title: Helmikardinaaliahven

text: Helmikardinaaliahvenet elävät luonnossa 1–2-vuotiaiksi, akvaariossa korkeintaan neljä vuotta. Niiden poikueet ovat pieniä (50–90 mätimunaa), mutta kala voi kutea useita kertoja vuodessa ja aloittaa jo melko nuorena (noin 10 kk vanhana). Kun helmikardinaaliahvenpari on kutenut, koiras kerää mädin suuhunsa ja hautoo ensin mätiä ja sitten pieniä poikasia. Se pidättäytyy syömästä mitään yli kolmen viikon ajan ennen kuin laskee poikaset uimaan.


title: Helmikardinaaliahven

text: Mätimunien halkaisija on noin kolme milliä. Ne takertuvat toisiinsa liimamaisella aineella. Poikaset kuoriutuvat 19–20 päivän kuluttua, mutta koiras pitää niitä suussaan vielä 6–10 päivää. Se laskee ne vapaiksi yleensä öiseen aikaan, ja silloin poikaset ovat jo noin kahdeksan millimetriä pitkiä. Tällaista käytöstä ei ole tavattu millään muulla meressä elävällä kalalajilla.


title: Helmikardinaaliahven

text: Lisääntymistapa on vaikuttanut myös kalalajin uhanalaisuuteen. Monet muut kalalajit leviävät pieninä poikasina planktonin joukossa merivirtojen mukana uusille alueille, mutta pienet helmikardinaaliahvenet pysyttelevät isänsä suussa ja muuttavat siitä sitten läheisen merisiilin piikkien suojaan. Toisaalta poikaset ovat varsin isoja lähtiessään liikkeelle, joten niiden kasvattaminen vankeudessa on helpompaa kuin monien avovedessä kutevien lajien.


title: Helmikardinaaliahven

text: Helmikardinaaliahven syö lihapitoista ruokaa. Luonnossa sen ruokavalioon kuuluu eläinplankton ja pienet saaliseläimet 0,1 millimetrin mittaisista planktonöttiäisistä aina puolitoistasenttisiin pikkukaloihin. Luonnossa eläneiden yksilöiden ravinnosta analysoitiin lähes 80 prosenttia hankajalkaisia.


title: Helmikardinaaliahven

text: Helmikardinaaliahven ei näyki koralleja, joten se sopii myös riutta-akvaarioihin. Sen sijaan se saattaa olla aggressiivinen toisia suunnilleen samankokoisia kaloja kohtaan, joten sitä ei kannata yrittää pitää parvena liian pienissä altaissa. Kalojen on havaittu olevan aluksi suvaitsevaisia, jopa arkoja, mutta kun ne tutustuvat ympäristöönsä, niistä tulee selvemmin reviiritietoisia, ja ne saattavat alkaa uhitella toisilleen. Vaikka kalojen ulkonäössä ei ole sukupuolieroja, on havaittu, että sukukypsät koiraat tunnistavat kohtaamansa yksilön sukupuolen, ja esittävät soidinkäytöstä: naaraalle ne venyttelevät poskipussejaan osoittaen olevansa hyviä isiä, kun taas toisille koiraille ne esittelevät voimiaan.


title: Helmikardinaaliahven

text: Akvaariokalojen ravintona pakastettu ja elävä ruoka on etusijalla, kaikki yksilöt eivät huoli kuivahiutaleita. Tärkeitä rasvahappoja ovat omega-3-happoihin kuuluvat EPA ja DHA. Kalojen luontaisessa ympäristössä veden lämpötila on 28–31 °C.


title: Helmikardinaaliahven

text: Akvaarioteollisuus pyydystää joka vuosi arviolta jopa 900 000 helmikardinaaliahventa. Lajin populaatiot eivät kestä tätä enää kauan, joten luonnonsuojelijat ovat vaatineet, että luonnonkannat jätettäisiin rauhaan ja akvaarioihin menevät yksilöt kasvatettaisiin tarhoissa.


title: Antti Kauranne

text: Antti Kauranne (s. 16. huhtikuuta 1958 Jyväskylä) on suomalainen päätoimittaja ja kirjailija. Hän on toiminut lehtialan esimiestehtävissä muun muassa "Uudessa Suomessa", "Iltalehdessä", "Demarissa" ja "Alueuutisissa" sekä RBI Finland Oy:ssä. Kauranteen teos "Kun kaikki tiet päättyvät" palkittiin Helsingin kirjamessuilla lokakuussa 2007 Suomen Pienkustantajat ry:n Sampo-palkinnolla.


title: Merikilpikonnat

text: Merikilpikonnat (Cheloniidae) on kilpikonnaheimo johon kuuluu 6 lajia. Heimoon kuuluvat kaikki meressä elävät kilpikonnat samaan Chelonioidea-yläheimoon kuuluvaa merinahkakilpikonnaa lukuun ottamatta. Merikilpikonnia on elänyt maapallolla jo noin 150 miljoonan vuoden ajan.


title: Merikilpikonnat

text: Merikilpikonnien koko vaihtelee lajeittain. Heimon suurin laji on liemikilpikonna, jonka kilpi on 150 cm pitkä ja jonka paino on 35–200 kiloa. Heimon pienin laji on puolestaan bastardikilpikonna, jonka kilpi on 70-senttinen ja jonka paino on 5–40 kiloa. Merikilpikonnat ovat muutoin hyvin samanlaisia. Kaikki merikilpikonnalajit ovat sopeutuneet hyvin merielämään. Niiden selkä- ja vatsakilven välissä on vanhaa perua olevat sisäreunuslevyt. Lajien verraten suuri kallo on täysin luutunutta ja sen takaosassa on matala painauma. Yläleuassa on sarveisaineen muodostama kärki, joka on koukkumainen, alaspäin kaartuva. Selkäkilpi on matala, jotta vedenvastus olisi mahdollisimman pieni. Vatsakilpi ei ole kovin laaja ja se on vain osittain luutunut, eivätkä kylkiluiden päät kiinnity siihen. Kilpi on rakenteeltaan muutoin samantapainen kuin muillakin kilpikonnilla. Merikilpikonnien raajat ovat muuntuneet melamaisiksi, ja niissä on yksi tai kaksi kynttä kussakin. Merikilpikonnat uivat pitkillä eturaajoillaan melomalla ja takaraajat toimivat peräsimenä. Maalla merikilpikonnat liikkuvat vaivalloisesti. Ne käyttävät kaikkia raajojaan ja tekevät äkillisiä ponnahduksia, mutta eteneminen on hidasta. Merikilpikonnat eivät pysty kunnolla vetämään päätään kuoren sisään.


title: Merikilpikonnat

text: Merikilpikonnia tavataan pääasiassa trooppisilla ja subtrooppisilla merialueilla, mutta niitä vaeltelee usein pohjoisemmas etenkin Atlantissa. Välimeressä merikilpikonnia tavataan paljon, vaikka ne lisääntyvät muualla. Etelä-Amerikka estää Atlantin ja Tyynen valtameren lajeja sekoittumasta, silti jotkut lajit voivat mahdollisesti siirtyä mereltä toiselle Afrikan eteläkärjen kautta. Siten monia lajeja voi tavata kummallakin alueella, usein omana alalajeinaan.


title: Merikilpikonnat

text: Merikilpikonnat syövät monenlaista ravintoa, kuten simpukoita, leviä, meriruohoa, meduusoja ja kaloja. Muuten merikilpikonnien elintavoista tiedetään hyvin vähän. Ne eivät ole sosiaalisia ja liikkuvat yksikseen lisääntymisaikaa lukuun ottamatta. Joskus ne saattavat matkata lisääntymisalueelle yhdessä. Merikilpikonnat liikkuvat pääosin matalissa vesissä, mutta vaeltavat joskus pitkiäkin aikoja avomerellä. Maalle ne nousevat vain munimaan tai satunnaisesti päivää paistattelemaan.


title: Merikilpikonnat

text: Sukukypsyyden saavuttaminen kestää jopa kymmeniä vuosia. Merikilpikonnat lisääntyvät yleensä tietyillä rannoilla, joille ne löytävät maan magneettikentän avulla. Vieläkään tosin ei tiedetä täysin miten ne kykenevät löytämään pesimärantansa. Merikilpikonnien lisääntymisaika vaihtelee lajeittain. Osa lajeista lisääntyy vain tiettynä aikana vuodesta, jolloin lajin yksilöt tulevat munimaan tuhansittain yhdellä kerralla. Osa lajeista lisääntyy puolestaan vuoden ympäri, jolloin yksilöt tulevat yksittäin rannalle. Costa Rican bastardikilpikonnia tulee Ostionalin rannalle kerralla jopa 500 000, kun taas litteäselkäkilpikonnia saapuu Australian rannikon saarille vain yksittäin, vuoden ympäri.


title: Merikilpikonnat

text: Naaraat kaivavat hiekkaan kuopan takaraajoillaan ja munivat sinne jopa 200 munaa. Munat kehittyvät hiekassa 45-70 päivää. Poikaset suuntaavat heti kuoriuduttuaan mereen turvaan maapedoilta. Yhtäaikainen muniminen lisää kuoriutuneiden poikasten elinmahdollisuuksia, koska pedot eivät ehdi syödä useimpia poikasia ennen kuin ne ehtivät mereen. Toisaalta yhtä aikaa munivat naaraat kaivavat usein toistensa pesiä ja suuri pinnalle jäänyt munajoukko lisää bakteerien määrää, jotka levivät nopeasti hiekassa. Poikasten nuoruusvaiheesta ei tiedetä paljoakaan.


title: Merikilpikonnat

text: Kaikki merikilpikonnat ovat uhanalaistuneet kalastuksen, saastumisen, munien keruun ja pesimärantojen tuhoutumisen vuoksi. Merikilpikonnia pyritään suojelemaan tehokkaasti ottamalla käyttöön kilpikonnaystävällisiä kalastusmenetelmiä, rajoittamalla munien keruuta ja suojelemalla pesimärantoja. Kaikki lajit kuuluvat CITES-sopimuksen liitteeseen I.


title: Feidippides

text: Feidippides (, ”hevosta säästävä”) oli antiikin kreikkalainen sanansaattaja persialaissotien aikaan 400-luvun eaa. alkupuolella.


title: Feidippides

text: Herodotos (n. 484–425 eaa.) kertoo "Historiateoksessa", että ateenalaiset lähettivät Feidippideen hakemaan apua Spartasta taisteluun persialaisia vastaan. Herodotoksen mukaan Feidippides oli perillä Spartassa (225 kilometriä) seuraavana päivänä. Spartalaiset eivät voineet Karneia-juhlansa vuoksi heti lähteä ja myöhästyivät taistelusta. Ateenalaisten onnistui kuitenkin pysäyttää persialaisten eteneminen Marathonin taistelussa. Taistelun jälkeen ateenalaiset palasivat juosten kotiin varmistaakseen, ettei Persian laivasto hyökkää Ateenaan.


title: Feidippides

text: Myöhemmissä versiossa kaksi juoksumatkaa on sekoitettu toisiinsa: Plutarkhos (n. 46–120) siteerasi tutkielmassaan "Ovatko ateenalaiset maineikkaampia sodassa kuin viisaudessa" sittemmin kadonnutta Herakleideen (n. 387–312 eaa.) teosta, jossa Thersippos-nimisen juoksijan kerrottiin juosseen Marathonista Ateenaan kertomaan voitosta ja kuolleen saavuttuaan perille. Lukianos (n. 125–180) kertoi saman version, mutta hän oli vaihtanut nimen taas Feidippideeksi. Herodotos kirjoitti Marathonin taistelusta 30–40 vuotta sen jälkeen, joten on mahdollista, että hänen kertomuksensa perustuu tositapahtumiin. Pierre de Coubertin ja muut nykyaikaisen olympialiikkeen perustajat pohjasivat modernin maraton-juoksun Robert Browningin vuonna 1879 kirjoittamaan runoon "Feidippides," jossa matka oli taas Marathonista Ateenaan.


