title: SS John Grafton

text: Akashi hankki Lontoosta lastin kuljetusta varten "John Grafton" -nimisen 315 nettorekisteritonnin rahtilaivan. 158 jalkaa pitkä John Grafton oli rakennettu Newcastlessa vuonna 1883 ja siinä oli 80 hevosvoiman höyrykone. Lisäksi tarvittiin matalan syväyksen aluksia purkamaan aselastia Suomen matalalla ja karikkoisella rannikolla. Apualuksiksi ostettiin lopulta "Cecel" ja "Cysne" -nimiset höyryjahdit, joista jälkimmäisen kölittömyyden pelättiin tekevän siitä merenkulkukelvottoman Pohjanmeren ylittämiseen. John Graftonin päällikkönä oli aktivisteihin kuulunut John William Nylander ja luotseina toimi Pohjanmaan rannikot tuntevia miehiä. Muu miehistö oli värvätty Lontoon East Endin ja Whitechapelin merimieskapakoista. Tämän miehistön alkoholin käyttö aiheutti useita vaaratilanteita matkan aikana. Japanilaiset järjestivät aselastin junakuljetuksen Sveitsistä Rotterdamin satamaan jossa ne lastattiin heinäkuussa 1905 Ranskasta lähteneeseen John Graftoniin.


title: SS John Grafton

text: Zilliacuksen alkuperäisen suunnitelman mukaan John Graftonin piti ensin luovuttaa Venäjälle menevät aseet Suomenlahdella sijaitsevan Pienen Tytärsaaren luona ja sitten kulkea pitkin Suomen rannikkoa Viipurista Tornioon ja luovuttaa Suomeen tulevia aseita eri paikoissa rannikolla. Pietarissa oli tarkoitus jakaa salakuljetetut aseet työläisille ja aloittaa asellinen kapina sosialistivallankumoksellisten johtajan Jevno Azefin ja pappi Georgi Gaponin johdolla. Suomi irtautuisi samalla Venäjästä ja julistautuisi tasavallaksi. Aktiivinen vastustuspuolue laski saavansa liikkeelle 1 500 miestä Pohjanmaalla ja suomalaiset työväenjärjestöt lupasivat lisäksi 25 000 miestä.


title: SS John Grafton

text: Lastin vastaanottajat pelkäsivät salahankkeen ilmituloa ja päättivät lähteä Graftonia vastaan varoittamaan viranomaisten valppaudesta. Syysmyrsky pakotti kuitenkin aktivistit hakemaan suojaa Suursaaresta ja joutuvat palaamaan lopulta Kotkaan, ruokavarastojen loputtua.. SS John Grafton saapui Tytärsaaren vesille 19. elokuuta tapaamatta aktivisteja sovitulla tapaamispaikalla ja kapteeni Strautmanis päättää muutaman tunnin kiertelyn jälkeen palata Tanskaan. Aktivistit saapuvat viimein tapaamispaikalle mutta auttamatta myöhässä. SS John Grafton on jo poistunut Tytärsaaren vesiltä. Suunnitelma muuttui niin, että John Grafton purkaisikin kaikki aseet Pohjanmaan rannikolla ja Venäjälle menevät aseet kuljetettaisiin maitse Pietariin.


title: SS John Grafton

text: John Grafton sai jo Ahvenanmerellä pohjakosketuksen ja laivaan vuoti jonkin verran vettä. Matkaa voitiin kuitenkin jatkaa. Ensimmäinen osa lastista purettiin 4. syyskuuta Kemin edustalla sijainneelle Möylynkarille. John Grafton lähti iltapäivällä Kemin luota kohti etelää. Suunnitelman mukaan osa lastia oli määrä purkaa Pietarsaaren lähellä ja sen jälkeen luovuttaa loput aseet parissa paikkaa etelämpänä Pohjanmaan rannikkoa. John Grafton saapui sovitulle kohtauspaikalle Lillgrundetin eteläpuolella 6. syyskuuta vastaisena yönä.


title: SS John Grafton

text: Orrskärin lähellä laivasta purettiin yöllä 20 kiväärilaatikkoa, 10 laatikkoa revolvereja sekä 100 ammuslaatikkoa Kokkolan Ykspihlajan satamasta saapuneen höyryjahti Freijan hinaamaan proomuun. Suunnitelmat olivat muuttuneet tässä vaiheessa niin että loppuosa lasti päätettiin jättää johonkin Ahvenanmaan saariston saareen josta aseet sitten jaettaisiin eteenpäin. Freija jätti hinaamansa aselastissa olleen proomun ankkuriin Långskärin lähellä sijainneeseen salmeen. John Graftonin räjäytyksen jälkeen proomu hinattiin Geddvikeniin ja lastina olleet aselaatikot heitettiin mereen. Tämän jälkeen proomu palasi tyhjänä Kokkolaan. Myöhemmin näitä aselaatikoita nostettiin merestä sukeltajan avulla ja aseet kuljetettiin ensin Halkokarin satamaan ja sieltä edelleen soutuveneillä Kokkolaan jossa ne piilotettiin Isokadun varrella olleeseen heinäsuojaan.


title: SS John Grafton

text: Seuraavana aamuna 6. syyskuuta John Grafton nosti ankkurin ja lähti kohti etelää. Se sai kuitenkin jo 15 minuutin kuluttua lähdöstä pohjakosketuksen Orrskärin ulkopuolella Stor Vattungenin ja Storgrundin välillä ja juuttui karille. Aselaatikoita alettiin nyt kuljettaa maihin laivan kahdella pelastusveneellä. Perjantaina 8. syyskuuta paikalle saapui Mässkäristä tullin purjevene. Tullimiehet pidätettiin ja he pääsivät lähtemään paikalta vasta kun laiva oli räjäytetty. Aluksen päällikkö Nylander päätti räjäyttää aluksen koska sen lastia ei haluttu jättää venäläisten käsiin. John Grafton räjäytettiin iltapäivällä noin kello 16 aikaan ja voimakas räjähdys kuultiin 50 kilometrin säteellä. Tullimiehet ilmoittivat asiasta eteenpäin vasta sunnuntaina 10. syyskuuta ja niinpä aseita ehdittiin kuljettaa pois paikalta lähiseudun asukkaiden veneillä perjantain ja lauantain aikana. Päällikkö Nylander sähkötti Helsinkiin salakuljetusta johtaneille aktivisteille peitekielisen viestin: "Täti on kuollut - hän halkesi". John Graftonin miehistö siirtyi sitten muutaman pietarsaarelaisen aktivistin avustuksella purjeveneillä Ruotsiin.


title: SS John Grafton

text: Sunnuntai-iltapäivänä John Graftonin uppoamispaikalle saapui Vaasan läänin kuvernööri mukanaan yli 100 venäläistä sotilasta. Venäläiset aloittivat nyt useita päiviä kestäneen aselastin keräämiseen sukeltajien avulla. Kaikkiaan venäläisten haltuun joutui lastista lopulta 9 150 kivääriä, 690 revolveria, 332 000 patruunaa ja 100 laatikollista räjähdysaineita. Jotain yksittäisiä aseiden osia ja patruunahylsyjä on vielä aluksen uppoamispaikalla meren pohjassa.


title: SS John Grafton

text: Paljastunut aseiden salakuljetus ja Suomessa liikkuneet huhut uusista asetoimituksista saivat venäläiset viranomaiset varuilleen. Niinpä suurlakon alkaessa marraskuussa 1905 ei Suomen kenraalikuvernööri Ivan Obolenski antanut lupaa tukahduttaa lakkoa sotilaallisin toimin koska hän uskoi että Suomeen oli salaa toimitettu jo 75 000 kivääriä kansannousun varalle.


title: SS John Grafton

text: Keväällä 1906 aktivisteihin kuuluneet Johannes Gummerus, A. G. von Rehausen ja F. Järnström ostivat Henry Biaudet’n avulla Sveitsistä aseita vastaperustetun Voimaliiton laskuun. 2500 kiväärin ja 1,2 miljoonan patruunan aselasti kuljetettiin Suomeen Tanskasta hankitulla kuunari Peterillä. Peter lähti kohti Suomea 30. kesäkuuta 1906. Lasti oli tarkoitus purkaa Mäntyluodossa ja Merikarvialla mutta tälläkin kertaa suunnitelmaa oli pakko muuttaa. Koko lasti purettiin Närpiön Pielahdessa (Pjelax) jonne Peter saapui illalla 8. heinäkuuta. Aseet kuljetettiin sitten hevoskärryillä Kristiinankaupunkiin ja sieltä edelleen muualle maahan.


title: SS John Grafton

text: Vuonna 1930 pystytettiin Luodon Orrskärille John Graftonin muistomerkki. Samana vuonna valmistui myös Carl von Haartmanin ohjaama suomalainen mykkäelokuva Kajastus joka kuvasi aktivistien toimintaa ja John Graftonin matkaa.


title: SS John Grafton

text: John Graftonin uppoamispaikalla on nykyisin (2008) jäljellä vain muutaman metrin syvyydessä olevia pirstaleita ja vääntyneitä laivan kaiteita ym. osia. Jonkin verran käsiaseiden ja kiväärien patruunoiden hylsyjä löytyy romujen seasta. Sukelluskerho Kokkolan Merisaukot on tutkinut ja kartoittanut uppoamispaikan hyvin tarkasti.


title: Täydennysmies

text: Täydennysmies tarkoittaa sotatilanteessa tappioita kärsineeseen joukko-osastoon lähetettyä uutta miestä. Täydennysmiehet kootaan reservissä olevista ikäluokista tai aiemmin haavoittuneista, jotka ovat kuntoutuneet rintamakelpoisiksi.


title: Mohammed Beck Hadjetlaché

text: Mohammed Beck Hadjetlaché (oikealta nimeltään Kasi Beck Ahmetukov) (1870 Istanbul, Osmanien valtakunta – 1929 Tukholma, Ruotsi) oli tšerkessi toimittaja, kirjaillija ja Venäjän valkoisen armeijan jäsen, joka taisteli bolševikkeja vastaan Venäjän sisällissodassa. Beck Hadjetlaché käytti monia salanimiä.


title: Mohammed Beck Hadjetlaché

text: Mohammed Beck Hadjetlaché syntyi islaminuskoiseen tšerkessiperheeseen, joka oli paennut Venäjän Tšerkessiasta Turkkiin aikana jolloin Venäjä kävi sissisotaa tšerkessikapinallisia vastaan. Beckin isä Bashi Bazoukki oli kaatunut Turkin sodassa. Beck palasi Venäjälle vuonna 1882, jossa hänet adoptoitiin Ettingerin perheeseen. Perhe oli lapseton ja kutsui häntä nimellä Grigori. 1890-luvulla Beck kirjoitti novelleja myös salanimellä Hadjetlaché.


title: Mohammed Beck Hadjetlaché

text: Vuonna 1902 Beck liittyi Sosialistivallankumoukselliseen puolueeseen. Vuonna 1908 hän julkaisi "Muslimi"-lehteä Pariisissa ja "Islamin maailma" -sanomalehteä Pietarissa. Vuonna 1916 Beck pyysi Venäjän duumalta rahoitusta antiturkkilaiseen propagandakampanjaan joka tapahtuisi kaikkialla Turkin valtakunnan alueilla.


title: Mohammed Beck Hadjetlaché

text: Kun kommunistit saivat vallan Hadjetlaché lähti Neuvosto-Venäjältä ja muutti Ruotsiin vuonna 1918, jossa hän organisoi valkoista terroria. Hadjetlaché ryhmän 20 jäsentä suunnitteli vastaiskuja bolševikkejä vastaan Tukholmasta. Hadjetlaché osti talon Tukholman ulkopuolelta, johon hän kutsui punaisia. Tapettuaan heidät hän heitti ruumiit läheisiin järviin. Poliisi sai kiinni joukon vuonna 1919 ja löysi kolme ruumista järvestä. Teoistaan Hadjetlaché sai elinkautisen vankeusrangaistuksen. Hän kuoli vuonna 1929 Tukholman Långholmenin vankilassa.


title: Veli-Pekka Hänninen

text: Veli-Pekka Hänninen on suomalainen käsikirjoittaja.


title: Veli-Pekka Hänninen

text: Alkuperäiseltä ammatiltaan Hänninen on pastori. Hänninen on kirjoittanut etupäässä TV:lle sarjoja, kuten "Hyvät neuvot kalliit" (2000) "Kylmäverisesti sinun" (2000–2005) ja "Rikas mies" (2004). Hän käsikirjoitti myös Heikki Kujanpään ohjaaman puolipitkän elokuvan "Pieni pyhiinvaellus" (2000).


title: Veli-Pekka Hänninen

text: Vuonna 2006 nousi kohu Hännisen kirjoittamasta "Herran pelko" -käsikirjoituksesta, jonka Aku Louhimiehen oli tarkoitus ohjata elokuvaksi nimellä "Riisuttu mies". Käsikirjoitus pohjautui osittain Hännisen omiin kokemuksiin. Se käsitteli seurakunnan työilmapiiriä ja oli tyylilajiltaan mustanhumoristinen. Louhimies lähti kuitenkin viemään ohjausta eri suuntaan ja teki suuria muutoksia käsikirjoitukseen, vaikka se ei ollut sallittua Hännisen tekemän sopimuksen mukaan. Hänninen vei asian oikeuteen ja Riisuttu mies -elokuvalle langetettiin esityskielto tammikuussa 2007. Maaliskuussa 2007 esityskielto kuitenkin peruttiin, koska Hänninen katsoi esityskiellon aiheuttavan elokuvan rahoittajille kohtuuttomia taloudellisia vahinkoja, koska he eivät olleet riidan osapuolia. Nykyään elokuvaa ei saa esittää valkokankaalla, mutta televisioesitykset ja DVD-myynti ovat sallittuja.


title: Pekka Oivio

text: Pekka Antti Aulis Oivio (24. marraskuuta 1918 Pälkäne – 8. helmikuuta 2000 Helsinki) oli veturinkuljettajana uransa aloittanut suomalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi SAK:n puheenjohtajana 1974–1981.


title: Pekka Oivio

text: Oivio lähti keskikoulun käytyään 1936 Helsinkiin opiskelemaan veturimiesammattiin. Sotavuosina Oivio kävi reserviupseerikoulun ja oli joukkueenjohtajana Karjalankannaksella ja Ilomantsissa. Rintamakomennusten välillä Oivio oli rautateillä työssä ja pääsi veturinlämmittäjäksi 1943. Sodan jälkeen Oivio suoritti veturinkuljettajan tutkinnon 1946 ja veturinkuljettajana hän toimi 1948-1956.


title: Pekka Oivio

text: Oivio aloitti ammattiyhdistysuransa Suomen veturimiesten liitossa ja hän oli liiton Helsingin-osaston sihteerinä kun hänet 1957 nimitettiin liiton toimitsijaksi juuri ennen kuin SDP:n leskisläiset yrittivät vallata veturimiesliiton syksyn 1957 liittokokouksessa. Tämä valtausyritys kuitenkin epäonnistui.


title: Pekka Oivio

text: Syyskuussa 1960 veturimiesliitto päätti jäsenäänestyksen jälkeen erota SAK:sta. Liitto ei sisäisen hajoamisen pelossa kuitenkaan liittynyt kilpailevaan keskusjärjestöön SAJ:hin vaan jäi keskusjärjestöjen ulkopuolelle.


