan.


title: Anna Riihimäki

text: Anna Riihimäki juontaa sunnuntai-aamun Pikku Kakkosen. Riihimäki on ollut mukana Pikku Kakkosessa myös nuorempana, jolloin hän juonsi Pikku kakkosta usean vuoden ajan Ransun kanssa. Myöhemmin Riihimäki ja Neponen juonsivat Pikku Kakkosen pääsiäistä.


title: Anna Riihimäki

text: Myös Anna Riihimäen pikkusisko Lotta Riihimäki on juontanut Pikku Kakkosen maanantaita.


title: Anna Riihimäki

text: Hän on myös näytellyt tv-sarjassa Hovimäki


title: Poninhäntä

text: Poninhäntä on hiustyyli, joka voidaan tehdä pitkiin hiuksiin kiinnittämällä hiukset nipuksi tyvestä ja jättämällä suorat tai kiharat latvat roikkumaan vapaasti. Poninhännän nimi tulee kampauksen ulkonäöstä, joka muistuttaa hevosen tai ponin häntää.


title: Poninhäntä

text: Poninhäntä kiinnitetään yleensä joustavalla hiuslenkillä, mutta myös lettinauhaa tai muunlaisia hiuspidikkeitä voidaan käyttää. Kampauksen kiinnityskohta voi olla takaraivolla tai niskassa ja joskus sivulla tai päällä. Poninhäntä voidaan tehdä tiukaksi, jolloin hiukset vedetään päätämyöden kireälle kiinnityskohtaan, tai jättää löysemmäksi, ja harvemmin myös latvat voidaan kiinnittää yhteen.


title: Kaija Rahola

text: Kaija Marja Rahola (oik. Kaija Lampela, 22. maaliskuuta 1920 Tampere – 24. kesäkuuta 1962 Ruovesi) oli suomalainen elokuvanäyttelijä. Raholan ura jäi lyhyeksi. Hänen merkittävimpiä roolejaan oli Ringa Littow elokuvassa "Linnaisten vihreä kamari".


title: Kaija Rahola

text: Rahola teki näyttelijänuraa ainoastaan elokuvan parissa, eikä hänellä ollut teatterikokemusta. Hän oli tunnustettu 1940-luvun elokuvien "kiltti tyttö", eivätkä hänen roolinsa kohonneet taiteellisesti kovin merkittäviksi. "Linnaisten vihreän kamarin" lisäksi Rahola näytteli muun muassa elokuvissa "Jumalan myrsky" (1940), "Morsian yllättää" (1941), "Antreas ja syntinen Jolanda" (1941) ja "Kuollut mies vihastuu" (1944). Rahola osasi myös laulaa, hän oli äänialaltaan sopraano. Sota-aikana hän työskenteli Vaasassa kanttiinilottana.


title: Kaija Rahola

text: Kaija Rahola syntyi Tampereella musikaaliseen perheeseen. Valmistuttuaan ylioppilaaksi hän alkoi suunnitella laulajanuraa, mutta pyrki lopulta elokuvaan. Hän lähetti sisarensa kannustamana kirjeen valokuvansa kera ohjaaja Valentin Vaalalle vuonna 1939. Vaala luki kirjeen palattuaan Aulangolta Helsinkiin näyttelijä Sirkka Sarin traagisen onnettomuuden jälkeisenä päivänä heinäkuun lopulla 1939 ja kutsui Raholan koekuvauksiin. Talvisodan jälkeen Rahola ura lähti nousuun, kun hänet otettiin Suomi-Filmiin. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli avustajana elokuvassa "Vihreä kulta", jossa pääosia näyttelivät Hanna Taini ja Olavi Reimas.


title: Kaija Rahola

text: Jatkosodan aikaan Rahola työskenteli näyttelemisen ohessa maanpuolustuksessa lottana Vaasassa.


