title: 11. divisioona (talvisota)

text:
1. maaliskuuta divisioonan esikunta jakoi vastuualueensa aiemmin aiotun kahden sijasta kolmeen lohkoon. Divisioonan esikunnalla oli nyt siis käytettävissään myös sille alistettu JR 23. Oikeanpuoleisinta Sintolan lohkoa puolusti JR 4, jolle oli alistettu myös JR 63:n ensimmäinen pataljoona (I/JR 63). Lohkolla oli leveyttä noin 12 kilometriä ja lisäksi siihen kuului myös Vuoksessa olevien saarien puolustaminen. Keskellä divisioonan puolustusaluetta oli Kaskiselän lohko, jonka puolustamisesta vastasi JR 6 ja jonka leveys oli noin viisi kilometriä. Oikeanpuoleisesta naapuristaan poiketen ei suomalais- ja neuvostojoukkojen välissä ollut enää leveää virtaa. Divisioonan vasenta Vuosalmen lohkoa taas puolusti JR 23. Lohkon leveys oli osapuilleen samanlevyinen kuin oikean naapurin. Neuvostojoukkojen kovimman paineen arvioitiin kohdistuvan juuri JR 23:n lohkoa vastaan.
1. maaliskuuta neuvostojoukot aloittivat ensimmäisen varsinaisen hyökkäyksensä uutta pääasemaa vastaan Vuosalmen lohkolla. Puna-armeija ei ollut saanut vielä siirrettyä raskasta kalustoaan (lähinnä tykistöä) kyllin lähelle taistelualuetta, joten tulivalmistelu jäi tykistöaseistuksen osalta vaatimattomaksi. Puna-armeijan ilmavoimat sen sijaan pommittivat suomalaisjoukkoja kiivaasti. Jo aamulla neuvostojoukot hyökkäsivät noin pataljoonan voimin Äyräpään kirkonmäkeä vastaan, mutta suomalaisten onnistui torjua hyökkäys. Myös iltapäivällä tehdyt pienemmät hyökkäykset tulivat torjutuiksi. Muilla lohkoilla ei vielä päivän aikana ollut taisteluita JR 6:n ollessa vasta ryhmittymässä viivytyksen jälkeen puolustusasemaansa ja pohjoisimmalla lohkolla neuvostojoukot vaikuttivat etenevän lähinnä suoraan länteen, eikä divisioonan vastuualuetta kohden.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Seuraava yö oli divisioonan vastuualueella melko rauhallinen, tosin vasemmanpuoleisen lohkon alueella käytiin jonkin verran partikahakoita ja puna-armeijan todettiin siirtävän vahvoja lisäjoukkoja alueelle. Aamupäivä 2. maaliskuuta sujui vielä rauhallisissa merkeissä, mutta vastustajan todettiin iltapäivästä keskittävän lisäjoukkoja myös divisioonan keskimmäiselle lohkolle (joukkoja arvioitiin olevan noin rykmentin verran ja lisäksi noin 15 panssarivaunua). Suomalaisjoukoille tuli kiire miehittää asemat kokonaisuudessaan. Hyökkäykset pääasemaa vastaan alkoivat jälleen illalla. Neuvostojoukkojen onnistui murtautua Vuosalmen lohkolla aina joenrantaan asti, mutta JR 23:n kiireesti kokoonhaalima noin komppanian vahvuinen osasto sai pääaseman palautettua suomalaisten hallintaan. Taistelussa puna-armeijalle aiheutettiin merkittäviä tappioita. JR 6:n Kaskiselän lohkolla tehty samanaikainen voimakas hyökkäys Rommäkeä vastaan pystyttiin torjumaan.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Neuvostojoukkojen suurhyökkäys 2. divisioonaa vastaan alkoi 3. maaliskuuta leveällä rintamalla. Vuosalmen lohkolla puna-armeija hyökkäsi JR 23:n joukkoja vastaan paitsi rautatieaseman kuin myös kirkonmäen suunnassa. Lisäksi neuvostojoukot yrittivät nyt ensimmäistä kertaa päästä rykmentin lohkolla kiertämään Vuoksen jään kautta (Vasikkasaaren alueelta) puolustuksessa olevan rykmentin vasempaan sivustaan hallussaan olleelta Ruokosaarelta. Kaskiselän lohkolla neuvostojoukot hyökkäsivät jopa kokonaisen rykmentin voimin Paavolanmäessä ja noin pataljoonan voimin hieman etelämpänä Lauttalahdenmäkien alueella. Molempien lohkojen alueella tapahtuneet hyökkäykset tulivat kuitenkin torjutuiksi suomalaistykistön tukiessa torjuntaa menestyksekkäästi huolimatta niitä vaivaavasta ammuspulasta. Pohjoisimmalla Sintolan lohkolla puna-armeijan joukot olivat vielä toiminnassaan sangen passiivisia ja suomalaisilla oli vielä viivytyksessä noin komppanian suuruinen yksikkö useita kilometrejä pääaseman etupuolella. Lisäksi suomalaisjoukot päättivät muodostaa Hopeaniemeen parin joukkueen vahvuisen sillanpääaseman Vuoksen länsirannalle. Sillanpääaseman muodostaminen onnistui ilman neuvostojoukkojen häirintää.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Neuvostojoukkojen suurhyökkäys jatkui 4. maaliskuuta aamulla kello 6 alkaneelle edellispäivää merkittävästi voimakkaammalla tykistötulella Vuosalmen lohkoa vastaan. Hyökkäys lohkoa vastaan alkoi neljää tuntia myöhemmin painopisteen ollessa jälleen rautatieaseman seudulla ja kirkonmäellä. Rautatieaseman seudulla II/JR 23 sai torjuttua hyökkäykset iltapäivän kuluessa. Kirkonmäen suunnalla sitä vastoin puna-armeijan painostus jatkui koko iltapäivän ja illan ajan. Neuvostojoukot laajensivat hyökkäystään mm. Musta- ja Vasikkasaareen, joista jälkimmäiseen ne hyökkäisivät toistuvasti tullen kuitenkin lyödyiksi takaisin. Mustasaaren ja Äyräpään kirkonmäen valtaamisessa puna-armeijan joukot sitä vastoin onnistuivat yöhön mennessä. Erityisesti Äyräpään kirkonmäen menetys vaikeutti suomalaispuolustajien tilanteen muuttumisen vaikeammaksi, koska kirkonmäeltä neuvostojoukoille tarjoutuin tilaisuus tähystää ja tulittaa laajalti suomalaisten hallussa olevia asemia ja takamaastoa. Kaskiselän lohkolla päivä oli hiljainen, mutta Sintolan lohkoa vastaan alkoivat ensimmäiset hyökkäykset aiemman, vain heikon taistelukosketuksen sijaan. Neuvostojoukot suorittivat parikin tiedusteluhyökkäystä Vitsaaren luoteispäähän. Molempiin hyökkäyksiin osallistui noin komppanian suuruiset voimat, mutta suomalaisten onnistui ne torjua. Suomalaiset alkoivat lisätä merkittävästi 2. Divisioonan lohkolle epäsuoran tulen yksiköitä; ensimmäisenä paikalle saapuivat 8. D:lta saatu kranaatinheitin komppania ja yön aikana alueelle saapui myös II/KTR 21 ja seuraavana aamuna 3. ptri/RaskPsto 5. Ammuspula rajoitti kuitenkin merkittävästi suomalaistykistön toimintaa.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Suomalaiset suunnittelivat vastahyökkäystä Äyräpään kirkonmäen takasinvaltaamiseksi aamuyöksi 5. maaliskuuta, mutta hyökkäykseen määrätyn yksikön (KevOs 8) myöhästyttyä suunnitellusta h-hetkestä siirrettiin hyökkäyksen alku valoisaan ajankohtaan. Luoteesta harjannejonoa pitkin suunnattu hyökkäys kilpistyi kuitenkin neuvostojoukkojen tuleen. Kevyt Osasto 8 kärsi hyökkäyksessä raskaita tappioita ja kirkonmäki jäi nyt lopullisesti puna-armeijan haltuun. Puna-armeija jatkoi omaa hyökkäystään Vuosalmen lohkolla em. vastahyökkäyksestä huolimatta. Aamupäivällä kello 10 menettivät suomalaiset myös Vasikkasaaren neuvostojoukoille ja neuvostojoukkojen eteneminen mantereelle pystyttiin estämään vain vaivoin (ottamalla ilman käskyä alueella ollut divisioonan reservikomppania ja haalimalla kokoon kaikki irrotettavissa olevat mm. huoltomiehet). Kaskiselän lohkolla jatkui edelleen kiivas neuvostotykistön tuli, mutta maavoimat eivät osoittaneet muuten suurta aktiivisuutta. Sintolan lohkolla havaittiin selviä merkkejä puna-armeijan aktiivisuuden lisääntymisestä ja III armeijakunnan esikunta tulkitsi niiden merkitsevän puna-armeijan suunnittelevan läpimurtoa nimenomaan mainitulla lohkolla. Neuvostojoukot suorittivat päivän aikana mm. hyökkäysvaunujen tukeman tiedusteluhyökkäyksen, joka tosin epäonnistui ensimmäisenä etenevän panssarivaunun upottua Vuokseen ja neuvostojalkaväen etenemisen pysähdyttyä suomalaistuleen.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Vuosalmen lohkolla suomalaiset aloittivat oman vastahyökkäyksensä 6. maaliskuuta Vasikkasaaren takaisinvaltaamiseksi. Vastahyökkäys pysähtyi kuitenkin mainitun saaren pohjoisosaan hyökkäävien joukkojen myöhästyttyä hyökkäykseenlähdössä ja tulivalmistelun mentyä näin osin hukkaan. Toisena syynä hyökkäyksen pysähtymiseen oli mm. neuvostojoukkojen tuli jo aiemmin niille menetetyltä Äyräpään kirkonmäeltä ja sen läheisiltä harjanteilta suomalaisten hyökkäyksen sivulta ja osin jopa takaa. Suomalaisjoukkojen tykistöltä loppuivat lisäksi ammukset ja hyökkäyksen tukeminen muuttui näin mahdottomaksi. Suomalaisjoukot vetäytyivät takaisin mantereen puolelle ja onnistuivat siellä torjumaan puna-armeijan uudet hyökkäysyritykset puolustajien sivustasta näiden selustaan. Kaskiselän lohkolla neuvostojoukot onnistuivat tunkeutua aikaisin aamulla suomalaisasemiin parin komppanian suuruisella joukolla, mutta neuvostojoukot tulivat tulivat tuhotuiksi jo aamupäivän aikana. Sintolan lohkolla neuvostojoukot hyökkäsivät Vuoksen jään yli noin kaksi kilometriä leveällä rintamalla Hopeasalmen ja Vitsaaren välisellä alueella. Hopeasalmella puna-armeijan hyökkäys torjuttiin jo ennen rantaviivaa, mutta etelämpänä neuvostojoukot pääsivät etenemään harvan rantavarmistuksen läpi jopa kilometrin päähän Vuoksen rannasta. Suomalaisten onnistui kuitenkin vastahyökkäyksellään painaa neuvostojoukot takasinpäin kohti Vuoksea ja seuraavan yön aikana suomalaisasemiin tunkeutuneet puna-armeijan yksiköt tulivat tuhotuiksi samoin kuin Vitsaareen hyökkäyksen suorittaneet vastustajan joukot. Päivän kuluessa alueella tapahtui johtosuhteiden muutos siten, että 21. Divisioona otti rintamavastuun Vuosalmen lohkolla. Samalla mainitulla lohkolla taistelleet joukot otettiin mainitun yhtymän komentoon. 2. divisioonan esikunta pystyi nyt keskittymään taisteluihin Sintolan lohkolla.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Divisioonan kaventuneen rintamavastuualueen joukot saivat edes lyhyen hengähdystauon, jonka aikana taistelutoiminta oli vähäisempää. Vitsaareen kohdistui 7. maaliskuuta aamun pimeydessä yksi, noin komppanian voimin tehty hyökkäys, joka kuitenkin torjuttiin. Puna-armeijan tykistön tuli kiihtyi iltaa kohden jopa tulivalmistelun mittaan.


title: 11. divisioona (talvisota)

text:
Vitsaareen kohdistui suurempaa painetta myös 8. maaliskuuta neuvostojoukkojen taholta voimakkaan tykistötulen ja kahden noin komppanian vahvuisin voimin tehdyn hyökkäyksen muodossa. Suomalaiset vahvistivat mainitun saaren puolustusta illan ja yön aikana.
Neuvostojoukot aloittivat 9. maaliskuuta viimeisen laajan yrityksensä päästä läpimurtoon 2. Divisioonan puolustusalueella. Puna-armeijan hyökkäyksen painopiste oli selvästi Sintolan lohkolla, jossa puolustuksesta vastasi JR 4 sille muualta alistettujen joukkojen turvin. Divisioonan toinen Kaskiselän lohko oli sodan loppuun saakka hiljaisempi. Tykistöä suomalaisjoukoilla oli alueella vain kahdeksan patterin verran (32 putkea), joiden ammustilannekin oli lähes lohduton. Näistä syistä vastuu puolustuksesta kohdistui lähes kokonaisuudessaan jalkaväkijoukoille. Mainitun päivän aamuna kello 6 neuvostojoukot aloittivat hyökkäyksensä suoraan Vuoksen jään yli kohti Saarvalahtea noin pataljoonan voimin, mutta hyökkävät joukot pysähtyivät suomalaisten torjuntatuleen jääden kuitenkin makaamaan jäälle ja uudistaen hyökkäysyrityksensä vielä kahdesti päivän aikana. Molemmat hyökkäysyritykset torjuttiin ennen rantaviivaa. Vitsaaressa neuvostojoukkojen onnistui nousta maihin aamupäivän aikana saaren molemmissa päissä (saari on noin 2 kilometriä pitkä ja kokonaisuudessaan alle kilometrin levyinen sekä suunnaltaan kaakosta luoteeseen). Saarta puolustanut Kev.Os. 21 onnistui karkottamaan puna-armeijan joukot saaren kaakkoisesta osasta päivän aikana, mutta luoteispään taistelut jatkuivat koko yön.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: 10. maaliskuuta neuvostojoukot saivat vahvistuksia Vitsaareen ja aloittivat vyöryttämään suomalaisten taisteluasemia kaakkoon. KevOs 21 onnistui kuitenkin pysäyttää puna-armeijan eteneminen saaren keskivaiheille. Saaren oli todettu jo aiemmin olevan hankala puolustaa sen mataluuden ja laakeuden vuoksi. Tästä syystä saaresta luopumista ryhdyttiin valmistelemaan päivän aikana. Uudeksi pääpuolustuslinjaksi määrättiin pitkä ja kapea Juoksemasaari Vitsaaren ja mantereen välissä. Hieman pohjoisempana, Saarvalahden alueella, neuvostojoukot uusivat yrityksensa hyökätä Vuoksen yli, mutta hyökkääjät tulivat torjutuiksi jo jäälle.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: 11. maaliskuuta taisteluita käytiin edelleen Vitsaaressa koko päivän ajan, mutta illan saapuessa KevOs 21 vetäytyi saaresta lopullisesti siirtyen taemmaksi divisioonan esikunnan käyttöön. Jo saman päivän aikana onnistui neuvostojoukkojen nousta maihin myös Juoksemasaaren pohjoisosaan. Rintamavastuussa ollut I/JR 4 onnistui kuitenkin rajoittamaan vastustajiensa etenemistä aloittaa myös omat vastatoimensa. Saarvalahden alueella ei päivän aikana ollut merkittävää taistelutoimintaa.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 2 s.291


title: 11. divisioona (talvisota)

text: 12. maaliskuuta aamulla neuvostojoukot yrittivät jälleen läpimurtoa Vuoksen jään yli Saarvanlahdella, mutta suomalaiset torjuivat hyökkäyksen tuottaen hyökkääjälle jälleen raskaita tappioita. Tämän jälkeen tilanne Saarvalahden alue hiljeni lukuun ottamatta jatkuvaa tykistötulta. Taistelu Juoksemasaaresta jatkui sen sijaan sodan loppumiseen seuraavana päivänä asti. Suomalaisten onnistui painaa neuvostojoukot aina vain ahtaammalle alueelle ja lopulta puna-armeijan hallussa oli enää noin sadan metrin levyinen kaistale mainittua saarta.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: 2. divisioona onnistui sille määrätyssä tehtävässään ja sai estettyä neuvostojoukkojen läpimurron niiden eräässä painopistesuunnassa sodan lopulla.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: 2.(11.) divisioona vetäytyi muun III armeijakunnan mukana uudelle valtakunnanrajalle tehdyn rauhansopimuksen mukaisesti 15. maaliskuuta klo 10 ja 25. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään 7 kilometriä vuorokaudessa.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin mm. maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta vaan lomauttamisesta, jotta miehien nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.