title: Feidippides

text: Feidippideen juoksun pohjalta järjestetään Spartathlon -ultrajuoksukilpailua, jonka matka noin 246 kilometriä.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text: Kuusikymmenvuotinen sota käytiin Puola-Liettuan ja Ruotsin välillä vuosina 1598–1660. Sodan syitä olivat Puolan Vaasa-sukuisten kuninkaiden oikeus Ruotsin kruunuun ja maiden käymä kilpailu Saksalaisen ritarikunnan jättämän valtatyhjiön täyttämisestä Preussissa ja Liivinmaalla. Yhtäaikaisesti sodan kanssa käytiin useita muita sotia, joista osa liittyi kiinteästi siihen.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text: Sota koostui kolmesta, yleensä erillisiksi mielletystä konfliktista, joista kahta viimeistä erotti pitkä 26 vuoden pituinen välirauha.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text: Taistelu Ruotsin kruunusta alkoi, kun kuningas Juhana III kuoli 1592 ja seuraavaksi kuninkaaksi kruunattiin hänen poikansa Sigismund, joka oli aikaisemmin (vuonna 1587) valittu Puolan kuninkaaksi. Ruotsissa Sigismundin vastustajia johti Kaarle-herttua, Juhanan veli. Maa jakautui kahtia Sigismundin ja Kaarlen kannattajiin, jotka taistelivat vuosina 1597–1599 toisiaan vastaan. 1598 Puolassa oleskellut Sigismund nousi maihin Etelä-Ruotsissa, mutta Kaarle löi hänet Stångebron taistelussa. Syksyllä 1599 Kaarle-herttua nujersi Sigismundin kannattajat lopullisesti, ja hänet valittiin Ruotsin hallitsijaksi kuningas Kaarle IX:nä.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text:
Sota jatkui seuraavana kesänä, kun Sigismund hyökkäsi Ruotsin hallitsemalle Vironmaalle (nykyinen Pohjois-Viro) tavoitteenaan vallata se. Hyökkäys ei kuitenkaan mennyt suunnitelmien mukaan, ja Ruotsi valtasi suuren osan Puolan Liivinmaata. Seuraavana kesänä 1602 puolalaiset saivat lisäjoukkoja ja löivät ruotsalaiset Kokenhausenin taistelussa. Sotaonni kääntyi, ja 1604 Ruotsilla oli jäljellä Baltiassa enää kolme kaupunkia: Tallinna, Narva ja Pärnu.
Kesällä 1605 Kaarle IX kokosi uuden armeijan ja lähti uuteen hyökkäykseen Liivinmaalla. Uusi armeija kuitenkin lyötiin Kirkholman taistelussa. Uudestaan ruotsalaiset kokeilivat vuonna 1608, mutta myös uusi yritys epäonnistui. Vuonna 1611 Kaarle kuoli ja osapuolet solmivat välirauhan keskittyessään sotatoimiin Venäjällä.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text: Täydellä teholla kuusikymmenvuotinen sota jatkui vasta kesällä 1621 Ruotsin uuden kuninkaan Kustaa II Aadolfin vallatessa Riian. Tätä seurasi lyhyt välirauha (1622–1625), ja osapuolet jatkoivat sotaa kesällä 1625, jolloin Kustaa valtasi Liivinmaata aina Väinäjoelle saakka, ja löi liettualaiset Wallhofin taistelussa.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text: Kesällä 1626 sota siirtyi Preussin rannikolle, lähemmäksi Puolan ydinaluetta, jossa sotaa käytiin vaihtelevalla menestyksellä vuoteen 1629, jolloin solmittiin uusi välirauha.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text:
Altmarkin välirauha solmittiin kuuden vuoden ajaksi 1629 ranskalaisten välityksellä, jotta Ruotsi pääsisi osallistumaan kolmikymmenvuotiseen sotaan. Rauhassa Ruotsi sai Väinäjoen pohjoispuolisen Liivinmaan ja Riian sekä useiden Preussin satamakaupunkien tullitulot.
Huhtikuussa 1632 Sigismund kuoli ja hänen poikansa Vladislav IV seurasi häntä Puolan valtaistuimelle. Kustaa II Aadolf kuoli marraskuussa 1632, ja Ruotsin kruunu siirtyi hänen kuusivuotiaalle tyttärelleen Kristiinalle. Todellista valtaa Ruotsissa piti holhoojahallitus vuoteen 1644, jolloin Kristiinasta tuli täysi-ikäinen. Vuonna 1635 välirauhaa jatkettiin 26 vuodella Stuhmsdorfissa, taas Ranskan välityksellä, koska Ruotsi oli edelleen sidottu sotaan Saksassa. Välirauhassa Ruotsi menetti Preussin satamien tullitulot, mutta piti Riian ja valloitukset Liivinmaalla. Puolan kuningas Vladislav kuoli 1648 ja seuraajaksi valittiin hänen veljensä Juhana II Kasimir.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text: Kuningatar Kristiina luopui Ruotsin kruunusta ja häntä seurasi valtaistuimelle Kaarle X Kustaa 1654. Pohjan sota syttyi, kun vahvistunut Venäjä hyökkäsi samana vuonna Puolaan ja uhkasi Ruotsin intressejä edetessään Itämeren rannikkoa kohti. Kesällä 1655 Ruotsi rikkoi Stuhmsdorfin välirauhan ja hyökkäsi Puolaan estääkseen Itämeren rannikkoa joutumasta venäläisten käsiin. Vuoden lopulla lähes koko Puola oli joko venäläisten tai ruotsalaisten hallussa. Puolalaisten kansannousu 1656 ajoi kuitenkin ruotsalaiset takaisin rannikolle. Kesällä 1657 Ruotsin armeija siirtyi sotimaan Tanskaan ja aloite siirtyi puolalaisille. Vuonna 1659 Ruotsilla oli Itämeren etelärannalla hallussaan enää muutama satamakaupunki.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text:
Kuusikymmenvuotinen sota päättyi Kaarle X Kustaan kuollessa helmikuussa 1660. Ranska välitti taas rauhansopimuksen, tällä kertaa Olivassa. Preussin herttuakunta päätyi lopulta Brandenburgin vaaliruhtinaalle Fredrik Vilhelmille, Liivinmaa jaettiin Väinäjokea pitkin Puolan ja Ruotsin kesken kahtia ja Juhana II Kasimir luopui vaatimuksistaan Ruotsin Liivinmaahan. Juhana oli lapseton, joten oli selvää, että puolalaisten vaatimukset Ruotsin kruunuun katoaisivat kun Vaasa-suku ei kykenisi enää jatkamaan Puolan valtaistuimella.
Ruotsin valloitukset kolmikymmenvuotisessa ja Pohjan sodassa tekivät siitä pohjoiseurooppalaisen suurvallan, mutta menestys ei ollut pitkäaikaista, sillä Venäjä nousi uudeksi johtajaksi voitettuaan Ruotsin suuressa Pohjan sodassa 1721. Kuningas Juhana II Kasimir luopui Puolan kruunusta 1668 ja kuoli 1672. Puola heikkeni sisäisten ongelmien ja ulkoisten paineiden johdosta ja hävisi lopulta kokonaan Euroopan kartalta Puolan jaoissa 1700-luvun lopulla.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Kelluva ydinvoimalaitos on hanke rakentaa matalatehoisia kelluvia ja meriteitse siirrettäviä ydinvoimalaitoksia. Ensimmäisenä maana aiheesta viesti Venäjä, joka kaavaili kelluvista ydinvoimalaitoksista vientituotetta. Vuonna 2016 myös Kiinan uutisoitiin suunnittelevan kelluvien ydinvoimaloiden rakentamista.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Ensimmäisen, "Akademik Lomonosov" -nimisen laitoksen rakennustyöt alkoivat huhtikuussa 2007 Vienanmeren rannalla Severodvinskissä ydinsukellusveneisiin erikoistuneella Sevmašin telakalla. Kesällä 2008 valmistus kuitenkin siirrettiin Pietariin Baltijski zavod -telakalle. Alus laskettiin vesille kesällä 2010.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Vuoden 2014 maaliskuussa Kansainvälisen ydinenergiajärjestö IAEA:n ydinreaktorirekisterissä vielä rakenteilla olevan kahden ensimmäisen voimalayksikön (Akademik Lomonosov 1 ja 2) tulevaksi sijoituspaikaksi on merkitty Tsukotkan Pevek. Voimalan valmistumisajankohdaksi ilmoitettiin vuosi 2018. Toisaalla toimitussajankohdaksi on kerrottu syyskuuta 2016, jolloin ydinvoimala saattaisi ehtiä aloittaa toimintansa Tsukotkassa jo vuonna 2017. 28. huhtikuuta 2018 voimalayksikkö irroitettiin Pietarin telakan laiturista ja se lähti matkalle kohti Muurmanskia.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Laitosten ydinreaktoritekniikka muistuttaa suunnitelmien mukaan Venäjän ydinvoimalla toimivien sukellusveneiden ja jäänmurtajien käyttämää ratkaisua. Kelluvat ydinvoimalaitokset on määrä varustaa kahdella 35 megawatin tehoisella KLT-40S-ydinreaktorilla, joista riittäisi tehoa esimerkiksi 200 000 asukkaan kaupungin tarpeisiin. Yhden kelluvan ydinvoimalan kaksi reaktoriyksikköä tuottaa yhteensä 70 MW sähköenergiaa tai 300 MW lämmitysenergiaa.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Rakenteilla olevan ensimmäisen kelluvan ydinvoimalaitoksen pituudeksi on kerrottu 144 metriä ja uppoumaksi 21 500 tonnia.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Kelluvan ydinvoimalaitoksen elinkaareksi venäläiset arvioivat 40 vuotta. Laitos on suunniteltu ladattavaksi uudella ydinpolttoaineella kolmen vuoden välein ja hinataan huollettavaksi 12 vuoden välein. Ydinvoimalan myyntiversiota on markkinoitu venäläisellä henkilökunnalla, jonka olisi määrä operoida esimerkiksi suolaisen veden tislaamiseen. Kelluva voimala voitaisiin tämän näkemyksen mukaan ankkuroida asiakasvaltion rannikolle, ja yhdistää maihin menevään sähköverkkoon. Tällä Venäjä kertoo pyrkivänsä välttämään ydinteknologisen tietämyksen karkaamista. Toimittaja kertoo myös vastaavansa polttoaineen hankinnasta ja ydinjätteen loppukäsittelystä.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Ensimmäinen, "Akademik Lomonosov" -alus oli ensin tarkoitus sijoittaa Vienanmerelle Severodvinskin edustalle, mutta sittemmin sijoituskohde muutettiin Viljutšinskin laivastotukikohtakaupunkiin Kamtšatkan niemimaalla. Mahdollisille tsunameille alttiista, lähellä merenalaista maanjäristysvyöhykettä sijaitsevasta sijoituspaikasta kuitenkin luovuttiin. Ensimmäisen kelluvan ydinvoimalan tulevaksi sijoituspaikaksi oli vuoden 2014 maaliskuussa merkitty IAEA:n reaktorirekisterissä Tšukotkan Pevek.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Muita kaavailtuja sijoituskohteita Venäjällä on erityisesti arktisilla vaikeapääsyisillä alueilla, Koillisväylän varrella Taimyrin niemimaan alueella sekä pohjoisilla öljy- ja kaasukentillä.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Venäjän valtiollisen atomienergiakonserni Rosatomin mukaan laitokset ovat herättäneet kiinnostusta ainakin 12 maassa. Kiina, Indonesia, Malesia, Algeria ja Argentiina on mainittu potentiaalisina ostajina.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Kiinan on uutisoitu kehittelevän kelluvaa ACPR50S-ydinreaktoria. Ensimmäisen reaktorin rakentamisen on määrä alkaa vuonna 2017 ja sen on suunniteltu valmistuvan ja alkavan sähköntuotannon vuonna 2020. Kyseessä olisi osa Kiinan tavoitteesta rakentaa yli sata uutta ydinreaktoria seuraavan vuosikymmenen aikana; osa reaktoreista olisi kelluvia ja siten siirrettäviä. Kiina tähtää myös ydinvoimaloidensa vientiin.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Ydinvoimalatyyppi ACPR50S on Kiinan suurimman ydinvoimalaoperaattorin CGN:n (China General Nuclear Power Corporation) alustavasti suunnittelema. Kyseessä on kokoluokan 200 MWt:n (60 MWe) reaktori. Kiinan kansallinen kehitys- ja uudistuskomissio (NDRS) hyväksyi ydinvoimalatyypin toteuttamisen osana maan 13. viisivuotissuunnitelman innovatiivisena energiahankkeena. ACPR50S voi operaattoriyhtiö CGN:n mukaan tuottaa sähköä ja lämpöä sekä tukea suolanpoistolaitteistoja saarilla tai rannikkoalueella tai merialueen öljyn- ja kaasunporaushankkeissa.


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: CHN omistaa 16 käytössä olevaa ydinvoimalayksikköä (asennettu kapasiteetti 17,084 GWe) ja yhtiöllä on rakenteilla 11 ydinvoimalayksikköä (kapasiteetti 13,464 GWe).


title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Venäläisten ydinvoima-asiantuntijoiden (ennen Fukushiman ydinonnettomuutta antamien lausuntojen) mukaan kelluvat ydinvoimalaitokset tulevat olemaan turvallisia. Asiantuntijoiden mukaan niistä voidaan tehdä turvallisempia kuin maalla seisovista kiinteistä ydinlaitoksista. Venäläiset ovat käyttäneet esimerkkinä ydinsukellusvene Kurskin uppoamisonnettomuutta vuonna 2000. Sen ydinreaktorin turvajärjestelyt toimivat moitteetta eikä säteilyonnettomuutta päässyt syntymään. Asiantuntijoiden mukaan meren pohjasta nostettu ydinreaktori oli pinnalle noston jälkeen jälleen toimintavalmis.


title: Tupakkavero

text: Tupakkavero on vero, jota peritään tupakkatuotteista. Valmistettu tupakka kuuluu Euroopan unionissa harmonoidun eli direktiiveillä yhdenmukaistetun valmisteverotuksen piiriin.


title: Tupakkavero

text: Tupakkaveron nostamisen on tutkimuksessa havaittu vähentävän tupakointia. Tupakan hinnannousu 10 prosentilla vähentää savukkeiden kysyntää Länsi-Euroopassa 3–4 %.


title: Tupakkavero

text: Tupakkaveron tarkoitus on Suomessa kerryttää verovaroja ja edistää terveyttä mm. vähentämällä tupakointia. Verotus perustuu "Lakiin tupakkaverosta".Tupakkaveron tuotosta lähes 90 % kertyy savukkeiden verosta.


title: Tupakkavero

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kehittämispäällikön Miikka Vähäsen tutkimuksen mukaan tupakoinnin välittömät kustannukset, kuten terveydenhuollon menot, sairauspäivärahat ja tupakan aiheuttamat tulipalot, olivat vuonna 2012 noin 617 miljoonaa euroa. Välillisten menojen kuten tupakan aiheuttamien kuolemien ja sairaspoissaolojen sekä tupakkataukojen aiheuttamat tuotannon menetykset Vähänen arvioi olevan noin 840–930 miljoonaa euroa.


title: Lipposen hallitus

text: Lipposen hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Paavo Lipponen oli pääministerinä:


title: Jupiterin kuut

text: Jupiterilta tunnetaan 79 kuuta. Niistä tunnetuimmat ovat neljä suurinta galileilaista kuuta Io, Europa, Ganymedes ja Kallisto. Näiden kuiden sisäpuolella kiertää pienempiä epäsäännöllisen muotoisia kuita, joista tunnetuin on Amalthea. Hyvin kaukana kiertää joukko melko pieniä kuita, joiden arvellaan olevan Jupiterin sieppaamia asteroideja tai komeettoja. Näistä uloimmat kiertävät taannehtivasti eli toiseen suuntaan kuin Jupiterin muut kuut.


title: Jupiterin kuut

text: Jupiterin kuut voidaan jakaa eri ryhmiin niiden etäisyyden, radan soikeuden, radan kaltevuuden, koon ja niin edelleen mukaan. Jupiterin suurten kuiden ja näitä sisempien kuiden oletetaan syntyneen muodostuvaa Jupiteria ympäröineessä kaasukiekossa. Lähellä Jupiteria säännöllisillä radoilla kiertävät kuut muodostavat eräänlaisen pienoisaurinkokunnan. Sisin suurista kuista, Io, saattaa olla niin tiheä siksi, että muodostuttuaan kirkkaana hehkunut Jupiter haihdutti Iosta kaikki kevyet helposti haihtuvat aineet pois. Jupiterin suuret kuut ja pienistä kuista suurin, Amalthea, ovat keskenään rataresonanssissa 1:2:4.Kuut on lueteltu lyhyimmästä kiertoradasta lähtien. Jupiterin neljä suurinta kuuta, Galilein kuut on merkitty sinisellä. Niiden massa on riittävän suuri muodostamaan niistä pallomaisia. Muut kuut ovat epäsäännöllisen muotoisia. Tummanharmaalla on merkitty kuut, joiden kiertorata on retrogradinen, taannehtiva.


title: Andrew McMahon

text: Andrew McMahon (s. 3. syyskuuta 1982) on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Something Corporate -yhtyeen keulahahmona ja lauluntekijänä. McMahonin pääinstrumentteja ovat piano ja laulu. Hän on Something Corporaten lisäksi tehnyt sooloprojektin nimeltään Jack's Mannequin. McMahonilla oli myös leukemia, josta kuitenkin selvisi täysin.


title: David Halberstam

text: David Halberstam (10. huhtikuuta 1934 – 23. huhtikuuta 2007) oli yhdysvaltalainen toimittaja ja kirjailija. Hänet tunnetaan varhaisesta työstään kirjoittajana Vietnamin sotaan liittyvistä tapahtumista sekä myöhemmästä urastaan urheilutoimittajana.


title: David Halberstam

text: Halberstam syntyi New Yorkissa ja valmistui Harvardin yliopistossa. Hän kirjoitti jo 1950-luvun lopulla "The Tennessean" -lehteen, mutta siirtyi sitten "New York Timesiin". Hän kuvasi Vietnamin sotaa kattavasti ja näki myös Thích Quảng Đứcin polttoitsemurhan. Hänelle myönnettiin George Polk - ja Pulitzer-palkinnot. Häntä haastateltiin vuonna 1968 dokumenttielokuvassa "Sian vuosi".


title: David Halberstam

text: Halberstam julkaisi lukuisia faktapohjaisia kirjoja 1960–2000-luvuilla. Vuonna 1980 vankikarkuri murhasi hänen veljensä, kardiologi ja kirjailija Michael J. Halberstamin.


title: David Halberstam

text: Halberstam kuoli auto-onnettomuudessa 23. huhtikuuta 2007 Menlo Parkissa, Kaliforniassa. Juuri ennen kuolemaansa hän oli saanut valmiiksi Korean sotaa käsittelevän teoksensa "The Coldest Winter".


title: Michael Smuin

text: Michael Smuin (13. lokakuuta 1938 – 23. huhtikuuta 2007) oli yhdysvaltalainen balettitanssija ja koreografi.


title: Michael Smuin

text: Smuin syntyi Missoulassa, Montanassa, ja tanssi pitkään American Ballet Theatressa ja San Francisco Balletissa. Hän toimi jälkimmäisen taiteellisena johtajana 1973–1985.