title: Pekka Oivio

text: Suomen veturimiesten liiton pitkäaikaisen puheenjohtajan Gösta Widingin kuoltua Oivio valittiin tammikuussa 1965 hänen seuraajakseen. Tässä tehtävässä Oivio jatkoi vuoteen 1974 saakka. Oivion puheenjohtajakaudella sovittiin 1967 veturimiesten eläkeiän nostamisesta 53:sta 55:een vuoteen eläkkeen tason samalla noustessa sekä 40 tunnin viikkotyöaikaan siirtymisestä. Oivio oli myös aktiivisesti mukana SAK:n ja SAJ:n eheyttämistä valmistelleessa professori Heikki Wariksen työryhmässä. Uuteen SAK:hon veturimiesliitto liittyi heti kesäkuun 1969 perustamiskokouksessa. Oiviosta tuli samalla SAK:n valtuuston puheenjohtaja ja 1972 SAK:n kolmas puheenjohtaja. Kun SAK:n puheenjohtaja Niilo Hämäläinen siirtyi syksyllä 1974 Kulutusosuuskuntien keskusliiton toimitusjohtajaksi Oivio valittiin Paperiliiton johtajan Veikko Ahtolan tuella keskusjärjestön puheenjohtajaksi.


title: Pekka Oivio

text: 1973 öljykriisin jälkeen alkanut taloudellinen taantuma vaikeutti tulosopimusten tekoa inflaation ja muutamassa vuodessa kaksinkertaistuneen työttömyyden takia. Kun SDP:n Kalevi Sorsasta tuli pääministeri 1977, SAK joutui joulukuussa 1977 suostumaan jo kerran sovittujen palkankorotusten lykkäämiseen osana hallituksen elvytyspolitiikkaa. Helmikuun 1978 devalvaation jälkeen SAK sai kuitenkin osan näistä lykätyistä korotuksista etuajassa uhattuaan yleislakolla. Edellisen vuoden 1977 kahdesta devalvaatiosta ei SAK aikanaan saanut mitään hyvitystä. Kaikkiaan Oivion kaudella tehtiin tulosopimukset vuosina 1976 (1-vuotinen), 1977 (2-vuotinen), 1979 (1-vuotinen) ja 1981 (2-vuotinen). Vain vuonna 1980 sopimukset tehtiin liittotasolla. Kaikissa tulosopimusneuvotteluissa Oivion vastapuolena oli STK:n johtaja Pentti Somerto.


title: Pekka Oivio

text: Kesäkuussa 1981 Pekka Oivio jäi ensimmäisenä SAK:n puheenjohtajana eläkkeelle tästä tehtävästä SAK:n 12. edustajakokouksen yhteydessä. SAK:n puheenjohtajana Oiviota seurasi Pertti Viinanen.


title: Robotti von Rosenbergin tutkimukset

text: Robotti von Rosenbergin tutkimukset on vuonna 1984 valmistunut suomalainen Yleisradion tuottama ympäristöopin ja luonnontieteiden kahdeksanosainen opetussarja. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Yleisradion Koulutelevision ohjelmistossa syyskuussa 1984. Ensiesityksen jälkeen ohjelma uusittiin moneen otteeseen, viimeksi vuonna 1991. Sarjan ohjasi ja käsikirjoitti Kirsti Tulonen-Seppänen. Musiikin ohjelmaan teki Kaj Chydenius.


title: Robotti von Rosenbergin tutkimukset

text: Sarjassa von Rosenberg -niminen robotti saapuu Maahan tekemään tutkimuksia. Yhdessä kahden lapsiperheen kanssa robotti tutkii muun muassa erilaisia kemiallisia ja fysikaalisia ilmiöitä. Sarjan teemana on erityisesti ihmisen vastuu ympäristöstään. Robotti esiintyy sarjassa metalliromusta rakennettuna hahmona. Robotti von Rosenbergin ääntä esitti Pekka Milonoff.


title: Robotti von Rosenbergin tutkimukset

text: Sarja oli myöhemmin taikurina tunnetuksi tulleen Iiro Seppäsen ensimmäinen televisioesiintyminen.


title: Weather Report (vuoden 1971 albumi)

text: Weather Report on Joe Zawinulin ja Wayne Shorterin vuonna 1971 perustaman samannimisen fuusiojazz -yhtyeen ensimmäinen albumi. Sen musiikillinen tyyli on lähellä Miles Davisin "In a Silent Way"ta ja "Bitches Brew"ia. Sähköiset soittimet (esimerkiksi sähköpiano) luovat erikoisen ilmavan vaikutelman.


title: Weather Report (vuoden 1971 albumi)

text: Kappale ”Milky Way” edustaa elektronista tai nauhamusiikkia, jossa pitkillä jälkikaiuilla luodaan avaruudellisia efektejä. ”Orange Lady” sisältyy myös Miles Davisin "Big Fun" kokoelmalevylle.


title: Weather Report (vuoden 1971 albumi)

text: Kokonaisuutena levy oli aikanaan käänteentekevä. Se aloitti Weather Reportin 16 vuotta kestäneen projektin, jonka puitteissa esiteltiin joukko uusia muusikoita ja uusia elektronisia soittimia.


title: Glory Leppänen

text: Glory Leppänen (o.s. Renvall; 28. marraskuuta 1901 Pariisi, Ranska – 26. lokakuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja, elokuvaohjaaja ja kirjailija. Hän oli taiteilija Aino Acktén tytär.


title: Glory Leppänen

text: Leppänen kävi Suomen Näyttämöopiston, jonka jälkeen hän työskenteli Suomen Kansallisteatterissa vuosina 1922–1936. Leppänen laajensi osaamistaan ohjaamiseen, jota hän opiskeli Max Reinhardtin teatterikoulussa Wienissä 1934. Kielitaitoisena hän pystyi seuraamaan uutta dramatiikkaa opintomatkoillaan Euroopassa. Leppänen toimi Viipurissa Kaupunginteatterin johtajana ennen talvisotaa. Syksyllä 1940 hän siirtyi Porin Teatteriin. Teatterinjohtajan työn lisäksi hän oli kesäisin lottakomennuksilla Itä-Karjalan kenttäsairaaloissa. Työtahti oli kova, ohjauksia kertyi 38 kolmessa vuodessa. Vuonna 1943 Leppänen siirtyi Tampereen Teatterin johtajaksi. Hän ohjasi TT:ssa 54 näytelmää kuudessa vuodessa. Tämän jälkeen Leppänen palasi Helsinkiin, jossa hän työskenteli Helsingin Kansanteatterin johtajana vuosina 1949–1951.


title: Glory Leppänen

text: Glory Leppänen näytteli myös muutamassa elokuvassa. Hänen ainoa elokuvaohjauksensa on "Onnenpotku" (1936), joka oli ensimmäinen naisen ohjaama suomalainen elokuva. Elokuva oli Suomen Filmiteollisuuden tuottama, ja ohjausvastuu siirtyi Leppäselle, kun yhtiön pääohjaaja Erkki Karu kuoli yllättäen ja hänen paikalleen noussut uusi johtaja T. J. Särkkä ei vielä kokenut itseään riittävän päteväksi ohjaustehtäviin. "Onnenpotkua" ennen Leppänen oli näytellyt roolit mykkäelokuvissa "Runoilija muuttaa" (1927) ja "Rovastin häämatkat" (1931).


title: Glory Leppänen

text: Leppäsen isä oli Acktén ensimmäinen puoliso, senaattori Heikki Renvall. Hänen isäkseen on toisaalta arveltu taiteilija Albert Edelfeltiä. Leppänen avioitui näyttelijä Aarne Leppäsen kanssa vuonna 1924. Aarne Leppänen kuoli 1937.


title: Munakata

text: Munakata () on kaupunki Fukuokan prefektuurissa Kyūshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Fukuokan ja Kitakyūshūn suurkaupunkien välimaastossa Genkainmeren rannikolla. Siihen kuuluu useita saaria, merkittävimpinä Ōshima ja rannikolta 60 kilometrin päässä sijaitseva Okinoshima. Munakatassa on 96 454 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 119,67 neliökilometriä.


title: Munakata

text: Munakatan alueen historia liittyy kiinteästi Koreansalmen yli käytyyn kauppaan, jossa Munakata-klaani oli aktiivinen, ja merkittävään Munakatan pyhäkköön. Japanin kuntalaitoksen perustamisen yhteydessä vuonna 1889 syntyi Munakatan piirikunta. Munakatan kauppala perustettiin vuonna 1954 usean piirikunnan kylän yhdistyessä, minkä jälkeen se kehittyi liikenneyhteyksien parantuessa Fukuokan ja Kitakyūshūn nukkumalähiönä ja yliopistopaikkakuntana. Kaupunkioikeudet Munakata sai vuonna 1981. 2000-luvun kuntaliitosten myötä siihen yhdistettiin lisää alueita Munakatan piirikunnasta.


title: Arkikielen filosofia

text: Arkikielen filosofia (joskus tavallisen kielen filosofia, luonnollisen kielen filosofia tai lingvistinen filosofia; ) lähestyy perinteisiä filosofisia ongelmia väärinkäsityksinä, jotka johtuvat kielen sanojen todellisen merkityksen unohtamisesta. Arkikielen filosofiassa vältetään rakentamasta filosofisia ”teorioita” ja niiden asemasta huomio kiinnitetään ”arkisen”, jokapäiväisen kielen yksityiskohtiin.


title: Arkikielen filosofia

text: Arkikielen filosofia liitetään usein Ludwig Wittgensteinin myöhäisfilosofiaan sekä Gilbert Rylen, J. L. Austinin, Peter Strawsonin ja Norman Malcolmin ajatteluun. Se vallitsi filosofiaa 1930–1970-luvulla, ja se on nykyajan filosofiassa edelleen merkittävä taustatekijä. Nimitys ”arkikielen filosofia” juontuu vastakkainasettelusta aiempien analyyttista filosofiaa hallinneiden lähestymistapojen kanssa, joita kutsutaan nykyään joskus ”ideaalikielen filosofiaksi”.


title: Arkikielen filosofia

text: Varhainen analyyttinen filosofia ei suhtautunut arkikieleen yhtä myönteisesti. Bertrand Russell sivuutti kielen filosofisesti vähämerkityksisenä ja arkikielen liian epämääräisenä, jotta siitä olisi apua metafyysisten ja tietoteoreettisten ongelmien ratkaisemisessa. Gottlob Frege ja Wienin piiri (erityisesti Rudolf Carnap), nuori Wittgenstein ja W. V. O. Quine pyrkivät kehittämään sen tilalle nykyaikaista logiikkaa tieteen esitysmuodoksi. Wittgensteinin "Tractatuksessa" esittämä näkemys vastasi Russellin näkemyksiä sikäli, että kieli tulisi muotoilla uudelleen, jotta se ei olisi enää epämääräistä vaan kuvaisi maailmaa täsmällisesti ja voisimme paremmin käsitellä filosofisia ongelmia.


title: Arkikielen filosofia

text: Wittgensteinin julkaisemattomissa teoksissa 1930-luvulla tapahtunut muodonmuutos keskittyi pitkälti kahden ajatuksen ympärille: että arkikielessä ei ollut mitään "vikaa" sinänsä ja että monet perinteiset filosofiset ongelmat olivat vain harhoja, jotka seurasivat kielen ja sen kuvaamien asioiden välisen suhteen väärinymmärtämisestä. Ensin mainittu ajatus johti aiemman analyyttisen filosofian — ja todennäköisesti koko aiemman filosofian — lähestymistapojen hylkäämiseen, ja viimeksi mainittu johti siihen, että filosofinen tutkimus korvattiin arkikielen tutkimisella — tavoitteena oli filosofisilta ongelmilta vaikuttavien kysymysten ”purkaminen” sen sijaan että niitä yritettäisiin ratkaista.


title: Arkikielen filosofia

text: Aluksi arkikielen filosofiaa pidettiin analyyttisen filosofian laajennuksena tai vaihtoehtona. Kun käsitteen ”analyyttinen filosofia” merkitys on sittemmin vakiintunut ja selvennyt, on arkikielen filosofia nähty analyyttisen filosofian vaiheeksi, joka seurasi loogista empirismiä ja edelsi vielä nimeämätöntä vaihetta, jossa analyyttinen filosofia on ilmennyt muun muassa Richard Rortyn uuspragmatismina ja Saul Kripkelle ominaisena ajatteluna.


title: Arkikielen filosofia

text: Vaikka arkikielen filosofia on saanut paljon vaikutteita Wittgensteinin ja hänen oppilaidensa tutkimuksista Cambridgen yliopistossa, 1940-luvulla se kehittyi suurelta osin Oxfordin yliopistossa Austinin ja Rylen johdolla ja levisi laajalle, ennen kuin sen suosio laski nopeasti 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alkupuolella. Nykyään ei ole harvinaista kuulla väitettävän, että arkikielen filosofia on kuollut. Wittgenstein on harvoja, joka on säilyttänyt tuonaikaisen maineensa. Joka tapauksessa filosofian kielellinen käänne on nykyaikaisen ajattelun käännekohta, ja monet eri aloilla vaikuttavat seuraukset voidaan johtaa arkikielen filosofiasta.


title: Arkikielen filosofia

text: Wittgensteinin mukaan sanojen merkitys on niiden käytössä ja filosofit kompastuvat usein abstrakteihin sanoihin. Ajatusta, jonka mukaan sanoja ei pidä yrittää ymmärtää irrallaan niiden käytöstä arkikielessä, kutsutaan myös kontekstualismiksi.


title: Arkikielen filosofia

text: Esimerkki: "Mitä on todellisuus?" — Filosofit ovat kohdelleet ”todellisuutta” substantiivina: se kuvaa jotakin, millä on tietyt ominaisuudet. Näistä ominaisuuksista on väitelty tuhansia vuosia.


title: Arkikielen filosofia

text: Arkikielen filosofia sen sijaan kysyisi, kuinka "käytämme" sanaa ”todellisuus”. Ihmiset voivat sanoa: ”Näyttää siltä että X; mutta "todellisuudessa" asia on Y.” Tällä ilmauksella ei kuitenkaan tarkoiteta, että Y:llä olisi jonkinlainen erityinen olemassaolo, jota X:llä ei ole. Oikea tulkinta kuuluu: ”X vain kuulosti oikealta, mutta se oli jollain tavalla harhaanjohtavaa. Nyt kerron totuuden: Y.”


title: Arkikielen filosofia

text: Näin ”todellisuudessa” käyttäytyy ikään kuin sana ”kuitenkin”. Näin lausuma ”Todellisuudessa asia on – –” palvelee samanlaista tarkoitusta — sen tehtävänä on muokata kuulijan odotuksia. Kun taas puhumme esimerkiksi ”todellisesta aseesta”, emme esitä metafyysistä väitettä todellisuuden luonteesta vaan ainoastaan erotamme tämän aseen tehottomasta aseesta, kuvitteellisesta aseesta jne.


title: Arkikielen filosofia

text: Kiistat syntyvät, kun arkikielen filosofit soveltavat samaa lähestymistapaa sellaisiin kysymyksiin kuin ”Mitä on totuus?” tai ”Mitä on tietoisuus?” Tuon koulukunnan mukaan emme voi olettaa, että (esimerkiksi) totuus olisi ”olio” tai ”esine” (samassa merkityksessä kuin esimerkiksi pöydät ja tuolit ovat ”esineitä”), jota sana ”totuus” edustaa. Sen sijaan meidän tulee katsoa, millä tavalla sanat ”totuus” ja ”tietoisuus” todella toimivat arkikielessä. Asiaa tutkittuamme saatamme huomata, ettei ole olemassa yhtä yksityistä asiaa, jota sana ”totuus” vastaisi. Wittgenstein pyrki kuvaamaan tätä perheyhtäläisyyden käsitteellään. Niinpä arkikielen filosofit ovat taipuvaisia antiessentialismiin, vaikka se on sangen kiistanalainen kanta. Antiessentialismi ja siihen liittyvä kielifilosofia liittyvät usein oleellisesti feministiseen, marxilaiseen ja muihin yhteiskunnallisiin filosofioihin, jotka arvostelevat status quon epäoikeudenmukaisuuksia. Essentialistinen ”totuus” jonakin ”esineellisenä” liitetään niissä usein hallinnon ylläpitämään sortoon ja vaihtoehtoisten totuuksien kielto vaihtoehtoisten elämänmuotojen kieltoon.