title: 11. divisioona (talvisota)

text: Talvisodan aikana 11.Divisioona (sodan päättyessä 2. divisioona uudelleen numeroituna) kärsi tappiot, jotka eriteltynä olivat noin 1 030 kaatunutta, noin 180 kadonnutta ja noin 2 700 haavoittunutta. Kokonaistappioiksi muodostui näin noin 3 910 miestä.


title: Cagliari Calcio

text: Cagliari Calcio on vuonna 1920 perustettu italialainen jalkapallojoukkue Cagliarista, Sardiniasta. Seura pelaa nykyään Italian korkeimmalla sarjatasolla Serie A:ssa, jonne se nousi keväällä 2016 pelattuaan yhden kauden Serie B:ssä. Edellisen kerran joukkue oli Serie A:ssa yksitoista kautta vuosina 2004–2015. Cagliari Calcion lempinimiä ovat mm. "Rossoblu" (punasiniset), "Isolani" (saarelaiset) ja "Casteddu".


title: Cagliari Calcio

text: Cagliari Calciolla on yksi "scudetto" eli Italian mestaruus. Se tuli kaudella 1969–1970.


title: Sorbit

text: Sorbit eli vendit ovat pieni slaavilainen kansa, jonka perinteinen asuma-alue sijaitsee Lausitzissa, Saksin ja Brandenburgin osavaltioissa Saksassa. Sorbeja on nykyisin noin 60 000. Sorbit puhuvat saksan kielen ohella slaavilaisiin kieliin kuuluvaa sorbia.


title: Sorbit

text: Historiallisissa lähteissä sorbit mainitsee ensimmäisen kerran 600-luvulla elänyt kronikoitsija Fredegar. Sorbien yläsorbinkielinen nimitys itselleen on "Serbja" ja alasorbinkielinen "Serby". Erityisesti saksalaiset käyttävät nimitystä "Wenden" eli vendit. Tällä viitataan etenkin Ala-Lausitzin sorbeihin. Nimitys on peräisin Rooman valtakunnassa itäisistä erikseen nimeltä tuntemattomista heimoista käytetystä nimityksestä "Veneti", joka tuli myöhemmin germaanien käyttöön muodoissa "Wenden" ja "Winden" eri slaavilaisiin kansoihin viittaavana nimityksinä.


title: Sorbit

text: Vendi-kansannimeen palautuu mahdollisesti myös suomen kielen sana "Venäjä" ja "venäläiset". Muinaiset germaanit ovat luulavasti käyttäneet heistä nimitystä "wened".


title: Sorbit

text: Sorbien esi-isät tulivat sorbien nykyisille alueille 500-luvulla Karpaatien pohjoisosista. He asettuivat Oderin ja Elben väliselle alueelle. Muuttajat koostuivat 20 eri heimosta. Sorbit kävivät kauppaa frankkien ja saksien kanssa, jonka lisäksi sorbilaisia kauppamiehiä kävi Arabiassa ja Bysantissa saakka. Asuinalueilleen sorbit rakensivat linnavalleja, joita on säilynyt noin 600. Sorbit asuivat slaavilaistyylisissä pyörökylissä eli "rundlingeissa". Sorbit elivät erillään saksalaisista, kunnes heidän alueilleen alkoi muuttaa saksalaisia uudisasukkaita 1100-luvulta eteenpäin. Sorbien alueelle perustettiin muun muassa Bautzenin ja Dresdenin kaupungit, mikä muutti alueen rakennetta. 1300-luvulle saakka sorbit olivat tasavertaisessa asemassa saksalaisten kanssa, mutta sen jälkeen heitä alettiin syrjiä muun muassa siten, että tiettyjen ammattien harjoittaminen ei ollut mahdollista. Sorbilainen yläluokka saksalaistui ja useimmat sorbit joutuivat maaorjuuteen.


title: Sorbit

text: Sorbien kansallinen herääminen alkoi 1800-luvun alussa. Kansallistunnon nousuun vaikutti muun muassa valistus ja slavofiilinen liike, joka oli levinnyt Venäjältä. Vuosina 1845–1847 perustettiin "Macica Serbska" -niminen tieteellinen seura, jonka jälkeen perustettiin myös sorbinkielisiä lehtiä ja kirjoitettiin kirjallisuutta. Vuonna 1912 perustettiin "Domowina"-niminen katto-organisaatio, johon monet sorbiseurat liittyivät. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen hyväksytty Saksan tasavaltainen perustuslaki salli vähemmistöille "vapaan, kansanomaisen kehityksen" ja sorbilainen kulttuuri kehittyi lupaavasti kansallissosialistien nousuun saakka. Sorbilaisuus kiellettiin, mikä ilmeni esimerkiksi kadunnimien vaihtamisena ja organisaatioiden kieltämisenä. Sorbit yritettiin saada omaksumaan ajatus, jonka mukaan he olivat alun perin germaaninen heimo. Koska ajatus ei lyönyt läpi, heitä alettiin kohdella kuten muitakin alempiarvoisina pidettyjä slaaveja. Sorbiälymystöä suljettiin keskitysleireille tai pakkosiirrettiin muualle vuonna 1940.


title: Sorbit

text: Natsihallinnon kukistuttua toisen maailmansodan myötä 1945 "Domowina" aloitti toimintansa uudelleen. Sorbeille ajettiin autonomiaa, mutta ajatukset siitä osoittautuivat epärealistisiksi. Vuonna 1948 voimaan astuneella lailla taattiin sorbien oikeudet ja kulttuurin elvyttämistyöt aloitettiin. Kehitys loppui kuitenkin 1950-luvulla, kun Itä-Saksan valtiossa aloitettiin sorbien assimilisaatioon tähtäävä politiikka. "Domowinan" johtoon valittiin tämän politiikan ajamiseksi "oikein" ajattelevia kommunisteja. Sorbin kieltä lakattiin käyttämästä opetuskielenä ja sitä opetettiin vuonna 1979 enää kuudessa koulussa. Saksan jälleenyhdistymisen tapahduttua sorbilainen kulttuuri on elpynyt. Sorbien asuma-alue on merkittävä ruskohiilen esiintymisalue. Kaivostoiminta on toisaalta tuonut heille elinkeinon, mutta toisaalta laajetessaan tuhonnut asuinaluetta. Ruotsalainen Vattenfall-energiayhtiö on hankkinut hiilen esiintymisalueita omistukseensa ja elvyttänyt kaivostoimintaa. Tämä on tuottanut ongelmia sorbeille. Aiheutettua vahinkoa on yritetty korvata. Nykyisin sorbeja on noin 60 000, joista 40 000 asuu Ylä-Lausitzissa ja loput 20 000 Ala-Lausitzissa.


title: Sorbit

text: Muuttoliikkeen seurauksena sorbeja päätyi muun muassa Kanadaan, Australiaan ja Yhdysvaltoihin. Yhdysvalloissa sorbeja muutti esimerkiksi Iowaan ja Teksasiin. Iowaan tuli sorbeja jo vuonna 1847, mikä tekee heistä varhaisimpia alueelle muuttaneita. Suuri osa muutti kuitenkin vuosien 1850 ja 1910 välillä. Iowan ohella sorbeja muutti Kanadaan, New Yorkiin ja Baltimoreen. Teksasissa sorbit yrittivät luoda yhtenäisen siirtokunnan kulttuurinsa säilyttämiseksi, mutta hekin sulautuivat muiden amerikansorbien tavoin muuhun väestöön Amerikan tavoin Australiaan muutto tapahtui 1800-luvun aikana. Australiassa sorbeja asettui etenkin Victorian ja Etelä-Australian alueille.


title: Sorbit

text: Vuonna 1991 perustettiin "Stiftung für das sorbiche Volk" -niminen säätiö, jonka päämäärä on sorbilaisen identiteetin tukeminen. Tätä tarkoitusta ajaa Bauzenissa toimiva "Sorbisches Institut", johon kuuluu 22 tutkijaa. Kulttuuria tukevat myös useat kotiseutuyhdistykset. Etenkin katolisen kirkon piirissä kirkollisissa vuosijuhlissa sorbilaista kulttuuria harjoitetaan esimerkiksi kansallispukuja käyttämällä. Vaikkakin suuri osa juhlista on elvytettyjä, niillä on suhteellisen suuri merkitys sorbeille.


title: Lassakuume

text: Lassakuume on arenaviruksen aiheuttama verenvuotokuume. Sen isäntänä on rotta, jonka virusta sisältävä virtsa leviää pölyn ja elintarvikkeiden välityksellä ihmiseen.


title: Lassakuume

text: Lassakuume tarttuu myös sekundäärisesti ihmisestä ihmiseen.


title: Lassakuume

text: Tautia esiintyy endeemisenä Länsi-Afrikassa.


title: Lassakuume

text: Lassakuumeen kuolleisuus on nykyään noin 2 prosenttia.


title: Lassakuume

text:
Nimensä lassakuume on saanut nigerialaisesta Lassan kaupungista, jonka ympäristössä diagnosoitiin taudin ensimmäiset tieteellisesti todennetut tapaukset vuonna 1969.
Lassakuumetta esiintyy Länsi-Afrikassa arviolta 100 000 – 300 000 tartuntaa vuodessa.
Arvioiden tekeminen tosin on hankalaa muun muassa tilastoinnin ja terveydenhuollon puutteellisuuksien takia.


title: Lassakuume

text: Taudin oireet ilmenevät 1–3 viikon kuluessa tartunnastaLassakuumeen diagnosointi on hankalaa, koska sen oireet ovat moninaiset ja epämääräiset. Ne muistuttavat Ebola- ja Marburg-virusinfektioita sekä malariaa.


title: Lassakuume

text: Lääkityksenä on ribaviriini (Copegus, Rebetol) -antiviruslääke.


title: Denguekuume

text: Denguekuume [] on dengueviruksen aiheuttama kuumetauti. Denguevirus kuuluu flaviviruksiin, ja sitä on neljä tyyppiä: DEN-1, DEN-2, DEN-3, ja DEN-4. Taudin oireet muistuttavat usein tavallista flunssaa.


title: Denguekuume

text: Denguekuume on "Aedes aegypti"- eli keltakuumehyttysen levittämä virustauti, jota esiintyy pääasiassa trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Denguekuumeelle on ominaista päänsärky sekä nivel- ja lihaskivut. Dengueen liittyvä kuume alkaa äkillisesti ja saattaa kohota 39,5–41,4 asteeseen. Denguen itämisaika on 5–10 päivää. Joissain tapauksissa perättäiset tartunnat saattavat johtaa verenvuotokuumeeseen ("Dengue haemorrhagic fever" - DHF) ja hengenvaaralliseen sokkitilaan ("Dengue shock syndrome"). Yhden serotyypin sairastaminen antaa immuniteetin ainoastaan nimenomaiselle serotyypille, ja siksi sama henkilö voi sairastaa denguekuumeen elämänsä aikana useamman kerran.


title: Denguekuume

text: Joidenkin tilastojen mukaan taudille altistuu 50–100 miljoonaa ihmistä. Suurimpia riskialueita ovat Intia, Kaakkois-Aasia sekä tietyt Afrikan ja Latinalaisen Amerikan alueet. Lisäksi sairastuneisuus Pakistanissa on ollut kasvussa.


title: Denguekuume

text: Tropiikinmatkailun yleistyessä denguetapauksia on tullut Suomessa esiin vuodesta 2004 alkaen. Kap Verden saarella todettiin laaja epidemia syksyllä 2009. Tuorein tapaus on Madeiran saarelta 4. syyskuuta 2012. Tautitapauksia oli varmistunut tähän mennessä kaksi, minkä lisäksi tartuntaa epäiltiin yli 20 ihmisellä.


title: Denguekuume

text: 3. marraskuuta 2012 mennessä Madeiralla oli varmistettu 52 denguekuumetapausta. Todennäköisiä tapauksia oli 404. Kaksi viikkoa aiemmin samat luvut olivat 37 ja 262, mikä kertoo tapausten nopeasta lisääntymisestä. Ensimmäiset tartunnat havaittiin lokakuun alussa.


title: Denguekuume

text: 5. helmikuuta 2013 mennessä Madeiralta oli raportoitu kaikkiaan 2164 denguekuumetapausta. Yhtään kuolemantapausta ei ilmennyt. Tapauksista 78 oli diagnosoitu henkilöillä, jotka olivat vierailleet Madeiralla. Seitsemän näistä tapauksista oli Suomessa.Sairaudelta voi suojautua välttämällä hyttysten pistoja sairauden esiintymisalueilla. Vaatteilla sekä hyttysmyrkyllä voi suojautua hyvin. Denguekuumeeseen ei ole ennakkolääkettä eikä rokotetta. Rokotteita on kuitenkin kehitteillä.


title: Derek!

text: Derek! on Aavikon debyyttialbumi, joka julkaistiin 1997. Se on julkaistu sekä CD:nä että vinyylinä.Vinyylipainoksen bonusraidat