title: Kaija Rahola

text: Rahola näytteli 1940-luvulla kahdeksassa elokuvassa. Hän teki muutamia merkittäviä osia sekä draamaelokuvissa että romanttisissa komedioissa. Lehdistö kuvaili häntä "tyttömäiseksi ja suloiseksi". Rahola sai myönteisiä arvioita roolistaan Marttana elokuvassa "Antreas ja syntinen Jolanda". Arvostelijan mukaan hän hoiti osansa "ilahduttavan varmasti ja välittömän herttaisesti." Kriitikko piti Raholan edullista ulkomuotoa ja sielukasta olemusta kuin luotuna haaveilevaan ja runolliseen tyttöosaan. Kritiikkiä Rahola sai puutteellisesta replikoinnin taidostaan.


title: Kaija Rahola

text: Raholalla oli kaunis ja kirkas lauluääni, jota hän toisinaan hyödynsi roolihahmoissaan. Harjoituksiin kuului säännöllisiä laulutunteja Hanna Granfeltin opetuksessa. "Morsian yllättää"-elokuvan kuvausten aikana Rahola suoritti lauluharjoituksia studiossa seuranaan ohjaaja Vaala, naispääosan esittäjä Lea Joutseno sekä säveltäjä Harry Bergström.


title: Kaija Rahola

text: Raholan roolisuoritus kartanonneito Ringa Littowina kauhuromanttisessa klassikossa "Linnaisten vihreä kamari" sai arvostelijoilta sekä kiitosta että kritiikkiä. Hänen sanottiin olevan "viehättävä roolissaan, riehakas ja tyttömäinen", ja toisaalta häntä pidettiin Ringan raisuun ja pirteään hahmoon liian vakavana ja yksitoikkoisena. Kriitikon mukaan Ringan rooli elokuvassa ei vastannut romaanin henkilöä, joka oli "enemmän 'rasavilli' ja reipas", nyt ansioiksi jäivät vain herttaisuus ja vapautuneempi näytteleminen. Rahola soveltui omastakin mielestään paremmin vakaviin rooleihin, vaikka hän rakastikin Ringan hahmoaan, sillä se poikkesi suuresti hänen muista osistaan. "Linnaisten vihreä kamari" oli Raholan viimeinen merkittävä filmirooli, sen jälkeen hän vetäytyi elokuva-alalta ja keskittyi perhe-elämään.


title: Kaija Rahola

text: Rahola avioitui vuonna 1941 ohjaaja ja vänrikki Viljo Lampelan kanssa, joka jatkosodan aikaan toimi hävittäjälentäjänä ja työskenteli Suomi-Filmin lyhytelokuvaosastolla. Pariskunnalle syntyi viisi lasta, joista ensimmäinen oli poika Heikki. Kolmas lapsista on oopperalaulaja Pirkkoliisa Tikka, joka on muun muassa esiintynyt Spede Pasasen elokuvissa, ja neljäs Pekka Lampela, joka toimi Uuno Turhapuro-elokuvien äänittäjänä.


title: Kaija Rahola

text: Rahola ei puhunut yksityisasioistaan julkisuudessa, mutta kertoi lehtihaastatteluissa avoimesti urastaan. Ihmisenä Raholaa on luonnehdittu ystävälliseksi, tarmokkaaksi ja iloiseksi, hyvin paljon elokuvahahmojensa kaltaiseksi.


title: Kaija Rahola

text: Raholan perhe asui Helsingin Huopalahdessa. Kesiä perhe vietti Ruovedellä sijaitsevassa kesäkodissa, jossa Kaija Rahola kuoli syöpään 42-vuotiaana.


title: Friedrich List

text: Friedrich List (1789–1846) oli saksalainen taloustieteilijä, joka tunnetaan näkemyksistään valtion kansallisen talouskehityksen politiikan suhteen.


title: Friedrich List

text: List suositteli tarkasti valittua varhaisessa kehitysvaiheessa olevan teollisuuden suojelua (täyden vapaakaupan sijaan). Hän ei vastustanut kansainvälistä kauppaa eikä viennin voimakasta laajentamista. Hän painotti kaupan tärkeyttä ja näki vapaakaupan lopullisena päämääränä, mutta piti teollisuuden suojelua tärkeänä talouskehityksen alkuvaiheessa.