title: Luettelo varakkaimmista kuninkaallisista

text: Tämä on talouslehti Forbesin julkaiseman "maailman rikkaimmat kuninkaalliset" -luettelon mukainen luettelo varakkaimmista kuninkaallisista nettovarallisuuden mukaan dollareissa. Tiedot ovat vuodelta 2011.


text: Forbes kehottaa lukijaa huomioimaan, että kuninkaallisten varallisuus perustuu perittyyn omaisuuteen ja heidän asemaansa hallitsijana, todellisuudessa varallisuus jakautuu usein laajalle suvun sisällä. Kaikkien luettelossa mainittujen henkilöiden todellinen nettovarallisuus jää alle miljardiin dollariin. Kyseinen Forbesin luettelo on koottu yhdistämällä arvauksia ja tietoa.


text:
! Järjestys
! Henkilö
! Arvonimi
!Valtio
!netto varallisuus ( USD)
!omaisuus


title: Hard N’ Horny

text: Hard N’ Horny on suomalaisen Wigwam-yhtyeen debyyttialbumi vuodelta 1969. Progressiivinen rocklevy sisältää sekä suomen- että englanninkielisiä sanoituksia. A-puolen aloittava Huldénin nimiin merkitty raita "633 Jesu Fåglar" sisältää n. 5 sekuntia lintujen äänten matkimista, koska varsinainen kappale ei mahtunut levylle, mutta levyn etiketit oli jo ehditty painaa (on epäilty, onko kappaletta edes oikeasti olemassa.) Kappaleen ruotsinkieliset sanat on painettu levyn ensimmäisen painoksen sekä vuoden 2003 remasteroidun CD-version kansivihkoon. Muut A-puolen kappaleet ovat Jukka Gustavsonin tekemiä. Albumin B-puolella on Jim Pembroken säveltämä Henry-nimisestä miehestä kertovien laulujen sarja, joka muodostaa eräänlaisen pienoisrockoopperan. Levyn ensimmäisen painoksen kannet ovat yhtyeen jäsenten käsin piirtämiä. Albumin aikaan julkaistusta singlestä "Luulosairas" tuli suuri hitti ja se on nykyäänkin Wigwamin tunnetuimpia kappaleita.Henry's..."Luulosairas" oli Wigwamin toinen single ja se julkaistiin 1969 B-puolenaan "Henry's Highway Code".


title: Gates of the Arcticin kansallispuisto

text: Gates of the Arcticin kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Alaskassa, napapiirillä sijaitseva kansallispuisto. Gates of the Arctic julistettiin Yhdysvaltain kansalliseksi suojelumonumentiksi vuonna 1978, mutta jo kaksi vuotta myöhemmin 2. joulukuuta 1980 se kohotettiin kansallispuiston asemaan. Puiston 34 287 km² laajuista alaa hallinnoi Yhdysvaltain muiden kansallispuistojen tapaan National Park Service. Denalin ja Kobuk Valleyn kansallispuistot sijaitsevat lähellä Gates of the Arcticia.


title: Gates of the Arcticin kansallispuisto

text: Suurin osa puistosta on autiota erämaata. Sinne ei johda maanteitä, eikä siellä ole vierailijoille rakennettuja tiloja kuten majataloja tai retkeilyalueita. National Park Service kuitenkin pyörittää pientä turistikeskusta läheisessä Coldfootin kylässä. Noin 1 500 ihmistä asuu puiston rajojen sisäpuolella pienissä yhteisöissä ja he saavat ravintonsa ja tarvikkeensa puiston luonnonvaroista.


title: Gates of the Arcticin kansallispuisto

text: Puisto sijaitsee tundralla. Sen eläimistöön kuuluu muun muassa hirviä, mustakarhuja, harmaakarhuja, susia ja ohutsarvilampaita. Puiston halki kulkee kuusi merkittävää jokea, joita ovat esimerkiksi Alatna- ja Kobuk-joki. Brooks Range -vuoristo sijaitsee puistossa.


title: Anestesia-aineet

text: Anestesia-aineet ovat lääkkeitä, joita käytetään potilaan rauhoittamiseen (sedatoimiseen) toimenpiteen tai tehohoidon yhteydessä. Yleisanestesian yhteydessä anestesia-aineilla saadaan aikaan anestesiainduktio eli nukahtaminen ja anestesian ylläpito.


title: Anestesia-aineet

text: Suonensisäisesti annosteltavia anestesia-aineita (laskimoanesteetteja) käytetään tavallisesti (kevyeen) rauhoittamiseen toimenpiteiden yhteydessä, tehohoitosedaatioon, anestesiainduktioon, lyhyeen nukutukseen ja pitkittyneen epileptisen kohtauksen katkaisuun.


title: Anestesia-aineet

text: Anestesiakaasut annostellaan hengityksen kautta joko maskilla tai intuboidun potilaan intubaatioputkeen erityisen anestesialaitteiston kautta seoksena hapen kanssa, ja usein seoksessa on lisänä ilokaasu. Anestesiakaasuilla ylläpidetään yleisanestesiaa. Ilokaasu tehostaa anestesiakaasujen vaikutusta. Inhalaationa annetun nukutusaineen lisänä tarvitaan usein lihasrelaksantteja eli herpauttajia, jotka lamauttavat sileitä lihasryhmiä. Näitä aineita tarvitaan leikkauksen suorittamista varten, varsinkin jos sisäelimiä pitää leikata.


title: Glacierin kansallispuisto

text: Glacierin kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Montanan osavaltiossa sijaitseva kansallispuisto. Se perustettiin 11. toukokuuta vuonna 1910. Sen 4098.8 km² laajuista alaa hallinnoi muiden Yhdysvaltain kansallispuistojen tapaan maan National Park Service. Yhdessä Kanadan Waterton Lakesin kansallispuiston kanssa Glacierin kansallispuisto muodostaa Waterton Glacierin kansainvälisen rauhanpuiston, joka on kuulunut UNESCOn maailmanperintöluettelooon vuodesta 1995 alkaen.


title: Hiippa

text: Hiippa (joissain yhteyksissä hiippalakki tai piippalakki) viittaa erilaisiin teräväpäisiin päähineisiin. Hiippaa käyttävät katolisen ja luterilaisen kirkon piispat, mistä tulee sana hiippakunta. Ortodoksipiispat käyttävät kruunua muistuttavaa mitraa.


title: Hiippa

text: Puna-armeijan sotilaiden eräs päähine oli vuosien 1919–1941 välillä jäykkä hiippalakki ns. "Budjonnovka".


title: Hiippa

text: Monilla eurooppalaisilla ihmisen muotoisilla uskomusolennoilla on hiippalakki. Hiippalakki on varsinkin monilla pienikokoisilla uskomusolennoilla. Nykyajan joulutonttujen yleensä punaista hiippalakkia sanotaan myös tonttulakiksi.


title: Hiippa

text: Hippaleikki on saanut nimensä leikissä käytetystä hiippalakista. Hippa-nimisellä suomalaisella metsänhaltijalla, kuten joillakin muillakin haltijoilla, on ilmeisesti ollut hiippalakki.


title: Hiippa

text: Ainakin joskus hiippalakkipäisiksi kuvitellaan seuraavia olentoja:


title: Vantaan Vesi

text: Vantaan Vesi oli Vantaan kaupungin omistama kunnallinen liikelaitos, joka vastasi Vantaan vesihuollosta. Kaupungin organisaatiossa Vantaan Vesi kuului keskushallinnon toimialaan. Pääkaupunkiseudun vedenhankinta ja käsittely sekä jätevedenkäsittely ja johtaminen hoidettiin seudullisena yhteistyönä (Helsinki, Vantaa, Espoo). Vantaa oli osakkaana Pääkaupunkiseudun Vesi Oy:ssä, jonka tehtävänä oli hankkia ja toimittaa raakavettä Päijänteestä pääkaupunkiseudun kunnille.


title: Vantaan Vesi

text: Kunnallinen vesi- ja viemärilaitostoiminta Helsingin maalaiskunnan alueella alkoi syksyllä 1957, jolloin Valkealähteen vedenottamo otettiin käyttöön.


title: Vantaan Vesi

text: Vantaan Veden toiminta itsenäisenä liikelaitoksena loppui vuoden 2010 alussa, jolloin Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunkien vesilaitokset yhdistyivät YTV:n jätehuollon sekä seutu- ja ympäristötiedon kanssa Helsingin seudun ympäristöpalveluiksi (HSY). Kuntayhtymän vesihuollosta huolehtii vesihuollon toimiala.


title: Vantaan Vesi

text:
Vantaan kaupungin asukkaista noin 97 % oli Vantaan Veden verkoston piirissä. Verkostoon liittyneitä käyttöpaikkoja oli 19036 kappaletta (2006). Kunnossapidettävää jakeluverkostoa liikelaitoksella oli yhteensä 706 kilometriä (2006). Kunnossapidettäviä jätevesiviemäreitä liikelaitoksella oli yhteensä 667 kilometriä (2006). Kunnossapidettäviä hulevesiviemäreitä (sadevesi) liikelaitoksella oli 396 kilometriä (2006). Verkostoon pumpatun veden kokonaismäärä oli 17,0 miljoonaa kuutiota, josta 94% pumpattiin Vantaan verkostoon Helsingin Veden Pitkäkosken vedenkäsittelylaitokselta. Pitkäkoskelle raakavesi johdettiin tunnelia pitkin Päijänteestä. Vantaan Vedellä oli kaksi omaa pohjavedenottamoa: Valkealähde ja Kuninkaanlähde. Pohjavettä pumpattiin niistä verkostoon yhteensä 1,0 miljoonaa kuutiota eli 6 % kokonaistarpeesta.
Valkoisenlähteen vedenottamo on kuitenkin ollut pois käytöstä 11.4.2008 alkaen, koska raakaveden torjunta-ainepitoisuus ylitti tuolloin Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksen 461/2000 mukaiset raja-arvot. Ottamo pysyy suljettuna toistaiseksi, koska torjunta-aineiden määrää laskeva aktiivihiililaiteisto nostaisi veden hintaa, ja korvaavaa puhdasta vettä on saatavilla Pitkäkosken puhdistamolta edullisemmin. Ottamo pidetään kuitenkin käyttökunnossa poikkeusolojen vedentarpeita varten.


title: Vantaan Vesi

text: Vantaan Vesi myös johti jätevedet puhdistettavaksi Espoon Veden Suomenojan puhdistamolle ja Helsingin Veden Viikinmäen puhdistamolle.


title: Vantaan Vesi

text: Vantaan Vedellä oli 4 vesitornia.


title: Vantaan Vesi

text: Vantaan Vesi oli yksi Vantaan kaupungin 11 pilottiyksiköstä, joissa otettiin käyttöön tulospalkkiojärjestelmä vuoden 2005 alusta. Vantaan vesi on lainannut pääomaa noin 75 miljoonaa euroa kaupungilta, jota se lyhentää vuosittain ja josta se maksaa korkoa takaisin Vantaan kaupungille. Vuonna 2006 liikelaitos tuloutti kaupungille korvausta peruspääomasta ja korkoa kaupungin lainasta yhteensä 10,7 miljoonaa euroa.


title: M/S Al Mansur

text: M/S Al Mansur oli Irakin presidentti Saddam Husseinin suomalaisvalmisteinen huvijahti, jonka kohtaloksi koitui Yhdysvaltain johtaman liittoutuman pommitus Basrassa huhtikuussa 2003. Kahdeksan pommin täysosuma tuhosi aluksen.


title: M/S Al Mansur

text: Al Mansur oli varusteltu loisteliaasti. Sadan hengen hopea-astiasto maksoi kolme miljoonaa markkaa. Aluksella oli myös oma sairaala, helikopterikansi, vedenalaiskamerat sukeltajien varalta ja päävieraan hytistä etukannelle johtava salainen pako-ovi. Loistojahti oli aina lähtövalmiina, ympäri vuorokauden ja ympäri vuoden. Laivan kansirakenteen kylkilevyt oli hitsattu ruotsalaisesta panssariteräksestä. Ikkunat olivat 4,5 senttiä paksua luodinkestävää laatua. Aluksen bruttovetoisuus oli 7 359 tonnia ja nettovetoisuus 3 795 tonnia. Kantavuus oli 1 223 tonnia. Hyttipaikkoja aluksella oli 32 ja kansipaikkoja 250.


title: M/S Al Mansur

text: Laiva oli lahja Saudien kuningasperheeltä Saddamille sodasta Irania vastaan. Nimi tarkoittaa "voittajaa" ja se viittaa kalifiin, joka perusti Bagdadin. Laivan alkutaival mutkistui, kun se valmistui 1982, sillä se jouduttiin Irakin ja Iranin välisen sodan vuoksi varastoimaan Pernoon. Loisteliaimman Suomessa rakennetun laivan luovutus tapahtui maaliskuussa 1983 Marokossa.


title: M/S Al Mansur

text: Laivaa pommitettiin vuonna 2003 Basran kaksiviikkoisen taistelun aikana 16 kertaa.


title: M/S Al Mansur

text: Jahdin pääkoneistona oli kaksi Wärtsilän Turun tehtaan rakentamaa Sulzer 8ZL40/48 -dieselmoottoria. Näiden 8-sylinteristen moottorien sylinterien halkaisija oli 400 mm ja iskun pituus 480 mm. Aluksen päämoottorit oli asennettu sota-alusten tapaan kumialustalle, jotta laivan kulku olisi mahdollisimman äänetöntä. Moottorit pyörittivät kahta säätösiipistä potkuria ja keulassa oli lisäksi ohjailupotkuri. Apukoneistona oli kolme dieselmoottoria, jotka pyörittivät kukin 1 000 kilowatin, 400 voltin, 50 hertsin vaihtovirtageneraattoria. Dieselpolttoainetta laiva voi ottaa 693,5 tonnia.


title: Cedi

text: Cedi on Ghanan virallinen rahayksikkö. Cedi jakautuu sataan "pesewaan", mutta nopean inflaation vuoksi pesewa-määräisiä rahoja ei vuosiin lyöty niiden arvottomuuden vuoksi, ja ennen vuoden 2007 rahanuudistusta 10 cedin metalliraha oli nimellisarvoltaan pienin liikkeessä tavattu kolikko. Vuoden 2007 heinäkuussa otettiin käyttöön uusi cedi, joka on arvoltaan 10 000 vanhaa cediä. Heinäkuussa 2007 käyttöön otetut setelit


title: Cedi

text: Heinäkuussa 2007 käyttöön otetut kolikot


title: Preiviiki

text: Preiviiki (, laajalahti) on kylä Porissa, kaupungin länsipuolella. Se oli osa Porin maalaiskuntaa, joka liitettiin Porin kaupunkiin vuonna 1967. Kylässä on 332 asukasta (2013).


title: Preiviiki

text: Preiviiki sijaitsee Preiviikinlahden rannalla, joka on yksi Suomen runsaslintuisimmista rannoista. Bredvik mainittiin jo vuonna 1491 ja on todennäköistä, että ensimmäiset asukkaat olivat ruotsinkielisiä. 1800-luvulla Preiviikissä valmistettiin laivoja, joilla vietiin muun muassa halkoja Tukholmaan. Myös kalastus oli merkittävä elinkeino 1800-luvulla. Preiviikin kalarannassa sijaitsee lintutorni, jota voidaan pitää alkupisteenä Preiviiki–Yyteri-luontopolulle. Polku kiertää 4 600 hehtaarisen Preiviikinlahden ja päättyy Yyterin hiekoille. Preiviikinlahti ja sen rannat kuuluvat Natura 2000 -suojeluohjelmaan.


title: Preiviiki

text: Preiviikissä sijaitsevat toimintansa vuonna 2006 lopettanut Porin lyhytaaltoasema sekä Porin keskiaaltoasema, jonka nykyinen omistaja on Digita Oy.