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Kaupunkisuunnittelu on kaupungin maankäytön, rakennusten sijoituksen ja toimintojen suunnittelua . Se liittyy kaupungin kehittämiseen, suojeluun ja säilyttämiseen, ja suunnitelmilla pyritään sosiaalisiin ja taloudellisiin päämääriin. Kaavoituksen ohella kaupunkisuunnittelussa on otettava huomioon myös ekologiset ja esteettiset seikat sekä rakennussuojelu.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Varhainen kaupunkisuunnittelu keskittyi luomaan kaupungeille selkeästi jäsennellyn pohjakaavan sekä rakentamaan toimivan vesi- ja viemäröintijärjestelmän. Nykyaikainen kaupunkisuunnittelu syntyi teollisen vallankumouksen yhteydessä. Kaupungit kasvoivat tuolloin holtittomasti, ja kaupunkisuunnittelulla haluttiin parantaa ahtaiksi käyneiden kaupunkien elinoloja.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Moderniin kaupunkisuunniteluun on vaikuttanut suuresti Le Corbusier. Kaupunkisuunnittelu on ollut pitkälle vietyä sosialistissa maissa, joissa kaupunkisuunnittelu on ollut yksi suunnitelmatalouden ilmentymistä.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Varhaisimmat kaupungit syntyivät luontevasti suotuisiin liikenteen solmukohtiin, palvontapaikoille tai helposti puolustettaville kukkuloille. Ensimmäiset kaupungit kehittyivät ilman erityisempää suunnittelua.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Kun kaupungit alkoivat kasvaa, kasvoi myös suunnitelmallisuuden tarve. Kaikkein vanhin kaupungin perusmuoto oli ollut soikea kukkulakaupunki, mutta maanmittaustaidon kehittyessä ihanteeksi tuli suorakulmainen ruutuasemakaava. Vanhimmat ruutukaavaan pohjautuvat kaupungit perustettiin jo yli 3000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Niiden jäänteitä on löydetty eri puolilta maailmaa, muun muassa Niilin ja Induksen jokilaaksoista.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Antiikin aikana kaupunkisuunnittelu kehittyi huippuunsa Kreikassa 1000-luvulla eaa. Kreikkalaisessa kaupunkisuunnittelussa voidaan erottaa kaksi päätyyliä: vanha tyyli ja uusi tyyli. Vanhaa tyyliä edustaneet kaupungit olivat pohjakaavaltaan näennäisen epäsäännöllisiä, mutta noudattivat kuitenkin tarkasti mietittyä tilasommittelua. Uusi tyyli puolestaan perustui suorakulmaiseen ruutukaavaan. Uuteen tyyliin kuului myös kaupungin sijainnin valinta liikenneväylien, ilmaston ja maaperän hedelmällisyyden perusteella. Ruutukaavassa korttelit olivat suorakaiteen muotoisia, ja tavallisesti niiden koko oli 40 x 80 m. Kreikka perusti runsaasti uusia siirtokuntia, ja niiden myötä uusi tyyli levisi koko Välimeren alueelle.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Roomalaiset omaksuivat kreikkalaisten kaupunkisuunnittelun ihanteet ja täydensivät niitä etruskeilta saamillaan vaikutteilla, muun muassa kehittyneemmällä rakennustekniikalla. Roomalaiseen kaupunkisuunnitteluun kuuluivat monimutkaiset vesi- ja viemärijärjestelmät sekä teiden ja satamien suunnittelu. Rooman legioonien sotilasleirit, castrat, levittivät kreikkalais-roomalaisen kaupunkisuunnittelun mallit muualle Eurooppaan.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Varhaiskeskiajalla kaupunkisuunnittelu taantui väliaikaisesti, ja useiden alun perin roomalaisten perustamien kaupunkien katuverkko muuttui epäsäännöllisemmäksi. Feodalismin aikaan kaupankäynti vilkastui, ja Euroopassa perustettiin lukuisia uusia kaupunkeja, jotka syntyivät paikallisen hallitsijan asunnon tai piispanlinnan ympärille. Kaupunkeihin muodostui muurien erottamia lohkoja, sillä asutus levisi vähitellen vanhan kaupunginmuurin ulkopuolelle. Uusi asutus ympäröitiin ajan kuluessa muurilla, mutta vanhaakaan muuria ei yleensä purettu, koska se vahvisti kaupungin puolustusta. Eri kaupunginosilla saattoi olla toisistaan selvästi poikkeava asemakaava. Keskiaikaisissa kaupungeissa oli tavallisesti löyhä yleispohjakaava, joka oli muodoltaan joko säteittäinen hämähäkinverkkokaava tai sitten kylkiluukaava, jossa kaupungin läpi kulki kaksi valtakatua, ja niitä leikkasivat kapeat kujat.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Renessanssi avasi kaupunkisuunnitteluun uusia näkymiä. Renessanssin huomattavin kaupunkisuunnittelun teoreetikko oli Leon Battista Alberti, joka ammensi vaikutteita antiikin esikuvista. Renessanssin ihannekaupunki oli säännöllisen muotoinen keskeiskaupunki, jonka pohjakaava oli pyöreä tai tähden muotoinen.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Teollistumisen aikaansaama nopea kaupungistuminen 1700–1800-luvuilla siirsi kaupunkisuunnittelun painopisteen kaavamaisista ihanteista käytännön ongelmien ratkaisuun. Kaupunkisuunnittelusta tuli koko yhteiskunnan ongelmia pohtivaa yhdyskuntasuunnittelua. Vanhat kaupunkirakenteet eivät enää pystyneet vastaamaan ajan haasteisiin, joista pahimpia olivat ylikansoitus ja slummiutuminen. Tunnetuin tämän aikakauden kaupunkisuunnittelija oli Pariisin suurten bulevardien luoja Georges-Eugène Haussmann. Toinen huomattava kaupunkisuunnittelija oli Ildefons Cerdà, joka laati vuonna 1860 Barcelonaan modernin laajennuksen, Eixamplen alueen suunnitelman. Sen päätavoitteina olivat väljyys, vehreys ja valoisuus. Cerdà suunnitteli ruutukaavan, jossa oli leveitä bulevardeja ja jonka korttelit olivat kahdeksankulmion muotoisia. Kaupunkirakennetta rytmittivät lisäksi lukuisat puistot ja aukiot. Alue rakennettiin lopulta tiiviimmin ja tehokkaammin kuin oli alun perin tarkoitus, mutta se on edelleen erinomainen esimerkki 1800-luvun lopun rationaalisesta kaupunkisuunnittelusta.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Rationaalisuus sai kuitenkin osakseen myös kritiikkiä. Itävaltalainen arkkitehti Camillo Sitte arvosteli kirjassaan "Kaupunkirakentamisen taide" 1800-luvun lopun kaupunkisuunnittelua ja väitti sen tuottavan monotonisia ja pikkusieluisia kaupunkinäkymiä. Suurimpia syypäitä olivat pyrkimys symmetriaan ja ruutukaava, jota hän kutsui halveksivasti ”lohkojärjestelmäksi”. Sitten teos saavutti suuren suosion, ja hänen ajatuksensa vaikuttivat merkittävästi 1900-luvun alkupuolen kaupunkisuunnitteluun.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Siirryttäessä 1900-luvulle syntyi urbanismi, uusi kaupunkisuunnitteluideologia, jonka tärkein päämäärä oli kehittää nykyaikainen kaupunki, joka olisi toiminnallisesti, sosiaalisesti ja hygieenisesti ihmisarvoinen. Urbanismi korosti kaupungin toimintojen jäsentelyä ja liikennejärjestelyjä. Arkkitehti Tony Garnier esitti, että teollisuuskaupunki tuli jakaa toimintojen perusteella erillisiksi alueiksi. Asuminen, tuotanto, vapaa-aika, hallinto ja liikenne eroteltaisiin kukin omiksi alueikseen. Samoihin aikoihin Ebenezer Howard kehitti puutarhakaupunki-ideologian. Howardin visiossa puutarhakaupungit olivat suurien kaupunkien ympärille muodostettuja pienempien alueiden piirejä, joissa väliin jää luonnonmukaisuutta ja puhtaampaa ympäristöä edistäviä puistoalueita.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Funktionalismi nousi kaupunkisuunnittelun johtavaksi suuntaukseksi 1920–1930-luvuilla. Le Corbusierin johdolla hahmoteltiin vyöhykekaupungin malli, jossa kaupungin eri toiminnot eroteltaisiin omiksi vyöhykkeikseen samaan tapaan kuin Garnier oli aiemmin esittänyt. Lähiöteoria yleistyi toisen maailmansodan jälkeen yleisimmäksi kaupunkisuunnitteluteoriaksi. Viime vuosikymmeninä sitä kohtaan on kuitenkin alettu kohdistaa yhä enemmän kritiikkiä. Ongelmia ovat muun muassa heiluriliikenne ja kaupunkirakenteen hajoaminen. Nykyaikaisessa kaupunkisuunnittelussa ekologiset kysymykset ovat nousseet entistä tärkeämmiksi.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Modernistiset ihanteet ja yhtenäiset, asiantuntijoiden määrittelemät suunnitteluperiaatteet ovat saaneet 2000-luvulla väistyä, ja monimuotoisuus, paikallisten erojen ymmärtäminen sekä asukkaiden kuuleminen ovat saaneet kaupunkisuunnittelussa yhä enemmän sijaa. Demokraattisemman päätöksentekoprosessin kääntöpuolena voi kuitenkin olla mielikuvituksettomampi suunnittelu ja nimbyismi, joka estää kaupunkia kehittymästä. Nykyisessä kaupunkisuunnittelussa merkittäviä trendejä ovat pyrkimykset tuoda asuminen, työ ja kaupankäynti lähemmäs toisiaan, panostus joukkoliikenteeseen, jalankulkuystävällisyyteen sekä erilaisten asumismuotojen sekoittamiseen.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Suomen vanhimmat kaupungit on perustettu keskiajalla, mutta suurin osa kaupungeista perustettiin vasta 1600–1800-luvulla. Kaupungit olivat 1800-luvun puoliväliin saakka hyvin pieniä, ja useimmat kaupunkiympäristöt on suurilta osin rakennettu vasta 1900-luvulla. Kaupunkien nuoruudesta johtuen ne ovat rakenteeltaan samankaltaisia.


title: Kaupunkisuunnittelu

text: Melkein kaikkien vanhojen suomalaisten kaupunkien ytimessä on vanha ruutukaava-alue, joka on peräisin Ruotsin vallan tai autonomian ajalta. Poikkeuksena on Hamina, joka sai 1700-luvulla ympyräasemakaavan. Vanhoissa kaupungeissa on keskustan ympärillä 1800–1900-luvuilla rakennettuja eri-ikäisiä kasvuvyöhykkeitä. Suomen kaupunkien leimallisimpia piirteitä ovat suhteellisen matala asukastiheys ja kauas keskustasta hajalleen rakennetut lähiöt. Suomessa on 2000-luvulla ryhdytty kiinnittämään aikaisempaa enemmän huomiota siihen, että uudet kaupunginosat kytkeytyisivät vanhaan kaupunkirakenteeseen, eikä niitä enää hajasijoitettaisi kauas ja erilleen kantakaupungista.


title: Thure Sarnola

text: Thure Sarnola (alk. "Stråhl", 30. huhtikuuta 1917 Kuopio – 15. maaliskuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen jalkapallomaalivahti ja myöhemmin jalkapallovalmentaja.


title: Thure Sarnola

text: Sarnolasta olisi voinut tulla Suomen ensimmäinen jalkapalloammattilainen. Hän teki vaikutuksen englantilaislehdistöön maaottelussa Englantia vastaan vuonna 1949. Tuolloin hän oli kuitenkin liian vanha lähtemään. Hän oli siirtymässä jo vuonna 1939 Ruotsin Allsvenskaniin, mutta alkanut sota esti aikeet. Sota vaikutti myös pelattujen maaotteluiden määrään. Pitkästä maajoukkueurasta huolimatta hänen tililleen kertyi vain 25 maaottelua.


title: Thure Sarnola

text: Sarnola oli vuonna 1937 nostamassa Kuopion Pallotovereita ensimmäisenä sisämaan seurana SM-sarjaan. Sitä ennen kaikki SM-sarjajoukkueet olivat rannikkokaupungeista.


title: Thure Sarnola

text: Pelaajauran jälkeen hänestä tuli maalivahtikouluttaja ja -valmentaja. Hän opasti yli 30 vuoden aikana kaikkia merkittäviä suomalaisia maalivahteja.


title: Vauhtipiru

text: Vauhtipiru on Marvel-kustantamon luoma superroisto. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran "Avengers"-lehden numerossa 70. Vauhtipirun loivat Roy Thomas ja Sal Buscema.


title: Vauhtipiru

text: Suomessa Vauhtipiru esiintyi ensimmäisen kerran "Hämähäkkimies"-lehden numerossa 9 (1985).


title: Vauhtipiru

text: Vauhtipiru voi liikkua yli-inhimillisen nopeasti. Hän kykenee juoksemaan 71,5 metriä sekunnissa ja Vauhtipirun refleksit ovat noin neljä kertaa tavallista ihmistä nopeammat. Vauhtipiru on myös taitava karatemestari.


title: Eino Soinio

text: Eino Aleksi Soinio (alk. Salin, 12. marraskuuta 1894 – 7. joulukuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija ja urheilutoimittaja. Puolustuksessa keskustukimiehenä pelannut Soinio edusti urallaan Helsingin Jalkapalloklubia sekä Helsingin Palloseuraa. Urheilutoimittajana hän käytti nimimerkkiä M-o-n-i.


title: Eino Soinio

text: Soinio oli Tukholman olympialaisissa vuonna 1912 Suomen paras pelaaja, vaikka oli joukkueen nuorin pelaaja. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa juuri olympiakisojen alla Ruotsia vastaan, ollessaan 17 vuoden ja 228 päivän ikäinen. Soinion veli oli Suomen olympiajoukkueen johtaja Kaarlo Soinio.


title: Eino Soinio

text: Soiniota nuorempana Suomea on miesten A-maajoukkueessa edustanut vain Pasi Rautiainen. Olympiakisoissa Soinio teki tasoitusmaalin 2–2 Italiaa vastaan ja on edelleen nuorin Suomen maajoukkueessa maalin tehnyt pelaaja. Kisamenestyksestä muut pelaajat saivat palkkioksi raitiovaunulipun lisäksi kruunun päivärahan, mutta alaikäinen Soinio vain 50 äyriä.


title: Eino Soinio

text: Soinio voitti uransa aikana peräti yhdeksän Suomen mestaruutta, enemmän kuin kukaan muu miespelaaja. Elämänuransa Soinio teki Helsingin Sanomien urheilutoimittajana sekä urheilukirjailijana.


title: Max Viinioksa

text: Max Viinioksa (27. lokakuuta 1905 Helsinki – 1. helmikuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi oikeana sivutukena. Viinioksa oli vahvarakenteinen ja rajuotteinen pelaaja. Hänen ruumiinrakenteelleen olisi sopinut ehkä jääkiekko paremmin, mutta laji ei ollut vielä saanut kunnolla jalansijaa Suomessa hänen aikanaan. Hän pelasi Suomen ensimmäisessä jääkiekkomaajoukkueessa vuonna 1928, mutta piti jalkapallon päälajinaan ja kuului vuosia jalkapallomaajoukkueeseen – hän oli ensimmäinen 50 jalkapallomaaottelua pelannut suomalainen.


title: Max Viinioksa

text: Peliuran jälkeen hänestä tuli kansainvälinen jalkapallo- ja jääpalloerotuomari, valmentaja, kouluttaja ja useiden urheilujärjestöjen puheenjohtaja. Hän oli perustamassa Suomen koripalloliittoa vuonna 1939 HPS:n edustajana.


title: Ultramariini (yhtye)

text: Ultramariini on Hämeenlinnasta kotoisin oleva popyhtye. Ultramariinin musiikissa on kuultavissa vaikutteita sekä brittipopista, elektronisesta musiikista että vaihtoehtorockista. Omaehtoisuudestaan tunnettu yhtye on tuottanut kaikki levynsä itse, ja ne on julkaistu pienellä M.dulor-levymerkillä.


title: Ultramariini (yhtye)

text: 1990-luvun loppupuolella perustettu yhtye julkaisi ensimmäisen pitkäsoittonsa "Juuri ja juuri olemassa" 17. marraskuuta 2003, jota ennen yhtye oli julkaissut kaksi EP:tä: "Elohopeaa" (2000) ja "Empatiaa koneille" (2001). Toinen albumi "Kevään ja kesän tähtikuvioita" ilmestyi 13. huhtikuuta 2005, ja kuusi uutta kappaletta ja kuusi remiksausta sisältävä tupla-ep "Kauempana kuin kuu" 25.1.2006. Vuonna 2010 ilmestyi kolmas pitkäsoitto "Ydin".


title: Ultramariini (yhtye)

text: 1. kesäkuuta 2018, lähes kahdeksan vuoden hiljaiselon jälkeen, yhtye julkaisi uuden singlen ”Sointu” ja ilmoitti julkaisevansa uuden albumin "Lasimeri" 7. syyskuuta. 16. elokuuta albumilta julkaistiin vielä toinen single ”Utopia”. Radio Helsingin haastattelussa laulaja-kitaristi Matti Johannes Koivu ja kosketinsoittaja Tuomas Ilmavirta kertoivat myös kitaristi Ville Aallon jättäneen yhtyeen.