title: Friedrich List

text: Listin mukaan Britannia ei ollut noudattanut Adam Smithin liberalistista talouspolitiikkaa, vaan Britannian hallitus oli vahvistanut maansa taloutta eri tavoin, myös protektionistisin menetelmin. Hän neuvoi Saksaa seuraamaan samaa tietä.


title: Friedrich List

text: Listin pääteos on "Kansantaloustieteen kansallinen järjestelmä" (). Listin näkemykset ovat olleet erittäin vaikutusvaltaisia.


title: Kristillinen sosialismi

text: Kristillinen sosialismi on aate, joka yhdistää sosialismin periaatteet ja kristilliset arvot ja maailmankuvan. Marxilaisuus edusti ateismia, mutta monet halusivat yhdistää sosialistisen yhteiskuntateorian ja kristillisen uskon, sillä niitä ei nähty toistensa vastakohtina, vaan yhteensopivina.


title: Kristillinen sosialismi

text: 1800-luvulla useimmat kirkonmiehet vastustivat kaikkia sosialismin muotoja marxilaisen ateismin takia. 1850-luvulla Britanniassa syntyi kuitenkin kristittyjen sosialistien ryhmä, jota johtivat John Ludlow, Charles Kingsley ja Frederick Denison Maurice. Sekä marxilaista ateismia vastustavat papit että marxilaiset ateistit vastustivat ryhmää. Jo muutaman vuoden kuluttua liike hajosi. Myöhemmin Britanniassa kristillinen sosialismi on saanut merkittävästi jalansijaa anglokatolisuudessa. Myös Labour-puolueen ensimmäinen puheenjohtaja Keir Hardie oli kristillisen sosialismin kannattaja.


title: Kristillinen sosialismi

text: Suomessa Kristillisen Työväen Liitolla oli useita kansanedustajia 1900-luvun alussa; nykyisin järjestö on puoluepoliittisesti sitoutumaton.


title: Kristillinen sosialismi

text: Kolmannen maailman vapautuksen teologiaksi kutsuttu kristillissosialistinen liike sai myöhemmin 1900-luvulla huomiota.


title: Kristillinen sosialismi

text: Merkittäviin kristillissosialisteihin lukeutuvat muun muassa Ghanan presidentti Kwame Nkrumah, Venezuelan presidentti Hugo Chávez, Ecuadorin presidentti Rafael Correa, Nicaraguan presidentti Daniel Ortega, El Salvadorin arkkipiispa Óscar Romero, brittiläinen parlamentaarikko George Galloway, teologi Paul Tillich, teologi Dorothy Day, teologi Karl Barth, Haitin entinen presidentti Jean-Bertrand Aristide sekä filosofi Simone Weil.


title: Epämiellyttävä totuus

text: Epämiellyttävä totuus () on yhdysvaltalainen dokumenttielokuva ilmaston lämpenemisestä. Dokumentissa Yhdysvaltain entinen varapresidentti Al Gore esittelee ilmastonmuutosta ja arvioita sen vaikutuksista.


title: Epämiellyttävä totuus

text: Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 24. toukokuuta ja Suomessa 15. syyskuuta 2006. Elokuva voitti kaksi Oscar-palkintoa vuonna 2007 parhaasta dokumenttielokuvasta ja alkuperäisestä laulusta. Elokuva on herättänyt myös aiheelle tyypillistä kiistelyä. Dokumentissa esitetty pelko mannerjäiden nopeasta sulamisesta oli osallisena brittituomarin päätöksessä, jonka mukaan elokuvaa virheidensä vuoksi ei saa esittää Britannian kouluissa sellaisenaan. Al Goren virheiden osoittaminen ei kuitenkaan todista ihmisperäistä ilmaston lämpenemistä vääräksi.


title: Epämiellyttävä totuus

text: Elokuva näytettiin Suomen televisiossa Nelosella keskiviikkona 16. toukokuuta 2007 sekä JIMillä 30. toukokuuta 2007 ja 20. elokuuta 2008.