title: Rory Cochrane

text: Rory K. Cochrane (s. 28. helmikuuta 1972 Syracuse, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Cochrane tuli tunnetuksi televisiosarjasta "", jossa hän näytteli vuosina 2002-2004 rikospaikkatutkija Tim Speedlea. Hän on esiintynyt urallaan elokuvissa kuten "Surutta? Sekaisin" (1993), "Empire Records – menoa ja musaa" (1995), "Argo" (2012) ja "Black Mass" (2015).


title: Rory Cochrane

text: Cochrane on syntynyt Yhdysvalloissa, mutta kasvanut Englannissa. Cochrane muutti takaisin Yhdysvaltoihin kouluttaakseen itsensä näyttelijäksi. Cochrane aloitti näyttelijänuransa 1990-luvun alussa.


title: T-ryhmä

text: Ryhmäteoriassa T-ryhmä on ryhmä, jonka jokainen subnormaali aliryhmä on normaali. Joitakin T-ryhmien ominaisuuksia ovat:


title: Ian Wright

text: Ian Wright (s. 3. marraskuuta 1963 Woolwich, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen jalkapalloilija. Hänen seurojaan olivat muun muassa Crystal Palace, Arsenal ja West Ham. Arsenalin joukkueessa hän oli voittamassa Valioliigaa kaudella 1997–1998. Hän pelasi Valioliigassa kaikkiaan 213 ottelua ja teki niissä 113 maalia. Kausilla 1993–1994 ja 1996–1997 hän teki 23 maalia. Myös kuudella muulla pääsarjakaudella hän teki vähintään kymmenen maalia, kahdesti 1. divisioonassa ja neljästi vuonna 1992 alkaneessa Valioliigassa.


title: Ian Wright

text: FA Cupissa kaudella 1992–1993 Wright teki maalin sekä 1–1-tasapeliin päättyneessä ensimmäisessä loppuottelussa että Arsenalin 2–1-jatkoaikavoittoon päättyneessä uusinnassa Sheffield Wednesdayta vastaan.


title: Ian Wright

text: Wright debytoi Englannin maajoukkueessa 6. helmikuuta 1991 ja teki lähes kahdeksan vuotta kestäneellä maajoukkueurallaan 33 ottelussa yhdeksän maalia, joista neljä MM-karsintaottelussa San Marinoa vastaan marraskuussa 1993.


title: Ennakkojäsentäjä

text: Ennakkojäsentäjä tai ennakkojäsennin on aihepiirin esitys, jonka tarkoituksena on tutustuttaa oppijaa siihen esimerkiksi ennen luentoa tai johdatuksena oppimistehtävään. Ennakkojäsentäjät ovat pedagogisia välineitä, eräänlaisia välittäjiä ennestään tunnetun ja uuden aineksen välillä. Ennakkojäsentäjä voi olla lyhyt teksti, tekstin rakennejäsennys eli dispositio, kuva tai kaavio. Tarvittavaa esiymmärrystä luodaan siis suullisesti, kirjallisesti tai graafisin keinoin. Ennakkojäsentäjän idean ja käyttötavan esitti David Ausubel vuonna 1960.


title: Ennakkojäsentäjä

text: Toimintaa harjoiteltaessa ennakkojäsentäjiä voidaan käyttää tarvittavan tiedon jäsentämiseen ennen harjoittelutilannetta. Ennakkojäsentäjät antavat kuvan toiminnasta etukäteen ja parantavat harjoittelun aikana tapahtuvaa oppimista sekä pidentävät sen vaikutusta.


title: Ennakkojäsentäjä

text: Tiedonhankintaa edellyttävissä tehtävissä on tärkeää käyttää aiempaa tietoa ja osaamista tukena uuden informaation löytämisessä ja ymmärtämisessä. Ennakkojäsentäjä auttaa tämän esiymmärryksen tunnistamisessa ja esille tuomisessa.


title: Ennakkojäsentäjä

text: Ennakkojäsentäjä kytkee hakuaihetta toisaalta aikaisemmin tiedettyyn ja toisaalta aihepiirin käsitteelliseen rakenteeseen. Näihin hakuaihe ymmärretään osana laajempaa kokonaisuutta eikä yksittäisenä asiana.


title: Anželika Balabanova

text: Anželika Isaakovna Balabanova () (1878 Tšernihiv, Venäjä – 25. marraskuuta 1965 Rooma, Italia) oli ukrainalaissyntyinen sosialisti, joka osallistui toiseen internationaaliin.


title: Anželika Balabanova

text: Hän oli opiskellut Brysselin vapaassa yliopistossa, jossa hän tutustui sosialismiin. Balabanova asettui Roomaan ja alkoi organisoida tekstiiliteollisuuden työntekijöitä. Hän liittyi Italian sosialistiseen puolueeseen (PSI) vuonna 1900. Balabanova oli päättämässä Kansainvälinen naistenpäivän vietosta Sosialistisen internationaalin naisten toisessa konferenssissa Kööpenhaminassa 26.–27. elokuuta 1910.


title: Anželika Balabanova

text: Balabanova toimi läheisessä yhteistyössä puoluejohtajien Antonio Labriolan, Giacinto Menotti Serratin, Benito Mussolinin ja Filippo Turatin kanssa. Balabanova siirtyi enemmän vasemmalle ensimmäisen maailmansodan aikana ja hänestä tuli sodanvastaisen Zimmerwaldin liikkeen aktivisti. Sodan aikana hän vietti suurimman osan ajastaan puolueettomassa Ruotsissa. Balabanova toimi vasemmistososialistien liikkeessä ja hänestä tuli läheinen ystävä ruotsalaisten kommunistijohtajien Ture Nermanin, Fredrik Strömin, Zeth Höglundin ja Kata Dalstörmin kanssa.


title: Anželika Balabanova

text: Balabanova liittyi Venäjän bolševikkipuolueseen vuonna 1917 ja toimi Kominternin sihteerinä vuosina 1919–1920, työskenteli mm. Vladimir Leninin, Lev Trotskin, Grigori Zinovjevin ja Emma Goldmanin kanssa. Hän kuitenkin riitautui kommunistien kanssa ja poistui Neuvostoliitosta vuonna 1922.


title: Anželika Balabanova

text: Hän palasi Italiaan, missä hän johti marxilaista maksimalistien ryhmää. Fasismin nousu pakotti hänet siirtymään Sveitsiin, Pariisiin ja New Yorkiin. Hän palasi Italiaan toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1947 Balabanova liittoutui Giuseppe Saragatin kanssa tämän hyväksyttyä liiton PSI:n ja Italian kommunistisen puolueen (PCI) kanssa. Balabanova liittyi Sosialistiseen työläväenpuolueeseen, josta myöhemmin tuli Italian demokraattinen sosialistipuolue (sisältäen Yhdistyneen Sosialistipuolueen).


title: Jaakko Rantanen

text: Jaakko Johannes Rantanen (25. lokakuuta 1927 Turku – 21. lokakuuta 1976 Sysmä) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja joka johti Suomen Ammattijärjestö SAJ:ta 1966–1972 ja oli keskeisesti mukana 1960-luvulla SAK:n ja SAJ:n välisessä valtakamppailussa.


title: Jaakko Rantanen

text: Turkulainen Rantanen tuli ylioppilaaksi Turun lyseosta 1946 ja valmistui opiskeltuaan Turun yliopistossa ja Åbo Akademissa filosofian kandidaatiksi 1953. Opiskeluaikanaan Rantanen teki monia opintomatkoja sekä Eurooppaan että Yhdysvaltoihin. Hän oli jo nuoresta pitäen mukana SDP:n paikallisessa toiminnassa ja hoiti useita luottamustehtäviä. Vuonna 1953 Rantanen nimitettiin SAK:n opintosihteeriksi ja 1957 sihteeriksi. SDP:n hajottua Rantanen liittyi aluksi skogilaisten ryhmään mutta 1959 hän yhdessä toisen toimitsijan, Olavi Järvelän, kanssa siirtyi leskisläisten leiriin. Samoihin aikoihin skogilaiset saivat SAK:n hallintaansa kommunistien avulla ja uusi SAK:n puheenjohtaja Vihtori Rantanen (ei sukua Jaakko Rantaselle) erotti kesällä 1960 Jaakko Rantasen, Järvelän ja muut niin sanotun "sihteerijuntan" jäsenet SAK:sta.


title: Jaakko Rantanen

text: Sihteerijuntta oli saanut ennen potkuja hallintaansa merkittävän osan SAK:n omaisuudesta ja alkoi lisäksi kerätä taloudellista tukea sekä kotimaan työnantajilta että myös ulkomailta eri tahoilta muun muassa Ruotsin ammattiliittojen keskusjärjestöltä LO:lta ja joidenkin maiden tiedustelupalveluilta. Rahat kulkivat "Järjestötuki" ja "Järjestöhuolto" nimisten yhdistysten kautta joita Rantanen ja Järvelä valvoivat. Tarvittaessa Rantanen kävi myös rahanhakumatkoilla Ruotsissa ja Sveitsissä.


title: Jaakko Rantanen

text: Uusi SAK:n kanssa kilpaileva keskusjärjestö SAJ perustettiin marraskuussa 1960 ja Rantasesta tuli sen pääsihteeri ja Järvelästä taloudenhoitaja. SAJ:n puheenjohtajana toimi Kutoma- ja neuletyöväen liiton puheenjohtaja "Veikko Oksanen" oman toimensa ohella, käytännössä kuitenkin Rantanen ja Järvelä johtivat SAJ:ta alusta lähtien. SAJ:n toiminta lähti vauhdilla liikkeelle mutta se ei kuitenkaan onnistunut saamaan jäsenikseen kaikkia SAK:sta eronneita liittoja ja suurimmillaankin SAJ:n liittojen jäsenmäärä oli vain noin puolet SAK:n liittojen jäsenmäärästä.


title: Jaakko Rantanen

text: Kun professori Heikki Wariksen johdolla alettiin syksyllä 1964 neuvotella SAK:laisen ammattiyhdistysliikkeen yhdistämisestä erotti SAJ:n valtuusto puheenjohtaja Veikko Oksasen marraskuussa 1965 koska tämä oli osallistunut Wariksen ryhmän neuvotteluihin. Olavi Aarnio toimi tämän jälkeen SAJ:n puheenjohtajana kunnes Jaakko Rantanen valittiin tehtävään 1966. Jäsenliitot alkoivat kuitenkin painostaa SAJ:ta toimimaan keskusjärjestöjen eheyttämisen puolesta. SAJ:n neuvotteluasemaa heikensi vielä järjestön tutkimusjohtajan Niilo Koljosen syksyllä 1967 tekemä paljastus SAJ:n saamasta taloudellisesta tuesta Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelulta CIA:lta.


title: Jaakko Rantanen

text: SAJ olisi halunnut että vain keskusjärjestöt yhdistetään ja jäsenliitot sopisivat itsenäisesti omista yhdistymisistään mutta uudessa tilanteessa SAK:n ajama jäsenliittojen yhdistäminen teollisuusliittoperiaatteella suurimpaan alalla toimivaan liittoon ennalta sovitun aikataulun mukaan voitti. Kesäkuussa 1969 uusi Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK aloitti toimintansa ja saman vuoden syksyllä sovittiin keskusjärjestöjen välillä SAJ:n toiminnan lopettamisesta minkä oli määrä tapahtua kahden vuoden sisällä.


title: Jaakko Rantanen

text: Rantanen ja Järvelä pysyivät eheytyksen jälkeenkin SAJ:n rahoituksesta vastanneiden "Järjestötuen" ja "Järjestöhuollon" johdossa. SAJ:n varat siirrettiin ennen järjestön lopettamista eri säätiöille joita Rantanen ja Järvelä myös hallitsivat. Jaakko Rantanen siirtyi SAJ:n toiminnan loputtua Enso-Gutzeit Oy:n palvelukseen ja Olavi Järvelä jäi eläkkeelle. Lokakuussa 1976 Rantanen ja Järvelä saivat molemmat surmansa Sysmässä kun heidän autonsa törmäsi kallioleikkaukseen.


title: Dikson (jäänmurtaja)

text: Dikson on venäläinen satamajäänmurtaja, jota voidaan käyttää kesäisin avomerihinauksiin. Laiva valmistui viimeisenä kolmen murtajan sarjasta, jonka aiemmat alukset olivat Mudjug (1982) ja Magadan (1982). Diksonin suunnittelussa oli tavoitteena luoda hankinta- ja käyttökuluiltaan dieselsähköistä koneistoa edullisempi propulsiojärjestelmä. Myös Murmansk Shipping Companyn omistaman murtajan varustelutasoa on laskettu, sillä sen on suunniteltu pysyvän sataman läheisyydessä.


title: Dikson (jäänmurtaja)

text: Murtajan pääkoneistona on neljä Wärtsilä–Vaasa 8R32 -dieselmoottoria. Näiden 8-sylinteristen moottorien sylinterin halkaisija on 320 mm ja iskun pituus 350 mm. Moottorit on kytketty pareittain alennusvaihteen ja vauhtipyörän kautta kahteen säätösiipiseen potkuriin.


title: Nyyrikki (lehti)

text: Nyyrikki on 26 kertaa vuodessa ilmestyvä oululainen viihdelehti ja Suomen vanhin kaunokirjallinen viikkolehti.


title: Nyyrikki (lehti)

text: Nyyrikin näytenumero ilmestyi 26. marraskuuta 1904. Lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti 1. huhtikuuta 1905 alkaen. Nyyrikin perustivat oululaiset Herman Willehad Marjamaa ja toimittaja Juho Raappana, joka oli vuonna 1899 perustanut "Kalevan" ja pakinoinut siinä Nyyrikki-nimimerkillä.


title: Nyyrikki (lehti)

text: Lehden päätoimittajina toimivat Herkko Marjamaa ja vuosina 1949–1970 hänen poikansa Kosti Marjamaa. Kosti Marjamaa oli myös lehteä kustantavan H. W. Marjamaan Kirjapaino/Marjamaa Oy:n toimitusjohtaja.


title: Nyyrikki (lehti)

text: Vuonna 1972 samantapaista "Perjantai"-nimistä lehteä Oulussa julkaissut Perjantai ky osti Nyyrikin ja vuonna 1976 toisen oululaisen viikkolehden "Sirpaleen". Sittemmin Nyyrikkiä on julkaissut Kolmiokirja Oy. Lehden päätoimittaja on Eeva Vainikainen.


title: Nyyrikki (lehti)

text: Nyyrikissä julkaistaan novelleja, jatkokertomuksia, pakinoita ja runoja. Se on tullut tunnetuksi aloittelevien kirjoittajien tekstien ensimmäisenä julkaisupaikkana. Monet kirjailijat kuten Kalle Päätalo, Timo K. Mukka, Pentti Haanpää, Uuno Kailas ja Jorma Kurvinen ovat uransa alkuvaiheessa kirjoittaneet Nyyrikkiin.


title: Bunyavirukset

text: Bunyavirukset ("Bunyaviridae") ovat vaipallisia yksisäikeisiä 100–120 nm:n läpimittaisia RNA-viruksia, jotka ovat saaneet nimensä Ugandassa sijaitsevan Bunyamweran kaupungin mukaan. Suomessa yleisin bunyavirus on Inkoo-virus, ja se on eristetty hyttysestä.


title: Bunyavirukset

text: Bunyavirus heimoon kuuluu useita eri virusryhmiä mm. hantavirus, joka ainoana virusryhmässä ei leviä niveljalkaisten avulla, toisin kuin muut ryhmään kuuluvat virukset, joita tavataan ympäri maailmaa.


title: Bunyavirukset

text: Viruksen isäntäeläiminä pidetään suurnisäkkäitä ja se leviää hyttysten välityksellä.