title: Gimli Glider

text: Gimli Glider () on ”lempinimi”, jonka sai eräs Air Canadan lennon 143 Boeing 767 -matkustajakone. Kone oli reittilennolla Montrealista Ottawaan ja sieltä edelleen Edmontoniin 23. heinäkuuta 1983, kun siitä (Boeing 767-233, rekisteritunnus C-GAUN) loppui polttoaine 12 000 metrin korkeudessa suurin piirtein puolimatkassa. Miehistö teki onnistuneen pakkolaskun Gimlin entisen lentotukikohdan kiitotielle Manitobaan. Tapahtuma tunnetaan yhtenä ilmailuhistorian ”läheltä piti” -tilanteista.


title: Gimli Glider

text: Boeing 767 -koneissa tankkauksessa käytetään yleensa FQIS-järjestelmää (Fuel Quantity Information System), joka huolehtii polttoainepumpuista ja raportoi tiedot polttoaineen määrästä lentäjille. Lennon 143 tapauksessa järjestelmä oli kuitenkin epäkunnossa eivätkä polttoainemittarit toimineet. Myöhemmissä tutkimuksissa järjestelmässä ilmeni puutteellinen juotos.


title: Gimli Glider

text: Koska polttoainemittarit eivät toimineet, kone päätettiin tankata Montrealissa niin täyteen, että polttoaine riittäisi Edmontoniin asti. Jotta polttoainetta olisi varmasti tarpeeksi, koneen tankeissa edellisen lennon jäljiltä oleva polttoainemäärä mitattiin manuaalisesti polttoainetankkeihin asennetuilla mittatikuilla. Polttoaineen määrän laskussa tapahtui kuitenkin inhimillisiä virheitä. Turmakone oli ensimmäinen Air Canadan Boeing 767, jossa koneen tietokone käsitteli polttoainemäärää kilogrammoissa. Muissa, vanhemmissa koneissa käytettiin yksikkönä paunaa. Koneen lentäjät tekivät erehdyksessä muunnoksen litroista paunoihin käyttäen muunnoskerrointa 1,77, kun olisi pitänyt laskea litroista kilogrammoihin, jolloin kertoimen olisi pitänyt olla 0,8. Virheellisen laskelman takia Montrealissa luultiin, että koneen tankeissa oli kilogrammoina enemmän polttoainetta kuin sitä todellisuudessa oli ja lisätankkaus tehtiin virheellisen laskelman perusteella. Kone lensi Montrealista Ottawaan ja taas tankeissa jäljellä oleva polttoaineen määrä tarkistettiin mittatikuilla. Saatu litramäärä, 11 430 litraa muunnettiin jälleen virheellisen kertoimen avulla kilogrammoiksi. Laskelmat osoittivat että koneen tankeissa olisi ollut 20 400 kiloa kerosiinia, vaikka sitä oli todellisuudessä vain 9 144 kiloa, suurin piirtein puolet siitä, mitä oltaisiin tarvittu. Polttoainetäydennys tehtiin virheellisen laskelman perusteella. Virheellinen polttoainelukema syötettiin koneen tietokoneeseen, joka laskee lennon aikana jäljellä olevan polttoaineen määrän kulutuksen mukaan ja tarvittaessa varoittaa hyvissä ajoin liian vähiin käyvästä polttoaineesta.


title: Gimli Glider

text: Sekä lentäjät että tankkauksesta huolehtinut henkilö tekivät jokainen saman laskuvirheen. Näin kolminkertaisen tarkistuksen jälkeen polttoainemäärä hyväksyttiin ”oikeaksi” ja ”riittäväksi”, ja kone nousi Ottawasta ja suuntasi kohti Edmontonia.


title: Gimli Glider

text: 41 000 jalan korkeudessa (12 500 metriä) Red Laken yläpuolella, Ontariossa varoitusjärjestelmä ilmoitti polttoaineen paineongelmista koneen vasemman siiven tankeissa. Lentäjät olettivat, että pumpussa oli toimintahäiriö, ja katkaisivat siitä virran. Tankit ovat siiven kärjessä, joten polttoaine olisi valunut moottoriin myös painovoimaisesti. Tietokone ilmoitti saamiensa virheellisten tietojen mukaisesti polttoainetta olevan edelleen runsaasti jäljellä. Pian vasen moottori kuitenkin pysähtyi, ja lentäjät valmistutuivat tuomaan koneen alas yhden moottorin avulla lähimmälle liikennekoneiden käyttämälle kentälle (Winnipegiin).


title: Gimli Glider

text: Pian tämän jälkeen, kun lentäjät olivat ilmoittaneet Winnipegiin tulevasta hätälaskusta, ohjaamossa kuului uusi hätäsignaali: pitkä "pong"-ääni, joka tarkoitti kaikkien moottoreiden pysähtyneen.


title: Gimli Glider

text: B767 on varustettu lasiohjaamolla: Siinä perinteiset mittarit on korvattu elektronisin näyttöruuduin. Moottorien sammuttua ohjaamo, kuten luonnollisesti myös matkustamo, pimenee. Moottorit tuottavat käyttöenergian myös koneen hydrauliikalle, jota ilman B767:n kokoista konetta on mahdotonta lentää. Matkustajakoneet on kuitenkin varustettu hätäturbiinilla, joka tuottaa riittävästi energiaa, jotta kone pysyy hallinnassa. Tämä niin sanottu RAT-turbiini ponnahtaa koneen alta automaattisesti, jos sitä tarvitaan.


title: Gimli Glider

text: Lentäjät alkoivat etsiä koneen hätätapauskäsikirjasta ohjeita, miten tulisi menetellä, jos molemmat moottorit sammuvat. Tällaista ohjetta ei ollut, eikä vastaavaa ollut aikaisemmin yritetty edes simulaatiossa.


title: Gimli Glider

text: Kapteeni Robert ”Bob” Pearson ohjasi konetta ja perämies Maurice Quintal teki laskelmia siitä, riittäisivätkö koneen nopeus ja lentokorkeus Winnipegiin asti. Pian hän ja Winnipegin lennonjohto olivat yhtä mieltä asiasta: Lento 143 ei voisi päästä Winnipegiin.


title: Gimli Glider

text: Quintal valitsi kohteeksi Kanadan kuninkaallisten ilmavoimien tukikohdan Gimlissä. Quintal ei tiennyt, että hänen entinen palveluspaikkansa oli muutettu yleisilmailukentäksi sekä sen toinen kiitotie suljettu ja muutettu moottoriradaksi. Kyseisenä päivänä kentällä ajettiin kilpaa.


title: Gimli Glider

text: Koneen päälaskutelineet saatiin pudotettua alas painovoimaisesti, mutta ilmanvastuksen vuoksi nokkateline tuli vain osittain alas eikä lukittunut ala-asentoonsa. Koneen laskeuduttua kapteeni Pearson ”seisoi jarruilla” lyhyen kiitotien vuoksi, ja koneen renkaista kaksi räjähti. Lukittumaton nokkateline painui takaisin yläasentoonsa ja loppumatkan kone liukui nokka kiitotiessä kiinni. Lopulta kone pysähtyi aiheuttamatta vaaraa maassa olleille kilpailijoille ja yleisölle.


title: Gimli Glider

text: Lennon 61 matkustajasta ja miehistön 8 jäsenestä yksikään ei loukkaantunut vakavasti. Onnistuneesta hätälaskusta oli pitkälti kiittäminen Bob Pearsonin pitkää purjelentokokemusta.


title: Gimli Glider

text: Tapauksen ironiaa oli, että Winnipegistä avuksi lähetettyjen mekaanikkojen autosta loppui polttoaine matkalla Gimliin. Heidät poimi kyytiinsä toinen auto.


title: Gimli Glider

text: Koneen saamat vähäiset vauriot korjattiin Gimlissä ja kone lensi pois kentältä kahden päivän kuluttua. Lopullisten korjausten jälkeen kone oli normaalilla reittilennollaan jo saman viikon lopulla.


title: Gimli Glider

text: Tapauksen jälkeen molempien moottoreiden menettämistä testattiin simulaatioissa. Kukaan ei onnistunut ensiyrityksellä suorittamaan onnistunutta pakkolaskua.


title: Gimli Glider

text: Vuonna 1985 Kansainvälinen ilmailujärjestö Fédération Aéronautique Internationale palkitsi molemmat lentäjät poikkeuksellisesta ilmailutaidosta Diploma for Outstanding Airmanship'illä.


title: Gimli Glider

text: Gimli Glider (C-GAUN) pysyi onnettomuuden jälkeen liikenteessä aina tammikuuhun 2008 asti eli noin 25 vuotta, kunnes se siirtyi eläkkeelle Mojaven aavikolle.


title: Gimli Glider

text: Gimli Gliderin tapauksesta on kirjoitettu kirja (William and Marilyn Hoffer: "Freefall: From 41,000 Feet to Zero – a True Story" (ISBN 0-671-69689-0)) sekä filmattu tv-elokuva


title: Gimli Glider

text: Air Transatin lento 236 (Airbus A330) ja Hapag-Lloydin lento 3378 (Airbus A310) ovat myöhemmin laskeutuneet ilman polttoainetta. Kummassakaan tapauksessa yksikään koneessa ollut ei loukkaantunut vakavasti.


title: Mikkelä

text: Mikkelä on Muuralan kaupunginosaan kuuluva pientalo- ja pienteollisuusalue Espoossa. Alue sijoittuu rantaradan ja Kehä III:n väliin. Asutus on rivitalovaltaista. Teollinen toiminta on keskittynyt Kehä III:n varteen, ikään kuin matalaksi melumuuriksi.


title: Mikkelä

text: Mikkelän palveluihin kuuluvat alakoulu, päiväkoti, ABC Deli -huoltoasema ja Lidlin myymälä. Yläkoulu, kirjasto ja muut kaupalliset palvelut löytyvät läheisestä Espoon keskuksesta. Mikkelässä sijaitsee myös Suomen Burkina Fason kunniakonsulaatti.


title: Mikkelä

text: Mikkelän kautta kulkevat bussilinjat 18 (Tapiola–Kauklahti) ja 213 (Helsinki–Kauklahti).


title: Takykardia

text:
Tiheälyöntisyys eli takykardia tarkoittaa, että sydämen leposyke on terveellä aikuisella 100 lyöntiä minuutissa tai enemmän. Vastakkainen käsite on bradykardia, joka merkitsee harvalyöntisyyttä (alle 60 lyöntiä/minuutti).
Tiheälyöntisyyden haitalliset vaikutukset voivat näkyä kahdella tapaa. Sen lisäksi että sydän toimii tehottomasti lyödessään liian nopeasti, tämä nopeus lisää sydämen työtaakkaa. Tällöin hapen tarve sydämessä kasvaa, mutta veren virtaus sydänlihakseen vähenee, jolloin iskemian ja infarktin riskit kasvavat.


title: Takykardia

text: Tiheälyöntisyys on yleinen oirenimike, joka ei kerro tiheälyöntisyyden syytä. Sairaalloista tiheälyöntisyyttä saattavat aiheuttaa sairaudet tai mm. yliannostus, ja rytmihäiriön esiintyvyys kasvaa iän myötä. Esimerkiksi altistuminen ruumiilliselle rasitukselle kasvattaa sydämensykettä, mutta tällöin ei puhuta sairaalloisesta tiheälyöntisyydestä.


title: Takykardia

text: Eteisvärinässä eteiset eivät supistu säännöllisesti, vaan eteisten eri kohdat supistelevat eri tahdissa. Jos eteistakykardian tiheys on yli 300 lyöntiä/min, sitä kutsutaan eteisvärinäksi eli flimmeri. Jos tiheys on alle 300 lyöntiä minuutissa, kyseessä on eteislepatus eli flutteri. Eteisvärinä heikentää sydämen pumppaustehoa jonkin verran.


title: Takykardia

text: Eteisperäiselle supraventrikulaariselle takykardialle (käytetään myös lyhennettä SVT) on ominaista ajoittain ilmaantuva hyvin tiheä syke, joka on tavallisesti 140–220 kertaa minuutissa. Tällöin sykettä ohjaavassa sähköisessä toiminnassa on häiriö. Sydämen eteisen jokin kohta alkaa tuottaa sähköimpulsseja tiheään tahtiin. Toinen mekanismi on kiertoaktivaatio, jolloin sähköimpulssi kiertää kehää eteisten ja kammioiden välillä.


title: Takykardia

text: Kammioperäisessä tykytyksessä sydämen rytmi on tyypillisesti välillä 100–200 lyöntiä minuutissa. Useimmiten aiheuttajana on perinnöllinen alttius tai jokin sydänlihaksen sairaus, mutta tykytys voi alkaa myös terveessä sydämessä.


title: Takykardia

text: Kammiolepatuksen uskotaan olevan siirtymisvaihe kammiotakykardian ja kammiovärinän välillä. Kammioperäinen tykytys voi muuttua kammiovärinäksi, jossa sydämen pumppaustoiminta loppuu kokonaan. Kammiovärinän yleisin syy on kammiolihaksen verenkierron voimakas heikentyminen yleensä sydäninfarktin seurauksena.


title: Multi Muysic

text: Multi Muysic on Aavikon toinen pitkäsoittoalbumi. Se julkaistiin vuonna 2000 sekä CD:nä että vinyylinä.


title: Ulithi

text: Ulithi (myös Urushi, Mackenzie Island ) on Mikronesian liittovaltioon kuuluva koralliatolli Tyynen valtameren Karoliineilla. Se sijaitsee 100 kilometriä Yapista itään, ja sitä hallitaan osana Yapin osavaltiota.


title: Ulithi

text: Ulithi koostuu 40 saaresta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on 4,5 km². Sen laguuni (548 km²) on maailman neljänneksi suurin. Ulithin asukasluku vuonna 2010 oli 847. Saarista asuttuja ovat Falalop, Asor, Mogmog ja Fedarai. Falalopilla on muun muassa Ulithin lentokenttä ja yksi Yapin osavaltion kolmesta julkisesta high schoolista.


title: Ulithi

text: Portugalilainen Diego da Rocha löysi Ulithin 1526. Britit saapuivat Ulithille vuonna 1791. Yhdysvaltain laivasto käytti atollia tukikohtanaan toisessa maailmansodassa. Ulithilla puhutaan ulithin kieltä.


title: Pingelapin kieli

text: Pingelapin kieli on mikronesialainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Mikronesian liittovaltiossa.


title: Pingelapin kieli

text: Pingelapin kielellä on kaikkiaan noin 3 000 puhujaa. Heistä 2 500 asuu Mikronesian liittovaltiossa: noin 2 000 Ponapella ja 500 Pingelapilla.


title: Pingelapin kieli

text: Pingelapin sanastosta 81 % on samaa alkuperää kuin pohnpeissa ja 79 % samaa alkuperää kuin mokilissa. Kielen käyttö on varsin aktiivista, mutta puhujat osaavat myös pohnpeita.


title: Pingelap

text: Pingelap (MacAskill, Musgrave, Pelelap, Pingerappu To) on Pohnpein (Ponapen) osavaltioon kuuluva atolli Mikronesian liittovaltiossa. Sen kokonaispinta-ala on 1,75 neliökilometriä josta laguunin koko on 1,2 neliökilometriä.


title: Pingelap

text:
Kolmesta saariryhmän saaresta vain Pingelap on asutettu. Vuonna 2010 asukkaita oli 258.
Pingelapin tärkeimmät kielet ovat pingelap ja pohnpei. Pingelapin väestöstä huomattavan suuri osa kärsii värisokeudesta, jota pingelapin kielellä kutsutaan nimellä "maskun".