title: Michael Smuin

text: Smuin oli menestynyt myös koreografina ja voitti tällä alalla sekä Tony- että Emmy-palkinnon. Hän kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen huhtikuussa 2007.


title: Kalevi Ahoniemi

text: Kalevi Ahoniemi (13. tammikuuta 1938 Hattula – 20. lokakuuta 2003 Espoo) oli suomalainen kirjailija. Hän voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun 1957.


title: Kalevi Ahoniemi

text: Ahoniemen tuotantoon kuuluu sekä proosaa että runoutta.


title: Markku from Finland

text: Markku from Finland (oikealta nimeltään Antti Toivonen) on MySpacen kautta julkisuuteen noussut suomalaista ”junttia” esittävä internethahmo. Mikahäkkispaitaan pukeutuva Markku on karikatyyri suomalaisesta formulaturistista, joka Suomen vuoden 2007 Euroviisu-isännyydestä hullaantuneena tekee ulkomaalaisille suunnattuja esittelyvideoita Suomesta. Markku on 46-vuotias mies, koulutukseltaan teknikko, naimaton ja kertoo harrastavansa avantouintia, sauvakävelyä, sudokua ja karaoken laulamista. Hänet tunnetaan ulkonäöllisesti silmälaseista ja tekoviiksistä. Markun Suomi-aiheisia videoita on katsottu YouTubessa yli puoli miljoonaa kertaa.


title: Markku from Finland

text: Subtv palkkasi internetissä huomattavaa suosiota keränneen Markun euroviisutoimittajakseen isännöimään puolen tunnin mittaista keskusteluohjelmaa, jota alettiin esittää kanavalla 2. toukokuuta 2007. "Markku’s Morning Comb to Eurovision 2007" -nimisessä aamushow’ssa tavattiin Markku sekä viisuvieraita ja seurattiin Helsingin euroviisuhuumaa.


title: Markku from Finland

text: Markku-hahmon on luonut sketsikomediakokoonpano nimeltä Ruttoryhmä. Ruttoryhmä on kerännyt YouTubessa Markun vedolla sketseilleen yli miljoona katsomiskertaa.


title: Shapour Bakhtiar

text: Shapour Bakhtiar (26. kesäkuuta 1914 – 6. elokuuta 1991), (luriksi/persiaksi:شاپور بختیار) oli iranilainen poliitikko ja maansa viimeinen pääministeri shaahi Mohammad Reza Pahlavin hallintokaudella.


title: Shapour Bakhtiar

text: Bakhtiar lähti Iranin vallankumouksen jälkeen maanpakoon ja joutui salamurhan uhriksi Pariisissa 1991. Hän oli jo heinäkuussa 1980 selvinnyt eräästä salamurhayrityksestä Pariisin Suresnesissa.


title: Kleine–Levinin oireyhtymä

text: Kleine–Levinin oireyhtymä on harvinainen oireyhtymä, joka aiheuttaa liikaunisuutta, käytöshäiriöitä ja kognition muutoksia. Oireet esiintyvät jaksoittain ja alkavat yleensä murrosiässä. Jaksojen välillä potilaat ovat oireettomia. Sairauden etiologiaa ei vielä tiedetä, ja lääkehoidosta on ristiriitaista näyttöä.


title: Kleine–Levinin oireyhtymä

text: Kleine–Levinin oireyhtymän oireet ovat jaksoittaisia. Ne voivat kerrallaan kestää päiviä, viikkoja tai jopa kuukausia. Näiden aikana potilaat nukkuvat usein yli 18 tuntia päivässä. Potilaat saattavat valittaa hallusinaatioista tai kärsiä psykiatrisista häiriöistä. Potilailla ollaan havaittu hyperseksuaalisuutta, lisääntynyttä ruokalua ja käytöshäiriöitä. Usein jaksojen aikana esiintyy sekavuutta ja apatiaa.


title: Kleine–Levinin oireyhtymä

text: Ranskalainen Edmé Pierre Chauvot de Beauchêne kuvasi Kleine–Levinin oireyhtymän ensimmäisenä vuonna 1786. Vuonna 1942 tutkijat esittivät, että sairaus olisi luonteeltaan infektio tai tulehduksellinen; sen on väitetty liittyvän myös narkolepsiaan. Tiedetään, että monissa tapauksissa oireyhtymän puhkeamista on edeltänyt lievä virustauti. Kleine–Levinin oireyhtymää on havaittu myös esiintyvän poikkeuksellisen yleisenä tietyissä suvuissa.


title: Rodney Anoa’i

text: Rodney Anoa'i (2. lokakuuta 1966 – 23. lokakuuta 2000) oli samoan-amerikkalainen showpainija, joka tunnetaan paremmin kehänimellään Yokozuna. Yokozuna on myös sumopainin korkein arvo. Anoa'i oli 193 cm pitkä ja painoi 253 kg. Painavimmillaan hän oli 350-kiloinen. Anoain ehkä merkittävin painivuosi oli 1993, kun hän voitti Royal Rumblen.


title: Rodney Anoa’i

text: Anoa'i kuoli 23. lokakuuta 2000 sydänkohtaukseen painikiertueellaan Liverpoolissa vain 34-vuotiaana.


title: Nicola Sanders

text: Nicola Clare Sanders (s. 23. kesäkuuta 1982 Milton Keynes, Englanti) on brittiläinen yleisurheilija, joka kilpaili urallaan pääasiassa 400 metrin juoksussa ja 400 metrin aitajuoksussa.


title: Nicola Sanders

text: Sanders osallistui vuonna 1999 sekä Riian alle 20-vuotiaiden EM-kisoihin, joissa sijoittui kolmanneksi 400 metrin aidoissa ajalla 59,21 että Bydgoszczin alle 18-vuotiaiden MM-kisoihin, joissa sijoittui neljänneksi ajalla 58,96. Seuraavana vuonna hän karsiutui Santiago de Chilen nuorten MM-kisoissa. Vuonna 2005 Sanders juoksi universiadeissa kuudenneksi. Helsingin MM-kisoissa hän karsiutui 400 metrin aitojen alkuerissä, mutta oli mukana voittamassa MM-pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa.


title: Nicola Sanders

text: Vuonna 2006 Sanders sijoittui neljänneksi Kansainyhteisön kisoissa ajalla 55,32. Hän juoksi samana kesänä Euroopan cupissa toiseksi 400 metrin sileällä ajalla 51,92. Göteborgin EM-kisoissa hän oli 400 metrillä kuudes juostuaan 50,87. Sanders voitti 400 metrillä EM-kultaa Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa 2007 ajalla 50,02 ja kuului lisäksi Britannian pronssijoukkueeseen 4 × 400 metrin viestissä. Osakan MM-kisoissa hän voitti 400 metrillä hopeaa ennätyksellään 49,65 ja 4 × 400 metrin viestijuoksussa pronssia yhdessä Christine Ohuruogun, Marilyn Okoron ja Lee McConnellin kanssa.


title: Nicola Sanders

text: Sanders karsiutui 400 metrin välierissä Pekingin olympialaisissa 2008 ja Berliinin MM-kilpailuissa 2009. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui 400 metrin välierissä. Pekingin olympialaisissa Britannian pitkän viestin joukkue sijoittui alun perin viidenneksi, mutta nousi vuosia myöhemmin Venäjän ja Valko-Venäjän joukkueiden dopinghylkäysten takia olympiapronssille. Berliinin ja Daegun MM-kisoissa joukkue sijoittui alun perin neljänneksi ja Barcelonan EM-kisoissa 2010 kolmanneksi. Venäjän joukkueen hylkäysten takia nämä sijoitukset paranivat lopulta yhdellä.


title: Nicola Sanders

text: Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän voitti kultaa 4 × 400 metrin viestissä. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Sanders juoksi neljänneksi sijoittuneessa Britannian 4 × 400 metrin viestijoukkueessa.


title: Nicola Sanders

text: Loukkaantumisten takia Sanders ei juurikaan kilpaillut vuoden 2012 jälkeen ja vuonna 2014 hän ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Shokki (sarjakuva)

text: Shokki oli 1970-luvulla Suomessa ilmestynyt kauhusarjakuvalehti, jossa julkaistiin tarinoita amerikkalaisen Warren-kustantamon lehdistä "Creepy" ja "Eerie". Ne jatkoivat 1950-luvulla pannaan joutuneiden EC Comics -kustantamon lehtien, kuten Tales from the Cryptin perinteitä lyhyissä, yllätyksellisesti loppuvissa kauhutarinoissa.


title: T. Rex (albumi)

text: T. Rex on samannimisen yhtyeen ensimmäinen albumi nimenvaihdon jälkeen. Levy on ilmestynyt vuonna 1970. Tyylillisesti albumi oli sekoitus yhtyeen aiempaa psykedeelistä soundia, sekä uutta glam rock -tyylilajia. Albumin jokaisen kappaleen on tehnyt yhtyeen keulahahmo Marc Bolan. Albumilla ei julkaistu T.Rexin sen hetken ainoata hittiä "Ride a White Swan", koska Bolan ei halunnut fanien joutuvan maksamaan samasta kappaleesta kahdesti, sillä kyseinen kappale oli julkaistu myös singlenä.


title: Erik Castrén

text: Erik Johannes Sakari Castrén (20. maaliskuuta 1904 Helsinki – 24. kesäkuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteen professori ja diplomaatti. Opiskeluaikanaan hän toimi Akateemisessa Karjala-Seurassa.


title: Erik Castrén

text: Valmistuttuaan juristiksi 1928 hän työskenteli asianajajana, kunnes pestautui neuvonantajaksi ulkoasiainhallintoon, jossa hän työskenteli talvi- ja jatkosodan aikana. Hän ei hyväksynyt juutalaispakolaisten luovutuksia natsi-Saksaan.


title: Erik Castrén

text:
Castrénin ansioksi lasketaan, että hän löysi sopimustekniset aukot, joilla Suomi pääsi irtautumaan Ryti–Ribbentrop-sopimuksesta. Sodan jälkeen Castren työskenteli kansainvälisen oikeuden ynnä valtiosääntöoikeuden professorina Helsingin yliopistossa 1945–1967.
Erik Castrén -instituutti, kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien instituutti Helsingin yliopistossa, on nimetty hänen mukaansa.


title: James Goldsmith

text: Sir James Goldsmith (26. helmikuuta 1933 Pariisi, Ranska – 19. heinäkuuta 1997 Benhavís, Espanja) oli poliitikko, europarlamentaarikko ja liikemies. Ranskassa hänet tunnettiin paremmin nimellä Jimmy Goldsmith. Hän perusti Euroopan integraatiota vastustaneen puolueen ("Referendum Party").


title: James Goldsmith

text: Hänen isänsä oli saksalaista syntyperää oleva Ison-Britannian kansalainen ja äitinsä ranskalainen. Goldsmith opiskeli Eton Collegessa, mutta jätti opinnot kesken. Hän loi huomattavan omaisuuden elintarvike- ja lääketeollisuudessa. Hän osti vuonna 1977 ranskalaisen "L’Express"-viikkolehden, jonka avulla hän pyrki saamaan ajatuksiaan julkisuuteen. Hän myi lehden vuonna 1987.


title: James Goldsmith

text: Vuonna 1993 hän julkaisi teoksen "The Trap", jonka Paavo Väyrynen käänsi suomeksi nimellä "Ansa" (1995). Kirjassaan Goldsmith kuvaa miten länsimainen yhteiskunta on ”mennyt ansaan” ja varoittaa tehomaatalouden, ydinenergian, vapaakaupan ja erityisesti monenkeskisen GATT-järjestelmän (General Agreement on Tariffs and Trade) vaaroista. Energiantuotannon lisäämisen sijaan Goldsmith suosittelee energian säästöä, johon päästäisiin ottamalla käyttöön uutta tekniikkaa, joka vähentää sähkön tarvetta. Hän kirjoitti vielä vuonna 1995 kirjan "The Response", jossa vastaa "Ansaa" koskevaan kritiikkiin.


title: James Goldsmith

text: Hän vastusti Euroopan yhdentymistä, ja perusti Euroopan unionin vastaisen "Referendum Party" -puolueen. Hän työskenteli Euroopan parlamentissa riippumattomat kansakuntien puolesta –ryhmässä vuosina 1995–1997. Goldsmith kuoli syöpään 19. heinäkuuta 1997 64 vuoden ikäisenä.


title: Malliteoria

text: Malliteoria on logiikan osa-alue, joka tutkii matemaattisia struktuureita kuten ryhmiä, graafeja ja kuntia. Malli eli struktuuri koostuu perusjoukosta ja tämän alkioiden välisiä suhteita kuvaavista funktioista.


title: Toijalan satamarata

text: Toijalan satamarata oli Suomen rataverkkoon kuulunut vuosina 1925–1926 rakennettu noin neljän kilometrin pituinen sivurataosuus Toijalan rautatieasemalta Toijalan satamaan Vanajaveden rantaan. Satamaan rakennettiin pysäkkirakennus virkamiesasuntoineen ja tavarasuojineen. Radan ja sataman kautta kulki aluksi Valkeakoskelle menevä tavaraliikenne kunnes rataosuus Toijala–Valkeakoski valmistui vuonna 1938. Henkilöliikenne satamaradalla lopetettiin vuonna 1941.


title: Toijalan satamarata

text: Jatkosodan jälkeen rataa käytettiin tukinkuljetukseen ja halkojen kuljettamiseen Toijalan asemalle. Satamassa laskettiin myös vesille rautateitse paikalle tuodut Hopealinjan vesibussit. Sataman rautatieliikennepaikka lakkautettiin vuonna 1971. Vielä 1990-luvun lopulla satamaan ajettiin lättähatuilla suosittuja juhannusjunia. Satamarata katkaistiin puolivälistään vuonna 1999 Tampere–Helsinki-moottoritien rakennustyön yhteydessä ja rata ulottuu nykyisin vain Rautaruukki Oy:n tuotantolaitoksille. Sataman liikennepaikan rakennukset siirtyivät Toijalan kaupungin omistukseen vuonna 1999.


title: Maassamuutto

text: Maassamuutto tarkoittaa maan rajojen sisäpuolella tapahtuvaa muuttoa, erotuksena maan rajojen ulkopuolelle suuntautuva muutto eli siirtolaisuus tai ulkomailta tapahtuva maahanmuutto. Euroopan unionissa vapaan liikkuvuuden myötä on alettu puhua Euroopan unionin sisäisestä maassamuutosta jäsenmaiden välillä tapahtuvan maahanmuuton tai maastamuuton yhteydessä.


title: Maassamuutto

text: Maan sisäinen muuttoliike voidaan jakaa kuntien väliseen ja kuntien sisäiseen muuttoon. Alue, jolta muutto tapahtuu on lähtöalue. Päämääränä oleva alue on tuloalue. Lähtö- ja tulomuuton erotus muodostaa nettomuuton, joka voi olla negatiivinen (muuttotappio) tai positiivinen (muuttovoitto). Muuttotaseella tarkoitetaan väestömäärään tai viiteryhmään suhteutettua tarkastelua; esimerkiksi muuttajien määrää tuhatta asukasta kohden tai prosenttiosuutta.


title: Maassamuutto

text: Muuttoliike voidaan määritellä usealla eri tavalla riippuen sitä, pidetäänkö muuton kriteerinä muuton kestoa, muuttoaluetta tai muuttoetäisyyttä. Muuttoliike voi olla vapaaehtoista tai pakkoon perustuvaa (pakolaisuus, turvapaikka jne.). Vapaaehtoinen muuttoliike voi olla maassamuuttoa tai siirtolaisuutta.