title: Bunyavirukset

text: Suomessa ja varsinkin Lapissa, missä on paljon hyönteisiä, väestön vastustuskyky on 70 % ja ylikin, etelämpänä vastustuskyky on 20 %. Suomessa esiintyvä Inkoo-virus aiheuttaa aivotulehdusta, "enkefaliittia", mutta tätä tavataan kuitenkin harvoin. Yleensä oireet ovat lieviä tai piileviä, "subkliinisia". Toisessa ääripäässä Inkoo-virus saattaa aiheuttaa lyhyen, mutta rajun aivotulehduksen. Tällaista muotoa on tavattu lähinnä lapsilla ja nuorilla. Koska virusta levittää hyttynen, tartuntoja ei tapaa yleensä muulloin kuin kesäaikaan.


title: Bunyavirukset

text: Inkoo (Kalifornian enkef. ryhmä) Esiintymisalue Fennoskandia, entinen NL. Levittäjä Hyttynen


title: Bunyavirukset

text:
Uukuniemi Esiintymisalue Fennoskandia, Itä-Eurooppa
Levittäjä Puutiainen


title: Bunyavirukset

text: Krimin-Kongon verenvuotokuume Esiintymisalue Afrikka, Aasia, Itä-Eurooppa Levittäjä Puutiainen, ja leviää myös suoraan eläimestä tai potilaasta


title: Bunyavirukset

text: Rift Valley Fever Esiintymisalue Afrikka Levittäjä Hyttynen


title: Bunyavirukset

text: Hietasääskikuume Esiintymisalue Välimeren maat Levittäjä Hietasääski


title: Bunyavirukset

text:
Bunyavirukset kuuluvat arbovirus-ryhmään. Ennen virukset ryhmiteltiin leviämistavan tai virusinfektion oireiden mukaan. Arbovirus, "(arbo=arthropod-borne=niveljalkaisten levittämä)."
Muita tärkeitä arboviruksia:


title: Auditointi

text: Auditointi on määrämuotoinen ja riippumaton (objektiivinen) arviointi sen havaitsemiseksi, onko auditoinnin kohteelle asetetut vaatimukset täytetty. Nämä vaatimukset voivat olla esimerkiksi laatujärjestelmävaatimuksia. Auditoinnin tekee yleensä yksi tai useampi auditoinnin kohteen kannalta riippumaton henkilö. Se koostuu kenttäkäynneistä, haastatteluista ja tutustumisesta auditoinnin kannalta olennaisiin prosessikuvauksiin ja työohjeisiin. ISO 9000- ja ISO 14000 -sertifikaatteja varten tehtävän auditoinnin voi suorittaa ainoastaan sitä varten akkreditoitu taho. Johtamisjärjestelmien auditointiohjeita on koottu Suomen Standardisoimisliitto SFS ry:n julkaisemaan standardiin SFS-EN ISO 19011.


title: Auditointi

text: Auditointi on levinnyt myös korkeakouluihin ja lisääntynyt erityisesti viime vuosina. Auditointiperinne on erityisen vahva Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa, joissa myös julkaistaan runsaasti korkeakoulujen välisiä ranking-listoja (esimerkiksi Times Higher Educationin julkaisema).


title: Auditointi

text: Korkeakouluja auditoidaan monilla tavoin. Suomessa opetusministeriön yhteydessä toimiva Korkeakoulujen arviointineuvosto auditoi muun muassa kaikkien korkeakoulujen laadunvarmistusjärjestelmät aikavälillä 2005–2011 Bolognan prosessin laadun yhtenäistämistavoitteiden pohjalta.


title: Perjantai (lehti)

text: Perjantai oli Oulussa ilmestynyt kaunokirjallinen viikkolehti, jossa julkaistiin erityisesti aloittelevien kirjoittajien tekstejä. Perjantain perustivat Oulussa 1924 taloudenhoitaja Juho Kastell (myöh. Kastemaa), kirjapainonjohtaja Oskari Pako ja opettaja Erkki Tuomikoski. Lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti vuoden 1925 alusta. Perjantai kilpaili alusta saakka kaksikymmentä vuotta vanhemman Nyyrikki-viikkolehden kanssa lukijoista. Perjantai-lehteä kustantava Perjantai ky osti Nyyrikin 1972 ja Sirpaleen 1976.


title: Perjantai (lehti)

text: Vastaavia kaunokirjallisia lehtiä perustettiin Oulussa muitakin, kuten Revontulet, Merikoski ja 1927 perustettu Sirpale, jonka perustaja oli Juho Henrik (Hannes) Haikala, ent. Hekkala. Näistä oululaisista kaunokirjallisista viikkolehdistä ilmestyy enää Nyyrikki.


title: Perjantai (lehti)

text: Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä Perjantai oli vuonna 1933 sijalla 4, vuonna 1943 sijalla 7, vuonna 1953 sijalla 14, vuonna 1963 sijalla 15, vuonna 1973 sijalla 36 ja vuonna 1983 enää sijalla 50.


title: Fátima Madrid

text: Fátima Madrid Calancha (s. 28. joulukuuta 1979 Sevilla, Andalusia) on entinen espanjalainen uimari, joka osallistui kotimaansa riveissä kesäolympialaisiin 1996. Siellä hän karsiutui alkuerissä 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, yhdessä Blanca Cerónin, Susanna Garabatosin, ja Claudia Francon kanssa.


title: Musta-Nykyri

text: Pehr Olofinpoika Nykyri eli Musta-Nykyri oli muhoslainen talonpoikaispäällikkö pitkän vihan aikana. Musta-Nykyri tunnetaan pohjoispohjalaisessa kansantarustossa. Tarinat hänestä ovat selvästi liioilteltuja, ja niissä on yliluonnollisia tapahtumia.


title: Musta-Nykyri

text: Musta-Nykyri sai nimensä ihonsa tummasta vivahteesta. Hän oli jättiläismäinen, väkivahva ja hyvä taistelija. Lisäksi hän oli voimallinen noita. Hän osasi luoda sotamiehiä ilmaan heittämistään höyhenistä. Hän osasi myös loihtia itsensä hetkellisesti haavoittumattomaksi. Hän sai venäläiset pakenemaan jo pelkästään meluamalla.


title: Ijevan

text: Ijevan () (myös Idzhevan ja Idjevan; aikaisemmin, Istibulagh, K’arvansara, Karavan Savan, K’aravansaray, Karavansarai ja K’ervansera) on kaupunki (kylä vuoteen 1961) Armeniassa, se on Tavušin maakunnan pääkaupunki. Asukkaita kaupungissa on 15 620 (2008) ja se on asukasluvultaan suurin kaupunki alueella. Matkaa Armenian pääkaupunkiin, Jerevaniin kaupungista on 142 kilometriä.


title: Ijevan

text: Jerevanista ja Hradzanista Qazahiin johtavat valta- ja rautatiet kulkevat kaupungin läpi.


title: Ijevan

text: Kaupungissa on muun muassa puunjalostusyriyksiä, viinin valmistusta, suuri betonitehdas ja mattokutomoita. Vuodesta 1994 lähtien Ijevanissa on ollut Jerevanin yliopiston toimipiste, jossa noin 900 opiskelijaa. Tässä toimipisteessä on mahdollista opiskella armenian kieltä ja kirjallisuutta, käytännön matematiikkaa, fysiikkaa, historiaa, psykologiaa ja pedagogiikkaa. Kaupungissa sijaitsee myös monikäyttöinen Arnar urheilustadion.


title: Strop

text: Strop eli partaveitsenhiasin on hiontatyökalu, jota käytetään terävien veisten tai muiden työkalujen viimeistelyyn.


title: Strop

text: Partaveitsenhiasin on nimensä mukaan alkujaan partaveitsien teroitukseen käytetty työväline, mutta sen käyttö on yleistä myös puunveistäjien ja lukuisien muiden teräviä työvälineitä käyttävien käsityöläisten keskuudessa.


title: Strop

text: Teroituksen jälkeen työkalun terän reuna on erittäin ohut, joten sillä voi leikata puuta tai nahkaa vain lyhyen ajan ennen uutta teroitusta. Muutama partaveitsenhiasimen veto voi tehdä terän jälleen teräväksi. Terää ei tulisi teroittaa jyrkässä kulmassa, koska äärimmäinen terän reuna pyöristyy. Terää tulisi pitää aina tasaisesti hiomispintaa vasten.


title: Strop

text: Partaveitsenhiasin valmistetaan yksinkertaisimmillaan palasta nahkaa. Yleensä käytetään nahan lihapuolta. Nahkapala liimataan tavallisesti kahvalliseen puulevyyn. Partaveistenhiasimissa on yleensä kaksi puolta, joista toiseen on lisätty vahamaista hiontaainetta tai öljyä (esimerkiksi kevyttä koneöljyä tai parafiiniöljyä ja hiontapulveria (1-5 mikronin alumiinioksidia) ja toinen on jätetty käsittelemättä. Puulevylle liimattava nahka on usein ohutta, jotta hiomispinta olisi mahdollisimman joustamaton ja pinta pysyisi tasaisena teroituksen aikana.


title: Ria

text: Riia ja Ria ovat naisen etunimiä. Ne ovat Maria-nimen lyhentymiä. Vuodesta 2010 alkaen Riian nimipäivää vietetään suomenkielisessä kalenterissa 2. heinäkuuta. Riia mainitaan myös mahdollisena lyhennyksenä nimestä Viktoria. Espanjan kielessä Ria tarkoittaa virtaa. Suomessa Rian on vuoden 2012 loppuun mennessä saanut nimekseen 587 ja Riian noin 885 naista.


Turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto on yksityisen turvallisuusalan esimiestutkinto, joka antaa pätevyyden vartioimisliikkeen vastaavaksi hoitajaksi. Tutkinnosta käytetään yleisesti lyhennettä TVEAT. 1. päivänä tammikuuta 2017 voimaan astuvan uudistetun lain yksityisistä turvallisuuspalveluista mukaan vain turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinnon suorittanut henkilö voi toimia yksityisen vartioimisliikkeen vastaavana hoitajana. Tämä vahvistaa yksityiselle turvallisuusalalle räätälöidyn turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinnon asemaa alan esimiestutkintona.


title: Turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto

text: 1 § Tutkinnon osat


text:
Tutkintotodistuksen saamiseksi on suoritettava seuraavat tutkinnon pakolliset osat:
ja kolme osaa seuraavista


text:
Vartioimisliikkeen vastaavaksi hoitajaksi hyväksymisen edellytyksenä olevat koulutusvaatimukset on määritelty vartioimisliikkeen vastaavan hoitajan ja vartijan koulutuksesta annetun sisäasiainministeriön asetuksen (780/2002) 1 §:ssä. Kyseisen pykälän mukaan vastaavan hoitajan koulutus koostuu turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkintoon sisältyvästä kolmen osan laajuisesta opetuskokonaisuudesta. Nämä erikoisammattitutkinnon osat ovat turvallisuuslainsäädäntö, vartioimisliiketoiminnan
ja vartiointityön perusteet ja yksi vapaavalintainen tutkinnon osa. Henkilö voidaan hyväksyä vartioimisliikkeen vastaavaksi hoitajaksi yksityisistä turvallisuuspalveluista annetun lain (282/2002) 20 §:n perusteella, jos hän on suorittanut hyväksytysti edellä mainitun koulutuksen sekä täyttää muut lainsäädännössä hänelle asetetut edellytykset.


text: Koulutus on suunnattu esimiestehtävässä työskenteleville tai siihen suuntautuville. Myös yritysten ja laitosten turvallisuudesta vastaavina henkilöinä, suojelujohtajina tai turvallisuuspäälliköinä työskentelevät hakeutuvat koulutukseen. Tutkinto suoritetaan näyttötutkinnoin yleisimmin oppisopimuskoulutuksena.


text: Tutkinnon suorittaneet sijoittuvat työskentelemään yleisimmin vartioimisliikkeiden esimiestehtävissä, yrityksen turvallisuusvastaavina tai turvallisuusalan asiantuntijoina, turvallisuusalan kouluttajina tai vartioimisliikkeiden vastaavina hoitajina.


text: Koulutuksen sisältämät tutkinnon osat riippuvat järjestetyn koulutuksen suuntautumisesta. Esimerkki koulutuksen sisältämistä tutkinnon osista: turvallisuuslainsäädäntö, turvallisuussuunnittelu, turvallisuustekniikka, tietoturvallisuus ja vartioimisliiketoiminnan ja vartiointityön perusteet.


text: Koulutusta järjestävät lähinnä ne aikuiskoulutuskeskukset jotka tarjoavat muutakin turvallisuusalan koulutusta.


title: Ivana Kobilca

text: Ivana Kobilca (20. joulukuuta 1861 – 4. joulukuuta 1926) oli slovenialainen taidemaalari, tyylillisesti realisti. Hän opiskeli, asui ja työskenteli useissa Euroopan kaupungeissa, kuten Wienissä, Sarajevossa, Berliinissä, Pariisissa ja Münchenissä.


title: Ivana Kobilca

text: Monet Kobilcan töistä ovat asetelmia ja muotokuvia. Hän eteni uransa myöhemmässä vaiheessa kohti impressionismia.


title: Ivana Kobilca

text: Kobilcan kuva oli 5 000 Slovenian tolarin setelissä ennen vanhan rahayksikön korvaamista eurolla vuoden 2007 alusta.


title: M/T Tupavuori

text: M/T Tupavuori oli Neste Oy:n omistama säiliölaiva, joka räjähti vuonna 1958 Nesteen Naantalin jalostamon laiturissa.


title: M/T Tupavuori

text: "Tupavuori" rakennettiin Hollannissa Van der Giessen & Zonen’s Scheepswervenin telakalla Rotterdamin lähellä, ja se luovutettiin tilaajalle 12. tammikuuta 1954. "Tupavuori" oli valmistuessaan Suomen kauppalaivaston suurin alus.


title: M/T Tupavuori

text: Nesteen Naantalin öljynjalostamo aloitti 26. kesäkuuta 1957 toimintansa, kun tankkeri "Tupavuori" toi jalostamon laituriin 14 940 tonnin maaöljylastin Novorossijskista.


title: M/T Tupavuori

text: "Tupavuori" räjähti Naantalin jalostamon laiturissa 5. lokakuuta 1958, jolloin kolme ihmistä sai surmansa paineaallossa. Aluksen tankit olivat räjähdyshetkellä tyhjiä. Räjähdyksen jälkeen kallistunut alus nostettiin pystyyn ja vietiin romutettavaksi.


title: Omaelämäkerta

text: Omaelämäkerta on faktapohjainen teos, joka kuvaa kirjoittajansa elämän vaiheita. Omaelämäkerran toinen nimitys "autobiografia" juontuu kreikan kielen sanoista "autos" (itse-), "bios" (elämä) ja "grafein" (kirjoitus). Termiä on käytetty jo ainakin 1700-luvun lopusta lähtien, mutta itse kirjallisuuden muoto on jo vanhempi.


title: Omaelämäkerta

text: Elämäkerran kirjoittaja joutuu yleensä käyttämään apunaan useita dokumentteja, mutta omaelämäkerta perustuu tyypillisesti kirjoittajan omaan muistiin.


title: Omaelämäkerta

text: Omaelämäkertaa muistuttava teostyyppi on muistelmateos. Muuten oman elämänsä vaiheita voi kuvata esimerkiksi päiväkirjan tai nyttemmin blogin avulla.


title: Champasak

text: Champasak (tai Champassak, laoksi ຈໍາປາສັກ) on provinssi Laosin eteläosassa, Thaimaan ja Kambodžan rajalla. Se on yksi kolmesta entisestä kuningaskunnasta, jotka edelsivät Laosin kuningaskuntaa Lan Xangia (Laosin kansantasavallan edeltäjä). Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli 694 000 asukasta. . Provinssin pääkaupunki on Pakxe.


title: Champasak

text: Mekong, yksi maailman suurimmista joista virtaa provinssin läpi.


title: Mehiläishoito

text: Mehiläishoito eli mehiläistenhoito tarkoittaa mehiläisten, etenkin tarhamehiläisten kasvatusta ja hoitoa hunajan ja mehiläisvahan keräämiseksi. Suomessa on noin 4 000 mehiläishoitajaa.