title: Sabena

text: Societé Anonyme Belge d'Exploitation de la Navigation Aérienne oli Belgian kansallinen lentoyhtiö, joka perustettiin vuonna 1923. Yhtiö tunnettiin paremmin nimellä Sabena, jota se käytti myös markkinoinnissaan. Loppuvuodesta 2001 yhtiö ajautui konkurssiin talousvaikeuksien seurauksena. Ennen konkurssia Sabena operoi 87 lentokoneella yhteensä 99 kohteeseen eri puolilla maailmaa. Solmukohtana yhtiö käytti Brysselin lentoasemaa.


title: Sabena

text: Belgian kansallisena lentoyhtiönä jatkoi Sabenan tytäryhtiö SN Brussels Airlines, joka myöhemmin fuusioitui Virgin Expressin kanssa ja muodosti Brussels Airlinesin.


title: Sabena

text: Société Anonyme Belge d'Exploitation de la Navigation Aérienne aloitti toimintansa 23. toukokuuta 1923 Belgian kansallisena lentoyhtiönä. Sabenaa edelsi vuonna 1919 perustettu SNÉTA (Syndicat National pour l'Étude des Transports Aériens). Ensimmäinen lento oli Rotterdamista Brysselin kautta Strasbourgiin 1. huhtikuuta 1923. Vuonna 1924 Sabena aloitti lennot Lontooseen, Bremeniin ja Kööpenhaminaan.


title: Sabena

text: Sabenaa perustettaessa sitä rahoittivat Kongossa asuvat belgialaiset. Kongoon oli perustettu paikallinen lentoyhtiö LARA (Ligne Aérienne du Roi Albert), joka lensi Leopoldvillen, Lisalan ja Stanleyvillen välillä. Lentoyhtiö jäi kuitenkin lyhytikäiseksi, ja Sabenasta toivottiin korvaajaa LARAlle. Sabena aloittikin kaukolennot Leopoldvilleen, silloisen Belgian Kongon pääkaupunkiin 12. helmikuuta 1925. Näin sai alkunsa Sabenan vahva reittiverkosto Afrikassa. Pitkän aikaa Afrikan sisäiset olivat yhtiön ainoita kannattavia reittejä. Sabena käytti tavallisia lentokoneita Kongon reiteillä, kun taas muut eurooppalaiset lentoyhtiöt lensivät siirtoimassaan vesitasoja. Tärkein reitti Kongossa oli vuonna 1926 Boma–Léopoldville–Elisabethville, 2 288 kilometrin pituinen reitti tiheän viidakon yllä.


title: Sabena

text: Ensimmäinen Sabenan lentokonetyyppi oli de Havilland DH.50, joka korvattiin kolmemoottorisella ja kymmenpaikkaisella Handley Page W.8f -konetyypillä. Vuonna 1931 Sabenalla oli 43 lentokonetta mukaan lukien Kongon reittien koneet. Yleisin konetyyppi oli Fokker F.VII, jonka lisäksi käytettiin pienempiä Fokker 7F ja Handley Page -koneita. Sabena lensi koneitaan Kongoon satunnaisesti, mutta yleensä koneet laivattiin. Suoria lentoja Belgian ja siirtomaan välillä ei vielä ollut. 1930-luvulla Sabena ryhtyi yhteistyöhön ylilento-oikeuksien muodossa Air Francen ja Lufthansan kanssa, joilla oli kiinnostusta reitteihin Afrikassa ja Kongossa.


title: Sabena

text: Sabenan ensimmäinen pitkä lento Kongoon tapahtui 23. helmikuuta 1935. Lento kesti viisi ja puoli päivää. Sabena hankki samana vuonna uusia italialaisia Savoia-Marchetti S.M. 73 -koneita, joiden huippunopeus oli 300 kilometriä tunnissa. Näillä koneilla reitti pystyttiin lentämään neljässä vuorokaudessa. Sabena lensi reittiä vuoroviikoin panafrikkalaisen Air Afriquen kanssa. Euroopassa Sabena laajensi reittejään Kööpenhaminaan ja Malmöön vuonna 1931 ja Berliiniin 1932. Konetyyppinä käytettiin Junkers Ju 52 -konetta. Sabenan pääasiallinen solmukohta oli Brysselin Haren lentoasema, mutta myös muita kotimaan lentoasemia käytettiin.


title: Sabena

text: Toisen maailmansodan alkaessa Sabenan laivastossa oli 18 konetta. Pääasiallisin konetyyppi oli Savoia-Marchetti SM-73, joita oli 11 kappaletta. Lisäksi käytössä oli viisi Junkers Ju-52/3m -konetta ja kaksi Douglas DC-2-konetta. Sodan aikana yhtiö ylläpiti Kongon sisäisiä reittejään, mutta Euroopassa lentoyhteydet katkaistiin. Kun toinen maailmansota päättyi vuonna 1945, Sabena osti Douglas DC-3 -lentokoneita ja jatkoi Euroopan sisäisiä lentojaan.


title: Sabena

text: Sabena aloitti 4. kesäkuuta 1947 suorat lennot New Yorkiin. New Yorkin reitti lennettiin Douglas DC-4 -koneilla. Myöhemmin Douglas DC-6B -koneet korvasivat Douglas DC-4 -lentokoneet. Myös Kongoon alettiin lentää suuremmalla kalustolla. 28. lokakuuta 1953 Sabena avasi reitin Bryssel–Manchester–New York. Convair 240 -koneet saapuivat laivastoon vuonna 1949 korvaten DC-3-koneet. DC-3:t siirrettiin Euroopan-liikenteeseen. Vuonna 1956 Convair 440 Metropolitan korvasi tavalliset Convair 240:t. Vuonna 1957 laivastoon liittyivät Douglas DC-7C -koneet.


title: Sabena

text: 1960-luvun alussa Sabena otti käyttöön Boeing 707-320 -koneet, joilla mannertenvälistä liikennettä New Yorkiin ryhdyttiin lentämään. Sabena oli ensimmäinen mannereurooppalainen lentoyhtiö, jolla oli suihkukoneyhteys Euroopan ja New Yorkin välillä. Sabenasta tuli myös ensimmäinen yhtiö, jonka Boeing 707 -kone joutui onnettomuuteen. Lento 548 putosi yrittäessään laskeutua Brysseliin 15. helmikuuta 1961.


title: Sabena

text: SNCASE:n Caravelle-lentokoneet korvasivat helmikuussa 1961 Convair 440 -koneet. Caravelle-koneiden aikausi kesti aina 1970-luvulle saakka. Samana vuonna Sabena menetti vuonna 1924 perustetun Kongon-reitin. Itsenäistynyt Kongo perusti oman lentoyhtiön, Air Congon, jonka osakkeista Sabena omisti 30 prosenttia. Douglasin lentokoneet olivat Sabenalla käytössä koko 1960-luvun, mutta Boeing 707 ja Caravellet korvasivat sittemmin Douglasit.


title: Sabena

text: Boeing 727 -koneet tulivat vuonna 1967 Euroopan sisäisille reiteille. Boeing 727 -koneet korvasivat Boeing 737-200 -koneilla 1970-luvulla. McDonnell Douglas DC-10 -koneet tulivat käyttöön mannertenvälisessä liikenteessä vuonna 1974. 1984 käyttöön otettiin Airbus A310, jonka käyttöön oton yhteydessä esiteltiin uusi maalaus. Laivastoa modernisoitiin edelleen Boeing 747 -konetyypillä.


title: Sabena

text: 1990-luvun alussa DC-10- ja DC-30-lentokoneet korvautuivat Airbusin valmistamilla Airbus A330 -koneperheen koneilla. Samalla laivastoon liittyi myös Airbus A340 -koneita, joilla saavutettiin aiempaa pidempi kantama. 1990-luvulla Euroopan yhteisö määräsi ilmaliikenteen kilpailun vapautettavaksi. Tämän seurauksena lentoyhtiöiden omistuspohjaa piti hajauttaa, mikä johti kilpailun kiristymiseen ja monopolien hajoamiseen. Belgian hallitus omisti edelleen suuren osan Sabenasta, mutta se joutui paikkaamaan sen menoja ja tappioita.


title: Sabena

text: Kun Euroopan yhteisö muuttui EU:ksi, se merkitsi uusia haasteita Sabenalle. Hallitus ei voinut enää paikata sen tappioita. Alankomaiden kansallisen lentoyhtiön KLM:n kanssa ryhdyttiin neuvottelemaan yhdistymisestä. KLM esitti vaatimuksen, että Sabenan pitäisi siirtyä Alankomaiden lipun alle. Belgian ranskankielisellä alueella pelättiin, että Sabena ´´hollantilaistuisi´´ ja ranskankieliset menettäisivät aseman lentoyhtiössä. Tämä johti lopulta hankkeen kaatumiseen, kun Sabenan hallituksessa istuneet ranskankieliset edustajat estivät kaupan.


title: Sabena

text: Vuonna 1993 Air France osti paljon Sabenan osakkeita, mutta se myi ne pian. Vuonna 1995 puolestaan Sveitsin kansallinen lentoyhtiö Swissair osti 49 prosenttia Sabenasta, jolloin siitä tuli Sabenan toinen omistaja. Swissair teki Sabenan sisällä uudelleenjärjestelyjä kannattavuuden parantamiseksi. Muun muassa reitit Newarkiin, Montrealiin ja São Pauloon lakkautettiin. Toimenpiteistä huolimatta Sabena kannatti huonosti. Viimeinen niitti oli syyskuun 11. päivän iskut New Yorkissa, minkä vuoksi koko ala ajatui ahdinkoon. Lennot Yhdysvaltoihin, Afrikkaan ja Aasiaan aiheuttivat tuntuvia tappioita.


title: Sabena

text: Swissair pumppasi Sabenaan suuria summia, mutta sijoituksista huolimatta yhtiö ajautui vuosituhannen vaihteessa vakaviin vaikeuksiin. Vaikeudet vaivasivat emoyhtiö Swissairiakin, joka haettiin konkurssiin vuonna 2001. Sabenan kohtalo alkoi vaikuttaa sinetöidyltä. Lokakuussa pankit ja luottolaitokset sulkivat rahahanat. Sabena jatkoi lentojaan sopimusten kariutumisesta huolimatta. 6. marraskuuta Sabena julistettiin maksukyvyttömäksi. Norsunluurannikolta Beninin kautta saapunut Airbus A340-300, rekisteriltään OO-SCZ, laskeutui Brysseliin 7. marraskuuta 2001 jääden yhtiön viimeiseksi lennoksi. Silloinen johtoryhmän puheenjohtaja Fred Chaffart julisti yrityksen 8. marraskuuta konkurssiin.


title: Sabena

text: Belgian parlamentti ryhtyi siivoamaan Sabenan konkurssia loppuvuodesta 2001. Myös Swissairin osuutta Sabenan taloudelliseen tilanteeseen alettiin selvittää. Konkurssin syyt olivat hyvin monitahoisia. Eräs merkittävimmistä syistä oli Swissairin luistaminen sopimusvelvoitteista, sillä se ei vastoin sopimusta rahoittanut Sabenaa riittävästi. Tähän vaikutti Swissairin oma heikko taloudellinen tila. Niin kutsutun ´´hotellisopimuksen´´ mukaan Swissair sitoutui sijoittamaan Sabenaan 258 miljoonaa euroa. Sopimuksen somivat Belgian pääministeri Guy Verhofstadt ja Swissairin johtaja Mario Corti. Sopimus jäi toteutumatta, mikä aiheutti Sabenalle akuutin rahoituspulan. Myös Sabenan ylioptimistinen sopimus Airbusin kanssa 34 uudesta matkustajakoneesta kävi yhtiölle liian kalliiksi ja johti osaltaan maksukyvyn pettämiseen. Osaa koneista ei ehditty koskaan toimittamaan.


title: Sabena

text: Vuonna 2006 parlamentti haastoi Swissairin hallituksen oikeuteen. Oikeudenkäynti päättyi Swissairin entisen hallituksen tappioon. Seuraavana keväänä uutisohjelma Terzake väitti, että useat hallituksen jäsenet olivat saaneet laittomia maksusuorituksia Sabenan bermudalaisen tytäryhtiön kautta. Paul Reutlingerin aloitettua toimitusjohtajana maksut loppuivat. Näyttöä asiasta ei ole. Konkurssia setvittäessä syyllistä haettiin myös hallituksesta. Valtio-omisteisten yhtiöiden ohjauksesta vastannut ministeri Rik Daems sai kritiikkiä välinpitämättömyydestään ja asioiden huonosta hoitamisesta.


title: Sabena

text: Sabenan tytäryhtiö Delta Air Transport myytiin sijoittajaryhmälle, joka muodosti siitä SN Brussels Airlinesin. Yhtiöstä tuli myöhemmin Belgian nykyinen kansallinen lentoyhtiö, Brussels Airlines.


title: Lilla Teatern

text: Lilla Teatern on helsinkiläinen, pääosin ruotsinkielinen teatteri, joka vuodesta 2005 on osa Helsingin kaupunginteatteria, mutta joka aiemmin toimi itsenäisenä ammattiteatterina.


title: Lilla Teatern

text:
Lilla Teaternin perustivat vuonna 1940 näyttelijät Eja ja Oscar Tengström. Teatterin pitkäaikainen omistaja oli Vivica Bandler (von Frenckell) vuosina 1955–1967, jonka jälkeen teatterin omistivat ja sitä johtivat Lasse Pöysti ja Birgitta Ulfsson vuoteen 1974. Asko Sarkola oli seuraava pitkäaikainen johtaja. Vapaan Lillanin viimeiseksi taiteelliseksi johtajaksi jäi Laura Jäntti.
Alkuaikoina teatteri toimi pikkuruisessa takahuoneessa ruotsinkielisen kauppakillan tiloissa sisäpihalla Kasarmikadulla. Näytelmävalikoima keskittyi enimmäkseen hupipuoleen, mutta nuorilla näyttelijöillä oli raikas ote ja usein odottamattomia ideoita, joten menestys oli turvattu. Bandlerin johdolla mukaan tuli myös vakavampaa, taiteellisesti korkeatasoista tuotantoa. Vuonna 1962 teatteri sai uudet, sille itselleen räätälöidyt tilat Tekniska Föreningenin (TFiF:n) uudessa talossa Yrjönkadun ja Eerikinkadun kulmassa.


title: Lilla Teatern

text: Menestyksen runkona olivat muutaman vuoden välein esitetyt Benedict Zilliacuksen kirjoitamat ajankohtaiset revyyt, jotka sopivan pisteliäästi esittivät ajankohtaiset ja menneet tapahtumat Suomenmaassa pehmentävä pilke silmänkulmassa. Revyitä vauhdittivat pitkäaikaisen talomuusikon, Erna Tauron säveltämät ja pianolla soittamat sävelmät ja laulelmat. Samaan aikaan vanhoissa tiloissa, nimellä "Pikku-lillan", esitettiin vakavampaa aineistoa "kapeammalle" yleisölle. Pyrittiin myös esittämään mahdollisimman paljon uusia suomenruotsalaisia näytelmiä ja käännöksiä suomen kielestä. Vakituiseen henkilöstöön kuului monia kaksikielisiä näyttelijöitä kuten Lasse Pöysti, Elina Salo ja Asko Sarkola, joten samojen näytelmien esittäminen myös suomeksi ei ollut vaikeaa. Teatteriin tuli myös alkujaan suomenkielisiä näyttelijöitä näyttelemään ruotsiksi, mm. Ritva Valkama ja Sinikka Sokka. Kaisa Korhonen oli jonkin aikaa mukana teatterin johdossa, minkä jälkeen tuli perinteeksi esittää ohjelmistoa molemmilla kielellä.