title: Nurikabe

text: Nurikabe on japanilainen looginen ruudunpäättelypeli. Nurikabe on japania ja japanin kansantaruissa se viittaa tietä tukkivaan näkymättömään seinään, johon jalkaisin kulkevat vetoavat myöhästyessään. Nurikaben keksi ja nimesi japanilainen tehtäväjulkaisu "Nikoli". Tunnetuin englanninkielinen käännös on ""Islands in the Stream"" eli "saaret virrassa".


title: Nurikabe

text: Nurikabea pelataan yleensä neliömäisellä ruudukolla, jonka koko vaihtelee tehtävän haastavuuden mukaan. Alussa ruudukko on tyhjä lukuun ottamatta muutamia ruutuja, jotka sisältävät numeroita. Toisin kuin sudokussa, Nurikabessa ei kuitenkaan täytetä ruudukkoa numeroilla vaan mustilla ja valkoisilla ruuduilla ("Islands in the Stream" kutsuu näitä "vedeksi" ja "maaksi"). Mustat ruudut muodostavat "Nurikaben" eli "virran". Kaikkien mustien ruutujen täytyy muodostaa yhtenäinen ketju, joka ei sisällä 2x2 ruutua suurempia mustien palikoiden keskittymiä. Ketju ei saa myöskään sisältää numeroituja ruutuja. Valkoiset ruudut muodostavat "saaria". Jokaisessa saaressa saa olla vain yksi numeroitu ruutu ja itse saaressa numeroidun ruudun osoittama määrä ruutuja. Tehtävää ratkaistessa mustaksi tiedetyt ruudut merkitään mustiksi ja varmojen valkoisten ruutujen kohdalla käytetään pistettä.


title: Nurikabe

text:
Kuten monissa muissakin logiikkatehtävissä, kussakin Nurikabe-tehtävässä on vain yksi oikea ratkaisu. Satunnaisella ruutujen sijoittelulla ei siis saa aikaan toimivaa Nurikabe-tehtävää.
Vaikka pelin säännöt ovat huomattavasti useita muita logiikkatehtäviä monimutkaisempia, ne on helppo omaksua ja tehtävien ratkaiseminen on nopeasti opittu. Aloittelijat pystyvät ratkaisemaan haastavimmankin Nurikaben, jos heille annetaan tarpeeksi aikaa. Harjaantuneemmat ratkaisijat taas pystyvät tekemään saman tehtävän paljon nopeammin käyttäen hyväkseen oppiamiaan monimutkaisia päättelymenetelmiä.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hugo ”Hurley” Reyes on fiktiivinen hahmo yhdysvaltalaisessa draamasarjassa "Lost". Häntä näyttelee Jorge Garcia.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley on kotoisin Los Angelesista. Hurleyn isä hylkäsi perheensä Hurleyn ollessa vasta lapsi, minkä seurauksena tämä aloitti liiallisen syömisen.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Ylipainoinen Hurley seisoi 23 muun ihmisen kanssa terassilla, joka oli rakennettu kestämään kahdeksan ihmisen paino. Rakennelma romahti ja kaksi ihmistä sai surmansa. Hurley syytti tapahtumasta itseään, ja hänen äitinsä päätti lähettää hänet psykiatriseen hoitoon.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley joutui mielisairaalaan, missä tohtori Brooks yritti vähentää hänen syyllisyydentunnettaan. Hurley tapasi sairaalassa Daven, josta tuli pian hänen paras ystävänsä. Davella oli kuitenkin huono vaikutus Hurleyyn: hän kannusti tätä syömään tohtorin määräyksistä huolimatta. Vähentääkseen Daven valtaa Hurleyyn tohtori Brooks otti kuvan kaveruksista: kun kuvaa näytettiin Hurleylle, hän näki siinä vain itsensä. Dave oli vain Hurleyn mielikuvituksen tuotetta. Brooks sai lopulta Hurleyn uskomaan, että Dave oli vain sisäinen ääni joka käski Hurleyä syömään. Hurley parani ja hänet lähetettiin kotiin.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Kotiuduttuaan Hurley työskenteli pikaruokaravintolassa, kunnes hän eräänä päivänä voitti lotossa 114 miljoonaa dollaria. Hurleyn lottorivi koostui numeroista, joita eräs sairaalan potilaista oli toistanut. Lottovoitto ei tuonutkaan Hurleylle onnea; hänen ympärillään alkoi tapahtua ikäviä onnettomuuksia. Hurleyn isoisä kuoli sydänkohtaukseen, hänen äitinsä taittoi nilkkansa Hurleyn viedessä häntä uudelle kartanolle, joka olikin syttynyt palamaan. Hetkeä myöhemmin poliisit tulivat pidättämään Hurleyn väärinkäsityksen vuoksi. Jopa Hurleyn juuri ostamaan kanaravintolaan osui meteoriitti. Hurley alkoi uskoa, että hänen käyttämänsä numerot aiheuttivat huonoa onnea ja olivat kirottuja; 4, 8, 15, 16, 23, 42.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley halusi tietää numeroiden tarkoituksen ja kysyi niistä Leonardilta, potilaalta, jolta hän oli ne alun perin kuullut. Leonardin mukaan Australiassa asuva Sam Toomey tiesi numeroiden tarkoituksen. Hurley päätti lopulta matkustaa Australiaan, jossa hän löysi Toomeyn asuinpaikan, mutta sai tietää että tämä oli tehnyt itsemurhan. Toomeyn leski kertoi, että mies oli itsekin kuvitellut olevansa kirottu, ja tehnyt itsemurhan paetakseen kirottuja numeroita. Hurley lähti koti-matkalle Oceanic Airlinesin lennolla 815 Sydneystä Los Angelesiin. Kone syöksyi maahan saarelle ja Hurley oli yksi selviytyjistä. Hän syyttää onnettomuudesta itseään.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley tekee parhaansa yrittäessään rentouttaa selviytyneiden olotilaa harvinaisessa tilanteessa. Hän muun muassa rakentaa saarelle golfradan. Hän ei kuitenkaan halua avautua juuri kenellekään eikä kertoa menneisyyttään.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Kun Arztin kädessä ollut dynamiitti räjähtää ensimmäisen kauden päätösjaksossa, Hurley alkaa jälleen uskoa aiheuttaneensa kuoleman. Harva kuitenkaan uskoo Hurleyn aiheuttavan huonoa onnea. Hurley myös huomaa numerot luukun kyljessä, ja yrittää estää siksi Lockea avaamasta sitä. Kun Desmond toisella kaudella pakenee asemalta, Hurley saa tehtäväkseen laskea ja jakaa ruokatarvikkeet.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Myöhemmin toisella kaudella Hurley ja Libby lähentyvät. Jaksossa "Dave" Hurley tapaa Daven saarella, ja Hurley yhä uskottelee, että tämä on vain mielikuvituksen tuotetta. Dave sanoo, että kun Hurley lakkasi uskomasta hänen olemassaoloonsa, Hurley vajosi koomaan ja on uneksinut kaiken, kuten lottovoiton ja lento-onnettomuuden. Dave houkuttelee Hurleyn hyppäämään kalliolta alas, jotta Hurley heräisi unesta. Dave hyppää itse ensin alas, ja Hurley valmistautuu hyppäämään, mutta Libby tulee estämään sen. Hurleyn ja Libbyn suhde ei kuitenkaan kestä pitkään, sillä Michael ampuu Libbyn vapauttaessaan Beniä Joutsen-asemalta.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Jaksossa "Yhdessä elää, yksin kuolee" Hurley lähtee ryhmän mukaan pelastamaan Waltia. Kaikki paljastuu Michaelin suunnitelmaksi, ja Toiset vangitsevat Jackin, Katen ja Sawyerin. Vain Hurley vapautettaan. Hurley palaa leiriin jaksossa "Lisäohjeita", jossa Locke melkein tappaa Hurleyn väärinkäsitettyään tämän jääkarhuksi. Matkallaan leiriin Hurley kohtaa myös Desmondin, jolle hän antaa vaatteita tämän menetettyä omansa Joutsen-aseman räjähdyksessä. Hurley on ensimmäinen, joka tajuaa Desmondin näkevän tulevaisuuteen.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Myöhemmin Hurley löytää viidakosta Dharma Initiativen pakettiauton. Hurley saa sen käynnistettyä työntämällä auton alamäkeen ja toistamalla: ”Kirousta ei ole. Olen oman onneni seppä.” Myöhemmin Sawyer haastaa Hurleyn pingisotteluun ja häviää Hurleylle joutuen olemaan sanomatta loukkauksia viikon ajan.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley ja Sawyer huomaavat Nikkin juoksevan heitä kohti ja sanovan heikolla äänellä ”paralysed” (), minkä jälkeen hän menettää tajuntansa. Hurley kuitenkin kuulee Nikkin sanoneen ”Paulo lies” (). He löytävät myös Paulon metsästä tajuntansa menettäneenä. He uskovat Toisten tappaneen Nikkin ja Paulon, ja hautaavat nämä, vaikka nämä ovat vain väliaikaisesti halvaantuneita.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Kun Juliet saapuu leiriin Jackin, Katen ja Sayidin kanssa, Hurleyta käsketään pitämään Julietia silmällä. Seuraavana päivänä Desmond pyytää Hurleyta mukaan retkelle viidakkoon. Matkalla he huomaavat helikopterin ja laskuvarjohyppääjän. He löytävät Naomin roikkumasta puussa ja vapauttavat tämän. Hurley laukaisee vahingossa valoammuksen, joka houkuttelee Mikhailin paikalle. Mikhail hoitaa Naomin haavat ja yrittää viedä tämän satelliittipuhelimen, mutta Jin estää sen. Ryhmä vie Naomin rannalle.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Karlin varoituksen jälkeen Hurley aikoo mennä Desmondin ja Charlien kanssa , mutta Charlie kieltää Hurleyta tulemasta. Hurley lähtee Jackin ryhmän kanssa radiomastolle. Huomattuaan Jackin suunnitelman epäonnistuneen, Hurley lähtee takaisin rannalle Julietin ja Sawyerin kanssa, mutta Sawyer sanoo Hurleyn olevan vain tiellä. Hurley ajaa pakettiautolla yhden Toisiin kuuluvan Ryanin päältä tappaen tämän ja pelastaen Toisten vankina olleet Sayidin, Jinin ja Bernardin. Hurley ottaa radiolla yhteyden Jackiin ja sanoo kaikkien olevan kunnossa.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley järkyttyy kuultuaan Charlien kuolemasta ja viestistä. Hurley lähtee varoittamaan Jackiä mutta eksyy ja löytää vahingossa Jacobin mökin ja kohtaa Locken. Hurley päättää mennä Locken ryhmän kanssa parakeille. Myöhemmin hän joutuu huijaamaan Sayidin, Katen ja Milesin Locken ansaan. Hurleystä tehdään Milesin ruokintavastaava.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Kun Keamyn ryhmä hyökkää parakeille, Hurley Benin neuvon mukaan pakenee Locken, Sawyerin ja Aaronin kanssa viidakkoon. Benin liityttyä myöhemmin heidän mukaansa he menevät etsimään Jacobin mökkiä, kun Sawyer palaa rannalle Milesin, Clairen ja Aaronin kanssa.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Locken saatua ohjeet saaren suojelemiseksi, hän sekä Ben ja Hurley menevät . Kun Jack ja Sawyer ovat löytäneet Hurleyn, he lähtevät helikopterille jossa Sayid, Kate ja Frank odottavat. He lentävät helikopterilla "Kahana"-laivalle ja pelastavat Desmondin, Sunin ja Aaronin ennen kuin "Kahana" räjähtää. Tätä ennen Sawyer oli hypännyt pois kyydistä. Helikopteri syöksyy mereen, mutta matkustajat pelastuvat. Pennyn etsintäalus löytää heidät ja he pelastuvat.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Lehdistötilaisuuden jälkeen Hurley viettää syntymäpäiviään ja saa isältään lahjaksi auton. Auton nopeusmittarissa on kuitenkin samat numerot kuin lotossa, ja Hurley juoksee pakoon. Hän myöhemmin vierailee Sunin kanssa laivan räjähdyksessä kuolleksi luullun Jinin haudalla.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Charlie ilmestyy Hurleylle tämän ollessa ostoksilla. Hurley pelästyy ja pakenee autolla, mutta poliisit ottavat hänet kiinni. Hurley alkaa nähdä näkyjä kuulusteluissa ja joutuu mielisairaalaan. Charlie yrittää vakuuttaa Hurleylle, että tämän on palattava saarelle, mutta Hurley kieltäytyy.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Kun Sayid tulee hakemaan Hurleyta mielisairaalasta, Hurley kysyy häneltä Jeremy Benthamin (Locke) kuolemasta. Sayid sanoo sen olleen itsemurha, mutta Hurley ei usko siihen. Sayid vie Hurleyn turvataloon, mutta heidän kimppuun hyökätään. Sayid tappaa hyökkääjät, mutta Hurley poimii aseen maasta ja häntä luullaan syylliseksi. Hurley vie Sayidin vanhempiensa luo. Hurley kertoo totuuden kaikesta saarella tapahtuneesta äidilleen, joka uskoo Hurleyta. Myöhemmin Ben ilmestyy Hurleyn luo ja kehottaa tätä palaamaan saarelle, mutta Hurley kieltäytyy ja juoksee poliisien luokse. Ben lakimiehineen järjestää Hurleyn vapaaksi.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley yrittää vapauduttuaan valehdella poliiseille olevansa syyllinen, mutta häntä ei uskota. Hurley menee taksiin, jossa hän tapaa Jacobin. Jacob kehottaa Hurleyta palaamaan saarelle sanoen että Hurleyn kyky keskustella kuolleiden kanssa ei ole kirous vaan siunaus. Jacob antaa Hurleylle kitaransa ja kertoo Ajira Airwaysin lennosta, joka menee saarelle. Hurley päättää palata saarelle, ja ostaa peräti 70 lippua yrittäen estää viattomien kuoleman. Hurley pelästyy nähtyään Benin lennolla mukana. Kone joutuu turbulenssiin ja tapahtuu valovälähdys, joka siirtää Hurleyn menneisyyteen.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley havahtuu räpiköimästä joessa, mutta Jack pelastaa hänet ja Katen. Kolmikko kohtaa Jinin, joka yllättyy nähdessään heidät ja vie heidät Sawyerin luo. Sawyer kertoo heille heidän olevan vuodessa 1977, ja järjestää heille paikan Dharma ryhmässä. Hurley liitetään ryhmään kokkina ja Hurley alkaa nauttia työstään.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley alkaa kirjoittaa "Imperiumin vastaiskun" käsikirjoitusta ulkomuististaan tarkoituksenaan lähettää kirjoitus George Lucasille. Eräänä päivänä Miles pyytää Hurleyta viemään hänet Orkidea-asemalle. Hurley saa tietää autossa olevasta ruumiista, ja Miles kertoo hänelle kyvystään puhua kuolleiden kanssa. Hurley pakenee myöhemmin Jinin ja Milesin kanssa parakeilta vietyään Jackin ja Sayidin turvaan. Hän katsoo etäältä Jackin pudotettua pommin Joutsen-aseman alaiseen tunneliin. Pommin räjähdettyä tapahtuu kirkas valkoinen välähdys.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley havahtuu pakettiauton vierestä. Jinin lähdettyä auttamaan Sawyeria, Jacob ilmestyy Hurleylle ja käskee tätä viemään Sayidin parannettavaksi. Autettuaan poistamaan metallipalkin Joutsen-aseman luukun päältä, Hurley pyytää Jiniä johdattamaan heidät Temppelille. Päästyään Temppelin alaisiin tunneleihin heidän kimppuunsa hyökätään ja heidät viedään Dogenin luo. Dogen määrää selviytyneet ammuttavaksi, mutta Hurley estää sen sanomalla Jacobin lähettäneen heidät. Hurley antaa kitarakotelonsa Dogenille, joka löytää kotelosta puisen ristin, jonka sisällä on ohjeet sisältävä viesti. Hurleyn kysyttyä lapun sisältöä, Dogenin tulkki Lennon sanoo että he ovat pulassa mikäli Sayid kuolee.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley seuraa toisia altaan luo, jonka vesi on muuttanut väriä. He laskevat Sayidin pinnan alle, ja Hurley huutaa heidän hukuttavan Sayidin. Lennonin pyynnöstä Hurley menee Dogenin luo, joka paljastaa osaavansa englantia. Hurley kertoo Dogenille Jacobin kuolleen, mikä kauhistuttaa häntä. Myöhemmin Hurley todistaa Sayidin heräävän kuolleista kaikkien yllätykseksi.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurleyn kulkiessa ulkona Jacob ilmestyy jälleen ja neuvoo Hurleyta kirjoittamaan ohjeet muistiin. Hurleyn kohdattua Dogenin, Jacob neuvoo Hurleyta huomauttamaan hänelle olevansa kandidaatti ja voivansa kulkea missä haluaa. Hurley pyytää Jackiä tulemaan kanssaan majakalle ja Jack suostuu. Päästyään majakalle Hurley neuvoo Jackiä kääntämään pyörää 108 astetta, mutta Jackin huomattua nimensä pyörässä hän kääntää pyörää 23 astetta ja huomaa kotinsa. Jack kysyy syytä tähän Hurleylta ja Hurleyn vastattua ettei hän tiedä, Jack raivoissaan hajottaa majakan peilit. Jacob ilmestyy jälleen Hurleylle ja kiittää häntä Jackin tuomisesta. Jacob neuvoo Hurleyta ja Jackiä lähtemään pakoon Temppeliltä tulevaa uhkaa.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Matkallaan Temppelille he kohtaavat Richardin, joka johdattaa heidät Black Rockille. Richardin yrittäessä itsemurhaa, Jack vakuuttaa hänet uskomaan että Jacob tahtoi heidät saarelle syystä. Hurley, Jack ja Richard matkaavat rannalle, jossa he kohtaavat muut selviytyneet. Ilana kertoo heille heidän kandidaattisuudestaan ja sanoo Richardin tietävän mitä tehdä seuraavaksi. Richard kieltää tietävänsä mitään ja ryntää viidakkoon. Jack huomaa Hurleyn puhuvan espanjaa näkymättömättömälle henkilölle. Jackin kysyttyä kenelle Hurley puhuu, Hurley sanoo ettei tämä koske Jackiä ja lähtee viidakkoon etsimään Richardia. Hurley löytää Richardin ja kertoo hänelle Isabellan välittämän viestin. Heidän palattua rannalle Richard kertoo heille, että heidän on estettävä Musta-asuista miestä lähtemästä saarelta.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurleyn vierailtua Libbyn haudalla, Michael ilmestyy Hurleylle ja neuvoo häntä estämään lentokoneen tuhoamisen. Ilanan kuollessa dynamiittien räjähdyksessä, Hurley räjäyttää Black Rockin dynamiittivaraston. Hurley, Jack, Sun ja Frank suuntaavat Musta-asuisen miehen luo, kun Richard, Miles ja Ben suuntaavat parakeille. Matkalla Michael ilmestyy Hurleylle ja kertoo mistä Musta-asuisen miehen löytää. Michael pyytää Hurleytä kertomaan anteeksipyytönsä Libbylle, jos Hurley näkee tämän vielä.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Kohdattuaan Locken ryhmän, Sawyer kertoo Hurleylle Widmoren sukellusveneestä. Zoen kerrottua Widmoren uhkausviestin Musta-asuiselle miehelle, Sawyer käskee Jackiä lähtemään salaa muiden kanssa Desmondin purjeveneelle. Saavuttuaan paikkaan Claire lähtee heidän kanssaan Jackin jäädessä rannalle. Päästyään -saarelle, Widmoren ryhmä väijyttää heidät ja lukitsee jääkarhuhäkkeihin. Savuhirviön hyökätessä saarelle, Jack ja Sayid vapauttavat heidät, minkä jälkeen he suuntaavat lentokoneelle, jonka Musta-asuinen mies sanoo olevan viritetty. Selviytyneet nappaavat Widmoren sukellusveneen ja jättävät Musta-asuisen miehen sekä Clairen rannalle. Sawyerin aktivoitua vahingossa Jackin laukussa olleen räjähteen, Sayid uhraa henkensä pelastaakseen muut. Hurley, Jack, Kate ja Sawyer selviytyvät, mutta Jin ja Sun hukkuvat. Hurleyn purskahtaa itkuun saatua tietää tapahtuneesta.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Aamulla heidän lähdettyä etsimään Desmondia, nuori Jacob ilmestyy Hurleylle ja käskee tätä antamaan Jacobin tuhkat. Saatuaan ne, hahmo pakenee viidakkoon ja Hurley lähtee hänen peräänsä. Hurley kohtaa Jacobin istumasta nuotion äärestä. Jacob kertoo katoavansa nuotion sammuessa. Jacob kertoo selviytyneille miksi hän valitsi heidät. Jack päättää ottaa tehtävän vastaan saaren suojelijana muiden kieltäydyttyä. Seuraavana aamuna he kohtaavat Musta-asuisen miehen ja Desmondin. Ryhmä suuntaa Lähteelle, jossa Desmond sammuttaa saaren valon, mikä aiheuttaa maanjäristyksiä saaren alkaessa upota mereen. Ben neuvoo muita pakenemaan Hydra-saarelle Musta-asuisen miehen veneellä. Jackin ja Katen surmattua Musta-asuisen miehen, Hurley, Jack ja Ben suuntaavat takaisin Lähteelle pelastamaan Desmondin. Jack tekee Hurleystä saaren uuden johtajan ja onnistuu pelastamaan Desmondin käynnistämällä valon uudestaan ja uhraamalla henkensä. Hurleyn miettiessä mitä tehdä saaren uutena johtajana, Ben ehdottaa että Hurley alkaa auttaa ihmisiä ja ettei Hurleyn tarvitse toimia Jacobin tavoin. Hurley pyytää Beniä neuvonantajakseen, mihin Ben suostuu. Hurley auttaa Desmondia palaamaan takaisin Pennyn luo. Epilogissa Hurley käskee Beniä ilmoittamaan Guamissa toimiville Dharma Initiativen työntekijöille töiden päättyneen. Hurley vierailee Waltin luona Santa Rosan mielisairaalassa, kehottaen tätä palaamaan saarelle ja tarjoten töitä. Hurley toimii saaren johtajana kuolemaansa asti.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Vaihtoehtoisessa aikajanassa Hurley on lottovoittaja, mutta sai voiton eri numeroilla kuin perusaikajanassa. Hurley käytti maasta poimimansa dollarin setelin sarjanumeroja. Ollessaan mukana Oceanic Airlinesin lennolla 815 Arzt tunnistaa Hurleyn ja kysyy häneltä, miksi hän osti kanaravintolan voittorahoillaan. Hurley vastaa hänelle pitävänsä kanasta. Sawyerin varoitukseen olla kertomatta liikaa itsestään Hurley vastaa, ettei hänen tarvitse huolehtia, koska hän on ”maailman onnekkain ihminen”. Koneen laskeuduttua Los Angelesin lentokentälle Hurley kohtaa Desmondin ja kertoo tälle, mistä matkatavarat löytyvät.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Myöhemmin Hurley kohtaa yrityksensä parkkipaikalla Locken, joka nuhtelee Hurleyta siitä, että hän oli ajanut autonsa liian lähelle Locken autoa. Hurley kertoo Lockelle omistavansa yrityksen, jolloin Locke pyytää anteeksi. Locken kerrottua saaneensa potkut, Hurley antaa Johnille työvoimatoimistonsa osoitteen.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley on läsnä Vuoden Mies -palkintotilaisuudessa, joka järjestettään hänelle hänen annettuaan huomattavan lahjoituksen museolle. Hurleyn äiti järjestää Hurleylle sokkotreffit Rosalitan kanssa, mutta Rosalita ei saavu paikalle. Hurleyn odottaessa häntä ravintolassaan Libby saapuu paikalle ja sanoo muistavansa Hurleyn toisesta elämästään, olettaen heidän olevan sielunkumppaneita. Myöhemmin tohtori Brooks saapuu hakemaan Libbyä. Hurley näkee kun Libby saatetaan autoon, joka vie tämän Santa Rosan mielisairaalaan. Pettynyt Hurley menee syömään kanaravintolaansa, jossa hän kohtaa Desmondin, joka neuvoo häntä puhumaan Libbylle. Hurley vierailee Libbyn luona ja keskustelee tämän kanssa. Heidän käytyä piknikillä Hurley suutelee Libbyä, jolloin molemmat saavat välähdyksiä elämästään saarella ja muistavat toisensa. Desmond tarkkailee heitä ja ajaa pois hymyillen.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Myöhemmin Desmond neuvoo Hurleytä lahjomaan Ana Lucian, jotta Sayid ja Kate vapautuisivat vankilasta. Heidän saavuttuaan kohtauspaikkaan Hurley saapuu ja antaa rahat Ana Lucialle. Hurley kysyy Desmondilta, tuleeko tämä mukaan, mihin Desmond vastaa ettei hän ole vielä valmis. Hurley lähtee Sayidin kanssa hotellille ja käskee tätä odottamaan autossa. Hurley kohtaa juopuneen Charlien, joka kieltäytyy lähtemästä konserttiin. Hurley tainnuttaa Charlien ja kantaa tämän autoon ja vie tämän myöhemmin konserttiin. Hurley ja Sayid ajavat baarin eteen ja huomaavat miehen ahdistelevan Shannonia. Sayid auttaa Shannonia, ja koskettaessaan toisiaan he saavat muistinsa takaisin elämästään saarella. Boone kertoo Hurleylle, että hänellä oli kova työ hakea Shannon Australiasta. Hurley vastaa, että se oli sen arvoista.