title: Mehiläishoito

text: Mehiläisten hyödyntämistä kuvaavia luolamaalauksia on löydetty hyvinkin vanhoja. Aluksi hunajaa kerättiin villimehiläisten pesistä, mutta myöhemmin opittiin rakentamaan keinotekoisia mehiläispesiä mm. ontoista puunrungoista, oljesta ja saviruukuista. Egyptissa mehiläishoito tunnettiin jo varhain ja useiden faaraoiden, esimerkiksi Tutankhamonin, haudoista on löydetty sinetöityjä hunaja-astioita.


title: Mehiläishoito

text: Useat antiikin Rooman ajan kirjailijat, esimerkiksi Vergilius ja Aristoteles ovat dokumentoineet mehiläishoitoa teoksissaan. Erityisen laaja todisteaineisto varhaisesta mehiläishoitokulttuurista on löydetty Rehovista, nykyisen Israelin alueelta.


title: Mehiläishoito

text: Suomeen ensimmäisen mehiläispesän toi vuonna 1760 Turun piispa Mennander, mutta varsinaisesti mehiläistarhauksen yleistyminen Suomessa alkoi vasta hieman myöhemmin professori Pietari Kalmin myötävaikutuksella.


title: Mehiläishoito

text: Nykyisin mehiläisille rakennetaan irtokehäisiä pesiä, joissa vahakakut riippuvat irrallaan tukien varassa. Mehiläispesät koostuvat osastoista, jotka on asetettu päällekäin torniksi. Pesälaatikon koosta riippuen irtokehiä on 7-11 vierekkäin. Osastojen lukumäärä riippuu mehiläisten ja hunajan määrästä: osastoja lisätään kesällä ja vähennetään syksyllä.


title: Mehiläishoito

text: Hunajasato korjataan heinä-elokuussa. Samalla huolehditaan mehiläisten talviruokinnasta: pesään laitetaan sokeriliuosta.


title: Mehiläishoito

text: Mehiläisten menestyksekäs hoito vaatii tietoa mehiläisten elämästä ja vuosikierrosta, jotta hoitotoimenpiteet tulisivat suoritetuiksi parhaaseen mahdolliseen aikaan. Se on tärkeää sekä mehiläisten hyvinvoinnin että hunajasadon määrän ja laadun kannalta.


title: Mehiläishoito

text: Mehiläisten hoidossa käytetään suojavarusteita, jotka suojaavat mehiläisten pistoilta. Suojavarusteisiin kuuluvat mm. suojaverkolla varustettu hattu, paksut, mielellään vaaleat, vaatteet ja usein kernistä valmistetut käsineet.


title: Kolmiokauppa

text: Kolmiokauppa oli orjakauppaa, jossa Isosta-Britanniasta (erityisesti Liverpoolista) kuljetettiin tuotanto- ja myöhemmin teollisuustuotteita, kuten alkoholia, metalliastioita, vaatteita ja tuliaseita. Afrikassa kuljetettava lasti vaihdettiin orjiin, jotka kuljetettiin Amerikkaan tai Länsi-Intiaan. Orjat vaihdettiin muun muassa sokeriin, puuvillaan, rommiin ja tupakkaan. Laivan omistajalle kauppa oli riskialtista, mutta erittäin tuottoisaa. Kustakin vaiheesta sai voittoa ja laivan hinnan saattoi ansaita takaisin muutamalla matkalla. Kolmiokauppaa harjoitettiin täydessä mittakaavassa 1600-luvulta alkaen ja se saavutti huippunsa 1700-luvun lopulla.


title: Kolmiokauppa

text: Kolmiokaupan synnyn taustalla oli merkantilismi.


title: English Football Hall of Fame

text: English Football Hall of Fame (EFHF) on englantilaisen jalkapallon kunniagalleria. Se sijaitsee The National Football Museum (TNFM) -jalkapallomuseossa Prestonissa. Galleria kunnioittaa maineikkaita Englantilaisia tai Englannissa vaikuttaneita jalkapalloilijoita, valmentajia ja joukkueita.


title: English Football Hall of Fame

text: Jäsenet kunniagalleriaan valitsee paneeli, johon kuuluvat automaattisesti kaikki gallerian elossa olevat jäsenet. Lisäksi paneelia täydennettiin 2007 jalkapallohistorioitsijoilla.


title: English Football Hall of Fame

text: Tullakseen hyväksytyksi kunniagalleriaan pelaajan tai managerin on oltava vähintään 30 vuotta täyttänyt tai uransa lopettanut ja toiminut ainakin viisi vuotta englantilaisen jalkapallon parissa.


title: English Football Hall of Fame

text: Vuonna 2008 jaettiin erikoispalkinnot viidelle parhaalle Euroopan seurajoukkuekilpailuissa ansioituneelle pelaajalle ja valmentajalle sekä kahdelle joukkueelle.


title: Viihteen 50

text: Viihteen 50 on MTV3-kanavan ohjelma, jossa vierailee tunnetuimpia suomalaisia tv-viihteentekijöitä. He kertovat kokemuksistaan viihdeuralla, sarjassa nähdään myös paljon arkistomateriaalia MTV3:n viihdeohjelmista. Sarja on MTV3-kanavan 50v-juhlavuoden ohjelmistoa. Joitakin jaksoja on esitetty uusintana.


title: Ryōji Noyori

text: Ryōji Noyori (; s. 3. syyskuuta 1938) on japanilainen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2001 hapetus-pelkistysreaktiota koskevista tutkimuksistaan osana kiraalisesti katalysoitujen reaktioiden tutkimustyötä yhdessä William S. Knowlesin kanssa. Palkinnon toinen puoli meni Barry Sharplessille.


title: Ryōji Noyori

text: Ryōri Noyori on syntynyt Kobessa ja opiskellut Kiotossa. Hän on pyrkinyt edistämään "vihreää kemiaa" eli kemiallisten prosessien kehittämistä mahdollisimman vähän ympäristöä kuormittaviksi.


title: Vainolaistarina

text: Vainolaistarinat ovat osa monien kansojen kansantarustoa. Vainolaistarinoissa paikallinen väki joutuu vieraan ryhmän, vainolaisten, hyökkäyksen kohteeksi ja puolustautuu. Monissa vainolaistarinoissa paikallinen väki voittaa taikansa, rohkeutensa tai oveluutensa avulla vainolaiset. Joissain tarinoissa vainolaiset kuitenkin ehtivät tehdä pahaa ennen kuin heidät voitetaan. Usein paikalliseen väkeen kuuluu sankari, jonka avulla vainolaiset voitetaan tai karkotetaan. Sankarilla voi olla yli-inhimilliset ruumiin- tai taikavoimat.


title: Vainolaistarina

text: Suomalaisten ja saamelaisten vainolaistarinat ovat usein puoli-historiallisia. Ne perustuvat löyhästi historiallisiin vainoihin ja hyökkäyksiin, mutta tarinoita on vahvasti muokattu ja väritetty. Samoja piirteitä löytyy monista kertomuksista eri puolilta Suomea, joten osittain on kyse kulkutarinoista.Saamelaisissa vainolaistarinoissa vihollisina esiintyy useita eri ryhmiä. Tämä perustuu todelliseen historialliseen tilanteeseen, sillä useat ryhmät kilpailivat lappalaisten verotuksesta. Saamelaisten tarinoiden tsuudit on tulkittu suomalaisiksi.


title: Vainolaistarina

text: Virolaisten, kuten muidenkin Baltian kansojen tarustossa vainolaisia ovat saksalaiset ja venäläiset. Muistot saksalaisista rautamiehistä liittyvät suurelta osin "pohjoisiin ristiretkiin" balttilaisia pakanoita vastaan. Virolaisesta kansantarustosta kootussa ja muokatussa Kalevipoeg-eepoksessa Kalevinpojat ja muut virolaiset taistelevat rautamiehiä vastaan tappaen lukuisia. Lopulta rautamiehet kuitenkin voittavat ja Viro joutuu saksalaisten käsiin.


title: Thaddeus Ross

text: Kenraali Thaddeus E. "Thunderbolt" Ross on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä hahmo, Yhdysvaltain armeijan kenraali, jonka pakkomielteenä on Hulkin vangitseminen. Ross on useiden sotien veteraani, jonka vastuulle asetettiin salainen Gammapommi-projekti. Projektin tutkimuspäällikön Bruce Bannerin jouduttua muuttumaan pommin vaikutuksesta Hulkiksi, Ross ilmoittautui välittömästi vapaaehtoiseksi hirviön tappamisessa ja jahtasi sekä Banneria että Hulkia aina katkeraan loppuunsa asti. Hahmon loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Kenraali Ross esiintyi ensimmäisen kerran "Incredible Hulk" -lehden ensimmäisessä numerossa.


title: Thaddeus Ross

text: Vuonna 2009 Thaddeus Ross oli listattu sijalle 71 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.


title: Thaddeus Ross

text: Ross toimi kenraalina Yhdysvaltain armeijan ilmavoimissa. Hänen vastuulleen asetettiin Gammapommi-projekti, jonka tutkimuspäällikkönä toimi tiedemies Bruce Banner. Ross halveksi heikkona pitämäänsä Banneria, eikä asiaa auttanut hänen tyttärensä Bettyn ihastus tiedemiestä kohtaan. Bannerin muututtua Hulkiksi Ross vietti vuosia jahdaten hirviötä.


title: Thaddeus Ross

text: Jossain vaiheessa hänen sotilaallinen velvollisuudentuntonsa vaihtui puhtaan fanaattiseksi pakkomielteeksi. Ross solmi Hulkin nappaamiseksi sopimuksia jopa superroistojen, kuten Johtajan, MODOKin ja Kuvotuksen kanssa. Lopulta Rossin ylemmät eivät enää kestäneet entisen huippukenraalinsa pakkomiellettä, vaan erottivat tämän häpeällisesti. Miltei järjiltään mennyt Ross ilmaantui Bettyn ja Brucen häihin ampuen Rick Jonesia ja uhaten tappaa koko hääväen. Ainoastaan Bettyn väliintulo estää murhenäytelmän.


title: Thaddeus Ross

text: Myöhemmin YPKVV:n agentti Clay Quartermain palkkaa Rossin yhdistääkseen tämän sähköiseen olentoon Zzzaxiin. Prosessi antaa Rossille hetkellisesti yliluonnolliset voimat, mutta muuttaa hänet samalla henkisesti epävakaaksi. Ross menettää myöhemmin voimansa.


title: Thaddeus Ross

text: Myöhemmin Ross tajuaa virheensä Hulkin taistellessa Gamma-asemalla Bettyä uhkaavaa mutanttia vastaan. Ross kuolee taistelussa uhraten henkensä Bettyn puolesta ja antaa kuollessaan viimein siunauksensa Bettyn ja Brucen liitolle.


title: Thaddeus Ross

text: Rossin ruumis kulkeutui myöhemmin Johtajan käsiin, joka käytti voimallisen Sielumiehen voimia herättääkseen tämän eräänlaisena zombiena henkiin.


title: Thaddeus Ross

text: Kenraali Ross ei omaa minkäänlaisia yliluonnollisia voimia. Kuitenkin hänen erottuaan Zzzaxista, Ross osoitti hallitsevansa pieniä määriä sähköä. Fyysisiltä ominaisuuksiltaan Ross omaa ikäisensä terveen miehen voimat. Ross on myös kokenut sotilas ja taitava taktikko.


title: Thaddeus Ross

text: Puna Hulkkina hänellä on lähes samanlaiset voimat kuin Hulkilla, mutta Puna Hulkilla on kuitenkin vihan ja raivon kautta kyky luoda ympärilleen kuuma liekkimäinen tulikenttä.


title: Thaddeus Ross

text: Ultimate Marvel -jatkumossa kenraali Ross toimi YPKVV:n johtajana ennen Nick Furya.


title: Antti Hyyrynen

text: Veli Antti ”Hyrde” Hyyrynen (s. 18. kesäkuuta 1980 Piippola) on suomalainen metallimuusikko ja musiikkivideo-ohjaaja. Hänet tunnetaan lemiläisen metalliyhtye Stam1nan laulaja-kitaristina ja perustajajäsenenä.


title: Antti Hyyrynen

text: Hyyrynen on viidestä veljeksestä nuorin. Hän asui elämänsä kolme ensimmäistä vuotta Pohjois-Pohjanmaan Piippolassa, josta perhe sitten muutti Etelä-Karjalan Lemille. Hänen isällään kunnaneläinlääkäri Pekka Hyyrysellä on musiikkitaustaa kuorolaulajana, kanttorina ja pianistina. Vanhin veli Jussi Hyyrynen on tullut tunnetuksi YUP:n kitaristina, ja tämän soittoharrastuksen myötä lapsuudenkodissa oli muun muassa rummut ja kitaroita. Kotisairaanhoitajana työskennellyt äiti oli puolestaan kuvataiteellisesti lahjakas. Äiti kuvasi perhettään kaitafilmille, mutta varsinaisen kipinän kuvaamiseen ja ohjaamiseen Hyyrynen sai isoveljiensä ja heidän kavereidensa kuvaamista sota- ja salapolisiielokuvista.


title: Antti Hyyrynen

text: Hyyrynen perusti Stam1nan Lemillä vuonna 1996 kitaristi Pekka Olkkosen ja basisti Jaakko Häklin kanssa. Alkuperäiskokoonpanossa hän toimi laulaja-rumpalina, mutta rummut vaihtuivat pian kitaraksi Teppo Velinin liityttyä yhtyeeseen. Yhtyeen debyyttialbumilla "Stam1na" (2005) hän soitti kitaran lisäksi bassoa. Hyyrynen sanoittaa Stam1nan kappaleet ja jakaa sävellysvastuun soolokitaristi Olkkosen ja myöhemmillä albumeilla myös basisti Kai-Pekka Kangasmäen kanssa. Hyyrynen on kitaristina itseoppinut. Sanoittajana hänen suurin vaikuttajansa on YUP:n Jarkko Martikainen.


title: Antti Hyyrynen

text: Hyyrynen palkittiin vuosien 2005, 2008 ja 2010 parhaana laulajana Finnish Metal Expo -tapahtuman yhteydessä järjestetyssä Finnish Metal Awards -gaalassa.


title: Antti Hyyrynen

text: Vuonna 2011 Hyyrynen perusti veljensä Jussin kanssa Wöyh!-yhtyeen, jossa hän laulaa ja soittaa bassoa. Hän on laulanut myös lappeenrantalaisissa Royal Max- ja Royal Max 2 -yhtyeissä. Antti soittaa nykyään myös rumpuja Eläköön Elämä!-punkyhtyeessä jossa vaikuttaa myös Kai-Pekka Kangasmäki Stam1nasta.


title: Antti Hyyrynen

text: Hyyrynen käyttää muun muassa ESP:n seitsemänkielisiä Custom Shop -baritonikitaroita sekä Peaveyn vahvistimia ja Palmerin kaiutinsimulaattoreita.


title: Antti Hyyrynen

text: Hyyrynen valmistui medianomiksi (AMK) Kymenlaakson ammattikorkeakoulusta vuonna 2005. Muusikon töidensä ohella hän työskentelee kouvolalaisessa audiovisuaalisen alan yrityksessä Medialouhoksessa, jonka hän perusti opiskelukavereidensa kanssa päivä valmistumisen jälkeen. Hyyrynen on ohjannut muun muassa "Stam1nan kadonneet 13 vuotta" -dokumentin sekä Kotiteollisuuden, YUP:n, Teräsbetonin ja Viikatteen musiikkivideoita. Hänen ohjaamansa Kotiteollisuuden ”Mahtisanat”-musiikkivideo sai kunniamaininnan Oulun musiikkivideofestivaaleilla vuonna 2009. Hyyrynen myös käsikirjoittaa ja leikkaa ohjaamansa videot.