title: Epämiellyttävä totuus

text: Goren mukaan epämiellyttävä totuus on, että lähes kaikki maailman vuoristojäätiköt sulavat – osa todella nopeasti. Himalajan jäätiköt ovat muuttuneet eniten lämpenemisen johdosta. Maailman väestöstä 40 prosentin juomavesi on lähtöisin niistä. Antarktiksesta hupenee 31 miljardin tonnin edestä vettä joka vuosi. Viimeisten 25 vuoden aikana on mitattu suurin osa maailmassa lämpimimmistä vuosista ajanjaksona 1860–2005. Vakuutusvahingot ovat kasvaneet 15-kertaisiksi lämpenemisen johdosta 30 vuodessa. Jos hiilidioksidipäästöjä ei pian ryhdytä rajoittamaan, pitoisuudennousu ei rajoitu kaksinkertaistumiseen, vaan voi nelinkertaistua. Silloin suuri osa Yhdysvaltoja menettäisi 60 % maan kosteudesta.


title: Epämiellyttävä totuus

text: Donald Kennedyn mukaan on harvinaista, että luonnontieteessä saavutetaan niin vahva yksimielisyys kuin tässä kysymyksessä.


title: Epämiellyttävä totuus

text: Princetonin yliopiston tutkijoiden Robert Socolow ja Stephen Pacak mukaan ihmisillä on jo tieteellinen ja tekninen taito ilmastonmuutoksen ratkaisuun. Ratkaisuun tarvitaan vain poliittista tahtoa.


title: Epämiellyttävä totuus

text: Elokuvan mukaan tuolloin vallassa ollut presidentti George W. Bush oli uhka maailman tulevaisuudelle, koska hän ei ottanut huomioon ilmaston lämpenemistä. General Motorsin toimitusjohtajan Jeffrey Immeltin mukaan yrityksen ympäristöparannukset johtavat kannattavuuteen. Al Goren mukaan amerikkalaiset eivät voi esimerkiksi myydä autoja Kiinaan, koska ne eivät täytä maan ympäristövaatimuksia.


title: Tuija Toivonen

text: Tuija Sisko Annele Toivonen (vuosina 1985–1989 Jousimaa, s. 22. syyskuuta 1958 Elimäki) on suomalainen entinen kestävyysjuoksija, jonka päämatka oli maratonjuoksu.


title: Tuija Toivonen

text: Helsingin MM-kisoissa 1983 Toivonen sijoittui kahdeksanneksi ja Los Angelesin olympialaisissa 1984 kymmenenneksi. Hän osallistui myös Ateenan EM-kisoihin 1982, Rooman MM-kisoihin 1987, Soulin olympialaisiin 1988 sekä maastojuoksun MM- ja EM-kilpailuihin.


title: Tuija Toivonen

text: SM-kilpailuista Toivosella on yhteensä 14 kultaa ja kaiken kaikkiaan 27 mitalia. Suomen ennätyksiä Toivonen juoksi 3 000, 5 000 ja 10 000 metrillä sekä maratonilla. Hän lopetti uransa vuonna 1996, jolloin tavoitteli vielä paikkaa Atlantan olympialaisiin, mutta ei tullut valituksi. Samana syksynä hän osallistui vielä Suomi–Ruotsi-maaotteluun yhdeksännen kerran.


title: Tuija Toivonen

text: Toivonen edusti Riihimäen Kiskoa ja häntä valmensi Esko Toivonen. Vuosina 1985–1989 Tuija Toivonen tunnettiin nimellä Tuija Jousimaa, kun hän oli naimisissa estejuoksijana tunnetun Ilpo Jousimaan kanssa.


title: Tuija Toivonen

text: Kalevan kisat


title: Tuija Toivonen

text: Maraton


title: Tuija Toivonen

text: Maastojuoksu


title: Tuija Toivonen

text: Halli-SM


title: Diane Warren

text: Diane Eve Warren (s. 7. syyskuuta 1956) on yhdysvaltalainen lauluntekijä. Vuoteen 2006 mennessä hän oli saanut kuusi Oscar-, neljä Golden Globe- sekä seitsemän Grammy-ehdokkuutta.