title: Lilla Teatern

text: Lilla Teaternin taloudellinen tulevaisuus ratkaistiin liittämällä se Helsingin Kaupunginteatteriin elokuussa 2005. Teatterin johtajana on sittemmin toiminut Pekka Strang. Vuoden 2014 alusta uudeksi taiteelliseksi johtajaksi on nimitetty Raila Leppäkoski.


title: Santa Park

text: SantaPark on Rovaniemellä napapiirillä sijaitseva matkailu- ja käyntikohde, jota markkinoidaan Joulupukin kotiluolana. Se avattiin 28. marraskuuta vuonna 1998.


title: Santa Park

text: SantaPark sijaitsee nelostien varrella muutaman kilometrin päässä Rovaniemen lentoasemasta luolassa, joka on louhittu Syväsenvaaran peruskallioon. Rovaniemen keskustasta SantaParkiin kulkee bussiyhteys.


title: Santa Park

text: Joulupukin omana kotiluolana tunnettu kokoperheen kohde on avoinna kesäisin noin kesäkuun puolivälistä elokuun alkupuolelle ja joulusesongilla marraskuusta tammikuun ensimmäisiin viikkoihin saakka. Vierailijat voivat tavata Joulupukin hänen omassa työhuoneessaan, sekä ottaa hänen kanssaan valokuvia veloituksetta. Tämän lisäksi Santaparkissa on mahdollisuus koristella pipareita Piparimuorin Piparilassa, tavata Jääprinsessan Jäägalleriassa, askarrella joulukoristeita Puuhariihessä ja valmistua Tonttukoulusta. Voit myös alittaa Napapiirin ainoana paikkana maailmassa. Satujunassa pääsee tutustumaan neljään vuodenaikaan.


title: Santa Park

text: Kävijöitä palvelevat Lelu-, Lappi- ja Joulukaupat, SantaParkin Postitoimisto, Jääbaari, Karkkibaari sekä Kota-kahvila. SantaParkin päälavalla nähdään noin kolme kertaa päivässä Jouluntaika-show. SantaPark on osa SantaPark Arctic Worldia, jonka brändi perheeseen kuuluvat myös Santa Claus Secret Forest - Joulukka, Arctic Forest Spa - Metsäkyly, Lapland Luxury, Arctic TreeHouse Hotel ja Rakas Restaurant & Bar.


title: Santa Park

text:
Puiston toiminta käynnistyi englantilaisen Santaworld Ltd:n suunnitelmien pohjalta. Toiminta-ajatuksena oli huvipuistotoiminta. Puiston rakennuskustannukset olivat noin 6,7 miljoonaa euroa. Omistajia olivat puiston alkuaikoina Finnair, MTV, Sampo, Lasten Päivän Säätiö ja Posti. Mukana oli myös kauppa- ja teollisuusministeriö.
Puisto ei alkuaikoina saavuttanut liiketoiminnallisia tavoitteitaan ja erityisesti Suomessa arvosteltiin sen epäaitoutta.


title: Santa Park

text: Alkuperäisen toimintamallin ajauduttua vaikeuksiin puiston konseptia uudistettiin ja SantaParkista tehtiin Joulupukin kotiluola, jossa panostettiin jouluteemaan, luontoon ja lumeen. Pääomistajaksi tuli Rovaniemen maalaiskunta ja kuntaliitoksen jälkeen Rovaniemen kaupunki.


title: Santa Park

text: 24. maaliskuuta 2009 Santa Park Oy:n osakkeet myytiin Santa's Holding-yhtiölle. Yhtiön takana ja SantaParkin suurimpana omistajana on elämysmatkailuun erikoistunut yrittäjäpariskunta Ilkka Länkinen ja Katja Ikäheimo-Länkinen. Muita omistajia ovat Lappset Group Oy. Entisiä omistajia ovat Eero Sarin, Lasten Päivän Säätiö, Sampo Oyj, Tapsan Tapuli Oy, TeliaSonera Finland Oyj, MTV Oy sekä Lapin Kansa Oy. Uudet omistajat Ilkka Länkinen ja Katja Ikäheimo-Länkinen ilmoittivat panostavansa myyntiin, markkinointiin ja toiminnan tehostamiseen ja nostavansa liikevaihtoa puoli miljoonaa euroa kahteen miljoonaan euroon.


title: Polyetyleenitereftalaatti

text: Polyetyleenitereftalaatti tai polyeteenitereftalaatti eli PET on muovi, jota käytetään erityisesti pakkausteollisuudessa. Muiden muassa virvoitusjuomapullot ja uuninkestävät muovivuoat on usein tehty PET:sta.


title: Polyetyleenitereftalaatti

text: PET:ia saa sekä kiteisenä että amorfisena. Ominaisuuksiltaan kiteinen ja amorfinen PET eroavat toisistaan hyvin paljon. Vaikka PET itsessään kestää korkeita lämpötiloja (250-260 °C), ei uuniin voi laittaa polyeteenitereftalaatin amorfista muotoa, vaan kaikki uunisovellukset tehdään kiteisestä PET:sta.


title: Polyetyleenitereftalaatti

text: Fleece-kankaat kudotaan PET-kuiduista, joita voidaan tehdä muun muassa kierrätetystä virvoitusjuomapullojätteestä.


title: Polyetyleenitereftalaatti

text: Polyetyleenitereftalaatin hitsaukseen soveltuu erityisesti kitkahitsaus ja ultraäänihitsaus. PET on kestomuovi eli termoplastinen muovi. PET valmistetaan polykondensaatiolla, tärkeimmät raaka-aineet ovat tereftaalidihapon dimetyyliesteri, tereftaalihappo sekä eteeniglykoli.


title: Polyetyleenitereftalaatti

text: Polyetyleenitereftalaatin kemiallinen kaava on (CHO) ja CAS-numero 25038-59-9.


title: Peippola (Kotka)

text: Peippola on kylä Kotkassa. Se sijaitsee Kotkan keskustaajaman pohjoispuolella seututien 357 varrella. Asukasluku on 522 (31.12.2012). Peippola kuului Kymin kuntaan vuoteen 1976 saakka.


title: Peippola (Kotka)

text: Peippola on pääosin toisen maailmansodan jälkeen rakennettua omakotitaloaluetta. Kylän kautta on tieyhteys Kymin lentokentälle.


title: Walter Houser Brattain

text: Walter Houser Brattain (10. helmikuuta 1902 – 13. lokakuuta 1987) oli yhdysvaltalainen fyysikko, joka työskenteli Bell Telephone Laboratoryssa. Hän kehitti transistorin yhdessä John Bardeenin kanssa. Hän sai 1956 Nobelin fysiikanpalkinnon yhdessä William B. Shockleyn ja John Bardeenin kanssa transistorin keksimisestä ja tutkimisesta.


title: Haistilan rautatieasema

text: Haistilan rautatieasema oli Haistilan kylässä sijainnut rautatieasema rataosalla , Nakkilan ja Friitalan välissä Ulvilan silloisessa pitäjässä. Haistilan pysäkki avattiin radan valmistumisen yhteydessä 1895. Asemaksi se laajennettiin vuonna 1900. Haistilan rautatieasema palveli lähinnä tavaraliikennettä ja Haistilan kylää. Lisäksi sen alaisuudessa toimi Friitalan seisake.


title: Haistilan rautatieasema

text: Haistilan aseman merkitys rautatiehistoriassa on lähinnä sen toiminnassa radan alkuaikoina. Haistilan kohdalla rata kulkee noin sadan metrin päässä Kokemäenjoesta, välittömästi aseman yläpuolella se muuttuu purjehduskelvottomaksi Ruskilan kosken vuoksi. Ennen Mäntyluodon satamaan vievän radan valmistumista suurin osa sinne kulkeneesta rahdista siirrettiin junista jokilotjiin Haistilan asemalla. Ratapihan länsiosasta johti pistoraide jokirantaan.


title: Haistilan rautatieasema

text: Mäntyluodon radan valmistuttua vuonna 1900 Haistilan aseman merkitys väheni. Asema aleni lopulta miehittämättömäksi seisakkeeksi vuonna 1954. Tavaraliikenne asemalta lopetettiin vuonna 1956. Vaihteet ja pistoraiteet purettiin vielä samana vuonna. Lopullisesti Haistilan asema lakkautettiin vuonna 1973, kun henkilöliikenne lopetettiin.


title: Haistilan rautatieasema

text: Asemarakennus on edelleen paikallaan. Se muutettiin asunnoiksi jo vuonna 1962.


title: Ulvilan rautatieasema

text: Ulvilan rautatieasema sijaitsi -radalla Ulvilan keskustaajamassa Friitalassa. Asema aloitti toimintansa seisakkeena, mutta se laajennettiin myöhemmin rautatieasemaksi. Teollisuusyritysten ja hyvien liikenneyhteyksien ansiosta Friitalasta kehittyi Ulvilan suurin taajama. 1. kesäkuuta 1932 asti aseman nimi oli "Friitalan rautatieasema". Ulvilan rautatieasema palveli lähinnä ympäröivän kylän henkilöliikennettä. Liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1970, tavaraliikenne lopetettiin vuonna 1974, henkilöliikenne vuonna 1983 ja koko liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1984. Tilausjunia paikalla pysähtyi satunnaisesti vielä 1990-luvulla.


title: Ulvilan rautatieasema

text: Asemalta rakennettiin 1930-luvulla teollisuusraide Friitala Oy:n tehtaalle. Teollisuusraide purettiin tehtaan toiminnan supistuttua 1990-luvulla. Suojeltavaksi määrätty huonokuntoinen asemarakennus paloi vuonna 2003. Rakennuksen oli suunnitellut arkkitehti Thure Hellström ja se oli siirretty paikalle Kontiolahden Jakokoskelta Joensuu–Kontiomäki-radan varrelta vuonna 1932. Nykyään asemasta on jäljellä asemapäällikön talo ja laiturin jäännökset.


title: Servo

text: Servo on asemointiin tarkoitettu toimilaitteen ohjauspiiri, jossa on takaisinkytkentä asema-anturiin. Mitä kauempana servo-ohjattu laite on tavoiteasemasta, sitä suuremmalla voimalla se pyrkii siihen. Servo-ohjattuja toimilaitteita voidaan toteuttaa pneumaattisesti, hydraulisesti ja sähköisesti. Hydraulisia servoventtiilejä käytetään liikkuvissa työkoneissa. Sähköiset servot ovat tyypillisiä työstökoneissa, teollisuusroboteissa, muissa roboteissa ja radio-ohjatuissa laitteissa. Servokytkentä on eräänlainen voiman vahvistin, joka mahdollistaa sen, että kevyellä ohjaussauvan liikkeellä pystytään ohjaamaan esimerkiksi kaivinkoneen kauhaa tai saadaan ohjaustehostin toimimaan.


title: Servo

text: Servomoottorissa on itse moottorin kanssa samaan pakettiin sijoitettu yleensä pulssityyppinen anturi akselin kulman mittaamiseksi ja pyörimiskertojen laskemiseksi.


title: Servo

text: Servomoottoria ohjataan elektronisen servo-ohjaimen avulla. Servo-ohjain ohjaa servomoottoria vastaanottamalla servomoottorin asematiedon ja vertaamalla sitä haluttuun asematietoon. Tämän tiedon perusteella se ohjaa servomoottorin pyörimistä.


title: Servo

text: Servomoottoreita on monilla periaatteilla toimivia: mm. DC-servomoottori, harjaton DC-servomoottori ja AC-servomoottori.


title: Servo

text: Servomoottoreita käytetään liikkeenohjaimissa monissa tarkkuutta vaativissa kohteissa, kuten NC-työstökoneiden akseleissa, autojen ohjaustehostimissa ja vakionopeudensäätimissä, lentokoneiden fly-by-wire -ohjausjärjestelmissä, radio-ohjattavissa laitteissa yms.


title: Tyrannus

text: Tyrannus, oikealta nimeltään Romulus Augustus) on Marvel-kustantamon luoma superroisto. Tyrannus perustuu Rooman valtakunnan viimeiseen keisariin, Romulus Augustukseen. Hahmo esiintyi ensi kerran "Incredible Hulk"-lehden numerossa #5 (tammikuu 1963). Tyrannuksen loivat Stan Lee ja Jack Kirby, oletettavasti vastapariksi toiselle maanalaiselle hallitsijalle, Myyrämiehelle.


title: Tyrannus

text: Suomessa Tyrannus esiintyi ensimmäisen kerran "Vihreä Mies Hulk"-lehden numerossa 12 (1982).


title: Tyrannus

text: Tyrannus on todellisuudessa Rooman valtakunnan viimeinen keisari, Romulus Augustus, joka valtakuntansa menetettyään pakeni Englantiin. Täällä hän yritti suistaa Kuningas Arthurin valtaistuimeltaan, mutta Musta Ritari teki hänen ilkeät suunnitelmansa tyhjiksi. Merlin karkottikin Tyrannuksen syvälle maan uumeniin, jossa raivostunut Tyrannus vannoo palaavansa.


title: Tyrannus

text: Hän löytääkin maan alta moloidien rinnakkaisrodun, tyrannoidit, joita alkaa pitää alaisinaan. Tyrannoidit näyttävät hänelle maanalaisen maailman aarteita, mukaan lukien Nuoruuden lähteen ja deviaanien jälkeensä jättämää aseistusta ja varusteita. Käyttäen uusia orjiaan ja laitteita apunaan Tyrannus alkaa valmistella maailman valloitusta.


title: Tyrannus

text: Myöhemmin hän vakoilee deviaanien kristallipallolla Betty Rossia ja yrittää käyttää tämän rakkautta Bruce Banneriin (alias Hulk) hyväkseen. Hulkiksi muuntautunut Banner kuitenkin tuhoaa Tyrannuksen suunnitelmat ja tämän viha kohdistuukin Merlinin sijasta Hulkiin.


title: Tyrannus

text: Myöhemmin Tyrannus taistelee Ryhmä-X:ää vastaan, mutta häviää taistelun yhdessä Myyrämiehen kanssa. Tyrannus päättääkin keskittää toimenpiteensä Hulkiin ja lähettää voimakkaimman alaisensa, pelätyn Mogolin hankkimaan Hulkin luottamus ja ystävyys. Mogol onnistuukin ja Hulk (muistamatta mitään Tyrannuksesta) palvelee uutta johtajaansa innokkaasti.


title: Tyrannus

text: Lopulta Tyrannus marssittaa armeijansa Myyrämiestä vastaan ja taistelun tiimellyksessä Hulk saa selville, että Mogol onkin robotti. Raivostunut Hulk tuhoaa vastustelemattoman Mogolin sekä Myyrämiehen ja Tyrannuksen armeijat ynnä kaupungit.


title: Tyrannus

text: Myöhemmin Tyrannus taistelee Ihmenelosia vastaan, mutta joutuu pakenemaan raketillaan. Raketti tekee pakkolaskun ja Tyrannus haavoittuu miltei kuolettavasti. Tyrannoidit hoitavat isäntänsä kuntoon Nuoruuden lähteessä, mutta Tyrannus toteaakin edelleen vanhenevansa. Hän etsii ratkaisua ongelmaansa ja löytää tiedon Eldorado kultakaupungissa sijaitsevasta Pyhästä liekistä, jonka avulla Tyrannus voisi palauttaa nuoruutensa. Vaellettuaan Eldoradoon Tyrannus juonii Pyhälle liekille ihmisuhreja ja saa viimeisen uhrinsa Hulkin laitteeseen. Palattuaan voimiinsa Tyrannus taistelee Kultakuoriaista vastaan, jonka lopulta onnistuu vapauttaa Tyrannuksen vangitsema Hulk. Lopulta Tyrannus imee itseensä Pyhän liekin valtavat voimat, mutta lopulta Hulk onnistuu yhdessä Kultakuoriaisen kanssa saattamaan liekkimäiseksi hirviöksi muuttunut Tyrannus avaruuteen.