title: Antti Hyyrynen

text: Hyyrynen vaikuttaa taiteilijoista ja muusikoista koostuvassa Nuijaryhmässä ja on perustajajäsen Kulttuuritila Nuijamies ry:ssä. Se perusti elokuussa 2018 kulttuuritilan lappeenrantalaisen elokuvateatteri Nuijamiehen tiloihin pelastaen sen samalla purku-uhalta.


title: Tyrestan kansallispuisto

text: Tyrestan kansallispuisto () on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Haningen ja Tyresön kuntien alueella Tukholman läänissä. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1993 ja se kattaa 1 964 hehtaarin suuruisen alueen. Vuonna 1999 alueella riehui tulipalo, joka lopulta tuhosi noin kymmenen prosenttia kansallispuistosta.


title: Bulgariankielinen Wikipedia

text: Bulgariankielinen Wikipedia () on Wikipedian bulgariankielinen versio. 24. marraskuuta 2005 bulgariankielinen Wikipedia rikkoi yli 20 000 artikkelin rajan jolloin siitä tuli 21. suurin Wikipedia. 6. helmikuuta 2007 bulgariankielisessä Wikipediassa oli 35 110 artikkelia. Nykyään artikkeleita on yli .


title: Georg Lukács

text: Georg Lukács (, 13. huhtikuuta 1885 – 4. kesäkuuta 1971) oli unkarilainen marxilainen filosofi ja kirjallisuuskriitikko sekä merkittävä marxilainen teoreetikko. Tunnetuin hänen kirjoittamansa teos on 1923 ilmestynyt kirja "Geschichte und Klassenbewusstsein". Kyseisessä kirjassaan hän esitti oman näkemyksensä, jonka mukaan kirjallisuus historiallisesti ja esteettisesti heijastaa yhteiskunnan kehitystä.


title: Georg Lukács

text: Marxilaisena kirjallisuuskriitikkona Lukácsilla oli laajat tiedot maailmankirjallisuudesta ja häntä kiinnosti erityisesti kirjallisuuden suhde historiaan ja yhteiskuntaan. Lukács joutui 1940- ja 1950-luvuilla ongelmiin vallanpitäjien kanssa, koska hän ei koskaan suostunut hyväksymään neuvostoliittolaisia kommunistisia poliittisia oppeja. Politiikassa hän vaikutti muun muassa toimimalla Béla Kunin kommunistisen hallituksen komissaarina vuonna 1919. Unkarin kansannousun jälkeen Lukács nimitettiin 1956 Imre Nagyn johtaman hallituksen opetusministeriksi.


title: Georg Lukács

text: Lukács myös karkotettiin elämänsä aikana Romaniaan, mutta 1957 hänen sallittiin palata Unkariin. Kymmenen vuotta myöhemmin kommunistinen puolue hyväksyi hänet jäsenekseen.


title: Pekingin kansainvälinen lentoasema

text: Pekingin kansainvälinen lentoasema on ensisijainen kansainvälinen lentoasema Pekingissä, Kiinassa. Lentoasema on Air Chinan ja China Xinhua Airlinesin kotikenttä. Lentoaseman laajennus rahoitetaan pääasiallisesti Euroopan investointipankilta saadulla 500 miljoonan euron lainalla.


title: Pekingin kansainvälinen lentoasema

text: Pekingin metron Airport Express -linja liikennöi kakkos- ja kolmosterminaalin ja kaupungin keskustassa sijaitsevan Dongzhimenin metroaseman välillä.


title: Pekingin kansainvälinen lentoasema

text: Laskeutumisoikeudet Pekingin kansainväliselle lentoasemalle ovat hyvin haluttuja. Lentoasemalla on tällä hetkellä kaksi terminaalia. Terminaali 1 on pääosin China Southern Airlinesin ja muutaman muun lentoyhtiön käytössä, Terminaali 2 palvelee muita kiinalaisia sekä kansainvälisiä lentoyhtiöitä. Kolmas terminaali otettiin käyttöön alkuvuonna 2008.


title: Pekingin kansainvälinen lentoasema

text: Terminaali 1 avattiin 1. tammikuuta 1980. Terminaali 2:n avauduttua ensimmäinen terminaali suljettiin kunnostamista varten. Se avattiin uudelleen 20. syyskuuta 2004 korvaten alkuperäisen 1980-luvun terminaalin, joka oli ainoa terminaali vuoteen 1999 asti. Terminaali 2 avattiin 1. marraskuuta 1999, kuukausi Kiinan 50-vuotisjuhlan jälkeen. Terminaali 3 valmistui marraskuussa 2007, avattiin koekäyttöön 29. helmikuuta 2008 ja otettiin täyteen käyttöön 26. maaliskuuta 2008


title: Tyresön kirkko

text: Tyresön kirkko () on kirkkorakennus Tyresön kunnassa, Tukholman läänissä, Ruotsissa. Se rakennettiin tiilestä vuosina 1638–1640, ja vihittiin käyttöön 9. maaliskuuta vuonna 1641. Kirkon suunnitteli saksalais-ruotsalainen muurarimestari Hans Ferster. Rakennuttaja oli puolestaan valtiomies Gabriel Oxenstierna, joka rakennutti myös kirkon lähellä sijaitsevan Tyresön linnan.


title: Tyresön kirkko

text: Kirkkorakennus yhdistelee goottilaista ja renessanssin arkkitehtuuria. Vuonna 1740 tuli tuhosi kirkon tornin ja katon. Taloudellisten vaikeuksien takia torni ja katto uudelleenrakennettiin vaatimattomampaan asuun kuin mitä alkuperäinen asu oli ollut.


title: M/S Coolaroo

text: M/S Coolaroo oli alun perin ruotsalaisen Transmark-varustamon omistama rahtilaiva, jonka kotisatama oli Göteborg. Kuollutta painoa aluksella oli 5 650 tonnia.


title: M/S Coolaroo

text: Kylmälastien kuljetusta varten varustettu ruotsalainen rahtilaiva "Coolaroo" saapui elintarvikelastin kera Helsinkiin lokakuun alussa 1961. Alus purki lastinsa ja lähti kohti Rostockia painolastissa 27. lokakuuta.


title: M/S Coolaroo

text: Luotsi poistui aluksesta Harmajan luona ja laiva jatkoi omillaan; majakkalaiva "Helsinki" oli vain kaksi vuotta aiemmin korvattu hiukan eri paikkaan sijoitetulla Helsingin kasuunimajakalla, eikä ohjailua hoitanut "Coolaroon" päällikkö muistanut sitä vaan luuli Gråskärsbådanin loistoa kasuunimajakaksi, koska kyseinen pieni loisto on alle mailin pohjoiseen majakkalaivan entisestä asemapaikasta. Meriselvityksessä kävi ilmi, että alkoholilla todennäköisesti oli osuutta haaverissa; yhtä kaikki, päällikkö antoi käskyn muuttaa kurssia länteen, ja "Coolaroo" ajoi Gråskärsbådanin karille. Alus joutui täydellä vauhdilla karikon vedenalaiselle osalle.


title: M/S Coolaroo

text: Pelastusristeilijä "Harmaja" saapui välittömästi hätämerkin lähettämisen jälkeen ja poimi kyytiin 22 laivamiestä ja näiden perheenjäsenet; "Coolaroon" miehistöstä koottu pelastusryhmä eli yliperämies, pursimies, kirvesmies, konemestari, donkeymies, kaksi matruusia ja neljä konemiestä jäi vielä laivaan avustamaan pelastustyössä. Päällikkö siirtyi pelastusalukseen laivan asiakirjat mukanaan.


title: M/S Coolaroo

text: Kevyt pelastusalus luotasi syvyydet hylyn ympärillä; vartioveneet veivät pelastetut maihin, ja "Harmaja" jäi vartioon.


title: M/S Coolaroo

text: Aamun koittaessa saapuivat pelastusyhtiö Neptun Oy:n hinaajat, ensimmäisenä nopein M/S "Meteor" ja noin tunnin päästä yhdessä väkivahvat S/S "Protector" ja S/S "Herkules". Myöhemmin paikalle saapui ruotsalainen hinaaja S/S "Ajax". Haveristin koneet toimivat vielä; ruumaan tullut vielä pieni repeämä tiivistettiin, kannelle asennettiin siirrettäviä pelastuspumppuja ja vesilastia alettiin keventää. Lopulta hinaajien vaijerit saatiin kiinni ja irrotusyritys saattoi alkaa; "Coolaroo" käytti omia koneitaan apuna hinauksessa. Neljän hinaajan valtavasta tehosta huolimatta hylky kuitenkin oli ja pysyi kiinni. Öljyt pumpattiin säiliöistä viereen tuotuun säiliöproomuun, ja loputkin miehistön jäsenet poistuivat hylystä. Tuuli kuitenkin yltyi, ja öljynpumppausta jouduttiin keskeyttämään.


title: M/S Coolaroo

text: Seuraava myrsky väänsi runkoa niin paljon, että repeämä aukesi lisää ja koko runko alkoi murtua noin kakkosruuman puolivälistä.


title: M/S Coolaroo

text:
Nyt korjattiin tutkat ja muu elektroniikka turvaan aluksesta ja yritettiin korjata repeämiä. Aluksen tasapainoa korjattiin lastaamalla sen tyhjään peräruumaan yli 800 tonnia hiekkaa. Apuun tuotiin vielä jäänmurtaja "Sampo", mutta sen vahva veto siirsi vain perärunkoa vinottain eikä yhtään taaksepäin.
Mikään ei auttanut, vaan alus katkesi; keula jäi kellumaan erillään ja ankkuroitiin omilla ankkureillaan. Ketjut katkesivat myrskyssä 8. joulukuuta, ja keulaosa vajosi vinosti pohjaan; peräosa liukui matalikolta syvemmälle ja jäi siihen. Nyt alus luokiteltiin jo menetetyksi, ja se siirtyi vakuutusyhtiölle.


title: M/S Coolaroo

text: Kun jo pahasti uponneiden puolikkaiden pelastus osoittautui mahdottomaksi, pelastustyöstä luovuttiin.


title: M/S Coolaroo

text: "Coolaroon" puolikkaista ehti muodostua tietynlainen maamerkki Helsingin sisääntuloväylän kupeeseen sillä välin, kun aluksen kohtaloa pompotettiin kirjoituspöydältä toiselle.


title: M/S Coolaroo

text: Lopulta vuonna 1965 vakuutusyhtiö antoi periksi ja myi hylyn jäänteet helsinkiläiselle ammattisukeltajalle Toivo "Topi" Torkkelille.


title: M/S Coolaroo

text: Ennen kuin ammattisukeltaja pääsi romutustyöhön, poikkeuksellisen kova pohjoismyrsky irrotti ankkurin varassa sinnitelleen keulan, ja se upposi 200 metrin päähän lähes oikeaan asentoon, kun kukaan ei sitä edes hinannut mihinkään.


title: M/S Coolaroo

text: Toivo Torkkel nosti laivasta ensin potkurin pois ja sitten keulatäkillä sijainneen varapotkurin (nelilapaisen pronssipotkurin, joka painoi 10 050 kiloa), ja vuosikausia työ jatkui ja maamerkki pieneni pienenemistään. Jäähdytyskoneistot, peräsin ja koko laiva romutettiin räjäyttämällä ja vietiin pois, mutta 200 tonnia painava kaksitahtinen pääkone Burmaster Wain sai jäädä, koska se oli niin tiukasti pultattu pohjaköliin kiinni, eikä moottori mennyt edes räjäyttämällä kappaleiksi – ainoastaan pääkoneen kannet saatiin pois (jokaisessa kuudessa sylinterissä oli oma, kolme tonnia painava metrin paksuinen kansi. Koneessa oli ollut 7 100 hevosvoimaa, 115 kierrosta, ja sen kampiakselikin oli puoli metriä paksu.) "Coolaroon" karilleajo, omistajan vaihdosten värikkäät käänteet sekä romuttamisen yksityiskohdat kerrotaan ja kuvaillaan tarkasti Toivo Torkkelin pojan Mika Torkkelin kirjassa: "Eliittisukeltaja Toivo Torkkelin elämä".


title: M/S Coolaroo

text: Osa peräkantta muutamine hytteineen oli irronnut ja uponnut noin 14 metrin syvyyteen alle sadan metrin päähän. Se ei kiinnostanut romuttajaa, ja saikin olla hylättynä aina kesään 1989 asti, jolloin kaksi sukeltajatyttöä löysi sen sattumalta. Sen jälkeen aluksen hyteissä onkin sukellettu ahkerasti: niiden syvyys on juuri sellainen, että hylky on suojassa jäiden ruhjomiselta.


title: M/S Coolaroo

text: M/S "Coolaroon" hylyn jäänteistä tuli nopeasti pääkaupunkiseudun sukeltajien suosikkikohde, ja suuret määrät tukialuksia näkyykin sen yläpuolella joka kesä.


title: M/S Coolaroo

text: Hylyn keulaosa, joka käsittää ykkösruuman ja osan toisesta, on parhaiten säilynyt; keulamasto oli paikallaan ja osa sen varusteistakin vielä kesällä 2006.


title: M/S Coolaroo

text: Keulaosa on noin kolmisenkymmentä astetta kallellaan oikealle ja nojaa sen vieressä olevaan, laidan korkeudelle kohoavaan hiekkadyyniin, joka on muodostunut pelastustyön yhteydessä alukseen lastatusta karkeasta kivensekaisesta hiekasta. Jäljellä olevien ruumatilojen pohjalta voi vielä löytää merkkejä hiekkapainolastista.


title: M/S Coolaroo

text: Hiukan kauempana on aluksen pääkone, potkuritunneli ja -akseli, joiden ympärillä on vielä alkuperäistä pohjalevytystä. Koneen ylimmän osan rungon päällä on vettä keskimäärin 1,2 metriä, ja paikalla on noin kymmenen sentin vahvuisia, pahasti vääntyneitä kansipultteja, jotka ylimmillään ulottuvat noin 30 sentin syvyyteen, mikä tekee koneeseen kiinnittymisen vaaralliseksi. Koneen alaosa on avoin, ja joskus muutamat hoikimmat sukeltajat tapaavat puikahtaa kiertokankien välistä.


title: M/S Coolaroo

text: Alle sadan metrin päässä on peräkannen irronnut kappale, jossa on muutamia tyhjiä hyttejä sekä mm. kaakelilattiainen pesuhuone.


title: M/S Coolaroo

text: Kesällä 1994 sattui keulalla kuolemaan johtanut sukellusonnettomuus. Se onkin ainoa lajissaan tässä kohteessa.


title: M/S Coolaroo

text: Hylyssä pelättiin olevan öljyä, joten purjehduskausina 2005–2006 hylky oli tutkinnan vuoksi sukelluskiellossa; elokuussa 2006 kielto päättyi, kun hylky osoittautui puhtaaksi öljystä.


title: Überlingen

text: Überlingen on kaupunki Etelä-Saksassa lähellä Sveitsin rajaa. Se kuuluu Bodenseen piirikuntaan ja se sijaitsee Bodenjärven rannalla.


title: Überlingen

text: Ensimmäinen merkki Überlingestä on vuodelta 770 alemannien kaudelta. Kaupunginoikeudet Überlingen sai vuonna 1211. Nykyään Überlingen tunnetaan suosittuna turistikaupunkina.


title: Überlingen

text: Überlingenissä sattui 1. heinäkuuta 2002 lento-onnettomuus, jossa kuoli kaikkiaan 71 ihmistä.


title: Überlingen

text: Kirjailija Roman Schatz on syntynyt Überlingenissä.


title: Donkey-mies

text: Donkey-mies (puhekielessä dunkki tai tunkki) oli laivojen konemiehistön työnjohtaja, joka vastasi kansimiehistön pursimiestä.


title: Donkey-mies

text: Aikoinaan, ennen höyrykoneen keksimistä, käytettiin voimalaitteena pystyakselina olevaa pylvästä, jota siihen valjastettu aasi (donkey = aasi engl,) pyöritti.