title: Diane Warren

text: Warrenin lauluja on käytetty yli 80 elokuvassa. Hän on tehnyt lauluja useiden esittäjien levyille, ja varhaisimpia menestyksiä oli Laura Braniganille kirjoitettu ”Solitaire”, joka nousi vuonna 1983 Yhdysvaltojen listojen 7. sijalle.


title: Diane Warren

text: Useimmat Warrenin laulut käsittelevät romanttisia aiheita. Warren ei kuitenkaan ole omien sanojensa mukaan ollut koskaan rakastunut, eikä hän ole naimisissa.


title: Diane Warren

text: Warren otettiin Songwriters Hall of Fameen 2001.


title: Sissit

text: Sissit on vuonna 1963 valmistunut Mikko Niskasen ohjaama sotaelokuva. Se pohjautuu hänen esikoiselokuvansa "Poikien" tavoin Paavo Rintalan romaanikäsikirjoitukseen. Käsikirjoitus ilmestyi myöhemmin samana vuonna kohuteoksena "Sissiluutnantti". Sissien tapahtumat sijoittuvat jatkosodan viimeisiin päiviin.


title: Sissit

text: Elokuvan kehyskertomuksena on nykyhetkeen sijoitettu illanvietto, jossa 20. divisioonan sissiveteraanit muistelevat sotaa ja kaatuneita tovereitaan. Pääosa elokuvasta nähdään takaumana. Luutnantti Erkki Takalan (Matti Oravisto) Vienan Karjalassa jatkosodan aikana toimiva sissijoukkue menettää alussa yhden miehistä, kun liikaa nähnyt sotamies Saastamoinen saa hermoromahduksen heti linjojen läpi tultua ja viedään köysissä hoitoon. Retkeltä palaamista juhlittaessa Takalan ja nuoren lotan välillä syntyy sukupuolisuhde – lotat kelpuuttavat kavaljeereikseen upseerien lisäksi ainoastaan sissit, jotka erotukseksi tavallisesta jalkaväestä nähdään sodan tähtinä.


title: Sissit

text: Takala, joka on siviilissä teologian ylioppilas, keskustelee sotilaspapin kanssa sodan mielettömyydestä, ja sotilaspappi kertoo hänelle tuntevansa tekevänsä paholaisen työtä sotaväen palveluksessa. Kun sissit saavat vaarallisen tehtävän vallata pieni kukkula, jonka valtaamisessa jalkaväki on epäonnistunut neljästi, pappi lähtee mukaan vaikka aavistaa kuolevansa. Röyhkeästi päiväsaikaan tehty valtausyritys onnistuu, mutta pappi kaatuu.


title: Sissit

text: Takalan esimies kapteeni Kokkonen lähtee poikkeuksellisesti Takalan sissien mukaan vanginhakuretkelle, jolta palattaessa Takala osin Kokkosen painostuksesta päästää vangiksi otetun neuvostoliittolaisen sotilaan vapaaksi, kun tämä paljastuu vain sotamieheksi, vaikka tietää siten asettavansa miehensä vaaraan. Hurjan takaa-ajon aikana sisseistä puolet kaatuu. Tapaus laukaisee Takalassa samankaltaisen hulluuskohtauksen kuin Saastamoisella alussa.


title: Sissit

text: Takala käy lomalla kotona tapaamassa Marjaa, joka puhuu avioliitosta, mutta Takala ei usko kykenevänsä enää rakastamaan. Kun rauha lopulta tehdään, sodankäynnin ja tappamisen elämänsä sisällöksi omaksunut Takala ei pysty yhtymään yleiseen riemuun.


title: Sissit

text: Elokuva sai vuonna 1964 valtion elokuvapalkinnon ja neljä Jussi-palkintoa: paras ohjaus (Mikko Niskanen), paras miespääosa (Matti Oravisto), paras kuvaus (Esko Nevalainen), paras leikkaus (Juho Gartz).


title: Sissit

text: Tv-kriitikko Arto Pajukallio nostaa elokuvan suomalaisten sotaelokuvien kärkisijoille.