title: Tyrannus

text: Myöhemmin Tyrannus on monesti iskenyt yhteen niin Hämähäkkimiehen, Aaveajajan, Hulkin kuin Myyrämiehenkin kanssa. Hänen viimeisin suunnitelmansa oli imeä Hulkin voimat itseensä, mutta tämä epäonnistui Hulkin kasvattaessa voimiaan tuttuun tyyliinsä: "Mitä vihaisempi Hulk on, sitä voimakkaampi!"


title: Tyrannus

text: Tyrannuksen nykyisistä vaiheista ei ole tietoa, mutta hän luultavasti jatkaa maanalaisen valtakuntansa ja tyrannoidiensa hallitsemista.


title: Tyrannus

text: Tyrannuksella ei ole supervoimia, mutta hän käyttää taisteluissaan laajaa aseistusta, jonka deviaanit jättivät jälkeensä. Nämä korkeateknologiset saavutukset sisältävät robotteja, ajoneuvoja ja voimakkaita aseita. Tyrannus piti erään kerran hallussaan Eldoradon Pyhää liekkiä, jolla hän kykeni luomaan voimakenttiä ja voimakkaita mentaalisia iskuja.


title: Tyrannus

text: Tyrannus on myös kuolematon, kiitos Nuoruuden lähteen, josta hän säännöllisesti juo.


title: Tyrannus

text: Moloidit ovat deviaanien luomia olentoja. Maanalaisen maailman olennoista moloidit ovat heikoimpia mutta niiden määrä kompensoi voiman puutteen. Deviaanit eivät kuitenkaan pitäneet mentaalisesti ja fyysisesti rajoittuneista luomuksistaan ja yrittivät tuhota kaikki moloidit. Moloidit jäivät kuitenkin henkiin ja myöhemmin niistä erosi toinen rotu, tyrannoidit. Moloidien palvellessa herraansa Myyrämiestä, ovat tyrannoidit uskollisia Tyrannukselle.


title: Tyrannus

text: Taistelussa Novaa vastaan oikea Tyrannus oli edelleen Eldoradossa. Hän oli ottanut mentaalisesti valtaansa yhden tyrannoideistaan ja muokannut tästä oman kuvansa. Koska välimatka oli pitkä ja tyrannoidit ovat typeriä olentoja, luomuksen hallinta vaikeutui siinä määrin, että Nova voitti Tyrannuksen helposti. Myöhemmin tyrannoditi tuhosivat isäntänsä kopion.


title: Petsamon piiri

text: Petsamon piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä, Norjan rajalla. Piiri rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, luoteessa Norjaan, lounaassa Suomen Inariin sekä etelässä ja idässä Murmanskin alueen Kuolan piiriin.


title: Petsamon piiri

text: Petsamon piirin kuuluu kolme kaupunkikuntaa, joiden keskukset ovat Zapoljarnyin kaupunki sekä Petsamon ja Nikkelin kaupunkityyppiset taajamat, sekä yksi maalaiskunta. Piirin hallitokeskus on Nikel. Vuonna 2010 piirissä asui 38 920 asukasta.


title: Petsamon piiri

text: Petsamon piiri sijaitsee pääosin Suomen 1940 ja 1944 Neuvostoliitolle luovuttamilla Petsamon kunnan alueilla. Kuitenkin piirin läntisin kohta, 1947 liitetty Jäniskosken–Niskakosken alue oli Suomeen kuuluessaan osa Inarin kuntaa. Titovkan rautatieaseman alue siirtyi Poljarnyin piiristä Petsamon piiriin 1959. Kun seuraavana vuonna lakkautettiin Poljarnyin piiri, siihen kuulunut Vaalesjoen länsipuolinen alue (lukuun ottamatta Vanhan Vaalesjoen asutuspaikkaa) mukanaan Keskisaarento ja Kalastajasaarento liitettiin Petsamon piiriin. Linjan Akmenjaur-Kontospää (Suomen raja) eteläpuolinen alue eli Svetlyin asutuspaikka siirrettiin Petsamon piirin Nikkelin kaupunkitaajamasta Kuolan piirin Ylä-Tuuloman kaupunkitaajamaan 1984.


title: Petsamon piiri

text: Yhteensä 13 131 asukasta (2010).Yhteensä 7 418 asukasta (2010).


title: Petsamon piiri

text: Yhteensä 2 546 asukasta (2010).


title: Marjukka Riihimäki

text: Riitta Marjukka Riihimäki (o.s. Hartikainen; s. 2. marraskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen kuoronjohtaja. Hän on toiminut vuonna 1984 perustetun Philomelan ja vuonna 1991 perustetun Grex Musicus -kuoron taiteellisena johtajana kuorojen perustamisesta lähtien. Lisäksi hän johtaa Klemetti-Opiston Naiskuoroa.


title: Marjukka Riihimäki

text: Marjukka Riihimäen puoliso on kuoronjohtaja Ilmo Riihimäki.


title: Marjukka Riihimäki

text: Marjukka Riihimäelle on myönnetty Klemetti-palkinto vuonna 1993, Linnankoski-mitali vuonna 2003 ja Kekrinpäivän tunnustuspalkinto vuonna 2005. Suomen Kuoronjohtajayhdistys ry on valinnut Marjukka Riihimäen "Vuoden kuoronjohtajaksi" vuonna 2006. Tasavallan Presidentti Tarja Halonen antoi Riihimäelle musiikkineuvoksen arvonimen marraskuussa 2009. Vuonna 2014 Marjukka Riihimäki sai Helsinki-mitalin.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Godzilla () on Ishirō Hondan ohjaama japanilainen tieteis- ja kauhuelokuva vuodelta 1954. "Godzilla" oli ensimmäisiä Japanissa tuotetuista jättiläishirviö- eli daikaijū-elokuvista. Sen menestys poiki lukuisia jatko-osia ja teki japanilaisista hirviöelokuvista vientivaltin.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: "Godzilla" on syvällinen ja synkkä vertauskuva Japaniin pudotettujen atomipommien seurauksista ja perinnöstä. Siitä on myös olemassa yhdysvaltalainen versio.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Nankai-laivayhtiön kalastusalus Eikō-Maru on merellä, kun yhtäkkiä vedestä nouseva kirkas säde upottaa sen. Pelastusalus Bingo-Maru lähetetään onnettomuuspaikalle, mutta se kokee saman kohtalon. Kolmas paikalle saapuva alus löytää muutamia eloonjääneitä, mutta myös se haaksirikkoutuu.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Sillä välin Odo-saaren kalastajat ihmettelevät huonoa pyyntionneaan. Vanha mies arvelee, että heikon saaliin aiheuttaja on Godzilla — meressä asuva hirviömäinen dinosaurus, joka perimätiedon mukaan nousi rantaan saalistamaan ihmisiä, mikäli meressä ei ollut riittävästi kaloja. Saarelle saapuu toimittajia todistamaan paikallisten järjestämää rituaalia, jonka tarkoituksena on lepytellä Godzillaa. Rituaalista huolimatta illalla nousee myrsky, jonka aikana jättimäinen hirviö hyökkää kylään kylväen tuhoa ja kuolemaa.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Seuraavana päivänä tapahtuman todistajia kuullaan Tokion parlamenttitalolla. Paleontologi Kyohei Yamanen ehdotuksesta Odo-saarelle päätetään lähettää tutkimusryhmä hänen johdollaan. Saarelle tultuaan Yamane löytää sieltä jättimäisiä, radioaktiivisia jalanjälkiä sekä trilobiitin. Äkkiä kylän hälytyskello alkaa soida, ja kaikki juoksevat kukkulalle. Kun dinosaurusta muistuttava valtaisa hirviö kohottaa karjuen päätään kukkulan takaa, ihmiset pakenevat kauhuissaan. Hirviö vetäytyy takaisin mereen.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Yamane päättelee, että hirviö on Tyynessämeressä miljoonia vuosia elänyt relikti, joka on lähtenyt liikkeelle merenpohjan jurakautisesta kerrostumasta ydinkokeiden häirittyä sen rauhaa. Hän nimeää olennon Godzillaksi saarelaisten myytin mukaan. Yamanen esiteltyä löytönsä parlamentille salissa puhkeaa ilmiriita siitä pitäisikö tieto Godzillasta ja sen alkuperästä julkistaa: osa paikallaolijoista on sitä mieltä, että tiedon julkistamisesta seuraisi levottomuuksia, kun taas toiset uskovat, että ihmisille täytyy kertoa totuus sen karkeudesta huolimatta.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Laivasto lähetetään torjumaan Godzillaa syvyyspommien avulla. Eläintieteilijänä Yamane on tästä syvästi pahoillaan, sillä hänen mielestään Godzilla olisi arvokas tutkimuskohde. Torjuntayrityksistä huolimatta Godzilla ilmestyy illalla Tokionlahteen, jossa ristelijän matkustajat näkevät sen. Seuraavana päivänä viranomaiset pyytävät tohtori Yamanelta apua Godzillan tuhoamiseen, mutta Yamane selittää ettei Godzillaa voi tuhota, koska se on selviytynyt vetypommeistakin. Juuri tämän vuoksi Godzillaa tulisi Yamanen mielestä tutkia.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Yamanen Emiko-tytär on Yamanen kollegan, tohtori Daisuke Serizawan kihlattu, mutta Emiko on rakastunut Nankain palveluksessa olevaan luutnantti Hideto Ogataan. Emiko lähtee kertomaan Serizawalle suhteestaan Ogataan, mutta ennen kuin hän ennättää tehdä niin, Serizawa paljastaa hänelle uuden, synkän keksintönsä. Järkyttynyt Emiko lähtee luvattuaan ensin Serizawalle, ettei kerro keksinnöstä kenellekään.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Godzilla palaa illalla Tokionlahteen ja tekee lyhyen mutta tuhoisan hyökkäyksen kaupunkiin. Seuraavana päivänä siviiliväestö evakuoidaan, ja armeija vetää puolustuslinjan rannikolle hätäisesti kyhätyn sähköaidan lähettyville. Illan tullen Godzilla nousee jälleen lahdesta. Se läpäisee helposti sähköaidan, eikä tykistötulikaan vahingoita sitä. Sen sijaan Godzillan suustaan syöksemät säteet aiheuttavat valtavia tuhoja, ja hirviö kulkee halki kaupungin jättäen jälkeensä liekkimeren. Kun Godzilla on palaamassa mereen, hävittäjät käyvät sen kimppuun, mutta niistäkään ei ole vastusta hirviölle, joka sukeltaa takaisin lahteen.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Aamu paljastaa raunioituneen kaupungin, jonka sairaalat ovat täyttyneet loukkaantuneista. Hirviön aiheuttamaa inhimillistä tragediaa todistamaan joutunut Emiko päättää paljastaa Ogatalle Serizawan salaisuuden: Serizawa on happitutkimuksensa yhteydessä tehnyt sattumalta pelottavan keksinnön, jota hän nimittää hapentuhoajaksi. Joutuessaan kontaktiin nesteen kanssa hapentuhoaja hävittää kaiken hapen, tuhoten samalla kaiken elämän tieltään. Serizawan mukaan hapentuhoaja on ydinpommejakin mahtavampi ase, mikä kauhistuttaa häntä itseäänkin. Niinpä hän onkin päättänyt etsiä hapentuhoajalle rauhanomaisen käyttötarkoituksen ennen kuin paljastaa keksintönsä maailmalle.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Ogata ja Emiko pyytävät Serizawaa käyttämään keksintöään Godzillaa vastaan. Serizawa kieltäytyy ja ryntää laboratorioonsa tuhotakseen kaikki tiedot löydöstään. Ogata yrittää estää Serisawaa, ja he käyvät lyhyen nyrkkitappelun, jonka päätteeksi Ogata loukkaantuu lievästi. Emikon hoitaessa haavaa Serizawa pyytää Ogatalta anteeksi ja selittää, että jos hän käyttää keksintöään kerrankin, on vaarana, että se päätyy tuhoavien voimien käsiin; vaikka hän tuhoaisikin muistiinpanonsa, kaava on hänen päässään ja "ihminen on heikko". Televisiossa tyttökuoro laulaa rauhan paluuta rukoilevan laulun, jonka aikana näytetään kuvia Godzillan aiheuttamista tuhoista. Serizawa liikuttuu niin, että muuttaa mielensä ja päättää käyttää hapentuhoajaa Godzillan tappamiseen. Sitä ennen hän kuitenkin tuhoaa loputkin muistiinpanonsa.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Tokion tuhosta järkyttynyt Yamane auttaa laivastoa paikallistamaan Godzillan mereltä. Ogata ja Serizawa laskeutuvat laivalta Tokionlahteen sukelluspukuihin sonnustautuneina. Ogata lähtee kohoamaan takaisin ylös sillä välin kun Serizawa aktivoi hapentuhoajan. Nähtyään, että laite toimii, Serizawa toivottaa Ogatalle ja Emikolle onnellista elämää ja katkaisee köytensä uhraten näin itsensä, jotta hänen kauhistuttava keksintönsä jäisi ikuisesti salaisuudeksi. Godzilla nousee pintaan, karjaisee viimeisen kerran ja vajoaa sitten pohjaan, hajoten lopulta hapentuhoajan vaikutuksesta kokonaan.


title: Godzilla (vuoden 1954 elokuva)

text: Niin Serizawan kuin ainoan tunnetun Godzillankin kuolemaa sureva tohtori Yamane jää aprikoimaan, että mikäli ydinkokeita jatketaan, jonain päivänä kenties syntyy uusi Godzilla.


title: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto

text: Hämeenlinnan kaupunginkirjastoon kuuluvat pääkirjasto sekä Hauhon, Kalvolan, Lammin, Nummen, Rengon ja Tuuloksen lähikirjastot. Lisäksi kirjastolla on kaksi kirjastoautoa, jotka käyvät päiväsaikaan kouluilla ja päiväkodeissa ja iltaisin lähiöissä ja haja-asutusalueilla.


title: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto

text: Kirjasto ylläpitää myös vapaasti muokattavaa tietopankkia Häme-Wikiä ja digitoitua Hämeenlinna-aineistoa sisältävää Lydiaa.


title: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto

text: Kirjasto perustettiin 1. toukokuuta 1861, ja aluksi se toimi Rouvasseuran omistamassa sunnuntaikoulun talossa. Sen jälkeen kirjasto on sijainnut muun muassa vanhassa sotilaskirkossa 1920–1980-luvuilla. Nykyinen pääkirjasto valmistui Lukiokadulle vuonna 1983.


title: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto

text: Nykyisen pääkirjastorakennuksen suunnitteli kaupunginarkkitehti Heikki Aitola. Kirjaston sijoituspaikasta tehtiin alun perin kolme vaihtoehtoista ehdotusta lähinnä suhteessa keskustan liikennejärjestelyihin. Kirjasto päätettiin lopulta sijoittaa Koilliskulman kaupunginosaan Vanajaveden rannan läheisyyteen nykyiselle paikalleen.


title: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto

text: Pääkirjasto peruskorjataan vuosien 2018-2020 välisenä aikana. Kirjasto sulkeutuu peruskorjauksen vuoksi Lukiokadulla 1.9.2018 ja siirtyy remontin ajaksi Wetteri-rakennukseen (Wetterhoffinkatu 2).


title: Ishirō Honda

text: Ishirō Honda (, 7. toukokuuta 1911, Yamagatan prefektuuri – 28. helmikuuta 1993) oli japanilainen elokuvaohjaaja.