title: Donkey-mies

text: Alun perin purjelaivoissa, joissa oli mm. pumppujen käyttöä varten erillinen donkey-kattilaksi kutsuttu pieni höyrykattila, donkey-mies toimi tällaisen hoitajana. Sittemmin koneiden tullen donkey-mies siirtyi apukoneiston hoitajaksi, joka työ jatkuu edelleen.


title: Donkey-mies

text: Jo varhaisessa vaiheessa donkey-miehestä tehtiin konemestarin apulainen ja uusien konemiesten työnohjaaja, josta kehittyi ajan myötä työnjohtaja, kun konemestarien tehtäväkenttä ja vastuu laajeni uusiin mittasuhteisiin.


title: Donkey-mies

text: Donkey-mies ei työskentelyssään noudattanut laivojen vahtivuoroja, vaan työskenteli hätätilanteita lukuun ottamatta vain päivävuorossa.


title: Sosialistinen internationaali

text: Sosialistinen internationaali on sosiaalidemokraattisten puolueiden kansainvälinen yhteistyöjärjestö. Sosialistisen internationaalin johtoajatuksena on työväenluokan kansainvälinen solidaarisuus, internationalismi. Internationaali perustettiin nykymuodossaan Lontoossa 1956. Vuonna 1923 perustettiin Työväen ja Sosialistinen Internationaali, jonka toimintaa nykyinen järjestö jatkaa. Järjestön nimi tulee vuosina 1889-1916 toimineen Toisen internationaalin virallisesta nimestä.


title: Sosialistinen internationaali

text: Toisen maailmansodan jälkeen monet sosiaalidemokraattiset puolueet, jotka olivat olleet kiellettyjä natsi-Saksan valtaamassa Euroopassa, liittyivät internationaaliin. Vuoden 1976 Geneven kongressista lähtien Sosialistisella internationaalilla oli myös muutamia Euroopan ulkopuolisia jäseniä. 1980-luvulla useimmat SI:n jäsenpuolueista antoivat tukensa Nicaraguan sandinisteille (FSLN), joka sittemmin liittyi myös internationaalin jäseneksi. SI on hyväksynyt riveihinsä myös keskusta-vasemmistolaisen Puerto Ricon itsenäisyyspuolueen ja entiset kommunistipuolueet, kuten Italian Democratici di Sinistran ja Mosambikin Frelimon.


title: Sosialistinen internationaali

text: Euroopan sosiaalidemokraattinen puolue on internationaalin jäsenpuolueiden muodostama europuolue ja SI:n läheinen kumppani. Internationaalin naisjärjestö on Socialist International Women, nuorisojärjestö International Union of Socialist Youth ja varhaisnuorisojärjestö Socialist Educational International.


title: Sosialistinen internationaali

text:
Seuraavat puolueet ovat täysjäseniä:
Seuraavat puolueet ovat neuvottelujäseniä :
Seuraavat osapuolet ovat tarkkailijoita:


title: Säiläkirjoitus

text: Säiläkirjoitukset ovat kirjoitusta miekkojen lappeessa. Säiläkirjoituksia oli suhteellisen usein keskiaikaisissa eurooppalaisissa miekoissa.


title: Säiläkirjoitus

text: Yleisin säiläkirjoitus lienee "ULFBERTH" muunnoksineen, joka on keskieurooppalaisen Ulfberht-miekkojen valmistajan ”tuotemerkki”. Toinen yleinen säiläkirjoitus on "IN NOMINE DOMINI", usein lyhennettynä. Se on latinaa ja tarkoittaa ”Jumalan nimessä”. Nekin sepät, jotka eivät osanneet kirjoittaa, saattoivat jäljitellä (imitoida) tekemiinsä miekkoihin säiläkirjoituksia. He ovat voineet kuvitella kirjaimet onnea tuoviksi taikamerkeiksi. Tämä voi selittää sen, ettei kaikkia säiläkirjoituksia ole voitu tulkita. Myös miekan huono kunto vaikeuttaa merkkien tunnistamista.


title: Säiläkirjoitus

text: Kirjoitus upotettiin lappeeseen joko raudasta tai hopeasta tehdyillä juovilla. Näitä sanotaan "säilämerkeiksi" tai "säiläkirjoituksiksi". Ensimmäisiä rautaisia säilämerkkejä alkoi ilmaantua jo Suomessa merovingiajan lopulla ja ne yleistyivät 900-luvulla. Viikinkiajalla miekoissa oli monenlaisia kirjoituksia, kuten seppien nimiä, geometrisia tai symbolisia kuvioita ja epäsäännöllisiä merkkiyhdistelmiä. Rautaiset säilämerkit alkoivat 1000-luvulla olla epäsuosittuja ja tilalle tulivat kupariset, hopeaiset ja jopa kultaiset merkit.


title: Säiläkirjoitus

text: Muslimeilla on ollut samalla tekniikalla tehtyjä Koraanin säkeitä sapeleissaan. Nykyaikaisissa puukoissa voi olla lappeessa tekijän tunnus.


title: Marcos Curiel

text: Marcos Curiel (s. 1974) on yhdysvaltalaisen P.O.D. yhtyeen kitaristi. Hän on myös toiminut itse perustamassaan bändissä nimeltään "The Accident Experiment".


title: Marcos Curiel

text: Curiel on toinen P.O.D.:n alkuperäisistä perustajista. Hän lopetti opintonsa kesken soittaakseen bändissä, joten hän uhrasi koko tulevaisuutensa aloittaessaan P.O.D.:n kitaristina.


title: Marcos Curiel

text: 2003 Curiel erotettiin yhtyeestä, ja hänet korvattiin Jason Trubylla. Curiel perusti uuden bändin Pete Stewartin kanssa, ja kaksikko alkoi työstää materiaalia basisti Tony Delochtin ja rumpali Ernie Longorian kanssa. Vuonna 2006 bändi julkaisi ensimmäisen albuminsa, "United We Fear"in. Vuonna 2006 yhtye kuitenkin hajosi, sillä Curiel liittyi uudelleen P.O.D.:hin.


title: Tauno Tattari

text: Tauno Tattari (25. huhtikuuta 1907 Alatornio – 20. huhtikuuta 1936 Helsinki) oli nuorena tuberkuloosiin kuollut urheilutoimittaja ja elokuvakäsikirjoittaja. Hänen enonsa oli kansanedustaja Antti Junes. Äitinsä suvusta, Granroth eli Junes-suvusta, hän kirjoitti 1930-luvun alussa sukukirjan.


title: Tauno Tattari

text: Tauno Tattari varttui nuoruutensa Alatornion Kivirannalla Juneksen kartanossa, äitinsä syntymäkodissa. Jo nuorena poikana intohimoisena urheilun ystävänä hän oli perustamassa paikallista kyläurheiluseuraa Kivirannan Rajua, joka on kyläkohtainen edeltäjäseura paikkakunnan tämän päivän urheiluseuralle Alatornion Pirkoille.


title: Tauno Tattari

text: Lukiovaiheessa kesken jääneiden oppikouluopintojen jälkeen Tauno Tattari siirtyi urheilutoimittajaksi seutukunnan päälehteen, kemiläiseen Pohjolan Sanomiin. Hän otti tällöin käyttöön myöhemmin valtakunnallisesti urheilujutuissa tunnetuksi tulleen nimimerkin ”Maileri”.


title: Tauno Tattari

text: Hän siirtyi edelleen 1920-luvun puolivälissä Helsinkiin toimien Uuden Suomen urheilutoimittajana käyttäen samaa nimimerkkiä. Lisäksi hän kirjoitti Suomen Urheilulehteen. Hänestä tuli kesällä 1927 Suomen Urheilulehden pysyvä toimittaja. Tattari toimi vuoden 1928 Amsterdamin kesäolympialaisissa urheilutoimittajana kirjoittaen pyöräilyä koskevan osan Martti Jukolan toimittamaan olympiakirjaan. Suvun piirissä on perimätietona tältä ajalta pieni anekdootti, jonka mukaan Tauno Tattari sähkötti Amsterdamin matkaltaan enolleen Otto Junekselle Alatornion Kivirannalle: ”"Lähetä rahaa, myyn Kivirannan Juneksen tilaan kuuluvan perintöni sinulle"!”. Urheilutoimittajalle oli ilmeisesti tullut matkalla rahapula.


title: Tauno Tattari

text: Syksyllä 1929 Tattari oli tukemassa Suomen Urheilulehteä vetävän Martti Jukolan kilpailijaksi perustettua Kiri-lehteä, jonka perustajiin ja toimituskuntaan hän kuului yhdessä Lauri ”Tahko” Pihkalan ja Sulo ”Simeoni” Kolkan kanssa. Näihin aikoihin SVUL:ssä oli lähtemässä kehitys kohti erikoisliittoja, jolloin yleisurheilijat perustivat oman liittonsa SUL:n. Tässä kiistassa Tattari oli tukemassa erikoisliittokehitystä ja joutui vastakkain Martti Jukolan kanssa. Vuonna 1931 Tattari oli perustamassa urheilutoimittajien yhteisjärjestöä Urheilutoimittajain liitto, alun perin kerhona tunnettu.


title: Tauno Tattari

text: Viimeisinä elinvuosinaan 1930-luvulla Tattari tuli tunnetuksi suomalaisten elokuvien käsikirjoittajana – viimeiset elokuvista saivat ensi-iltansa hänen kuolemansa jälkeen. Elokuvakäsikirjoittajana hän oli seuraavissa elokuvissa: Sininen varjo (ensi-ilta 1933), Helsingin kuuluisin liikemies (1934), Kun isä tahtoo ... (1935), VMV 6 (1936), Vaimoke (1936), Koskenlaskijan morsian (1937), Ja alla oli Tulinen järvi (1937).


title: Tauno Tattari

text: Tauno Tattarin siunaustilaisuudessa Helsingissä huhtikuussa 1936 hänen ystävänsä Yrjö Jylhä esitti hänelle tekemänsä muistorunon. Tattari haudattiin Alatornion kirkon edessä olevaan äitinsä suvun Juneksen sukuhautaan.


title: Tauno Tattari

text:
Omalla nimellä:
Nimimerkillä "Maileri":


title: Južno-Sahalinskin lentoasema

text: Južno-Sahalinskin lentoasema (), palvelee Sahalinin alueen pääkaupunkia Južno-Sahalinskia Sahalinin saarella. Se on Sahalinin alueen suurin lentoasema ja sijaitsee kaupungin keskustan eteläpuolella.


title: Južno-Sahalinskin lentoasema

text: Lentoasema otettiin käyttöön vuonna 1945. Sillä on käytössä yksi 3 400 m pitkä kiitotie (01/19). Južno-Sahalinskista on säännölliset yhteydet muun muassa Moskovaan ja Vladivostokiin.


title: Latin American Idol

text: Latin American Idol on Latinalaisessa Amerikassa järjestetty kilpailu, joka perustuu brittiläiseen Pop Idol -formaattiin.


title: Latin American Idol

text: Vaikka Latinalaisessa Amerikassa puhutaan myös portugalia on tämä kilpailu pääasiassa tarkoitettu espanjaa puhuville latinalaisille amerikkalaisille. Portugalia puhuville latinalaisille amerikkalaisille on oma portugalinkielinen kilpailu Ídolos Brazil.


title: Latin American Idol

text: Latinalaisessa Amerikassa on järjestetty tähän mennessä yksi Idol-kilpailu.


title: Latin American Idol

text: Koelauluja on järjestetty muun muassa Buenos Airesissa ja Méxicossa.


title: Latin American Idol

text: Toinen kausi alkaa Venezuelassa 17. maaliskuuta 2007.


title: Pallister–Killianin oireyhtymä

text: Pallister–Killianin oireyhtymä eli PKS on vuonna 1977 kuvattu oireyhtymä, joka johtuu kromosomin 12 lyhyessä varressa olevasta vauriosta.


title: Pallister–Killianin oireyhtymä

text: Pallister–Killianin oireyhtymästä kärsivät ovat syvästi kehitysvammaisia. Muita tyypillisiä piirteitä ovat surkastumat keskushermostossa, kasvojen epämuodostumat, epilepsia, hydrokefalia, skolioosi ja lihasvelttous.


title: Pallister–Killianin oireyhtymä

text: On esitetty arvio, jonka mukaan Pallister–Killianin oireyhtymästä kärsisi noin yksi ihminen 10 000:sta.


title: Pallister–Killianin oireyhtymä

text: Pallister–Killianin oireyhtymä lyhentää elinajanodotetta huomattavasti: pisimmillään potilas voi elää noin 40-vuotiaaksi. Kaikki todetut PKS-tapaukset ovat olleet satunnaisia, joten perintötekijöillä ei uskota olevan vaikutusta vamman syntyyn.


title: Vrk

text: VRK ja vrk voivat tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Surtur

text: Surtur (myös Surt tai Surtr) on skandinaavisessa mytologiassa Muspelheimissa asuva tulijättiläinen, joka sytyttää maailman tuleen ragnarökin aikana sinkoamalla tulta joka suuntaan.


title: Surtur

text: Surturilla oli palava miekka, joka loisti kirkkaampana kuin aurinko. Ragnarökin taistelussa hän sytyttää maailmanpuun tuleen ja tappaa Freyrin. Surtur katosi tuli- ja vesiaaltoihin, jotka lopulta ahmaisivat koko maailman.


title: Surtur

text: Islannin tuliperäinen Surtseyn saari (islanniksi "Surtin saari”) on saanut nimensä Surturin mukaan.


title: Váli

text: Vali on skandinaavisessa mytologiassa Odinin ja naisjättiläisen Rindrin poika. Joissakin yhteyksissä virheellisesti mainitaan että Vali olisi Lokin ja hänen kolmannen vaimonsa Sigynin poika. Lokin rangaistukseksi Balderin kuoleman aiheuttamisesta jumalat muuttivat Valin sudeksi ja usuttivat hänet veljensä Narven kimppuun. Narve kuoli taistelussa. Vali on yksi niistä jotka selviytyvät Ragnarök-taistelusta.


title: Julie Benz

text: Julie M. Benz (s. 1. toukokuuta 1972 Pittsburgh, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen taitoluistelija. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjoista "Buffy, vampyyrintappaja" ja "Angel" sekä vuoden 2008 elokuvasta "Rambo". Roolistaan televisiosarjassa "Dexter" Benz on palkittu Satellite Awardilla.


title: Julie Benz

text: Benz syntyi Yhdysvaltojen Pennsylvanian osavaltion Pittsburghissä 1. toukokuuta vuonna 1972. Benzin ollessa pieni hänen perheensä muutti Pennsylvanian Murrysvilleen, ja siellä hän kasvoi. Valmistuttuaan lukiosta hän pääsi opiskelemaan draamaa New Yorkin yliopistoon. Alun perin Benzistä piti äitinsä, vanhemman veljensä ja sisarensa tavoin tulla taitoluistelija, ja hän osallistuikin Yhdysvaltojen vuoden 1988 Junior Ice Skating Championship-kilpailuun parinsa David Schillingin kanssa. He sijoittuivat 13. sijalle. Benz joutui kuitenkin lopettamaan uransa loukkaantumisensa seurauksena. Benz valittiin aikoinaan Amerikan kahdentoista parhaan taitoluistelijan joukkoon.


title: Julie Benz

text: Loukkaantumisensa jälkeen Benz päätti koettaa taitojaan näyttelemisen saralla, ja vuotta myöhemmin hän alkoi näytellä paikallisteatterin näytelmissä. Benzin ensimmäinen rooli valkokankaalla oli pieni rooli kauhuelokuvassa "Pahan silmät" (1990), jossa hän näytteli kohtauksen Harvey Keitelin kanssa. Valmistuttuaan yliopistosta Benz muutti Los Angelesiin. Hän sai pieniä rooleja elokuvista ja tv-sarjoista: hän muun muassa vieraili "Pulmusissa".