title: Vincent Damphousse

text: Vincent Damphousse (s. 17. joulukuuta 1967 Montréal, Kanada) on pelaajauransa lopettanut NHL-jääkiekkoilija. Hän pelasi keskushyökkääjänä Toronto Maple Leafsissa, Edmonton Oilersissa, Montreal Canadiensissa, San Jose Sharksissa ja Colorado Avalanchessa vuosina 1986–2004.


title: Kaupunkiekologia

text:
Kaupunkiekologia on ekologian osa-alue, joka tutkii kaupunkien luonnon eli kaupunkiekosysteemin erityispiirteitä. Kaupunkiluonnon ekologiset ilmiöt ja prosessit ovat samoja kuin maaseudulla, mutta abioottisissa tekijöissä on paljon eroja. Kaupunkiekologisen tutkimuksen avulla saadaan tietoa siitä, miten ihmisen voimakkaasti muokkaama ympäristö vaikuttaa ekologisiin prosesseihin. Tuloksia voidaan hyödyntää mm. ympäristövaikutusten arvioinneissa, kaavoituksessa ja ympäristöystävällisten kaupunkien ja niiden virkistysalueiden kehittämisessä.
Kaupunkien keskilämpötila on lämmityksen, auringon säteilyä sitovien rakennusten ja asvaltin sekä vähäisen varjostavan kasvillisuuden takia muutaman asteen korkeampi kuin ympäröivällä maaseudulla. Korkeamman lämpötilan ja aurauksen takia kaupunkien lumimäärä on suhteessa maaseutuun varsin pieni. Saasteiden, kuten pakokaasujen, takia kaupungissa on enemmän tiivistymiskeskuksina toimivia hiukkasia, minkä takia kaupungissa sataa keskimäärin noin 5–15 % enemmän kuin ympäröivällä alueella. Sateiden syntyä edistävät myös talojen ja lämpimän ilman muodostamat pystyvirtaukset. Kasvillisuuden puutteen takia suhteellinen kosteus on kuitenkin alhainen. Viemäriverkostojen avulla vesi kulkeutuu kaupunkialueelta pois, joten vesi ei pääse imeytymään maaperään. Valaistusten myötä valojakso on selvästi luonnonrytmistä poikkeava. Kaupungeissa on pilvisempää kuin maaseudulla, minkä lisäksi maahan asti tulevaa auringon säteilyä vähentävät korkeat rakennukset ja ilmassa leijuva pöly.


title: Kaupunkiekologia

text: Muun muassa autojen pakokaasuista pääsee ympäristöön rehevöittäviä, happamoittavia ja myrkyllisiä aineita. Kaupungeissa on lisäksi myös muunlaisia saasteita: runsaasti melua, valosaastetta ja kulutusta ynnä muita häiriöitä runsaasti, joita ei maaseuduilla juurikaan esiinny.


title: Kaupunkiekologia

text: Kaupungeissa tuottajia on ihmistoiminnan takia vähän. Myös hajottajien määrä on pieni, koska esimerkiksi maahan pudonneet lehdet haravoidaan pois, eivätkä hajottajat näin pääsee hajottamaan niitä. Kuluttajat hyötyvät ihmisen jätteistä syömällä muun muassa ruoantähteitä. Aineiden kierto on kaupunkiekosysteemissä siis melko avoin ja se perustuu ihmistoimintaan, kuten koko kaupunkiekosysteemikin. Pitkälle teknistynyttä, rakennettua ympäristöä kutsutaan toisinaan "teknosysteemiksi", kun korostetaan sen toiminnan erilaisuutta luonnon ekosysteemeihin verrattuna.


title: Kaupunkiekologia

text: Tulokaslajien osuus on suuri. Lajimäärät ovat usein suuria muun muassa reunavaikutuksen takia, mutta populaatiot ovat usein pieniä ja erossa toisistaan. Esimerkiksi monet kasvit löytävät itselleen kasvupaikan asfalttien raoista. Ekolokero on väljä, joten lajeille ominaista on ekologinen joustavuus. Lumisen ajan lyhyyden takia eliöt voivat lisääntyä ja kasvaa vuosittain pidemmän aikaa kuin maaseudulla. Kaupunkialueiden puistoalueita ja kaupunkimetsiä hoidetaan nykyisin hallitun hoitamattomuuden periaatteella, minkä ansiosta lajien määrä on kasvanut.