title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Hurley kohtaa kirkon edessä Benin, joka sanoo ettei ole vielä valmis siirtymään eteenpäin. Hurley sanoo Benin olleen ”hyvä numero kaksi” viitaten tämän rooliin neuvonantajana saarella. Hurley kohtaa muut selviytyneet ja jäähyväisten jälkeen Hurley istuu Libbyn viereen. Christian avaa kirkon ovet, jolloin kirkas valkoinen valo ympäröi selviytyneet siirtäen heidät tuonpuoleiseen.


title: Bonnevillen suolatasanko

text: Bonnevillen suolatasanko on Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva muinaisen vesistön paikalle haihtumisen seurauksena syntynyt suolapannu. Suolatasanko on paksuudeltaan 1,8 m ja pinta-alaltaan 260 km². Lähin asutus on West Wendoverin kasinokaupunki. Bonnevillen tasangoille johtaa Interstate 80. Salt Lake Cityyn on matkaa 185 km.


title: Bonnevillen suolatasanko

text: Paikka on kuuluisa, koska siellä on järjestetty maailmanennätyskokeita moottoripyörillä ja kilpa-autoilla, kuten Johnny Allenin ajama epävirallinen maailmanennätys 649 cm³ Triumphilla 1956. Kilparadat, joita on yleensä kaksi, merkitään joka kesän alussa mustilla viivoilla ja mittamaileilla. Ratojen pituus on yleensä 10–12 mailia (16–19 km) ja leveys 80 jalkaa (24 m).


title: Italianvinttikoira

text: Italianvinttikoira on pienikokoinen vinttikoira joka kuuluu FCI:n roturyhmään 10.


title: Italianvinttikoira

text: Italianvinttikoira polveutuu muinaisen Egyptin faaraoiden hovissa pidetyistä pienikokoisista vinttikoirista. Rodun ensimmäisenä tunnettuna kasvattajana pidetään Egyptin kuningatar Kleopatraa. Kreikan Lakoniasta löydetyissä esineissä on kuvia, joista voidaan päätellä rodun kulkeutueen Kreikan kautta Italiaan noin 500-luvulla eaa. Koira kehittyi renessanssiajan aatelisten hoveissa ja esiintyy useissa tuon ajan maalauksissa.


title: Italianvinttikoira

text: Rotu on säilynyt lähes muuttumattomana läpi vuosisatojen. Renessanssin ajan maalauksesta irrotettu italianvinttikoira voisi aivan hyvin mennä tämän päivän näyttelykehään ja tulla siellä palkituksi. Italianvinttikoiran päätarkoitus lienee ollut kautta aikojen olla seurakoirana hovien naisille, mutta ilmeisesti se on päässyt naisten mukaan myös metsästysretkille, kun miehet metsästivät isojen koiriensa avulla. Esimerkiksi Fredrik Suuren italianvinttikoirat osallistuivat metsästysretkille.


title: Italianvinttikoira

text: FCI:n perustamista seuraavina vuosikymmeninä italianvinttikoira kuului kääpiökoiraryhmään, ja vasta 1960-luvulla se siirrettiin osaksi vinttikoiraryhmää (FCI-ryhmä 10). Rotu kuuluu edelleen kääpiökoiraryhmään Englannissa ja Yhdysvalloissa.


title: Italianvinttikoira

text: Ensimmäiset italianvinttikoirat tulivat Suomeen 1910-luvulla, mutta kasvatustyö käynnistyi vasta 1960-luvulla. Rekisteröintimäärät olivat aluksi hyvin pieniä, ja vasta 1990-luvulla ylitettiin 40 rekisteröidyn koiran raja vuodessa. Suomessa on vuodesta 1960 lähtien rekisteröity yhteensä alle 700 italianvinttikoiraa. Rodun vuosittaiset rekisteröintimäärät pysyttelivät Suomessa pitkään alle kymmenessä, ja vasta 1990-luvun loppupuolella ja 2000-luvun alkuvuosina on vuosittain rekisteröity 30 - 50 koiraa. Nykyään Suomessa arvellaan olevan noin 400 italianvinttikoiraa.


title: Italianvinttikoira

text: Italianvinttikoira on pienin vinttikoirista. Se on ulkomuodoltaan pieni, siro, kurvikas ja elegantti vinttikoira, joka liikkuu rodulle tyypillisin kevein askelin. Rodussa esiintyy erilaisia tyyppejä, mutta rotu ei ole kuitenkaan jakautunut erillisiin näyttely- ja juoksulinjoihin. Sekä urosten että narttujen säkäkorkeus on 32 - 38 cm ja paino alle 5 kg. Italianvinttikoira on pitkälinjainen koira, jonka runko mahtuu neliöön. Rotumääritelmän mukaan italianvinttikoiran etukulmaukset ovat hyvin vähäiset ja takaraajat taas voimakkaasti kulmautuneet. Italianvinttikoiran turkki on lyhyttä, silkinpehmeää ja aluskarvatonta. Sallitut värit ovat yksivärinen musta, harmaa, liuskeenharmaa tai isabellanvärinen kaikin mahdollisin vivahtein (= kaikki ruskean sävyt vaaleasta kermanväristä tumman ruskeaan). Suomessa ja suurimmassa osassa Eurooppaa noudatettavan FCI:n rotumääritelmän mukaan valkoista väriä sallitaan vain rinnassa ja käpälissä. Suurin osa maailman italianvinttikoirista elää kuitenkin maissa, joiden rotumääritelmä (AKC ja Englannin Kennelkubi) sallii valkoisen värin ja valkoiset merkit italianvinttikoiralla.


title: Italianvinttikoira

text: Rotumääritelmän mukaan italianvinttikoira on pidättyväinen, lempeä ja mukautuvainen. Monet yksilöt ovat kuitenkin vähemmän pidättyväisiä ja vieraillekin avoimia. Nuorena italianvinttikoira on yleensä hyvin vilkas. Italianvinttikoiraa tulee sosiaalistaa heti pentuna. Muutoin siitä voi tulla hermostunut ja pelokas yksilö.


title: Italianvinttikoira

text: Italianvinttikoira on liikunnallinen koira. Ulkoasuunsa ja kokoonsa nähden se on nopea, vahva ja kestävä koira, jonka kunto kestää hyvin pitkiä remmi- ja metsälenkkejä. Sille riittää aivan normaali liikunta ja tulee toimeen seurakoirana, vaikka sen kanssa ei harrasteta kilpaurheilua. Italianvinttikoiran kylmänarkuus rajoittaa ulkoilua talvella, pitkiä lenkkejä kovemmilla pakkasilla ei voi välttämättä tehdä.


title: Italianvinttikoira

text: Italianvinttikoira on pitkäikäinen rotu, 15-vuotias italianvinttikoira ei ole poikkeus. Italianvinttikoira on myös suhteellisen terve rotu. Rodussa esiintyy kuitenkin mm. silmäsairauksia (VD, HC, PRA), patellaluksaatiota (polvilumpion sijoiltaanmenoa), epilepsiaa, sydänvikoja, häntämutkaa, kivesvikaa ja harmailla tai isabellanvärisillä vaalennusgeenin omaavilla koirilla kaljuuntumista (CDA).


title: Italianvinttikoira

text: Nuorilla italianvinttikoirilla, yleensä alle vuoden ikäisillä, on esiintynyt jonkin verran luunmurtumia raajoissa johtuen vilkkaan italianvinttikoiran liian suurista loikista tai hallitsemattomista alastuloista ja ohuista ja pitkistä luista.


title: Italianvinttikoira

text: Italianvinttikoira on helppohoitoinen rotu. Turkin hoidoksi riittää pesu tarpeen vaatiessa, ehkä muutaman kerran vuodessa. Italianvinttikoiran karvanlähtö on lähes olematonta, ja turkki on hajuton märkänäkin. Italianvinttikoiran ohut, rasvaton ja pohjavillaton turkki ei suojaa sitä kovin hyvin sateelta, tuulelta tai kylmältä. Sateella ja tuulella italianvinttikoira tarvitsee sade- ja tuulisuojan ja pakkasella kylmän suojaksi lämpimän takin tai haalarin. Kovilla pakkasilla myös tossut ovat tarpeelliset.


title: Italianvinttikoira

text: Vinttikoirarotuna italianvinttikoirilla on osallistumisoikeus vinttikoirien juoksukilpailuihin. Muita harrastuksia ovat koiranäyttelyt ja agility.


title: Vähä-Vallunen

text: Vähä-Vallunen on kylä Lemussa nykyisen Maskun kunnan alueella Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee Kustavintien läheisyydessä, Miiaistentien varrella ja noin seitsemän kilometrin etäisyydellä kunnan keskustasta. Kylässä on tällä hetkellä kuusi taloa ja noin kymmenen vakituista asukasta. Kylän historiallinen rakenne on hyvin säilynyt.


title: Vähä-Vallunen

text: Kylän alueella on ollut asutusta viimeistään jo rautakaudella, jolloin alueella sijainnut Kuuvanvuoren muinaislinna on rakennettu. Ensimmäiset kirjalliset maininnat Vähä-Vallusten kylästä ovat peräisin vuodelta 1540, jolloin siellä sijaitsi kolme taloa. Kylä on todennäköisesti kuitenkin paljon tätä vanhempi. Vähä-Vallusten kantatila on toiminut myös vuosien 1650 ja 1720 välillä Turun Akatemian palkkatilana. 1700-luvun puolivälissä kylässä on ollut myös yksi sotilastorppa. Kylän nykyisistä tiloista Vähä-Vallusten päärakennus on vanhimmilta osiltaan peräisin 1700-luvulta. Mäki-Heikkilän ja Tuomisen päärakennukset ovat valmistuneet 1800-luvulla.


title: Vähä-Vallunen

text: Alkuperäinen maaseutumainen kylärakenne on säilynyt Vähä-Vallusissa hyvin. Kantatilan vanha pihapiiri ympäristöineen onkin luokiteltu kulttuurihistoriallisesti ja maisemallisesti arvokkaaksi kohteeksi. Kylän metsäsaarekkeiden pirstomien peltojen läpi virtaa Mannerjärveen laskeva pieni Suottionoja-niminen joki. Myös Lemun Kolkanpolun retkeilyreitistö kulkee kylän itäosan metsäalueella.


title: Vähä-Vallunen

text: Kylän saviset peltomaat ovat pääasiassa viljanviljelyskäytössä. Havupuuvaltaiset, talouskäytössä olevat metsät ovat suurelta osin eri-ikäistä taimikkoa, mutta kylän pohjoisosissa on myös vanhaa metsää. Kylän metsissä sijaitsee muutamia sudenkuoppia. Ne on kaivettu maahan susien pyydystämiseksi 1800-luvulla, Varsinais-Suomessa tapahtuneiden susien tekemiksi väitettyjen lastensurmien aikoihin.


title: Charles W. Woodworth

text: Charles W. Woodworth (28. huhtikuuta 1865 Champaign, Illinois – 19. marraskuuta 1940) oli Kalifornian yliopiston professori ja Berkeleyn kampuksen entomologian osaston perustaja. Woodworth vaikutti aikanaan voimakkaasti hyönteistieteen kehitykseen, sekä oli ensimmäinen tutkija joka kasvatti banaanikärpäsiä laboratoriossa ja ehdotti niiden käyttöä geneettisessä tutkimuksessa.


title: Charles W. Woodworth

text: Woodworth syntyi Champaignissa, Illinoisissa 1865. Hänen isänsä, Alvin Oakley Woodworth, kuoli Charlesin ollessa viisivuotias. Woodworth suoritti ylemmän korkekoulututkinnon Illinoisin Urbana-Champaignin yliopistossa vuonna 1886. Vuosien 1886–1888 ja 1900–1901 välillä Woodworth työskenteli Harvardin yliopistossa maan johtavan hyönteistieteilijän, H.A. Hagenin työryhmässä. Vuonna 1891 Woodworth siirtyi Kalifornian yliopistoon apulaisprofessoriksi. Hänen perustamansa yliopiston entomologian osasto toimi Woodworthin ohjauksessa hänen eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 1930.


title: Charles W. Woodworth

text: Woodworth meni naimisiin vuonna 1889 Leonora Sternin kanssa, jonka kanssa hän sai neljä lasta. Heidän pojastaan, Charles E. Woodworthista tuli myös myöhemmin kuuluisa hyönteistieteilijä. Charles W. Woodworth kuoli vuonna 1940.


title: Charles W. Woodworth

text: Charles W. Woodworth kasvatti Harvardin yliopistossa työskennellessään ensimmäisenä tutkijana suuria määriä banaanikärpäsiä. Thomas Hunt Morganin sanojen mukaan Harvardin professori William E. Castle aloitti Woodworthin ehdotuksesta geneettiset tutkimukset banaanikärpäsellä, tutkien sisäsiittoisuutta. Yhteyksiensä kautta Castle sai myös Morganin kiinnostumaan banaanikärpästutkimuksesta, mikä merkitsi läpimurtoa lajilla tehdylle tutkimukselle.


title: Charles W. Woodworth

text: Woodworth julkaisi elämänsä aikana runsaan määrän monipuolista hyönteistieteellistä kirjallisuutta.Hän muun muassa julkaisi useita tutkimuksia Kalifornian alueen hyönteisistä, hyönteisten siipisuonten rakenteesta ja hyönteisten torjunnasta. Hän myös perusti "University of California Publications in Entomology" -julkaisun ja vaikutti voimakkaasti Yhdysvaltain hyönteismyrkkyjen käyttöä koskevaan lainsäädäntöön.


title: Raatimiehenluoto

text: Raatimiehenluoto on Porin 70. kaupunginosa. Se on yhdessä siihen kiinni kasvaneiden Hanhiluodon ja Kirjurinluodon kanssa suurin Kokemäenjoen suiston saarista. Luodon koillispuolella virtaa pääuoma Luotsimäenhaara ja lounaispuolella Huvilajuopa. Raatimiehenluodolla sijaitsevat Pori Delta Arena, Kalafornian Golf-kenttä ja kaupunginpuutarha sekä vihertietokeskus. Luodon kaupunginpuoleinen kärki tunnetaan paremmin nimellä Kirjurinluoto.


title: Kouvolan Dekkaripäivät

text: Kouvolan Dekkaripäivät on Kouvolassa kesäkuun viikonloppuna järjestettävä, rikoskirjallisuuteen keskittyvä tapahtuma. Tapahtuma järjestetään Kouvola talolla yhteistyössä Kouvolan kaupungin kanssa.


title: Kouvolan Dekkaripäivät

text: Dekkaripäiviä on vietetty jo kahdenkymmenen vuoden ajan.


title: Kouvolan Dekkaripäivät

text: Dekkaripäivät ovat kaikille avoin ja ilmainen tapahtuma ja ne keräävät rikoskirjallisuudesta kiinnostuneita eri puolilta Suomea yhteen. Dekkaripäivillä kuullaan vuosittain eri kotimaisten kirjailijoiden puheita. Myös poliittisia vaikuttajia on nähty, muun muassa presidentti Tarja Halonen ja ministeri Jari Lindström esiintyivät vuoden 2016 Dekkaripäivillä.


title: Kouvolan Dekkaripäivät

text: Joka vuosi Kouvolan Dekkaripäivät järjestävät kaikille avoimen kirjallisuuteen liittyvän kilpailun, jonka voittajat ilmoitetaan seuraavan vuoden Dekkaripäivillä. Kilpailun voittaja teksteistä kootaan teos, joka julkaistaan Dekkaripäivillä myös, mutta teosta myydään Dekkaripäivien lisäksi paikallisissa kirjastoissa.


title: Kouvolan Dekkaripäivät

text: Dekkaripäivien ohjelmaan on kiteytynyt Kansantuomioistuin, jossa puidaan lukunäytelmän muodossa oikeustapauksia. Tuomioistuimen aikana yleisö saa pohtia arvoitusta ja arvailla syyllistä, sekä lopullisen tuomion oikeudenmukaisuutta.


title: Christian de Portzamparc

text: Christian de Portzamparc (s. 5. toukokuuta 1944 Casablanca, Marokko) on ranskalainen vuonna 1994 Pritzker-palkittu arkkitehti ja urbanisti. Hän opiskeli arkkitehtuuria École Nationale des Beaux-Arts -koulussa Pariisissa.


title: Christian de Portzamparc

text: Portzamparc on suunnitellut Belgian Louvain-la-Neuvessa sijaitsevan Hergé-museon.


title: Live in Concert (G3)

text: Live in Concert on G3-kiertueen ensimmäinen albumi. Tällä kiertueella Steve Vain ja Joe Satrianin vieraana soitti Eric Johnson.


title: Poikimahalvaus

text: Poikimahalvaus on yksi lehmien yleisimmistä sairauksista. Sen esiintyvyys karjassa on 5-10 prosenttia. Yleisimmin halvauksia esiintyy lehmillä, jotka ovat poikineet 5-6 kertaa.


title: Poikimahalvaus

text: Poikimahalvauksen taustalla on kalsiumaineenvaihdunnan häiriö. Veren kalsiumpitoisuuden laskettua riittävän alas lihasten toiminta lamaantuu ja lehmä halvaantuu. Poikimahalvaus syntyy, kun lehmän kalsiumin tarve maitoon on suurempi kuin sen rehustaan imeyttämän ja luustostaan irrottaman kalkin määrä. Jos säätelymekanismit eivät toimi tarpeeksi tehokkaasti, veren kalsiumpitoisuus laskee liian alas, mikä lamauttaa lihakset. Taudin synnylle on oleellista, etteivät luuston solut kykene riittävän nopeasti muuttamaan luiden rakennusvaihetta purkuvaiheeksi, mistä tulee ajankohtaista maidontuotannon alkaessa.


title: Poikimahalvaus

text: Poikimahalvauksen alkuvaiheessa lehmä on normaalia vaisumpi ja sen ruokahalu katoaa. Ruumiinlämpö laskee ja sydämensyke heikkenee. Korvat ja iho voivat tuntua kylmiltä, koska ääreisverenkierto huononee. Jos eläin sairastuu ennen poikimista, synnytys ei etene normaalisti. Tilan edetessä lehmä ei pääse enää ylös, vaan makaa kyljellään. Ilman hoitoa se kuolee vuorokaudessa.


title: Poikimahalvaus

text: Poikimahalvausta hoidetaan eläinlääkärin antamalla suonensisäisellä kalsiumruiskeella, joka toistetaan tarvittaessa 12 tunnin välein. Suun kautta lääkitseminen ei ole mahdollista, koska nielun lihakset eivät loppuvaiheessa enää toimi. Tällöin lääke voi joutua keuhkoihin ja aiheuttaa eläimen kuoleman.


title: Poikimahalvaus

text:
Halvauksia voidaan ennaltaehkäistä rajoittamalla lehmän kalsiumin saantia ennen poikimista, jolloin kalsiumin imeytyminen luustosta ja suolistosta tehostuu. Lehmälle voidaan myös syöttää elimistöä hapattavia anionisuoloja, jotka lisäävät kalsiumin erittymistä virtsaan. Juuri ennen poikimista kalsiumin saantia lisätään reilusti. Näillä toimenpiteillä pystytään ehkäisemään noin puolet halvauksista.
Myös poikimisen jälkeen annettavia kalsiumlisä 2-3 päivää suurituotoksisille lehmille.


title: Poikimahalvaus

text: Poikimahalvaukselle altistavia tekijöitä ovat ikä, rotu, ruoansulatuskanavan häiriöt ja vääränlainen ruokinta. Varsinkin nurmirehun liian korkea kaliumpitoisuus on vaarallista, koska se estää magnesiumin imeytymistä, mitä puolestaan tarvitaan kalsiumin imeytymiseen.


title: Poikimahalvaus

text: Poikimahalvauksella on myös taloudellista merkitystä, koska se laskee lehmän tuotosta. Lisäksi poikimahalvauksen sairastaneet lehmät ovat alttiimpia esimerkiksi utaretulehdukselle, ketoosille ja juoksutusmahasairauksille.


title: Jukkasjärvi

text: Jukkasjärvi on taajama ja entinen kunta nykyisessä Kiirunan kunnassa, Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Jukkasjärvellä on 548 asukasta (2010). Jukkasjärven ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle 1600-luvulla. Tukipilarikirkko-tyylinen Jukkasjärven kirkko on rakennettu vuonna 1726. Jukkasjärven kuuluisin nähtävyys on jäähotelli.


title: Jukkasjärvi

text: Vuonna 1948 silloinen Jukkasjärven maalaiskunta muutettiin kokonaisuudessaan Kiirunan kaupungiksi. Näin syntynyt kaupunki oli koko maailman toiseksi suurin. Nykyiseen Kiirunan kuntaan kuuluu myös entinen Kaaresuvannon kunta.


title: Kultivaattori

text: Kultivaattori on järeä maataloudessa käytettävä maanmuokkausväline, joka asennetaan yleensä traktorin perään. Kultivaattori muistuttaa rakenteeltaan äestä ja sitä käytetään maatalousmaiden säännölliseen kuohkeuttamiseen ja sänkimuokkaukseen, yleensä myös tiivistyneiden ja savipitoisten maiden maanparannukseen. Sillä voidaan joissain tapauksissa korvata kyntöauran käyttö. Kultivaattoria käyttämällä voidaan välttää vettä läpäisemättömän kyntöanturan muodostuminen.


title: Kultivaattori

text: Kultivaattori ei käännä muokattavaa maata yhtä paljon kuin aura, joten se on auraa hieman kevyempi muokkauskone.


title: Kultivaattori

text: Kultivaattorit voidaan yleensä jakaa perusmuokkaus- ja kylvömuokkauskoneisiin niiden järeyden ja työsyvyyden mukaan.


title: Kultivaattori

text: Perusmuokkauskoneena käytetään kultivaattoria, jonka työsyvyys on suuri. Perusmuokkaukseen käytettävän kultivaattorin työsyvyys vaihtelee 10–30 cm välillä. Sillä pyritään kuohkeuttamaan maata ja rikkomaan kasvin juuria syvältä, edellisen sadonkorjuun jälkeen. Perusmuokkauksen jälkeen pelto ei ole yleensä sellaisenaan kylvökunnossa vaan vaatii siihen vielä oman työvaiheen. Kylvömuokkaukseen voidaan käyttää kultivaattoria, jonka työsyvyys on matalampi.


title: Kultivaattori

text: Kevyen ja raskaan kultivaattorin rakenne on samankaltainen. Molemmissa on yleensä ristikkäisistä teräspalkeista koostuva runko. Koneessa on usein piikkimäiset terät, jotka on kiinnitetty rungon poikittaisiin teräspalkkeihin. Terät tunkeutuvat maahan ja sekoittavat, kääntävät ja nostavat sitä. Koneen runkoon kiinnitetään kultivaattorin muut osat, kuten pyörät ja jälkimuokkauskone. Raskaamman, perusmuokkaukseen käytettävän kultivaattorin terät ovat vastaavasti järeämpiä ja leveämpiä, jolloin terän muokkaama alue ulottuu leveämmälle alueelle varmistaen tehokkaan muokkauksen kun työsyvyys on suuri.


title: Kultivaattori

text: Kultivaattorit joiden työleveys on pieni, ovat yleensä nostolaitekiinnitteisiä, jolloin kone saadaan nostettua ylös eikä se tällöin vaadi hinaukseen tarvittavia tukipyöriä. Nostolaitekiinnitteisen koneen rakenne on hyvin yksinkertainen, eikä se yleensä vaadi vetolaitteelta monimutkaista hydrauliikkaa. Leveämmät kultivaattorit kiinnitetään vetokoukkuun ja ovat hinattavia. Rakenteeltaan ne taittuvat joko niin, että kone taittuu keskeltä kahteen osaan pystyasentoon, tai vasemmalta ja oikealta reunalta ylös kun keskiosa pysyy paikalla. Koneen taittaminen ja työsyvyyden säätö tapahtuvat usein hydrauliikkasylintereiden avulla.


title: Ricardo Bochini

text: Ricardo Enrique Bochini (s. 25. tammikuuta 1954, Zárate, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Keskikentällä niin sanotulla "kymppipaikalla" pelannut Bochini voitti maailmanmestaruuden vuoden 1986 MM-kisoissa.


title: Ricardo Bochini

text: "El Bocha" pelasi koko 20-vuotisen aktiiviuransa Independientessä. Hänelle kertyi 740 pääsarjaottelua. Kukaan muu ei ole pelannut samassa seurassa yhtä monta ottelua Argentiinan 1. divisioonassa. Bochini ei ollut niinkään maalintekijä (107 maalia), mutta hän oli taitava syöttäjä ja hänen pelinrakennustaitoaan arvostettiin. Bochini voitti Independientessä neljä Argentiinan mestaruutta sekä neljä Copa Libertadoresia.


title: Ricardo Bochini

text: Bochini voitti maailmanmestaruuden vuonna 1986 Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa. Hän pelasi turnauksessa vain yhden ottelun, koska kymppipaikkaa piti hallussaan Diego Maradona.


title: Ricardo Bochini

text: Huhtikuussa 2007, 16 vuotta uran lopettamisen jälkeen, Ricardo Bochini pelasi virallisessa ottelussa 6. divisioonan "Barracas Bolívarin" joukkueessa.


title: Ethel Stark

text: Ethel Stark C.M., GOQ (25. elokuuta 1910 – 16. helmikuuta 2012) oli kanadalainen viulisti ja kapellimestari.


title: Ethel Stark

text: Stark syntyi Montréalissa ja opiskeli McGillin musiikkikonservatoriossa. Vuosina 1928–1934 häntä opettivat Curtis Institute of Musicissa Lea Luboshutz, Louis Bailly, Artur Rodziński, Fritz Reiner sekä Carl Flesch.


title: Ethel Stark

text: Stark perusti vuonna 1940 Montreal Women's Symphony Orchestran, jota hän johti vuoteen 1960. Hänestä tuli vuonna 1979 Order of Canadan jäsen ja vuonna 2003 National Order of Quebecin "Grand Officer".


title: Ethel Stark

text: Montrealissa on Starkin mukaan nimetty puisto, Parc Ethel-Stark.


title: Johann Joseph Abert

text: Johann Joseph Abert (20. syyskuuta 1832 – 1. huhtikuuta 1915) oli saksalainen säveltäjä.


title: Johann Joseph Abert

text: Abert opiskeli kontrabassonsoittoa Prahan konservatoriossa. Hän pääsi vuonna 1853 Stuttgartin hoviorkesteriin ja toimi vuosina 1867–1888 sen "Kapellmeisterina". Hän kuoli Stuttgartissa 82-vuotiaana.


title: Johann Joseph Abert

text: Abertin tuotantoon kuuluu muun muassa kamarimusiikkia ja yksinlauluja, mutta myös lukuisia menestyneitä oopperoita.


title: Keltaraputokko

text: Keltaraputokko ("Cryptocentrus cinctus") on tokkoihin kuuluva kala.


title: Keltaraputokko

text: Keltaraputokko kasvaa noin 7 cm pitkäksi. Se on kirkkaankeltainen, etuosa ja evät pienten vaaleansinisten pilkkujen kuvioimat. Silmät kohoavat kulmikkaan pään yläpuolelle. Rintaevät ovat muiden tokkojen tapaan voimakkaat.


title: Keltaraputokko

text: Keltaraputokko elää luonnossa Malediiveilla ja Sri Lankan lähivesillä sekä muualla Indopasifisella merialueella. Se elää useimmiten koralliriuttojen yhteydessä olevissa hiekkapohjaisissa kohdissa, missä se pääsee kaivautumaan vaaran uhatessa pesäkoloonsa. Sitä tavataan yleensä 1-10 metrin syvyydessä.


title: Keltaraputokko

text: Keltaraputokko kaivautuu mielellään ainakin pyrstöosaltaan hiekkaan. Se puolustaa reviiriään, mutta on harvoin aggressiivinen muita kuin lajitovereitaan kohtaan. Keltaraputokko voi elää symbioosisuhteessa samassa hiekkakuopassa tai kolossa suunnilleen samankokoisten pistoolirapujen ("Alpheus sp.")kanssa. Jos kala kokee itsensä uhatuksi, se nököttää pesäkolossaan, mutta jos se uskaltaa, se liikuskelee ympäriinsä, seuloo pohjahiekkaa ja poimii kivien seasta öttiäsiä.


title: Keltaraputokko

text: Keltaraputokot voivat hypätä ulos akvaariosta, joten korotettua reunaa tai kansilaseja suositellaan. Ne lisääntyvät myös vankeudessa, ja kasvatettuja yksilöitä pidetään kestävämpinä kuin luonnosta pyydystettyjä.


title: Keltaraputokko

text: Keltaraputokkopari saattaa kutea myös kotiakvaariossa. Todella pienet poikaset kuoriutuvat jo neljän päivän päästä. Poikasten kuolleisuus on suuri, sillä ne kehittyvät eri tahtiin ja saattavat syödä sisaruksiaan, sen lisäksi että niitä uhkaavat kaikki muutkin planktoninsyöjät. Lisäksi poikasten ruokkiminen tarpeeksi hienojakoisella elävällä ravinnolla on kotioloissa vaikeaa. Vasta noin kahden viikon ikäisinä poikaset ovat tarpeeksi suuria syödäkseen rataseläimiä, ja kuukauden ikäisinä ne kykenevät syömään vastakuoriutuneita Artemia-kidusjalkaisia.


title: Keltaraputokko

text: Keltaraputokkoja pidetään 22–28-asteisessa vedessä meriakvaariossa jossa on paljon uintitilaa ja korallihiekkapohja. Ne eivät näyki koralleja, joten ne käyvät myös riutta-akvaarioon. Ne syövät lihaisaa pakasteruokaa, jota suositellaan annettavaksi kahdesti päivässä. Ne hankkivat tilaisuuden tullen myös itse ravintoa kaivelemalla akvaarion pohjahiekan seassa eläviä pieneliöitä.


title: Bart Berman

text: Bart Berman (s. 29. joulukuuta 1938, Rotterdam) on alankomaalais-israelilainen pianisti ja taidemusiikin säveltäjä.


title: Bart Berman

text: Bertman opiskeli pianonsoittoa Jaap Spaandermanin johdolla Amsterdamissa. Hänet tunnetaan mm. Franz Schubertin sekä 1900-luvun taidemusiikin tulkitsijana.


title: Savu meihin

text: Savu meihin on Absoluuttisen Nollapisteen kappale ja single yhtyeen vuoden 1995 toiselta studioalbumilta "Muovi antaa periksi". Se julkaistiin tammikuussa 1996 levymerkillä AMT.


title: Savu meihin

text: Kappaleet sovittanut Absoluuttinen Nollapiste.


title: Funet

text: Funet () on Suomen korkeakoulujen ja tutkimuksen tietoverkko, jota operoi opetusministeriön hallinnoima, valtion kokonaan omistama CSC – Tieteen tietotekniikan keskus. Funet-verkko palvelee suomalaisia yliopistoja, ammattikorkeakouluja sekä tutkimuslaitoksia tarjoamalla niille tietoliikenneyhteydet.


title: Funet

text: CSC vastaa Funet-verkon toiminnasta ja kehittämisestä. Erilaisten tietoliikenneyhteyspalveluiden lisäksi muita Funet-palveluja ovat myös erilaiset tietoturva-, käytön tuki, viestintä- ja jakelupalvelut.


title: Funet

text: Funet-tietoverkkohanke aloitettiin 1980-luvulla. Hankkeen alkuperäisenä tarkoituksena oli kehittää Suomen korkeakoululaitoksen tietoliikenneyhteyksiä. Funet-verkon kautta Suomi liittyi kansainväliseen Internetiin vuodenvaihteessa 1988-1989.


title: Funet

text: Funet-verkon ulkomaanyhteydet on toteutettu pohjoismaisen tutkimusverkon NORDUnetin kautta. Nordunet puolestaan muodostaa osan Euroopan tutkimuksen Géant2-runkoverkkoa.


title: Funet

text: Vuodesta 2008 lähtien Funet-yhteyksiä on uusittu osa kerrallaan mustan kuidun varassa toimiviksi kuituyhteyksiksi, jotka mahdollistavat myös erillisten valopolkujen käytön ja tarvittaessa jopa useiden satojen gigabittien sekuntinopeudet. Ensimmäiset 100 Gbit/s yhteydet Funetissa otettiin tuotantokäyttöön 2015.


title: Funet

text: Syksyllä 2017 yksittäisten asiakasorganisaatioiden yhteydet Funettiin olivat pääsääntöisesti 1 Gbit/s tai 10 Gbit/s Ethernetillä toteutettuja, ja ulkomaanyhteyksien kapasiteetti NORDUnetin kautta oli 220 Gbit/s.


title: Funet

text: Kuten kaikki suomalaiset internet-operaattorit, myös Funet on FICIXin jäsen.


title: Momenttiavain

text: Momenttiavain on työkalu, jonka avulla pultteja ja muita kierteitettyjä osia voidaan kiristää haluttuun kiristysmomenttiin. Momenttiavaimessa voi olla asteikko, josta nähdään vääntömomentti avainta väännettäessä tai avain voi naksahtaa, kun avaimeen asetettu kiristysmomentti on saavutettu. Momenttiavaimet voivat olla myös elektronisia.


title: Momenttiavain

text: Momenttiavaimia käytetään, kun halutaan saavuttaa käsivaraista kiristystä tarkempi ja tasaisempi kireys. Esimerkiksi useimpien polttomoottorien sylinterikannet kiristetään momenttiavaimella määrättyyn momenttiin.


title: Nicolas Roeg

text: Nicolas Jack Roeg (15. elokuuta 1928 Lontoo – 23. marraskuuta 2018 Lontoo) oli englantilainen elokuvaohjaaja. Roegin elokuville on tunnusomaista tarinoiden pirstominen lyhyiksi fragmenteiksi, joiden kronologiaa Roeg usein sekoitti. Hänen filminsä "Kauhunkierre" ("Don't Look Now", 1973) äänestettiin ykköseksi vuonna 2011 Time Out -lehden 150:lle elokuva-alan ammattilaiselle tekemässä kyselyssä kaikkien aikojen sadasta parhaasta brittielokuvasta.


title: Hatanpään kartano

text: Hatanpään kartano oli kartano nykyisen Tampereen kaupungin alueella Pyhäjärven rannalla. Se perustettiin 1690-luvulla. Kartanosta on säilynyt Hatanpään niemellä sijaitseva kartanopuisto sekä 1800-luvun lopulla rakennetut päärakennus ja huvilarakennus. Kartanon entiset maa-alueet ovat nykyisin asunto- ja teollisuusalueina.


title: Hatanpään kartano

text: Hatanpään kartano syntyi, kun Hatanpään niemen alueella sijainneet kolme taloa yhdistettiin kartanoksi 1690-luvulla. Kartanon maanviljely kehittyi erityisesti Hans Henrik Boijen (1716–1781) kaudella vuosina 1756–1778. Boije otti käyttöön uusia viljelymenetelmiä ja lajikkeita: hän oli muun muassa yksi ensimmäisistä, jotka alkoivat kasvattaa perunaa myyntiin. Boije perusti läheiseen Otavalan kylään kehruukoulun vuonna 1757 pellavan kehruutaidon edistämiseksi.


title: Hatanpään kartano

text: Boije perusti kartanon ympärille englantilaistyylisen puiston, jota hoiti jopa 30 puutarharenkiä. Boije kokeili myös valkomulperipuiden kasvatusta kasvihuoneissa. Näiden puiden lehdistä olisi saatu ravintoa mulperiperhosen toukille, ja Boije haaveilikin oman silkintuotannon aloittamisesta mahdollisesti läheisen Kaarilan kartanon omistaneen Turun akatemian professorin Pehr Adrian Gaddin innostamana.


title: Hatanpään kartano

text: Ruotsin kuningas Kustaa III oli Suomen-matkallaan vuonna 1775 kartanossa Boijen vieraana ja antoi tällöin määräyksen kaupungin perustamisesta läheisen Tammerkosken rannalle. Boije oli ollut mukana kaupungin perustamista suunnitelleessa komiteassa ja suositellut tällöin kaupungin perustamista omistamansa Tammerkosken kartanon maille. Boije myikin Tammerkosken kartanon kruunulle 1777 tulevan kaupungin alueeksi. Pian tämän jälkeen Boije myi myös Hatanpään kartanon kruununvouti Gabriel Ahlmanille 1778 siirtyessään Helsinkiin Hämeen ja Uudenmaan läänin maaherraksi. Ahlman harjoitti tilalla perinteistä maanviljelyä. Muun muassa viljeltiin ruista, vehnää, ohraa, kauraa ja hernettä sekä lisäksi sekaviljaa.


title: Hatanpään kartano

text: Boijen perustamasta kartanon puistosta ovat säilyneet puiston lehmusrivistöt, päärakennuksen pohjoispuolella oleva koivukuja eli ""Kuninkaankuja"" sekä ""Hattu"" ja ""Myssy"" -nimiset kuuset (kuusien nimet viitannevat Ruotsissa 1700-luvulla toimineisiin hattu- ja myssypuolueisiin).


title: Hatanpään kartano

text: Ahlmanin jälkeen tila siirtyi ruukinpatruuna L. G. Lefrenin haltuun. Lefren omisti Tammerkosken rannalla sijainneen paperitehtaan sekä muitakin teollisuusyrityksiä. Lefrenin kuoleman jälkeen kartanon osti vuonna 1835 laamanni ja ritari Nils Johan Idman, ja kartano pysyi Idman-suvun hallinnassa vuoteen 1913 saakka.


title: Hatanpään kartano

text: Nils Johan Idmanin jälkeen kartanon omistajaksi tuli hänen poikansa Karl Gustaf Idman (1817–1880) joka oli toimnut Suomen senaatin valtiovaraintoimituskunnan kamarikirjurina. Viimeinen Idman-sukuun kuulunut kartanon omistaja oli Karl Gustafin poika Fredrik Leonard Idman (1870–1922) joka oli valmistunut agronomiksi Mustialasta 1893.


title: Hatanpään kartano

text: Idmanin kaudella kartanon maanviljelyä ja karjanhoitoa uudistettiin taas voimakkaasti. Kartanossa oli vuonna 1881 peltoa 600 hehtaaria ja laidunta 100 hehtaaria sekä yli 200 lehmää ja noin 60 hevosta. Vuosina 1883–1885 kartanoon rakennettiin uusi kaksikerroksinen arkkitehti Sebastian Gripenbergin suunnittelema kivirakenteinen uusrenessanssityylinen päärakennus sen jälkeen, kun vanha 1700-luvulta peräisin ollut päärakennus oli tuhoutunut tulipalossa juhannuksena 1883. Vuosina 1898–1900 päärakennuksen lähelle valmistui uusgoottilaistyylinen "Hatanpään huvila" Karl Gustaf Idmanin pojan pankinjohtaja Nils Idmanin yksityisasunnoksi.


title: Hatanpään kartano

text: Vuonna 1912 paljastunut Idmanin kavallusjuttu vei lainojen takaajana toimineen kartanon omistajan Fredrik Idmanin konkurssiin. Koko 1 459 hehtaarin laajuinen Hatanpään kartano myytiin seuraavana vuonna 2,5 miljoonalla markalla Tampereen kaupungille. Kartanon alue käsitti silloin nykyiset Hatanpään, Viinikan, Nekalan, Koivistonkylän, Rautaharkon, Härmälän, Lakalaivan, Peltolammin, Sarankulman ja Multisillan kaupunginosat.


title: Hatanpään kartano

text: Kartanon rakennukset otettiin vuonna 1916 sairaalakäyttöön, ja 1930-luvulla kartanon alueelle valmistui arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelema Hatanpään sairaala. Kartanon päärakennus oli vuodesta 1970 lähtien Tampereen kaupunginmuseon käytössä. Päärakennukseen vuonna 1994 Haiharan kartanosta muuttanut Nukke- ja pukumuseo toimi kartanossa vuoteen 2006 asti, minkä jälkeen museon toiminta oli keskeytettynä. Nukkemuseo siirrettiin vuonna 2009 Vapriikkiin.


title: Hatanpään kartano

text: Kartanorakennus toimii nykyisin juhla-, kokous- ja tapahtumatilana. Palvelusta vastaa Juvenes-Yhtiöt oy Vuonna 2016 kartanossa aloitettiin julkisivuremontti, jonka kustannusarvio oli noin 1,1 miljoonaa euroa. Remontissa palautettiin julkisivujen värit mahdollisimman lähelle alkuperäisiä sekä puuikkunoiden alkuperäiset ulkopuitteet 1990-luvulla uusittujen tilalle. Lisäksi uusittiin vaurioituneet kipsikoristeet ja rappaukset. Kartano saa samalla uuden julkisivuvalaistuksen. Juvenes-Yhtiöt Oy suoritti sisätiloissa ehostustöitä elo-lokakuussa 2017 ja tilat avattiin uudelleen vuokrauskäyttöön 5.10.2017


title: Hatanpään kartano

text: Huvilarakennuksessa sijaitsee Tampereen kaupungin puistoyksikön ja ympäristöviraston toimistoja.


title: Hatanpään kartano

text: Hatanpään kartanon vieressä on Hatanpäänpuisto, jota kutsutaan myös Hatanpään kartanopuistoksi. Hatanpään niemellä, varsinaisen kartanopuiston vieressä, on 1970-luvulta lähtien ollut myös arboretum, puulajipuisto ja ruusutarha.


title: Hatanpään kartano

text: Kartanon puistossa sijaitsee iso luonnonkivi, johon on hakattu kreikankielinen teksti ”Egno Kyrios tous ontas autou” (suom. ”Herra tuntee omansa”). Kaiverruksen arvellaan olevan peräisin 1700-luvulta Boijen ajoilta ja se on mahdolliseti tehty kuningas Kustaa III:n vierailun aikana vuonna 1775. Boije ja kuningas olivat molemmat vapaamuurareita. Kivi tunnetaan ”Vapaamuurarin haudan” nimellä, vaikka paikalle ei olekaan haudattu ketään.


title: Hatanpään kartano

text: Samaan kiveen liittyy myös E. F. Jahnssonin vuonna 1884 ilmestyneessä historiallisessa romaanissa "Hatanpään Heikki ja hänen morsiamensa : kertomus Tuomas piispan ajoilta" kerrottu tarina jonka mukaan Hatanpään isäntänä 1200-luvulla ollut Heikki olisi kuollut kiven luona sodasta palattuaan. Romaanin tapahtumat sijoittuivat toukokuulle 1245 jolloin Pyynikillä vietettiin vuotuista uhrijuhlaa.


title: Hatanpään kartano

text: Vapaamuurarin hauta on Tampereen vanhin julkinen muistomerkki.


title: Alonso López de Cerrato

text: Lisensiaatti Alonso López de Cerrato oli Guatemalan audiensian eli korkeimman oikeuden presidentti vuosina 1548–1554. Hän toteutti tarmokkaasti vuonna 1542 voimaan saatettujen ns. Uusien Lakien määräyksiä. Kyseisten lakien tarkoituksena oli Francisco de Vitorian tulkinnan pohjalta estää encomenderojen harjoittama intiaanien sorto.


title: Alonso López de Cerrato

text: Italialainen Girolamo Benzoni Milanese kertoo "La Historia del Mondo Nuovo"-teoksessaan Guatemalan audiensian presidentistä lisensiaatti Cerratosta:


title: Alonso López de Cerrato

text: Silvio Zavalan arvio Alonso López de Cerraton toiminnasta käy hyvin yksiin Girolamo Benzonin hänestä antaman lausunnon kanssa. Zavala pitää Cerraton tarmokasta toimintaa lakien toteuttajana hyvin poikkeuksellisena. Valkoinen Legenda


title: Alonso López de Cerrato

text: Lisensiaatti López de Cerrato toimi suoraan hallitsijalta saamiensa ohjeiden ja vuoden 1542 lakien mukaisesti. Vuonna 1552 konkistadorista encomenderoksi muuttunut Bernal Díaz del Castillo lähettää kuninkaalle kirjeen, jossa hän esittää raskaita syytöksiä Cerratoa vastaan.


title: Alonso López de Cerrato

text: Guatemalan cakchiquel-intiaanien omalla kielellään kirjoittama teos, "Memorial de Tecpán Atitlán", kertoo Cerraton toiminnasta intiaanien puolesta annettujen lakien täytäntöön panijana. Teoksesta on olemassa englanninkielisenä ainakin Daniel G. Brintonin toimittama käännös, "The Annals of the Cakchiquels", joka ilmestyi vuonna 1885. Tosin Brinton mainitsee ottaneensa laitokseensa vain puolet alkuperäisestä käsikirjoituksesta. "Memorial de Tecpán Atitlán" kertoo lisensiaatti Cerratosta tähän tapaan:


title: Alonso López de Cerrato

text: Meksikolainen historioitsija Silvio Zavala lainaa teokseensa "Historia de las instituciónes coloniales en Guatemala" kyseistä Memorial de Tecpán Atitlánia kohdista, joissa kerrotaan lisensiaatti Cerraton toiminnasta:


title: Alonso López de Cerrato

text: Samainen intiaanikronikoitsija jatkaa kertomalla espanjalaisten välisistä riidoista Guatemalassa. Myös sääntökuntien välillä oli ankaria riitoja:


title: Alonso López de Cerrato

text: Konkistadori Bernal Díaz del Castillo lähettää kirjeen Kaarle V:lle 22. helmikuuta 1552. Kirjeessä Díaz tekee selkoa Kuninkaallisen Guatemalan audiensian (Audiencia de Confines) presidentin, lisensiaatti Alonso López de Cerraton toimenpiteistä, joihin hän on erittäin tyytymätön. Pitkä kirje on konkistadorin uusi keino puolustaa valloitustaan miekan sijaan kynällä. Ote Díazin kirjeestä:


title: Alonso López de Cerrato

text: Díazin tyytymättömyys lienee ollut aiheellista, sillä lisensiaatti Cerrato oli todellakin syyllistynyt sukulaistensa suosimiseen. Hän oli anonut kuninkaalta lupaa saada antaa intiaaneja Audiensian virkamiehille ja kaupungin pormestarille, mutta oli saanut anomukseensa kieltävän vastauksen. Anomustaan Cerrato oli perustellut virkamiesten pienillä palkoilla. Virkamiesten suosiminen juuri tuolloin oli ehdottomasti kiellettyä. Cerrato kiersi kuninkaan antaman kielteisen vastauksen siten, että kyseiset virkamiehet, joista jotkut olivat Cerraton sukulaisia, sanoutuivat irti viroistaan. Tämän jälkeen heille voitiin antaa intiaaneja. Intiaanit saatuaan virkamiehet palasivat takaisin virkoihinsa.


title: Alonso López de Cerrato

text: Huhtikuun 17. päivänä 1553 prinssi Filip määrää kirjeessään Guatemalan audiensian noudattamaan lakia ja määräyksiä. Ilmeisesti Bernal Díazin valitukset Cerratosta olivat menneet perille.


title: Alonso López de Cerrato

text: Vuonna 1554 Cerrato otti audiensian käsiteltäväksi tapauksen, joka liittyi encomendero Andrés de Rodasin suorittamaan liian kovaan ja epäoikeudenmukaiseen verotukseen. Encomendero Rodas oli erehtynyt Ozuman kylän encomiendassaan verottamaan alaisiaan määräysten vastaisesti. Kylän päälliköt todistivat Rodasin vaatineen rahana maksettavan veron lisäksi kaksikymmentäneljä kanaa, ja vuoden jokaisena perjantaina 12 munaa ja lisäksi paastonajan perjantaisin kolmekymmentä kalaa. Kyläläisten oli myös kylvettävä vuosittain yksi fanega (55,5 litraa) maissia, josta oli saatava satoa kuusikymmentä fanegaa. Sato oli tuotava kaupunkiin intiaanien kustannuksella. Vain yhtenä vuotena oli kantajille maksettu palkkaa kuusikymmentä kaakaopapua.


title: Alonso López de Cerrato

text: Cerrato vaati Rodasille rangaistusta siitä, että tämä oli syyllistynyt määräysten vastaiseen verotukseen. Encomendero puolustautui selittämällä saaneensa luvan menettelyynsä audiensian tuomarilta, lisensiaatti Pedro Ramírezilta ja että vapaaehtoisten kantajien taakat olivat painoltaan kohtuulliset ja että intiaaneille oli maksettu lupakirjassa mainittu palkka. Rodas esitti vuodelta 1549 lupakirjan, jossa mainittiin yllä kerrottujen verojen lisäksi hänellä olevan oikeuden pitää kolmea intiaania henkilökohtaisina palvelijoinaan kaupungissa sillä ainoalla ehdolla, että näille oli taattava ravinto ja uskonnonopetus. Viisi kuukautta myöhemmin Cerrato perui Rodasin oikeuden henkilökohtaisiin palvelijoihin helmikuussa 1549 annetun kuninkaallisen määräyksen nojalla.


title: Alonso López de Cerrato

text: Vuoden 1554 huhtikuussa lisensiaatit Cerrato, Ramírez ja Tómas López tuomitsivat Andrés Rodasin menettämään Ozuman kylän encomiendansa, ja sen annettavaksi jonkun toisen hallintaan.


title: Alonso López de Cerrato

text: Neljän kuukauden valitusoikeudenkäynnin jälkeen audiensia päätti muuttaa tuomiota, jolla Andrés de Rodas olisi menettänyt encomiendansa. Rodas velvoitettiin kustantamaan Ozuman kylän kirkolle seitsemän kultapeson arvosta tavaroita ja maksamaan oikeudenkäyntikulut. Päätöstä tekemässä oli mukana myös lisensiaatti Alonso Zorita, joka myöhemmin kirjoitti teoksen havaitsemistaan encomenderojen väärinkäytöksistä.


title: Alonso López de Cerrato

text: Tuomion täytäntöönpano encomiendan osalta ei toteutunut, mutta lienee aiheuttanut encomenderojen keskuudessa tiettyä levottomuutta.


title: Pilapiirtäjä

text: Pilapiirtäjä eli pilakuvapiirtäjä on taiteenalan ammatti. Pilakuvapiirtäjä piirtää pilapiirroksia, joiden pääasiallinen sisällön merkitys on huumori. Laadukkaampien pilakuvien piirtäjän työ on myös kuvallisesti vaativampaa.


title: Pitäjänmäen kenttärata

text: Pitäjänmäen kenttärata oli venäläisten vuosina 1915–1916 tukkien kuljetusta varten rakentama 750 mm:n raideleveydellä ollut kapearaiteinen metsärautatie Helsingin maalaiskunnan, nykyisten Helsingin ja Vantaan kaupunkien, alueella.


title: Pitäjänmäen kenttärata

text: Rautatie kuljetti tukkeja Helsingin ympäristön metsistä meren rantaan edelleen uitettaviksi.


title: Pitäjänmäen kenttärata

text: Rata rakennettiin osapuilleen reitille Laajalahden laituri (Munkkiniemi) – IBM:n toimitalo (Munkkiniemi) – Stockmannin korjaamo (Pitäjänmäki) – Strömbergin tehdas (Pitäjänmäki) – rantaradan alitus – Kaupintien ja Vihdintien kulma (Konala) – Konalan risteys – Tuulenpesäntie Malminkartanossa – Sanomala Isotammentiellä (Martinlaakso).


title: Pitäjänmäen kenttärata

text: Radan pituus oli arviolta vähintään 15 km


title: Pitäjänmäen kenttärata

text: Ainoa varsinainen asema ja veturitallit kolmioraiteineen olivat Pitäjänmäen aseman lähellä. Toinen kolmioraide oli radan päätepisteessä Vantaalla. Keimolaan, nykyisen Aluman tehtaan luo, jäi vallankumouksen tullessa suuret määrät radan kuljetettavaksi tarkoitettua puutavaraa ja ratatarvikkeita - eli rataa oli ilmeisesti tarkoitus jatkaa sinne asti.


title: Pitäjänmäen kenttärata

text: Radalla oli käytössä kaikkiaan viisi veturia, joista tiettävästi neljä venäläisvalmisteista, sekä tuntematon määrä tukkivaunuja ja parikymmentä soravaunua.


title: Pitäjänmäen kenttärata

text: Jokioisten rautatien vaiheisiin rata liittyy sikäli, että vuonna 1915 linnoitustöihin myyty ja Tallinnaan päätynyt JR3-veturi, Baldwin 17493/1900, 2-8-2T, oli lyhyen aikaa radalla odottaessaan kuljetusta eteenpäin.