title: Matti Johannes Koivu

text: Matti Johannes Koivu (s. 1981)on suomalainen Hämeenlinnasta kotoisin oleva muusikko. Hän julkaisi ensimmäisen soololevynsä vuonna 2006. Sitä ennen hän on laulanut Ultramariini-yhtyeessä. Vuoden 2012 keväällä Koivu on kierrellyt esiintymässä Egotripin jäsenen Knipin kanssa. Parivaljakkoa kutsutaan nimellä Koivu ja Tähti. Koivun musiikissa on kuultavissa vaikutteita muun muassa folkista ja beatmusiikista.


title: Matti Johannes Koivu

text: Suuren yleisön tietoon Koivu tuli cover-versioista, joita hän teki Irwin Goodmanin esittämistä kappaleista.


title: Matti Johannes Koivu

text: Oman soolotuotannon lisäksi Matti Johannes Koivu on tehnyt kappaleita myös muille artisteille kuten Lassi Valtoselle ja Juha Metsäperälle.


title: Härdelli

text: Härdelli oli 1990-luvulla entisen Radiomafian ohjelma, jota juonsivat Pertti Salovaara sekä Kari Kaivola. Suuremman suosion myötä 1990-luvulla ohjelmaa lähetettiin perjantai-iltaisin kello 19.00 alkaen.


title: Härdelli

text: Ohjelmassa soitettiin suurimmaksi osaksi sen ajan listoilla olevaa musiikkia (esimerkiksi eurodancea) ja välissä oli Salovaaran ja Kaivolan huumorillisia spiikkauksia.


title: Härdelli

text: Radio-ohjelmasta julkaistiin kolme kokoelma-CD:tä, joista ainakin kaksi ensimmäistä myös c-kasetteina, jotka sisälsivät sen ajan hittilistoilla olevia musiikkikappaleita sekä sketsejä.


title: Korsholman linna

text:
Korsholman linna rakennettiin 1300-luvun puolivälin jälkeen Mustasaareen (nyk. Vaasaan). Linna mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1384 Bo Joninpojan testamentissa nimellä "Krytzeborg".
Linna rakennettiin alkujaan pienelle saarelle, jota korotettiin soralla ja kivillä. Noin puolen hehtaarin kokoista tasannetta ympäröi kaksi vallia ja veden täyttämä vallihauta. Kummankin vallin päällä oli ilmeisesti hirsinen paaluvarustus. Varsinaisen linnan rakennusmateriaali on kuitenkin tuntematon. C.J. Cardbergin mukaan on todennäköisintä, että kyseessä oli ns. puulinna; tähän viittaa hänen mielestään mm. vuodelta 1398 on säilynyt teksti, jossa Krytzeborgin linnasta puhuttaessa ei käytetä ruotsinkielistä ilmaisua "hus". Hus-sanaa käytettiin joissain yhteyksissä keskiajalla kivirakennuksista puhuttaessa. Myös vuodelta 1557 ja 1564 säilyneet tilikirjat mainitsevat ainoastaan hirsisiä rakennuksia; ainoat tuolloin muuratut osat linnassa olivat uunit ja savupiiput.


title: Korsholman linna

text: Keskiajalla linna oli läänitetty useille aatelisille. Tunnetuimpia heistä on Sten Sture vanhempi. Linna raunioitui vuosisatojen kuluessa täysin. Vuonna 1748 linnan vallien päälle rakennettiin maaherran uusi virka-asunto, jonka rakennustöiden yhteydessä keskiaikaisen linnan yksityiskohdat hävitettiin. Vuonna 1851 samalle paikalle ryhdyttiin rakentamaan jälleen uutta virka-asuntoa (joka vuotta myöhemmin paloi Vaasan palossa). Rakennustöiden aluksi linnan kumpua madallettiin useita metrejä, minkä seurauksena keskiaikaiset kulttuurikerrokset katosivat lopullisesti. Linnan paikalla on tätä nykyä enää muistomerkki vuodelta 1894.


title: Sven Nykvist

text: Sven Nykvist (3. joulukuuta 1922 Moheda, Ruotsi – 20. syyskuuta 2006 Ruotsi) oli kaksi Oscar-palkintoa saanut ruotsalainen elokuvaaja, joka tunnetaan etenkin ohjaaja Ingmar Bergmanin hovikuvaajana.


title: Sven Nykvist

text: Nykvistin ura kesti vuodesta 1945 vuoteen 1998, jolloin hän sai afasiadiagnoosin. Hän työskenteli paitsi Bergmanin myös Woody Allenin, Andrei Tarkovskin, Philip Kaufmanin, Nora Ephronin ja Lasse Hallströmin kanssa. Nykvistiä pidetään yhtenä kaikkien aikojen merkittävimmistä kuvaajista. Hän ohjasi myös itse muutaman elokuvan.


title: Sven Nykvist

text: Nykvist on kirjoittanut omaelämäkerran "Vördnad för ljuset – om film och människor" (Albert Bonnier, 1997).


title: Sven Nykvist

text: Nykvistin poika Carl-Gustav Nykvist on myös elokuvantekijä.Nykvistin kuvaamia elokuvia:


title: Ainolan rautatieasema

text: Ainolan rautatieasema (, ent. "Kyrölän rautatieasema") on rautatieliikennepaikka Helsinki–Riihimäki-pääradalla Järvenpään Kyrölän kaupunginosassa, joka sijaitsee ratakilometrillä 35 mitattuna Helsingin päärautatieasemalta. Siellä pysähtyvät R-junat kaksi kertaa tunnissa suuntaansa sekä öisin T-junat. Seisakkeen pohjoispuolella on Lustikullan raiteenvaihtopaikka, josta alkaa kolmas raide Järvenpään suuntaan. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Riihimäelle raiteelta 2.


title: Ainolan rautatieasema

text: Aseman nimi muutettiin Kyrölästä Ainolaksi aikataulujen vaihtuessa 1. heinäkuuta 2015 läheisen Jean Sibeliuksen ja hänen puolisonsa Ainon kotitalon Ainolan mukaan Sibeliuksen 150-vuotisjuhlavuoden kunniaksi. Asema sijoittuu henkilöliikenneasemien aakkosjärjestyksessä ensimmäiseksi.


title: Ardatov

text: Ardatov (, mord. Орданьбуе, "Ordan'buje") on kaupunki Alatyrjoen varrella Mordvassa Venäjällä, 114 kilometriä pääkaupungista Saranskista koilliseen. Ardatov on Ardatovin piirin hallinnollinen keskus.


title: Ardatov

text: Asukasluvun kehitys:


title: Ardatov

text: Ardatov mainitaan "Ardatovo" nimisenä kylänä vuonna 1671. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1780.


title: Marja-Liisa Someroja

text: Marja-Liisa Someroja (s. 30. marraskuuta 1946) on suomalainen veteraanimiekkailija, joka on voittanut veteraanien maailmanmestaruuden kalvalla seitsemän kertaa (vuosina 2001, 2002, 2003, 2005, 2007, 2008 ja 2016) sekä floretilla kolme kertaa (vuosina 2002, 2008 ja 2013). Someroja kuului myös Suomen joukkueeseen, joka voitti vuonna 2004 Euroopan mestaruuden.


title: Marja-Liisa Someroja

text: Someroja oli Suomen miekkailuliiton varapuheenjohtaja vuosina 2003–2011, kansainvälisen miekkailuliiton FIEn kurinpitolautakunnan jäsen 2004–2008 sekä pitkäaikainen HFM:n hallituksen jäsen. Olympiadilla 2005–2008 hän oli Suomen Olympiakomitean valtuuskunnan varajäsen. Someroja toimii myös miekkailuvalmentajana ja on suorittanut ammattivalmentajatutkinnon vuonna 2003.


title: Nikunau

text: Nikunau on Kiribatin Gilbertsaariin kuuluva atolli Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee 37 kilometriä Berusta itään.


title: Nikunau

text: Nikunaun pinta-ala on noin 19 km² ja väkiluku oli 1 789 vuonna 2015. Britit saapuivat atollille ensimmäistä kertaa vuonna 1765, kun kommodori John Byron löysi sen.


title: Nikunau

text: Nikunaulla ei ole laguunia.


title: Alfametyylitryptamiini

text: Alfametyylitryptamiini eli AMT tai αMT on synteettinen tryptamiini, joka voidaan luokitella psykedeeliksi, stimulantiksi ja empatogeeniksi. Upjohn-lääketehdas kehitti sen 1960-luvulla alun perin käytettäväksi antidepressanttina. Sitä myytiin Neuvostoliitossa kauppanimellä Indopan 1960-luvulla, jota sai 5 ja 10 milligramman vahvuisena.


title: Alfametyylitryptamiini

text: Alfametyylitryptamiini lisää serotoniinin, noradrenaliinin ja dopamiinin vapautumista. Sen lisäksi se on epäselektiivinen serotoniiniagonisti ja heikko monoamiinioksidaasi-inhibiittori. Monien serotoniinia vapauttavien yhdisteiden tavoin alfametyylitryptamiinin läheisen analogin alfaetyylitryptamiinin on todettu aiheuttavan pitkäkestoista vahinkoa serotonergisiin hermosoluihin suurilla annoksilla.


title: Alfametyylitryptamiini

text: Erowid-sivun mukaan tyypillinen annos on 20-40 mg suun kautta ja vaikutusaika 10-14 tuntia. AMT:n täydet vaikutukset ilmenevät vasta noin 2 tunnin jälkeen annoksen ottamisesta. TiHKAL-kirjan mukaan annostus on 15-30 mg suun kautta, 5-20 mg poltettuna ja kesto 12-16 tuntia.


title: Alfametyylitryptamiini

text: AMT on luokiteltu huumausaineeksi Suomessa.


title: Nonouti

text: Nonouti on atolli Kiribatin Gilbertsaarilla, Tyynellä valtamerellä. Sen pinta-ala on 29,2 km² ja asukasluku oli 2 743 vuonna 2015.


title: Nonouti

text: Nonouti on 35 kilometriä pitkä ja suurimmillaan 15 kilometriä leveä, joten se on Gilbertsaarten kolmanneksi suurin atolli. Se sijaitsee eteläisillä Gilbertsaarilla 38 kilometrin päässä Tabiteueasta.


Evoluutioteorian yhteiskunnalliset vaikutukset ovat olleet merkittäviä.


title: Evoluutioteorian yhteiskunnalliset vaikutukset

text: Usko kehitysoppiin on synnyttänyt itsekkyyttä lietsovia ajatussuuntia kuten sosiaalidarvinismi, jonka mukaan Charles Darwinin (1809 - 1882) esittämien oppien evoluutiosta ja luonnonvalinnasta soveltaminen on kaiken yhteiskuntaelämän perusta.


text: Sosiaalidarvinismin isälle Herbert Spencerille luonto oli osoitus siitä että mitään keskitettyä valtajärjestelmää ei tarvita. Luonto osoittaa että eliöiden oman hyödyn tavoittelusta voidaan ottaa malli, jolla myös yhteiskunta puhkeaa kukoistamaan kauniina ja monipuolisena.


text: Suomalaisista noin 30 prosenttia pitää evoluutioteoriaa vääränä. Suomi poikkeaa muista Pohjoismaista ja länsimaista lukuun ottamatta Yhdysvaltoja, jossa nykytieteen kyseenalaistamien on lisännyt luomisopin suosiota.


text: Darwin-seuran varapuheenjohtaja Virpi Kaukon mukaan evoluutioteoriaa vastustetaan poliittisista syistä, koska sukupuolten ja rotujen välisten biologisten erojen aivojen toiminnassa ja siten henkisissä taipumuksissa luullaan pudottavan pohjan pois ihanteena olevalta tasa-arvolta. Siksi biologiset erot usein kiistetään tai niitä vähätellään. Usein myös ”kelpoisimman eloonjääminen” käsitetään väärin, koska sen arvellaan tarkoittavan suurinta, vahvinta ja väkivaltaisinta vaikka se voi tilanteesta riippuen olla yhtä hyvin varovaisin, älykkäin, yhteistyökykyisin tai onnekkain.


title: Lappo (täsmennyssivu)

text: Lappo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jussi Raittinen ystävineen

text: Jussi Raittinen ystävineen on suomalaisen laulajan Jussi Raittisen studioalbumi.


title: Tel Danin piirtokirjoitus

text: Tel Danin piirtokirjoitus on musta basalttinen kivilevy, jolle on arameaksi kaiverrettu aramealaisen kuninkaan kuvaus tämän voittoisasta sodasta muinaisia heprealaisia vastaan. Kuninkaan on arveltu olleen Damaskoksen kuningas Hasael ja hänen vastustajansa Omrin kuningashuoneen Joram. Säilynyt kirjoitus on katkonainen, sillä levystä on löydetty vain kolme palasta. Löydöt tehtiin Tel Danissa Pohjois-Israelissa: pala A löydettiin vuonna 1993, palat B1 ja B2, jotka kuuluvat yhteen, vuotta myöhemmin. Kirjoitus on ajoitettu 800- tai 700-luvulle eaa.


title: Tel Danin piirtokirjoitus

text: Löytö on merkittävä, koska siinä esiintyy kiistanalainen kirjainyhdistelmä ביתדוד ("bytdwd"), jonka on arveltu viittaavan Daavidin huoneeseen. Jos tämä pitää paikkansa, kyseessä on tähän asti ainoa Raamatun ulkopuolinen historiallinen viittaus kuningas Daavidiin ja siten tärkeä todiste Raamatun historiallisuudesta keskusteltaessa. Oikea lukutapa on kuitenkin kiistanalainen, samoin se, miten palaset pitäisi asettaa toisiinsa nähden.


title: Tel Danin piirtokirjoitus

text: Tekstin rekonstruktio Biranin ja Naveh'n mukaan (puuttuvat tai epäselvät kohdat on merkitty hakasulkeisiin [...]):Piirtokirjoituksen löysi arkeologi Gila Cook Pohjois-Galileassa suoritetuissa kaivauksissa. Kaivausten johtaja Avraham Biran ja asiantuntija Joseph Naveh tulkitsivat käännöksessään kirjainten "bytdwd" tarkoittavan Daavidin huonetta vastaparina edellisen rivin selvästi erottuville sanoille "Israelin kuningas". He esittivät, että piirtokirjoituksessa mainittu Israelin kuningas saattaisi olla Joram (851–845 eaa.), joka Vanhan testamentin mukaan soti Aramin kuningasta Hasaelia vastaan (2. Kun 8:28). Joramin liittolaisena saattoi olla Juudan kuningas Ahasja. Piirtokirjoituksen teksti poikkeaa kuitenkin Vanhan testamentin kuvauksesta: Vanha testamentti kertoo Joramin ja Ahasjan selvinneen sodasta hengissä. Biran ja Naveh tarkastelivat myös muita vaihtoehtoja: Joramin lisäksi kandidaatteja piirtokirjoituksen mainitsemaksi Israelin kuninkaaksi ovat ainakin Baesa, Joahas ja Ahab.


title: Tel Danin piirtokirjoitus

text: Tulkinta Daavid-nimen esiintymisestä piirtokirjoituksessa herätti heti voimakasta kritiikkiä. Tekstilöytöä pidettiin väärennöksenä ja sen ajoitusta virheellisenä. Lisäksi on kiinnitetty huomiota siihen, että sanojen "byt" ja "dwd" välissä ei ole sanaväliä osoittavaa pistettä. Toisaalta tulkinta sai myös kannatusta. Vaihtoehtoisia tulkintoja on esitetty useita: "w" voidaan tulkita myös vokaaliksi, joskin tätä pidetään piirtokirjoituksessa epätavallisena. Sanan "dwd" on katsottu viittaavan paikalliseen jumalaan Dôdiin, jolloin "bytdwd" voisi merkitä Dôdin temppeliä. Tämän jumalan olemassaoloon viitataan mahdollisesti muun muassa Mešan kivessä. Myös tässä teoriassa ongelmana on sananjakajan puuttuminen. Mahdollista on myös se, että "bytdwd" viittaa paikannimeen.