title: Kaupunkiekologia

text: Monet eläimet menestyvät kaupungeissa, koska niiden on helppo löytää ravintoa, ja kilpailukin on vähäistä. Useimmat lajit ovat joko ihmisen pöytävieraita tai näiden pöytävieraiden saalistajia. Monien lajien on helppo sopeutua kaupunkeihin, koska jotkin rakennukset muistuttavat eläinten luontaisia elinympäristöjä. Esimerkiksi talojen seinät vastaavat kallioiden seinämiä. Populaatioiden pirstoutuneisuutta voidaan helpottaa niin sanotuilla ekologisilla käytävillä, joiden avulla eläimet pääsevät liikkumaan populaatiosta toiseen. Kaupunkielämään sopeutuneita lajeja kutsutaan "synantroopeiksi" ja "kulttuurilajeiksi".


title: Kaupunkiekologia

text: Kaupungeissa ei yleensä tavata suurikokoisia nisäkkäitä, koska niille ei ole tarpeeksi tilaa ja ravintoa, eivätkä ihmiset välttämättä halua niitä naapureikseen. Jotkin kaupunkien nisäkkäät luetaan haittaeläimiksi, toisia taas ruokitaan tarkoituksella. Kaikille on kuitenkin yhteistä ekologinen laaja-alaisuus, eli ne kelpuuttavat monenlaista ravintoa ja pystyvät elämään vaihtelevissa elinympäristöissä. Tyypillisiä rakennuksissa, puistoissa, puutarhoissa ja pihoilla eläviä nisäkkäitä ovat mm.


title: Kaupunkiekologia

text: Lintuja houkuttelee kaupunkiin lähinnä kilpailun vähäisyys ja helpot ravinnonsaantimahdollisuudet, mutta myös hukkalämpö. Esimerkiksi varislintu- ja kottaraisparvet yöpyvät mielellään kaupungeissa, koska niissä on lämpimämpää kuin metsissä, rakennukset suojaavat tuulelta eikä petojakaan ole niin paljon kuin maaseudulla. Toiset lajit taas tulevat kaupunkiin ravinnon perässä; esimerkiksi valot houkuttelevat öisin luokseen paljon yöperhosia ja muita hyönteisiä, joita linnut syövät. Sveitsin Genevessä alppikiitäjät ovat alkaneet pesiä rakennuksissa ja saalistaa iltaisin, koska ravinnonsaanti katulamppujen läheisyydessä on helpompaa kuin päivisin vuoristoseuduilla. Varsinkin varislinnut ovat oppineet hyödyntämään autojen alle jääneiden eläinten raatoja teiden varsilla. Hyvin monia lintulajeja voidaan erityisesti syksyisin ja talvisin tavata ihmisen läheisyydessä esimerkiksi kaatopaikoilla ja lintulaudoilla. Näiden paikkojen suuret lintuparvet ja pikkujyrsijäkannat puolestaan houkuttelevat luokseen petoja, kuten haukkoja ja pöllöjä. Lentotaitonsa ansiosta linnut voivat siirtyä viheralueelta toiselle helpommin kuin monet muut eläimet, joiden leviämistä liikenneväylät ja tiheään rakennetut alueet rajoittavat. Taajamien linnustoa voidaan osittain pitää alueen alkuperäisen luonnonympäristön jäänteenä, joka on säilynyt puistoissa, puutarhoissa ja kaupunkia ympäröivässä luonnossa.


title: Kaupunkiekologia

text:
Kuitenkin muutama lintulaji on nimenomaan sopeutunut elämään kaupunkiympäristössä ja jopa rakennuksissa, eikä niitä yleensä tavata puhtaassa luonnonympäristössä. Ne ovat osoittaneet huomattavaa sopeutumiskykyä ja omaehtoista siirtymistä uudenlaiseen ympäristöön. Tällaisia synantrooppeja ovat:
Muita usein kulttuuriympäristössä tavattavia, mutta myös aivan luonnontilaisilla alueilla eläviä lintuja ovat muun muassa: