title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Kaudella 1985–1986 Jussit pelasi runkosarjan hyvin, kun se sijoittui sarjataulukossa toiseksi ja jatkosarjan jälkeen oli kolmentena. Pudotuspeleissä joukkue kohtasi heti edelliskauden suomenmestarin Helsingin Hesan. Jussit löylytti Hesan ensin Helsingissä lukemin 3–0, ja sitten kotisalissaan huikean taistelun jälkeen erin 3–2, ja nousi Helsingissä täpärästi sillasta (Hesa johti erissä 2–0) uskomattomaan 3–2-voittoon. Hallitsevan mestarin pudottaminen finaaleista oli niin kova juttu Jusseille, että seinäjokisten passari Jari Mäntylä julisti jussijoukkueen saman tien puukkojunkkareiksi, joilla välillä edetään pelkällä sisulla.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Jussit nousi historiallisesti loppuotteluihin legendaarista Pieksämäen NMKY:tä vastaan. Kahdessa ensimmäisessä osaottelussa joukkueella ei ollut mitään saumaa pieksämäkeläisten kaatamiseen. Kolmaspeli odotti Pieksämäellä ja NMKY:lle oltiin katettu kultamitalit jo valmiiksi. Jussien toiminnanjohtaja astui pukuhuoneeseen ja sanoi joukkuelle että lupaa heille maat, mannut ja männynkävyt jos sarja ei mene vielä poikki. Hän herätteli joukkuetta vielä niin että nimitti itsensä Jussien huoltajaksi ennen peliä ja istui penkillä läpi ottelun. Hänen herättely ei mennyt hukkaan kun Jussien liekki syttyi ja joukkue otti trillerin jälkeen 2-3 (12-15, 15-9, 10-15, 15-8, 12-15) voiton. Pieksämäen saavuttua Seinäjoelle oli koko kaupunki Jussien takana. Jussit tyrmäsi Namikan kanveesiin huikean trillerin jälkeen erin 3-2 (10-15, 15-8, 15-9, 6-15, 15-9).


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: 16. 3. 1986 Jussit asteli Pieksämäen hornankattilaan kultamitalin kohtalon ratkaisevassa pelissä. Salissa oli paljon lakaudelta asti tulleita kannattajia banderollien kanssa. Turhaan he eivät tehneet pitkää matkaan sillä Jussit löytytti Pieksämäen tylysti erin 1-3 (6-15, 5-15, 15-10, 4-15) ja otti historiansa ensimmäisen suomenmestaruuden.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Jussien ensimmäisessä kultamitalijoukkueessa pelasivat Mika Haapasalo, Matti Juntura, Esa Kokko, Jarmo Mustonen, Petri Mutka, Jari Mäntylä, Arto Puolakka, Tapani rajala, Jouni Simola, Pekka Toppari ja Boris Tranbergs.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Mestaruusdestaan innostuneena jälkeen Jussit pelasi myös toisen kauden. Runkosarjassa joukkue oli ylivoimainen, sillä sarjakakkoseen ero oli peräti kymmenen pistettä. Välierissä joukkue kohtasi Loimu -79:n, jonka kanssa se taisteli viidenpelin ottelusarjan voittaen lopulta ratkaisevan ottelun. Finaalissa joukkue kohtasi Varkauden Tarmon. Maila-Jussit sai 3-0 voiton ja kultaa toisena kautena peräkkäin. Joukkueen kokoonpano oli muuten sama kuin edelliskauden mestaruudesta oaitsi Arto Puolakan tilalla oli Ari Hannuksela.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Toinen mestaruus ei tullut ensimmäistä helpommalla. Sadalskin komennuksessa joukkue harjoitteli 35 viikon aikana 20 tuntia ja 30 minuuttia tosissaan joka viikko. Sarjassa pelattiin 270 erää, joista Jussit hävisi 84. Pelimatkat kestivät 25 000 kilometriä.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Suomenmestaruudet avasivat myös tien Euroopan Cupiin. Marraskuussa 1986 Jussit raivasi ensimmäisellä kierroksella tieltään AS VAnnesin, mutta toisella kierroksella Tšekkoslovakian mestari R.H Praha oli liian kova pala. Vuotta myöhemmin arpa heitti verkon toisella puolella taas Tšekkoslovakian mestarin Aero Odolena Vodan. Jussit hävisi kamppailun heti ensimmäisessä pallossa kun joukkueen kapteenin ja passarin Jari Mäntylän nilkka murtui.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Kansainväliset ottelut antoivat sekä seuralla että myös Seinäjoen kaupungille mukavan lisämausteen harmaaseen arkeen. Koko kaupunki eli joukkueen hengessä mukana talvet.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Jussien menestys vaati uhrinsa. Huippupelaajista oli Suomessa huutava pula ja Jussien pelaajat lähtivät muualle hakemaan menestystä. Seuralla ei ollut nostaa junioreita edustusjoukkueeseen, sillä he olivat liian nuoria. Kausi 1987 oli vaikea sillä joukkue kärsi useista loukkaantumisista. Tehokas harjoittelu oli vaatinut veronsa. Lisäksi Urheilutalon lattiaa syytettiin liian kovaksi. Jussi sijoittui lopulta kuudenneksi SM-sarjassa, joka oli karu kohtalo. Kaudella 1988 odotti vielä karumpi herätys kun joukkue tippui ykkössarjaan.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Jussit yritettiin pelastaa vielä, mutta siinä ei onnistuttu. Uusia yhteistyökumppaneita etsittiin hurjalla vauhdilla ja osakeyhtiöinen ratkaisu oli viittä vaille valmis, mutta lopullisen niitin arkkuun löi onnistumaton sarjanousu, jota yritettiin kaudella 1989-1990 nimellä PPTH-Jussit. Toteutuksen edellytyksenä oli sarjanousu, mutta siinä ei onnistuttu kun joukkue jäi vain yhden voiton päähän siitä. Huipputoiminta päätettiin lopettaa vuonna 1991. Tuolloin SMJ luovutti sarjapaikkansa Seinäjoen Kuutosille. Tämän jälkeen miesten joukkue jatkoi Vitossarjassa harrastepelaamista.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Seuran lippulaivan putoaminen ei voinut olla heijastumatta muuhun toimintaan. Naislentopalloilua lukuun ottamatta suunta oli alaspäin. Onneksi Jussien junioritoiminta jatkoi hyvää vauhtia eteenpäin ja sai menestystä.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Maila-Jussien lopputuloksena oli paluu juurille, kun miesten huippulentopallo lopetettiin ja pelaajat sekä sarjapaikat siirrettiin takaisin Kuutoset r.y:lle. Siis sinne mistä kaikki oli alkanut. Lopulta syntyi kysymys mitä jäi jäljelle? Jäljelle jäi se että kipinä oli syttynyt lentopalloon Seinäjoella. Juniori ja naislentopallo jatkoi kulkuaan ja tuloksia alkoi syntyä.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Miesten joukkueen lopetettua huipputasolla SMJ:ssa toimi junioreiden mukana enää naisjoukkue. Se pelasi 1990-luvulla Ykkössarjassa. 1990-luvulla SMJ:n naiset kuitenkin pääivät yhdistää voimansa Nurmon Jymyn kanssa. Näin syntyi uusi naisten edustusjoukkue, joka kantoi nimeä Jymy-Jussit. Joukkue nousikin naisten pääsarjatasolle kaudeksi 2000. SM-liigassa joukkue ei kuitenkaan avauskaudellaan voittanut yhtään ottelua, mutta sarjapaikka säilyi silti. Kaudeksi 2001 joukkueen nimi muuttui Seinäjoen Tangoksi. Sijoitus oli lopulta seitsemäs. Sama sija tuli myös vuonna 2002. Se jäi Seinäjoella toistaiseksi viimeiseksi kaudeksi lentopallon pääsarjassa aikuisten tasolla.


title: Piirissaar

text: Piirissaar () on saari ja entinen kunta () Tartumaalla Virossa Peipsijärvellä.


title: Piirissaar

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Tarton kunta, Laeva ja Piirissaar sekä Tabivere Jõgevamaalta yhdistettiin uudeksi Tarton kunnaksi. Pinta-alaltaan Piirissaar oli Viron toiseksi pienin kunta.


title: Piirissaar

text: Vuonna 2011 Piirissaaren kunnassa oli 53 asukasta, joista 9 (17,0 %) oli virolaisia, 45 (84,9 %) venäläisiä. Muita kansallisuuksia ei ollut.


title: Piirissaar

text: Saari on pinta-alaltaan 7,8 km², ja siellä on noin 95 asukasta. Saaren keskuspaikka on Toonin kylä. Saaren asukkaiden enemmistö on venäläisiä vanhauskoisia. Saareen pääsee mantereelta Laaksaaren sataman kautta.


title: Piirissaar

text: Saari kutistuu koko ajan eroosion myötä. 1800-luvun puolivälissä saarella sijainnut Porkan kylä jouduttiin hylkäämään kokonaan maapohjan murenemisen vuoksi. Historiallisissa kartoissa saari on ollut lähes kolmanneksen nykyistä suurempi. Suurin osa saaresta on korpea. Vain 55 hehtaarin kokoinen alue saaren koillisosassa soveltuu asumiseen. Saarella on kolme kylää, Tooni (Toni), Saare (Želatšek) ja Piiri (Meža). Koko Piirissaar on nykyisin luonnonsuojelualuetta.


title: Piirissaar

text: Piirissaarella on monia harvinaisia kasvilajeja. Linnuista saarella tavataan muun muassa ruisrääkkiä ja kurppia. saaren ympäristössä kutee monia kalalajeja. Lisäksi saarella tavataan seitsemää eri sammakkoeläinlajia, joihin kuuluvat muualla Virossa harvinaiset viherkonna, haisukonna ja kaivajasammakko. Sammakkoeläimiä uhkaa laidunten vesakoituminen, joten niiden suojelemiseksi saarelle on kaivettu matalia lammikoita.


title: Piirissaar

text: Kaakkoon saaresta käytiin Peipsijärven taistelu 5. huhtikuuta 1242, jolloin venäläiset kukistivat Saksalaisen ritarikunnan Aleksanteri Nevskin johdolla. Piirissaaren asuttamisesta ei ole historiallisia kirjallisia lähteitä. Kansanperinteen mukaan sen asuttivat ensimmäisen kerran vanhauskoiset, jotka pakenivat Pietari Suuren valtakaudella Venäjän ortodoksisen kirkon uudistuksia. Toisen tarinan mukaan tulijat pakenivat asepalvelusta. Samoin kansanperinteen mukaan saaren on luonut Kalevipoeg taistellessaan paholaisia vastaan.


title: Piirissaar

text: Saaren asukkaat elivät kalastuksella ja sipulin kasvatuksella. Perinteiset elinkeinot eivät kuitenkaan ole pystyneet elättämään saaren koko väestöä. Vielä 1920-luvulla saarella oli 700 asukasta, kun nykyisin luku on alle sata. Vuonna 1944, toisen maailmansodan aikana, saarella käytiin taisteluja Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välillä. Saaren väkiluku alkoi laskea 1960-luvulla, kun saarella toiminut kolhoosi "Säde" lopetti itsenäisen toimintansa. Se liitettiin mantereella sijainneeseen kolhoosiin, ja suuri osa väestöstä muutti sinne. Väen vähentyessä esimerkiksi saarella toiminut seurakunta jouduttiin lopettamaan. Pohjakosketus saavutettiin vuonna 1993, kun saaren väestön keski-ikä oli 64 vuotta. Sittemmin osa mantereelle muuttaneista on palannut takaisin jäätyään työttömäksi. Saaren väkiluku kasvaa kesäisin lomalaisten myötä. Nykyisin saaren ongelmana on etenkin nuoren väestön puute.


title: Ogosta Stadium

text: Ogosta Stadium on monikäyttöinen stadion Montanassa Bulgariassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa PFC Montanan kotikenttänä. Stadionille mahtuu 7 000 ihmistä.


title: The Great American Bash

text: The Great American Bash oli showpainin jokavuotinen pay-per-view (PPV) -tapahtuma, jonka tuottivat National Wrestling Allianceen kuulunut Jim Crockett Promotions ja sen jälkeen World Championship Wrestling (WCW). Vuosina 1985-1990 tapahtuman tuotti NWA, ja vuosina 1991-2000 WCW.


title: The Great American Bash

text: WCW:n viimeinen The Great American Bash järjestettiin vuonna 2000. Tapahtuman järjestäminen lopetettiin, kun World Wrestling Entertainment (silloin nimellä World Wrestling Federation) osti WCW:n. Vuonna 2004 WWE palautti tapahtuman uudestaan ohjelmaansa vuosiksi 2004-2009 nimellä WWE The Great American Bash.


title: Ovtša Kupel Stadium

text: Ovtša Kupel Stadium on monikäyttöinen stadion Sofiassa, Bulgariassa. Stadion avattiin vuonna 1932. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa PFK Slavija Sofian kotikenttänä. Stadionille mahtuu 18 000 ihmistä.


title: Panayot Volov Stadium

text: Panayot Volov Stadium on monikäyttöinen stadion Šumenissa Bulgariassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa PFC Šumenin kotikenttänä. Stadionille mahtuu 24 390 ihmistä.


title: Night of Champions

text: Night Of Champions on World Wrestling Entertainmentin järjestämä vuosittainen showpainitapahtuma. Night Of Championsin nimi oli vuosien 2001-2007 Vengeance. Tapahtuma keksittiin vuonna 2001, milloin se pidettiin 9. joulukuuta, 2001 San Diego Sports Arenalla San Diego, Kaliforniassa paikaten Armegeddonin. Vuosina 2003-2004 Vengeance oli RAW brändin oma pay-per-view (PPV), kunnes vuonna 2007 ei käytetty enää tapahtumia brändeittäin.


title: Night of Champions

text: Vuonna 2002 Vengeance otti Fully Loadedin paikan ja vuonna 2005 se otti The Great American Bashin paikan. Vuonna 2007 se nimettiin "Vengeance: Night of Championsiksi", missä kaikki yhdeksän mestaruutta oli puolustettiin. Vuonna 2008 nimeksi jäi "Night of Champions". Vuonna 2009 tapahtuma siirrettiin takaisin heinäkuulle.


title: Zermatt

text: Zermatt on kunta Valais'n kantonissa Sveitsissä. Kunnan keskus sijaitsee noin 1,6 kilometriä merenpinnan yläpuolella Mattertalin laaksossa Alpeilla. Zermatt on saksalaisen kielialueen eteläisin paikkakunta ja Sveitsin tunnetuimpia talviurheilukeskuksia. Monet Sveitsin korkeimmista vuorista, muun muassa Dufourspitze ja Matterhorn, sijaitsevat Zermattin seudulla.


title: Zermatt

text: Zermattissa oli joulukuussa 2015 5 759 vakinaista asukasta, joista noin 40 % oli ulkomaalaisia. Ulkomaalaisryhmistä suurimpia ovat portugalilaiset, saksalaiset ja italialaiset. Kunnan suurimmat uskontoryhmät ovat roomalaiskatoliset (80 %) ja evankelis-reformoidut (9 %).


title: Zermatt

text: Matkailu on Zermattin pääelinkeino. Kunnan talviurheilukeskus on jakaantunut kolmeen laskettelualueeseen, joiden rinteiden yhteenlaskettu pituus on yli 360 kilometriä. Lähes neljä kilometriä korkean Klein Matterhornin hissit ja rinteet ovat auki myös kesällä. Sinne pääsee myös Italian puolelta Breuil-Cervinian talviurheilukeskuksesta. Kesäaikana Zermatt on suosittu vaelluskohde. Zermattin seudulla, Randassa, Täschissä ja Zermattissa, sijaitsee yli 400 kilometriä merkittyjä kävelyreittejä.


title: Zermatt

text: Liikenne Zermattissa on säädelty varsin yksityiskohtaisesti. Liikennesäädösten mukaan kadut ja tiet on lähtökohtaisesti varattu jalankulkijoille. Yksityisautoilu onkin Zermattissa kielletty kokonaan. Myös poltto- ja dieselmoottoreilla toimivat ajoneuvot on kielletty; poikkeuksena pelastuspalvelu, lääkärikuljetukset ja erikseen luvan saavat tavaran kuljetukset ovat sallittuja. Sähköautot on sallittu hotelleille ja takseille sekä tavaran kuljettajille.


title: Zermatt

text: Liikennemääräykset asettavat tiukkoja rajoituksia muun muassa sähköautojen ulkomuodolle. Autot saavat olla korkeintaan 1,4 metriä leveitä, kaksi metriä korkeita ja neljä metriä pitkiä. Kuorma saa olla korkeintaan kolme tonnia. Myös futuristinen muotoilu on kielletty.


title: Zermatt

text: Kaupungissa on noin 500 sähköautoa, joista suurin osa on rakennettu kaupungin kahdessa autopajassa, Stimbossa tai Garage Jumbossa. Zermattin ensimmäiset nykymallin mukaiset sähköautot valmistuivat vuonna 1977, ja ne ovat yhä käytössä.


title: Zermatt

text: Pienautojen lisäksi Zermattissa on ollut sähköbusseja vuodesta 1988. Säännöllistä reittiliikennettä hoitavat autot ovat 6–12,5-metrisiä ja niihin mahtuu 50–80-matkustajaa.


title: Zermatt

text: Zermattiin kuljetaan pääosin MGB-yhtiön junalla 12 minuutin matkan päässä olevasta Täschistä, jossa on isot pysäköintihallit aseman tuntumassa. Zermatt on Glacier Express -matkailujunan pääteasema. Vuorille kaupungista pääsee köysiradoilla tai Gornergratbahnin junalla .


title: Zermatt

text: Zermatt on helikopterilentoihin erikoistuneen Air Zermattin kotipaikka ja yksi yhtiön tukikohdista.


title: Lord Recluse

text: Lord Recluse on kuvitteellinen superroisto City of Heroes -pelissä ja samannimisessä kuvitteellisessa universumissa. Lord Recluse on sarjan tunnetuin konna ja supersankari Statesmanin arkkivihollinen.


title: Pajusi

text: Pajusi (, ) oli kunta Jõgevamaan maakunnassa, Virossa. Sen asukasluku oli 1 457 (2010), pinta-ala 232,47 neliökilometriä ja asukastiheys 6,3 asukasta neliökilometrillä.


title: Pajusi

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Jõgevan kunta, Jõgevan kaupunki, Palamusen ja Torman kunnat sekä osa Pajusin ja Puurmanin kunnista yhdistettiin uudeksi Jõgevan kunnaksi.


title: Pajusi

text: Pajusissa oli yhteensä 22 kylää: Aidu, Arisvere, Kaave, Kalana, Kauru, Kose, Kõpu, Kõrkküla, Lahavere, Loopre, Luige, Mõisaküla, Mõrtsi, Nurga, Pisisaare, Sopimetsa, Tapiku, Tõivere, Uuevälja, Vorsti, Vägari, Väljataguse.


title: Pajusi

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Pajusin kunnassa oli 1 152 asukasta, joista 1 122 (97,4 %) oli virolaisia, 18 (1,6 %) venäläisiä ja 15 (1,3 %) muita kansallisuuksia.


title: Statesman (City of Heroes)

text: Statesman on kuvitteellinen supersankari City of Heroes pelissä ja samannimisessä kuvitteellisessa universumissa. Valtiomies johtaa City of Heroesin tunnetuinta supersankariryhmää Freedom Phalanxia.


title: Statesman (City of Heroes)

text: Valtiomiehestä on ollut 2 pahaa versiota eri ulottuvuuksissa. Yksi on Reichsman, natsi-Saksan luoma supersotilas ja vaihtoehtoinen versio Statesmanista. Hän oli maailman mahtavin "sankari" maailmassa jossa akselivallat voittivat toisen maailmansodan. Reichsman johti Amerikkaa, joka oli natsi-Saksan hallinnassa. Tässä ulottuvuudessa Reichsmanin pysäyttivät Amerikan joukot ja Freedom Phalanx. Reichsman kuitenkin palasi "oikeaan" maailmaan ja johti 5th Colonnaa, uusnatsijärjestöä joka liitettiin osaksi Councilia, rikollisjärjestöä jonka aatteena toimii fasismi yleisesti.


title: Statesman (City of Heroes)

text: Toinen versio on toisesta ulottuvuudesta, Praetoriasta tullut Tyrant. Molemmilla versioilla oli Statesmanin voimat ja taidot.


title: Tabivere

text: Tabivere on Virossa sijaitseva Tartumaan Tarton kunnan pienkauppala ja entinen Jõgevamaan kunta.


title: Tabivere

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Tarton kunta, Laeva ja Piirissaar sekä Tabiveren kunta yhdistettiin uudeksi Tarton kunnaksi ja Tabiverestä tuli uuden kunnan pienkauppala.


title: Tabivere

text: Kunnan asukasluku oli 2 454 (2010), pinta-ala 200,40 neliökilometriä ja asukastiheys 12,2 asukasta neliökilometrillä.


title: Tabivere

text: Kyliä kunnassa oli 24: Elistvere, Juula, Kaiavere, Kaitsemõisa, Kassema, Koogi, Kõduküla, Kõnnujõe, Kõrenduse, Kärksi, Lilu, Maarja-Magdaleena, Otslava, Pataste, Raigastvere, Reinu, Sepa, Sortsi, Tormi, Uhmardu, Vahi, Valgma, Voldi ja Õvanurme.


title: Tabivere

text: Vuonna 2011 Tabiveren kunnassa oli 2 179 asukasta, joista 2 043 (93,8 %) oli virolaisia, 72 (3,3 %) venäläisiä ja 63 (2,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Orava (kunta)

text: Orava oli kunta Põlvamaalla, Virossa. Pinta-alaa kunnalla oli 175,6 neliökilometriä ja asukkaita 816 (5.11.2009). Oravan kunnanjohtajana toimi Ülo Plakso. Kunnan keskus oli nimeltään Orava.


title: Orava (kunta)

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Orava sekä võrumaalaiset Võrun, Lasvan, Sõmerpalun ja Vastseliinan kunnat yhdistettiin uudeksi Võrun kunnaksi.


title: Orava (kunta)

text: Viron tasavallan itsenäisyyden aikana vuosina 1919–1940 Orava kuului Võrumaahan. Vuonna 1961 Suuremetsa külanõukogu (= ”kyläneuvosto”) (entinen Oravan kunta) liitettiin Põlvamaahan. 26. elokuuta 1992 Orava sai kunnan aseman uudelleen.


title: Orava (kunta)

text: Kunnan alueella sijaitsi neljä järveä: Orava, Solda, Mustjärv ja Kõvera järv. Jokia oli kaksi Piusajoki () ja Mädajõgi. Ojia puolestaan oli kolme: Rebasmäe, Tuderna ja Kamnitsa oja.


title: Orava (kunta)

text: Oravan naapurikunnat olivat Veriora luoteessa, Mikitamäe koillisessa, Värska idässä, Meremäe kaakossa, Vastseliina lounaassa ja Lasva lännessä. Kolme viimeisenä mainittua sijaitsevat Võrumaalla. Matkaa Oravasta Põlvan kaupunkiin oli 42 kilometriä ja pääkaupunkiin Tallinnaan 285 km.


title: Orava (kunta)

text: Oravassa toimi yksi koulu, 1. syyskuuta 1997 avattu Orava Põhikool, jossa opetusta saa 102 oppilasta.


title: Orava (kunta)

text:
Orava muodostui seuraavista kylistä ():
Hanikase, Jantra, Kahkva, Kakusuu, Kamnitsa, Kliima, Korgõmõisa, Kõivsaare, Kõliküla, Kõvera, Lepassaare, Liinamäe, Luuska, Madi, Marga, Orava, Oro, Piusa, Praakmani, Päka, Pääväkese, Rebasmäe, Riihora, Rõssa, Soe, Soena, Suuremetsa, Tamme, Tuderna ja Vivva.


title: Orava (kunta)

text: Vuonna 2011 Oravan kunnassa oli 689 asukasta, joista 660 (95,8 %) oli virolaisia, 21 (3,0 %) venäläisiä ja 6 (0,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Orava (kunta)

text: Piusan hiekkakivikaivos sijaitsee Piusan kylässä.


title: S/S Satu

text: S/S Satu on pienikokoinen höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1909 Tehtaat Lehtoniemi & Taipale Fabrikerin telakalla Lehtoniemessä. Alustyypiltään S/S Satu on höyryvene eli höyrysluuppi. Alus toimi ammattiliikenteessä usean eri omistajan alaisuudessa vuoteen 1947 asti. Ammattiliikenteen päätyttyä alus seisoi telakalla yli kymmenen vuotta jonka jälkeen se siirtyi yksityisomistukseen ja perusteellisen kunnostuksen jälkeen se on toiminut huvialuksena Saimaalla. Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin.


title: Pleven Stadium

text: Pleven Stadium, tunnetaan myös nimellä Stadium Slavi Aleksiev on monikäyttöinen stadion Plevenissä Bulgariassa. Stadion avattiin vuonna 1952. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa PFC Spartak Plevenin kotikenttänä. Stadionille mahtuu 22 000 ihmistä.


title: Milankovićin jaksot

text: Milankovićin jaksot tai Milankovićin syklit ovat Maapallon kiertoradassa, akselikallistumassa sekä akselin suunnassa tapahtuvia jaksollisia muutoksia, jotka vaikuttavat planeetan ilmastoon. Niiden taustalla on muiden planeettojen vetovoiman aiheuttamat, alati muuttuvat vaikutukset. Milankovićin jaksoja pidetään yksinä jääkausien syistä, sillä ne muuttavat eri leveysasteille tiettyinä aikoina tulevaa auringonsäteilyä. Säteilyjakauma puolestaan vaikuttaa planeetan lämpötiloihin ja kosteuteen monimutkaisten kytkentöjen kautta, johon osallistuvat Maan ilmakehä, vesistöt, lumi, jää, mantereiden sijainti sekä biosfääri.


title: Milankovićin jaksot

text: Milankovićin jaksojen kokonaisvaikutus on tehokkainta pohjoisella pallonpuoliskolla, jossa mantereisia alueita on paljon, ja jäätiköillä on parhaat edellytykset muodostua ja tuhoutua. Jaksot vaikuttavat kuitenkin myös sademääriin ja haihduntaan, missä valtamerillä on iso rooli.


title: Milankovićin jaksot

text: Teorian mukaan ilmastoon vaikuttavat seuraavat astronomiset tekijät:Nämä vaihtelut eivät juurikaan muuta Auringon säteilyenergian kokonaismäärää, vaan ainoastaan sen jakautumista eri leveyspiirien ja vuodenaikojen kesken. Silti jaksojen ilmastovaikutukset voivat olla hyvinkin suuria, varsinkin kaukana päiväntasaajasta olevilla alueilla. Teorian mukaan esimerkiksi pieni akselikallistuma tuottaa Pohjois-Euroopan leveysasteilla jääkauden edellyttämän kylmän kesän. Näihin laskelmiin näyttää osuvan melko hyvin se, että noin 18 000–20 000 vuotta sitten oli hyvin kylmä viime jääkauden huippukohta ja noin 11 000 vuotta sitten jääkauden loputtua hyvin lämmintä.


title: Milankovićin jaksot

text: Milankovićin teoria ei ota kantaa siihen, miten pienet muutokset Auringon säteilytehossa vaikuttavat ilmastoon. Milankovićin perusteoria ei myöskään selitä suoraan 100 000 vuoden välein toistuvia jääkausia eikä useimpia jääkauden aikaisia lämpötilan vaihteluja. Myös eräät luonnon arkistoihin tallentuneet tiedot eli "proksitiedot" ovat ainakin osin ristiriidassa Bergerin esittämien, 65. leveysasteen auringonsäteilyyn pohjautuvien Milankovićin jaksojen kanssa.


title: Milankovićin jaksot

text: Ilmiö on nimetty serbialaisen maantieteilijän ja astronomin Milutin Milankovićin mukaan. Hän esitteli teorian 1920-luvulla.


title: Milankovićin jaksot

text: Milankovićin jaksojen tyyppisiä vaihteluja esiintyy myös muilla aurinkokuntamme kappaleilla, esimerkiksi Marsilla, Titanilla ja Tritonilla.


title: Milankovićin jaksot

text: Jääkaudella pohjoisen kesälämpötila pieneni, ja talvilämpötila kohosi. Varsinkin keskileveysasteiden talvet olivat kosteita ja leutoja, mutta pohjoisen talvet kylmiä. Kesät olivat viileitä ja saattoivat olla pitkiäkin. Ilmasto oli vyöhykkeisempi kuin nyt, eli napojen ja päiväntasaajan väliset lämpötilaerot nykyistä suurempia. Tämä voimisti keskileveysasteilta kosteutta pohjoiseen kuljettavia ilma- ja merivirtoja. Päiväntasaajan lähiseudun lämpötila saattoi jopa nousta.


title: Milankovićin jaksot

text: Tutkijoiden mukaan lähinnä vain pohjoiselle pallonpuoliskolle tulevalla auringon säteilyn muutoksella on merkitystä, koska noin 50-70 leveysasteilla on enemmän mantereita kuin etelässä vastaavilla leveysasteilla. Näin pohjoiselle pallonpuoliskolle pystyy syntymään laajoja mannerjäätiköitä. Eteläisellä pallonpuoliskolla oleva Antarktiksen manner on pienempi ja aina jäässä, eikä ole näin ollen niin altis Milankovicin jaksoille. Toisaalta pohjoisella pallonpuoliskolla on termohaliinikiertoon vaikuttava Golfvirta, Siperian suuret joet ja ikiroutaan kätkeytynyt kasvihuonekaasu metaani jotka ovat alttiita Milankovicin jaksoille. Eteläisellä pallonpuoliskolla tapahtuu vain pieniä merijäiden muutoksia Milankovicin jaksojen muuttuessa.


title: Milankovićin jaksot

text: Milankovićin teorian mukaan kylmää oli varsinkin silloin, kun pohjoiselle 65. leveysasteelle kesällä tuleva Auringon säteily pieneni. Auringon kesäsäteily pohjoisessa pienenee muun muassa, jos Maan akseli on vähän pystympänä. Kun Maan akseli oli pystympänä kuin nyt eli vähemmän kallellaan, oli kylmä kesä ja leuto talvi. Silloin leveysasteiden väliset lämpötilaerot olivat suuret. Vuodenaikojen erot olivat pienet.


title: Milankovićin jaksot

text: Nykyisin Maan radan kohtalaisen suuri soikeus aiheuttaa sen, että Maan ollessa Aurinkoa lähimmillään siihen osuu säteilyä 6,5 % enemmän kuin Maan ollessa kauimpana. Soikeuden aiheuttama muutos on suurin korkeilla leveyksillä.


title: Milankovićin jaksot

text: Maan akselin kallistuma vaihtelee laskujen mukaan noin 41 000 vuoden jaksoissa välillä 0.005-0.0607 muiden taivaankappaleiden aiheuttamien vetovoimahäiriöiden takia. Lisäksi on olemassa pidempiä, noin 410 000, 120 000, 100 000 ja 95 000 vuoden jaksoja..


title: Milankovićin jaksot

text: Myös Maan akseli kiertyy vaappuvan hyrrän tavoin 25 700 vuoden jaksoissa. Tätä Maan akselin suunnan vaihtelua sanotaan prekessioksi. Tämän vuoksi Maa ei ole samana vuodenaikana aina samassa asemassa Aurinkoon nähden. Kun lisäksi Maan radan periheli siirtyy, mutta eri pituisessa jaksossa, tämä yhdessä prekession kanssa saa aikaan, ettei Maa myöskään ole perihelissä eli lähimpänä Aurinkoa samana vuodenaikana. Prekession ja perihelikiertymän yhteisvaikutuksena syntyy 19 000-23 000 vuoden mittainen "ilmastoprekessio", joka on keskimäärin 21 700 vuotta. Tämän jakson eri vaiheista riippuu, kummalla pallonpuoliskolla on kesä ja kummalla talvi, kun Maa on lähinnä aurinkoa. Ilmastoon vaikuttaakin eniten juuri tämä 23 000 vuoden ilmastoprekessiojakso.


title: Milankovićin jaksot

text: Nykyään Maan radan aurinkoa lähin piste on siirtymässä pohjoisen pallonpuoliskon kevättä päin, akseli oikenemassa pystyyn ja radan soikeus hitaasti pienenemässä. Ilmastoprekessio aiheuttaa nyt lauhaa talvea ja toisinaan viileätä kesää, mutta akselin kallistuma on melko suuri ja kesät yleensä lämpimiä.


title: Milankovićin jaksot

text: Jääkauden jälkeistä ilmaston vaihtelua selittää osaltaan Maan akselin suunnan yms. aiheuttamat insolaatiomuutokset. Noin 18 000 vuotta sitten kylmällä jääkaudella pohjoinen pallonpuolisko sai kesän ja talven insolaatioiden erot olivat pieniä. Mutta jääkauden päättyessä, noin 10 000 vuotta sitten kolmen talvikuukauden insolaatio oli 8 % pienempi kuin nyt pohjoisella pallonpuoliskolla, ja vastaavasti eteläisen pallonpuoliskon insolaatio oli pienempi. Tällöin oli lämpimät kesät ja kylmät talvet.


title: Milankovićin jaksot

text: Näin ollen Maan akselikallistuma, akselin suunta ja radan soikeus vaihtelevat ilmastoa muuttelevalla pitkäjaksoisella tavalla.


title: Milankovićin jaksot

text: 23 000 vuoden ilmastoprekessio muuttaa Auringon kesäsäteilyä niin, että välillä päiväntasaaja saa enemmän säteilyä, kun pohjoisessa puolestaan on lyhyt kylmä kesä.


title: Milankovićin jaksot

text: Nykyisin on esitetty ajatus myös siitä, että myös Maan "radan", ei akselin, kaltevuuden vaihtelu vaikuttaisi Maan ilmastoon.


title: Milankovićin jaksot

text: Jos Maan rata on hyvin soikea, maa saa Auringosta säteilyä juuri pohjoisen kesällä normaalia vähemmän, mikä alentaa pohjoisen pallonpuoliskon lämpötilaa.


title: Milankovićin jaksot

text: Radan suuri soikeus vahvistaa vuodenaikojen vaihtelua, varsinkin jos maapallo on kauimpana Auringosta talvella. Jos Maa on lähimpänä Aurinkoa pohjoisen kesällä ja Maan rata soikea, kesä on kuuma ja lyhyt, lumi ei ehdi sulaa. Talvi on silloin pitkä ja kylmä.


title: Milankovićin jaksot

text: Eri kaltevuus- ja ratatekijät pystyvät muuttamaan pohjoiselle pallonpuoliskolle tulevaa Auringon säteilyä 12 % eli 40 W/m^2.


title: Milankovićin jaksot

text: Niinpä jääkausi on kylmimmillään silloin, kun Maan akseli on melko pystyssä, Maan rata soikea ja Maa kaukana Auringosta pohjoisen kesän alussa.


title: Milankovićin jaksot

text: Jääkauden lopussa noin 11 000 vuotta sitten Maa oli lähellä Aurinkoa pohjoisen kesällä.


title: Milankovićin jaksot

text: Nimenomaan pohjoisella pallonpuoliskolla tapahtuvat Auringon säteilyn muutokset ovat jääkauden kannalta merkitseviä, koska vain sinne pystyy syntymään laajoja mannerjäätiköitä. Eteläinen mannerjäätikkökiintiö on täysi, koska Etelämanner on niin pieni.


title: Milankovićin jaksot

text: Teoreettisesti laskien korkeiden leveysasteiden lämpötiloihin vaikuttaa eniten akselikallistuman vaihtelu, päiväntasaajalla ja keskileveysasteilla vaikuttaa enemmän prekessio.


title: Milankovićin jaksot

text: Kesäkuukauden insolaatioiden arvioihin vaikuttaa sekin arvioidaanko koko vuosipuoliskon insolaatiota vai tietyn kesäkuukauden insolaatiota. Eri kesäkuukausien insolaatiomaksimit sattuvat eri aikoihin. Elokuun insolaatiomaksimi laahaa hieman alle 20000 vuotta kesäkuun insolaatiomaksimia jäljessä.


title: Milankovićin jaksot

text: Viime jääkauden huippukaudella ja noin 70 000 vuoden takaisella suurella jääkaudella nimenomaan 60.-80. leveysasteille kesällä tuleva auringon säteily laski, kun alle 60. leveysasteelle tuleva säteily pysyi melkein samana.


title: Milankovićin jaksot

text: Tutkijat ovat Milankovićin jälkeen etsiskelleet tietokoneella eri leveysasteiden säteilykäyristä sopivaa keskiarvoa, jolla koetetaan ennustaa Maan lämpötilakehitystä. Käyrä pohjautuu eri leveysasteille eri Milankovićin jaksojen vaiheissa saapuvaan auringon säteilyyn. Tutkijat arvelevat, että muun muassa kesällä 65. leveysasteelle saapuva Auringon säteily määrää jääkauden olemassaolon. Eräs tietokoneella laadittu malli Milankovićin jaksojen vaikutukselle Maan pinnalle tulevaan säteilyyn tuottaa ACLIN-käyrän, joka jossain määrin kuvaa ilmaston jäätiköitymisalttiutta.


title: Milankovićin jaksot

text: Jäätiköt seuraavat ACLIN-käyrää jopa ehkä noin 6 000-10 000 vuoden viiveellä riippuen jäätikön koosta.


title: Milankovićin jaksot

text: Valtamerien pohjasta poratuista näytteistä huomataan ilmastonvaihteluja 100 000, 43 000, 23 000-24 000 ja 19 000 vuoden jaksoissa.


title: Milankovićin jaksot

text: Voimakkaimmat vaikuttajat ovat Maan radan soikeus/radan kaltevuus/jokin muu tekijä 100 000 ja akselin kaltevuuskulman vaihtelut noin 43 000 v. Hieman pienempiä jaksoja ovat 24 000-23 000 vuoden ilmastoprekession ja prekession aiheuttama 19 000 vuoden jaksot.


title: Milankovićin jaksot

text: Esimerkiksi Välimeren hapettomuus ja monsuuni vaihtelevat noin 23 000 vuoden välein prekession mukaan.


title: Milankovićin jaksot

text: On huomattu myös pienempiä, 14 500, 12 000, 9 000, 7 500 ja 6 200 vuoden jaksoja, joiden aiheuttajat ovat joitain muita tai mahdollisesti pienempiä astronomisia vaihteluja.


title: Milankovićin jaksot

text: Merenpohjan kerrostumat ja Milankovićin niin sanottu ACLIN-käyrä vastaavat monilta osin toisiaan.


title: Milankovićin jaksot

text: Jääkautta aiheuttavia "Milankovićin yhdistelmiä":Milankovićin mukaan suurilla leveysasteilla vaikuttaa eniten pyörimisakselin kaltevuuskulman muuttumisen 41 000 vuoden jakso, mutta päiväntasaajan lähellä 22 000 vuoden prekessiojakso.


title: Milankovićin jaksot

text: Maapallon jääpeite, kasvillisuus ja ilmakehä seuraavat Milankovićin jaksoja tuhansien vuosien viiveellä muun muassa siitä syystä, että suuret jäätiköt ovat kohtalaisen hitaita reagoimaan auringon säteilyn muutoksiin. Niinpä kaltevuuden aiheuttama ilmastonvaihtelu kulkee 8 000 vuotta itse kaltevuuden vaihtelun perässä, ja prekessiosyklin aiheuttama vaihtelu 5 000 vuotta itse prekessiota jäljessä.


title: Milankovićin jaksot

text: Merenpinnan vaihteluissa on näkyvissä pidempiäkin Maan radan soikeuden vaihtelujaksoja, mm. 2.9 miljoonan vuoden jakso.


title: Milankovićin jaksot

text: Itse Milankovićin jaksot ovat pidentyneet jonkin verran satojen miljoonien vuosien kuluessa.


title: Milankovićin jaksot

text: Monet eteläisiltä leveyksiltä löydetyt muinaista ilmastotietoa sisältävät näytteet eivät sovi Milankovicin jaksoihin, jotka on laskettu pohjoisilta levyksiltä. Tunnetuin esimerkki näistä on Yhdysvaltain Nevadan Devil's Holen näytesarja DH-11, jonka kerrostumat on ajoitettu hyvin ja josta mitatut ilmastonvaihtelut eivät lainkaan sopineet Specmap-ryhmän esittämiin Milankovic-käyriin. Mutta 1990-luvulla John Schaffer esitti ajatuksen, jonka mukaan Devil's Holen ilmastoon vaikuttavat käyrät on katsottava tropiikista ja subtropiikista, eikä 65. pohjoiselta leveydeltä niin kuin Specmap Aclin-käyrässä.


title: Milankovićin jaksot

text: Schafferin mukaan Nevandan ilmastomuutoksiin vaikuttaa Milankovicin jaksoista lähinnä sateita muuttavan talven 20 N keskipäivän säteilyn ja kesän lämpötilaa ja haihtumista muuttavan 33 N keskipäivän auringon säteilyn muutokset. Niinpä Devil's Holen alue kuivui, kun kesällä aurinko paistoi enemmän, ja talvella vähemmän.


title: Milankovićin jaksot

text: Milankovićin jaksojen pituus vaihtelee jonkin verran vuosituhansien kuluessa. Ne ovat myös pidentyneet kymmenien miljoonien vuosien kuluessa. Nämä jaksot vaikuttavat eri tavalla eri leveysasteilla. Eri aikakausina eri pituiset jaksot ovat olleet määräävässä asemassa, ikään kuin jaksojen virittyminen olisi vaihdellut.


title: Milankovićin jaksot

text:
Jopa dinosaurusten valtakauden mesotsooisen maailmankauden kerrostumista on löydetty merkkejä Milankovićin jaksoista.
Nisäkkäiden valtakaudella kenotsooisella maailmankaudella ilmasto on viilennyt tasaisesti. Tämä on nostanut Milankovićin jaksot vahvasti mukaan kuvaan.


title: Milankovićin jaksot

text: Kenotsooisella maailmankaudella Milankovićin jaksot ilmestyivät selvinä näkyviin noin 3,1 miljoonaa vuotta sitten plioseenin lopuilla ja jääkaudet noin 2,75 miljoonaa vuotta sitten. Panamankannaksen sulkeutuminen muutti silloin Pohjois-Atlantin merivirtoja. Vain hieman myöhemmin alkoi näkyä DO-tapahtumia, häiriöitä termohaliinikierrossa.


title: Milankovićin jaksot

text: Noin 2,75—0,8 miljoonaa vuotta sitten merkittävin maan ilmastoon vaikuttava jaksollisuus oli akselikallistumasta johtuva noin 41000 vuoden jakso, ja jääkaudet nykyisiä lyhempiä ja lämpimämpiä. eikä prekessiosta johtuva 23 000 vuoden jakso, joka muuttaa enemmän 65 leveysasteelel tulevaa Auringon kesäsäteilyä.


title: Milankovićin jaksot

text: Noin 1-0.8 miljoonaa vuotta sitten jaksollisuus muuttui niin että ilmastonmuutoskäyriin ilmestyi noin 100 000 vuoden jakso melko lyhyen siirtymäkauden jälkeen.


title: Milankovićin jaksot

text: "Nykyiset" pitkät jääkaudet kestävät 100 000 vuotta ja väliin jäävät lämpimät kaudet eli interglasiaalit noin 10 000–13 000 vuotta.


title: Milankovićin jaksot

text: Lisäksi kunkin jakson loppuvaiheessa jäätiköt kasvavat hyvin isoksi, ennen kuin romahtavat.. Lisäksi noin 600 000—400 000 vuotta sitten, kun oli vaihe MIS11, jääkaudet syvenivät.


title: Milankovićin jaksot

text: Yleisesti uskotaan jäätiköitymisten syvenemisen ja jaksojen muutosten johtuvan jäätiköitymiskynnyksen alenemisesta.


title: Milankovićin jaksot

text: 100 000 vuoden jakson ilmaantumisen syyksi on väitetty sitä, että aiemmat lyhyemmät jäätiköitymiset olisivat kuluttaneet kallioperän jäätikön leviämistä hidastavat kerrostumat pois suurten jaksojen alkuun mennessä. 100 000 vuodena jaksojen syyksi on arveltu myös merijäiden ja hiilidioksidin vaikutusta sekä Maan radan kaltevuuden vaihtelua.


title: Milankovićin jaksot

text: Milankovićin teoriasta puhuttaessa on usein ihmetelty sitä, miten niin pienet muutokset Auringon säteilyssä voivat aiheuttaa niin suuria muutoksia maan ilmastossa. Maan radan soikeuden jaksoista johtuvat 100 000 vuoden aikana tapahtuvat auringon säteilyn muutokset ovat maan pinnalla vain tuhannesosan luokkaa. Kaikki Milankovicin jaksot muuttavat Maan keskilämpötilaa suoraan korkeintaan 0,2 C.


title: Milankovićin jaksot

text:
Useimmiten tämän katsotaan johtuvan Maan ilmaston suuresta herkkyydestä Auringon säteilylle tietyissä tapauksissa. Tällöin maapallon monimutkainen ilmastosysteemi on jostain syystä hyvin herkkä auringon säteilyn muutoksille. Mutkikkaan mantereista, kasvipeitteestä, meristä, ilmakehästä ja jäätiköistä koostuvan ilmastosysteemin sisällä on monenlaisia kytkentöjä, joiden takia Maan ilmasto ei reagoi auringon säteilyn muutoksiin suhteessa 1:1. Kasvillisuus, meri ja niin edelleen reagoivat erilaisin viivein insolaatiomuutoksiin. Lisäksi jäätiköt reagoivat maan kaltevuuden ja akselin suunnan muutoksiin ajoitusten mukaan tuhansien vuosien viiveellä. Jäätikön reagointi akselikallistuman muutokseen on 10 000 vuotta ja prekessioon 6 000 vuotta.
Kynnysarvot näyttävät olevan merkittäviä. Monesti ollaan sitä mieltä, että Milankovićin jaksot pystyvät ohjaamaan muutoksille herkkää termohaliinikiertoa. Termohaliinikierron voimakkuuden vaihtelut toimisivat silloin Milankovićin jaksoja tehostavana vahvistimena. Pohjois-Atlantin ympäristöä lämmittävä Golf-virtahan on osa termohaliinikiertoa.


title: Milankovićin jaksot

text: Jäätiköityminen vähentää ilmakehän hiilidioksidia, jolloin kasvihuoneilmiö heikkenee ja Maa kylmenee. Tämä synnyttää "hiilidioksidi-palautekytkennän".


title: Milankovićin jaksot

text: Tutkijoiden mielestä merien kerrostuminen muuttui jossain tertiäärikauden vaiheessa niin, että kun aiemmin vedet lämpenivät kesällä vain vähän, niin nyt ne lämpenivät paljon kesällä ja jäähtyivät paljon talvella. Tällöin syksyllä oli lämmintä merivettä, josta haihtui kosteutta. Samaan aikaan maa oli jo viilentynyt, jolloin sade tuli lumena alas.


title: Milankovićin jaksot

text: Muita kylmenemistä kiihdyttäviä tekijöitä ovat jäätiköiden, merijään ja lumen määrän kasvu, merenpinnan alenemisen ja kasvipeitteen muutoksen aiheuttama albedon eli säteilynheijastuskyvyn kasvu. Suurten jäätiköiden massa luo viiveitä vuodenaikojen muuttumiseen ja mahdollisesti omia värähtelyjaksoja ilmastoon. Suuret jäätiköt sulavat hitaasti. Toisaalta suuri jäätikkö voi painaa maankuorta kasaan niin, että maalämmön vaikutus lisääntyy ja sulattaa jään äkistikin.


title: Milankovićin jaksot

text: Kostea talvi lisää meriveden makeutta, makea vesi jäätyy helpommin ja syntyy enemmän Maata jäähdyttävää merijäätä. Maan säteilynheijastusta eli albedoa kasvattaa myös kuivumisen ja muiden muutosten aiheuttama tuulisuuden kasvu, joka nostaa ilmaan auringon säteilyä heijastavaa pölyä. Ilmaston kylmeneminen vähentää myös kasvihuonekaasujen hiilidioksidin, metaanin ja vesihöyryn määriä, mm. koska muuttaa biologista hapen tuottajien ja kuluttajien tasapainoa. Termohaliinikierron hidastuminen vähentää myös hiilidioksidia, koska hidas kierto sitoo enemmän hiilidioksidia kuin nopea.


title: Väestöpyramidi

text: Väestöpyramidi tai ikäpyramidi on usein pyramidin muotoinen diagrammi, jolla havainnollistetaan väestön ikärakennetta ja sukupuolijakaumaa. Väestöpyramidi on pareittainen vaakapalkkikaavio, jossa väestön määrä kuvataan x-akselilla ja ikä y-akselilla. Vasemmanpuoleiset palkit kuvaavat miesten määrää ja oikeanpuoleiset naisten määrää esimerkiksi viiden ikävuoden ryhmissä. Sukupuolijakauma voidaan esittää numeromääräisenä tai prosentteina. Väestöpyramidit auttavat ymmärtämään väestön rakennetta, sillä niissä esitetään kuvallisesti useita väestön piirteitä samanaikaisesti.


title: Väestöpyramidi

text: Väestöpyramidit voidaan jakaa muotonsa mukaan kolmeen tai neljään eri tyyppiin:


title: Väestöpyramidi

text: Väestöpyramideista voi yleensä huomata, että ikääntyneiden naisten määrä on suurempi kuin ikääntyneiden miesten. Vaikka poikia syntyy kaikissa populaatioissa hieman tyttöjä enemmän, miesten kuolleisuus on suurempi ja pitkään ikään selviytyneitä naisia on siten enemmän.


title: Väestöpyramidi

text: Valtioiden mittakaavassa esimerkiksi lamat tai nälänhädät voivat näkyä pyramideissa painaumina, sillä lapsia syntyy vähemmän. Sitä vastoin esimerkiksi länsimaissa toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat näkyvät väestöpyramidissa pullistumana. Pyramideja analysoimalla voidaan saada väestön kehityksestä tietoja, joita esimerkiksi hallitukset käyttävät tehdessään yhteiskuntaan vaikuttavia päätöksiä.


title: Vadelmavenepakolainen

text: Vadelmavenepakolainen on Miika Nousiaisen esikoisromaani vuodelta 2007. Kirja kertoo suomalaisesta Mikko Virtasesta, joka kokee syntyneensä väärään kansalaisuuteen, samalla tavoin kuin transsukupuolinen kokee syntyneensä väärään sukupuoleen. Hän kuvaileekin itseään "kansalaisuustransuksi". Mikko on tiennyt pikkupojasta asti haluavansa ruotsalaiseksi, käännekohta hänen elämässään on ruotsinlaivaristeily, jonka aikana hän syö pussillisen vadelmaveneitä (vadelmanmakuisia, veneenmuotoisia makeisia) ja voi niistä erittäin pahoin. Hän opiskelee ahkerasti ruotsia ja omaksuu sosiaalidemokraattisen kansankodin ihanteen elämänkäsityksensä perustaksi.


title: Vadelmavenepakolainen

text: "Vadelmavenepakolaisesta" on tehty myös lukuisia teatteriversioita sekä samanniminen elokuva vuonna 2014.


title: Vadelmavenepakolainen

text: Virtanen kertoo kirjan alussa kuinka on turhautunut Suomeen, sen asukkaisiin, päättäjiin sekä heikkoon kansalliseen itsetuntoon. Hänen kotinsa on täynnä kaikkea ruotsalaisuuteen viittaavaa Ruotsin kuningasperheen kuvasta Olof Palmelle omistettuun alttariin, minkä vuoksi yhä useampi tuttava karttaa häntä. Virtanen purkaa myös tunteitaan vanhempiensa kuoleman, Anna Lindhin murhan, tapaninpäivän tsunamin sekä sittemmin myös Lordin euroviisuvoiton jälkeen. Lomaillessaan Thaimaassa tsunamikatastrofin aikana hän varastaa eräiden ruotsalaisperheiden kotiavaimet symboliikkaan vedoten. Avaimia hän käyttää hyväksi haluttuaan seuraavaksi vuodeksi ruotsalaisen joulun ottamalla omakotitalon käyttöönsä isäntäväen ollessa poissa. Hän palkkaa työttömän näyttelijän Stina Larssonin sekä tämän lapset esittämään ruotsalaista ydinperhettä hänen ympärilleen. Virtasen kannalta onnellinen perhe-elämä loppuu kuitenkin jouluaattona isäntäväen palatessa odotettua aiemmin ja hän joutuu lähtemään karkuun. Päästyään tarpeeksi pitkälle hän törmää eräässä baarissa potkut saaneeseen opettajaan, alkoholisoituneeseen Mikael Anderssoniin, joka hautoo itsemurhaa. Virtanen huomaa kuitenkin tilaisuutensa ja sopii Anderssonin kanssa ottavansa tämän henkilöllisyyden, mutta sitä ennen Andersson "opettaa" hänet syntyperäiseksi göteborgilaiseksi.


title: Vadelmavenepakolainen

text: Virtanen oppii Anderssonin koulutuksessa Göteborgin murteen ja todistaa osaavansa Ruotsin historian ja kulttuurin lähes ulkoa, saaden "todistuksessa" pelkkiä kiitettäviä. Virtanen opettelee myös Anderssonin henkilötiedot ulkoa käydäkseen lunastamassa itselleen passin tämän nimellä. Koulutuksen päätyttyä kaksikko on kuitenkin kiintynyt toisiinsa ja oikea Mikael Andersson on alkanut harkita uudelleen itsemurhaansa, mutta tekee sen lopulta, koska oli luvannut. Surusta toivuttuaan uusi Andersson ryhtyy tutkimaan "oppi-isänsä" henkilöhistoriaa haastatellen tämän vanhoja luokkatovereita ja väärennettyä itselleen todisteet yhdysvaltalaisesta yliopistosta, ettei vahingossakaan törmäisi "samasta koulusta" valmistuneeseen. Uudella työpaikallaan Anderssonista tulee suosittu, ja työpäivän jälkeisessä illanvietossa hän tapaa Marian, jonka kanssa hän alkaa seurustella. Hän valehtelee hämillään omaavansa veljen ja kissan, jotka hän "lavastaa" kuolleiksi löydettyään eräänä päivänä sopivan uutisotsikon internetistä. Mikael ja Maria menevät sittemmin naimisiin, joihin ensin mainitun kauhuksi saapuu myös tämän puolituttu suomalaisnaapuri, joka seurustelee morsiamen serkun kanssa. Suomalaisen juotua itsensä humalaan Mikael houkuttelee tämän talon taakse, jossa hän murhaa tämän lapiolla ja heittää kaivoon, joskin palaa hääyönä vielä hautaamaan ruumiin.


title: Vadelmavenepakolainen

text:
Syksyllä Maria synnyttää perheelle kaksoset, jotka kastetaan Olof Per Albiniksi ja Anna Astridiksi. Mikael on nyt onnellisimmillaan, joskin hänen epäruotsalaisuudestaan alkaa näkyä pieniä merkkejä, joita hän kavahtaa. Mikael joutuu myös pettymään huomattuaan Maltillisen kokoomuksen vaalivoiton jälkeen ruotsalaisyhteiskunnan olevan murrosvaiheessa rasistisempaan ja yksilökeskeisempään suuntaan. Päädyttyään keskusteluohjelmaan puhumaan yhteiskunnan muutoksesta ja ongelmista hän möläyttää olevansa kiitollinen sotaveteraaneille, mikä aiheuttaa lehdistössä skandaaliin. Lopulta myös Mikaelin todellinen henkilöllisyys paljastuu oikean Anderssonin ruumiin löydyttyä ja kerän alkaessa purkautua siitä eteenpäin. Hänet saadaan kiinni hänen ollessaan perheensä kanssa Thaimaan-matkalla, ja hän tunnustaa syyllisyytensä; hänen kerrottuaan asiasta vaimolleen tämä on järkyttynyt ja jättää miehensä. Mikael tuomitaan vankilaan, jossa tämä onnistuu suomalaisen vankitoverinsa Peran ansiosta arvostamaan viimein aidosti suomalaisuuttaan.
Kirjan päähenkilönä toimii suomalainen mies nimeltään Mikko Virtanen. Mikon mielestä mikään ei ole niin pahaa kuin olla suomalainen. Hänestä suomalaiset ovat puhekyvyttömiä, sisäänpäin suuntautuvia, viinaa litkiviä mörököllejä. Suomalaiset ovat hänestä myös harvinaisen melankolisia ihmisiä. Hän on aina halunnut olla ruotsalainen ja tietää Ruotsista enemmän kuin moni ruotsalainen itsekään. Mikko juhlii Ruotsin juhlia kotonaan Suomessa antaumuksellisemmin kuin moni naapurimaan kansalainen konsanaan. Hänen kotinsa on täynnä kaikkea ruotsalaisuuteen viittaavaa Ruotsin kuningasperheen kuvasta Olof Palmelle omistettuun alttariin, minkä vuoksi yhä useampi tuttava karttaa häntä. Virtanen purkaa myös tunteitaan vanhempiensa kuoleman, Anna Lindhin murhan, tapaninpäivän tsunamin sekä sittemmin myös Lordin euroviisuvoiton jälkeen.
”Olen tarkkaillut ruotsalaisia eri etäisyyksiltä koko ikäni. Etäisyys on vaihdellut, intensiteetti ei. Ruotsi on minulle rakkaus, ruotsalaisuus haave. Ruotsin kansalaiset, tavallisimmatkin ja varsinkin he, ovat esikuvani. Minulla on vakaa tieto siitä, minne oikeasti kuulun. Se paikka on Suomesta länteen.”


title: Vadelmavenepakolainen

text:
Kirjan toinen merkittävä henkilö on göteborgilainen Mikael Andersson. Mikael on työtön historian opettaja joka sai potkut, koska masentui ja sortui alkoholismiin. Hän oli epäsosiaalinen kun Palmen aikana jaettiin kestäviä ystävyyssuhteita kaikille ruotsalaisille. Andersson on nimittäin kokoomuslainen eikä siksi halunnut mitään Palmelta. Tämän takia hänellä ei ole ollenkaan ystäviä ja hänen vanhemmatkin, jotka olivat hänen ainoa sukunsa, kuolivat vuosi sitten.
Ennen kuin Mikael tapasi Mikon oli hän yrittänyt riistää hengen itseltään kahdeksan kertaa, tuloksetta.
”Ohilaukauksia, epätiiviitä Volvoja. Se on todellakin maailman turvallisin auto. Pari kertaa on mennyt muuten vain sisu kaulaan.”


title: Karmapa (dokumentti)

text: Karmapa – Jumaluuden kaksi tietä on ohjaaja Arto Halosen 1994-1998 Tiibetissä ja Kiinassa ohjaama elokuva. Helsingin Sanomien mukaan Arto Halonen on arvostetuimpia suomalaisia elokuvantekijöitä. Elokuva on palkittu Euroopan Unionin humanitäärisellä palkinnolla.


title: Karmapa (dokumentti)

text: Elokuva kertoo Tiibetin hengellisestä yhteisöstä ja Kiinan Tiibetin politiikasta. Se kertoo kahdesta Tiibetin buddhalaisesta karmapa-lamasta, jotka valmistautuvat maan hengellisen johtajan tehtäviin. Ohjaaja Arto Halosen mukaan elokuva kertoo Tiibetin harjoittamasta uskonnon ja kulttuurin sorrosta ja Kiinan soluttautumisesta Tiibetin buddhalaiseen yhteisöön. Halosen mukaan Kiinan tavoite on valita seuraava Dalai-lama Tiibetin marionettihallisijaksi.


title: Karmapa (dokumentti)

text: Kiinan viranomaiset valvoivat dokumentin kuvauksia Tiibetissä ja Kiinassa ja pyrkivät vaikuttamaan elokuvan lopputulokseen. Kiina yritti estää elokuvan esittämisen Hongkongissa elokuvajuhlilla vuonna 1999.


title: Karmapa (dokumentti)

text: Elokuva ja teoksesta kertova "Karmapa- matka maailman katolla" -ohjelma ovat yhteistuotantoa YLE:n TV2:n dokumenttiprojektin kanssa.


title: Karmapa (dokumentti)

text: Kiina kielsi Arto Haloselta viisumin Pekingin olympialaisiin kesäkuussa 2008 Suomen Olympiakomitean virallisena vieraana. Halosen mukaan syy perustui tähän elokuvaan Tiibetistä. Veikkaus kutsui Halosen heinäkuussa kutsuvieraakseen, koska hän on merkittävä elokuva-alan toimija. Veikkauksen tarkoituksena on verkostoida kulttuurivaikuttajia yhteen puhumaan muun muassa olympia-aatteesta. Veikkaus ei voi vaikuttaa viisumipäätökseen, koska se ei ole hakenut viisumia. Veikkaus on varmistanut, että Suomen olympiakomitea hoitaa Halosen asiaa. Ainakaan elokuun 4. päivä kansainvälinen olympiakomitea eikä Suomen olympiakomitea ei havaintojen mukaan ollut kommentoinut edistystä neuvotteluissa. Suomen olympiakomitea kysyi syytä viisumipäätökselle.


title: Karmapa (dokumentti)

text: Suomen olympiakomitean lausunnosta jäi epäselväksi, onko se pyytänyt kansainvälistä olympiakomiteaa neuvottelemaan oman vieraansa viisumista, joka hylättiin perustuen länsimaissa palkittuun tiedotukseen Kiinan ihmisoikeuksista.


title: X-Files: Usko koetuksella

text: X-Files: Usko koetuksella on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut Chris Carterin ohjaama "Salaiset kansiot" -televisiosarjaan perustuva toinen elokuva. Ensimmäinen oli 1998 ilmestynyt "X-Files – taistelu tulevaisuudesta". Usko koetuksella ilmestyi 6 vuotta sarjan loppumisen ja noin 10 vuotta ensimmäisen elokuvan ilmestymisen jälkeen.


title: X-Files: Usko koetuksella

text: Elokuva on sarjan luojan Chris Carterin valkokangasdebyytti ohjaajana.


title: X-Files: Usko koetuksella

text: Eläkkeelle jäänyt Mulder ja lääkärinä työskentelevä Scully vedetään mukaan tutkimaan FBI-agentin katoamista Länsi-Virginian lumisiin maisemiin.


title: X-Files: Usko koetuksella

text:
Elokuvahanke oli vireillä jo sarjan aikana, ja kuvausten oli tarkoitus alkaa sarjan viimeisen tuotantokauden valmistuttua, mutta erinäisistä syistä tuotannon aloitus venyi. Lopulta kuvaukset aloitettiin joulukuussa 2007 ja saatiin valmiiksi 11. maaliskuuta 2008.
Elokuva kuvattiin Vancouverissa ja Pembertonissa Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa.


title: X-Files: Usko koetuksella

text: Elokuva sai kriitikoilta vaihtelevan keskinkertaisen vastaanoton ja katsojasuosio on ollut maltillista.


title: X-Files: Usko koetuksella

text: Elokuva tuotti 4 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria avauspäivänään Yhdysvalloissa. 15. Syyskuuta 2008 mennessä elokuva on tuottanut 20 909 448 Yhdysvaltain dollaria Yhdysvalloissa ja kansainvälisesti 64 428 372 Yhdysvaltain dollaria.


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 1967 (kreikkalais-roomalainen paini)

text: Vuoden 1967 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin kreikkalais-roomalaisen painin osalta Bukarestissa, Romaniassa syyskuussa. Kisoissa painittiin kahdeksassa painoluokassa.


text: Samana vuonna järjestettiin erikseen vapaapainin MM-kilpailut New Delhissä.


title: Syntyvyys

text: Syntyvyys eli syntyneisyys on väestön mittaluku, joka ilmoittaa vuoden aikana syntyneiden lasten lukumäärän keskiarvon tuhatta asukasta kohden. Syntyvyys voidaan ilmoittaa myös promilleina. Kun syntyvyydestä vähennetään kuolleisuus, jää jäljelle väestönkasvua osoittava luku, johon ei sisälly nettomaahanmuuttoa. Vuonna 2009 maailman keskimääräiseksi syntyyvydeksi oli arvioitu 19,7.


title: Syntyvyys

text:
Seuraavassa taulukossa on esitetty maailman syntyyvyyden kehitys ja tulevaisuuden arviot vuosina 1950-2050.
Suomessa syntyy vajaat 60 000 lasta vuodessa. Kokonaishedelmällisyysluku on 1,7, kun EU27-maissa se oli 1,6. Luku on arvio siitä, montako lasta keskivertonainen saa elämänsä aikana. Ulkomailla syntyneiden (naisten) kokonaishedelmällisyysluku oli keskimäärin 2,0 mutta korkeampi eräistä maista tulleilla: Somalia 4,3, Marokko 3,9, Kongo 3,3, Turkki 3,1, Irak 3,0, Jugoslavia 2,8, Afganistan 2,7, Etiopia 2,7, Ruotsi ja Ukraina 2,1, ..., Iran, Saksa ja Japani 1,4, Espanja 1,3.


title: Syntyvyys

text: Vuonna 2009 syntyi 61 000 lasta mutta vuonna 2017 vain noin 50 000. Maahanmuutto kuitenkin esti väestön vähenemisen.


title: Syntyvyys

text: Professori Anna Rotkirchin mukaan syynä syntyvyyden laskuun on miesten nopea syrjäytyminen, joka alkaa jo koulussa. 2000-luvulla syntyneiden määrä on seurannut 25-34-vuotiaiden miesten työllisyysastetta ja siten romahtanut 2010-luvulla. Pienituloisten osuus 25-34-vuotiaista miehistä nousi nopeasti yhdeksästä 18 prosenttiin, mutta osuus naisista laski alle 10 prosentin. Myös maksuhäiriöt ja matala koulutus ovat paljon yleisempiä miehillä, ja syrjäytyneet miehet syrjäytyvät usein lisääntymisestäkin. Koulutetuista 40-45-vuotiaista miehistä lapsettomia on 22 %, vain perusasteen suorittaneista 35 % ja kaikista 40-45-vuotiaista naisista vain 20 %. Vain pari prosenttia miehistä tulee vielä myöhemmin isäksi. Kouluttamattomatkin miehet haluaisivat lapsia mutta eivät saa. Jos tyttöjen koulutulokset olisivat yhtä huonoja kuin poikien nykyään, Rotkirchin mukaan "sitä pidettäisiin kansallisena skandaalina."


title: Tashi Peljor

text: Tashi Peljor (s. 15. heinäkuuta 1978) on bhutanilainen jousiampuja.


title: Tashi Peljor

text: 2004 Ateenan olympialaisissa Peljor voitti jousiammunnassa ensimmäisellä kierroksella huomattavasti ranking-listalla korkeammalla olleen vastustajansa Jocelyn de Grandisin. Seuraavalla kierroksella Peljor kuitenkin putosi valkovenäläiselle Anton Prylepaulle. 2008 Pekingin olympialaisissa Peljor toimi maansa lipunkantajana avajaisissa. Hän putosi ensimmäisellä karsintakierroksella taiwanilaiselle Wang Cheng Pangille.


title: Tashi Peljor

text: Peljor on 165 senttimetriä pitkä ja painaa 60 kilogrammaa.


title: Gurkhat

text: Gurkhat ovat mongoleihin kuuluva, mutta pitkälti indoarjalainen kansa, joka elää Nepalissa ja Pohjois-Intiassa. Gurkhat ovat hinduja, ja heidän äidinkielensä on indoiranilainen pahar eli nepali. Nimitys "gurkha" viittaa 700-luvulla eläneeseen hindusoturiin ja pyhimykseen Guru Gorakhnathiin. Gurkhat tunnetaan erittäin rohkeina ja sitkeinä sotureina.


title: Gurkhat

text: Guru Gorakhnathin opetuslapsi Bappa Rawal, syntyjään prinssi Kalbhoj eli Shailadhish, perusti Mewarin hallitsijasuvun Rajasthaniin. Myöhemmin Bappa Rawalin jälkeläisiä muutti kauemmaksi itään ja he perustivat Gorkhan hallitsijasuvun, joka vuorostaan perusti Nepalin kuningaskunnan. Gorkhan piirikunta on yksi nyky-Nepalin 75 piirikunnasta. Gurkhat olivat maan hallitseva kansanosa vuodesta 1559. 1760-luvun lopussa gurkhat alistivat Nepalin keskiosista käsin valtaansa koko maan. 1814–1816 Iso-Britannia kukisti gurkhat gurkhasodassa.


title: Gurkhat

text: Gurkhain käyttämä leveäteräinen, käyrä veitsi on nimeltään "kukri".


title: Gurkhat

text:
Gurkhat ovat palvelleet Gurkha-rykmenteissä sekä Intian armeijassa että brittiläisen kansainyhteisön armeijassa brittien siirtomaavallan aikana, jolloin brittiviranomaiset luokittelivat gurkhat soturiroduksi. Valtansa aikana brittivirkamiehet erottivat Intian kansoista soturiroduiksi ne, joiden katsottiin olevan perusluonteeltaan sotaisia ja aggressiivisia taistelussa. Niin ikään luonteenpiirteet kuten rohkeus, uskollisuus, itseriittoisuus, fyysinen voima, sitkeys, kuuliaisuus, kyky tehdä raskaita töitä, taistelussa osoitettu mielenlujuus ja sotilasstrateginen käsitys kuuluivat tähän luokitteluun. Britit värväsivätkin mielellään jäseniä näistä heimoista palvelemaan brittien Intian armeijassa, johon muodostettiin 11 gurkha-rykmenttiä vuosina 1815–1918. Lisäksi toisen maailmansodan aikana perustettiin yhdeksän uutta rykmenttiä, jotka lakkautettiin sodan päättymisen jälkeisenä vuonna. Rykmentit luovutettiin Intian armeijalle maan itsenäistyttyä, lukuun ottamatta viittä, jotka liittyivät brittiarmeijaan. Niistä muodostettiin oma prikaatinsa, joka sijoitettiin Malaijille ja Hongkongiin.
Entisen Intian armeijan esikuntapäällikön sotamarsalkka Sam Manekshawin luonnehti gurkhia seuraavasti:


title: Gurkhat

text:
”Mikäli mies sanoo, ettei pelkää kuolemaa, hän joko valehtelee tai on gurkha.”
Kuusi gurkha-rykmenttiä jäi palvelemaan vastaitsenäistyneen Intian omaan armeijaan. Näiden lisäksi 1949 perustettiin uusi gurkha-rykmentti. Kirjoitusmuoto muuttui samalla muotoon gorkha. Myös Intia on värvännyt mielellään gurkhia sotilaikseen. Vuonna 1997 Intian armeijan gurkha-yksiköissä palveli 120 000 gurkhaa. Yhteensä kolmetoista gurkhaa on saanut Viktorian risti -ansiomerkin urheasta toiminnastaan taistelussa Yhdistyneen kuningaskunnan puolesta.


title: Mate Parlov

text: Mate Parlov (16. marraskuuta 1948 Split, Jugoslavia – 29. heinäkuuta 2008 Pula, Kroatia) oli jugoslavialainen nyrkkeilijä. Amatöörinä hän oli sekä olympiavoittaja että maailmanmestari. Ammattilaisena hän voitti raskaassa keskisarjassa Euroopan-mestaruuden sekä WBC-liiton maailmanmestaruuden. Hänet pidetään yleisesti Kroatian, ja Jugoslavian, kaikkien aikojen parhaana nyrkkeilijänä.


title: Mate Parlov

text: Mate Parlov kävi amatööriurallaan 310 ottelua, ja hävisi niistä vain kolme. Hän voitti Jugoslavian mestaruuden kahdeksan kertaa (1967-1974) raskaassa keskisarjassa. Viisi kertaa (1970–1974) hän voitti Balkanmaiden mestaruuden.


title: Mate Parlov

text: Vuoden 1968 olympialaisissa Méxicossa Parlovin tie keskisarjassa katkesi puolivälierässä, tulevaa mestaria Chris Finnegania vastaan. Vuonna 1971 hän voitti Euroopan mestaruuden raskaassa keskisarjassa. Vuoden 1972 olympialaisissa Münchenissä Parlov voitti kultaa ja vuonna 1973 hän saavutti uransa toisen EM-kullan, tällä kertaa raskaassa keskisarjassa. Seuraavana vuonna Parlov voitti MM-kultaa Havannassa.


title: Mate Parlov

text: Amatöörinyrkkeilyn tuoreena maailmanmestarina Parlov siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1974. Hän voitti raskaan keskisarjan Euroopan mestaruuden 10. heinäkuuta 1976, teknisellä tyrmäyksellä Domenico Adinolfia vastaan. Hän puolusti mestaruutensa menestyksekkäästi kolme kertaa, jonka jälkeen hän 7. tammikuuta 1978 pääsi ottelemaan WBC-liiton maailmanmestaruudesta Miguel Angel Cuelloa vastaan. Parlov voitti ottelun tyrmäyksellä yhdeksännessä erässä. Hän puolusti mestaruutensa yhden kerran, mutta hävisi 2. joulukuuta samana vuonna mestaruuden Marvin Johnsonille teknisellä tyrmäyksellä.


title: Mate Parlov

text: 8. joulukuuta 1979 Parlov otteli alemman raskaansarjan WBC-liiton MM-vyöstä Marvin Camelia vastaan. Ottelu päättyi tasapistein, mutta uusintaottelussa 31. maaliskuuta 1980 Camel voitti yksimielisellä tuomaripäätöksellä ja piti siten mestaruutensa. Ottelu jäi Parlovin viimeiseksi. Hän voitti ammattiuransa 29 ottelusta 24 (kolme tyrmäyksellä) ja hävisi kolme (kaksi päättyi ratkaisemattomina).


title: Mate Parlov

text: Oman aktiiviuransa jälkeen Mate Parlov toimi Juvoslavian nyrkkeilyvalmentajana vuoden 1984 olympialaisissa. Kisoissa maan nyrkkeilijät saavuttivat kaikkien aikojen parhaat tuloksensa, yksi kultamitali, yksi hopeamitali ja kahden pronssimitalit.


title: Mate Parlov

text: Uransa jälkeen Parlov vetäytyi julkisuudesta ja muutti Fažanaan, Pulan kaupungin läheisyyteen. Pulassa hän piti omaa kahvilaa. Maaliskuussa 2008 hänellä diagnosoitiin keuhkosyöpää ja viisi kuukautta myöhemmin, 29. heinäkuuta, hän kuoli matkalla sairaalaan Pulassa.


title: Fibroblasti

text: Fibroblasti on sidekudoksessa esiintyvä solutyyppi. Fibroblastit muodostavat sidekudoksen säiemäisiä valkuaisaineita. Fibroblastit kehittyvät lopulta fibrosyyteiksi.


title: Fibroblasti

text: Sidekudoksessa esiintyy alkuvaiheessa huomattavasti aktiivisia fibroblasteja, jotka ovat muodoltaan pitkulaisia ja niissä on pullea tuma sekä punertava solulima. Sidekudoksen kehittyessä fibroblasteista muodostuu fibrosyyttejä.


title: Toni Niemi

text: Toni Niemi (s. 14. maaliskuuta 1985 Pirkkala) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 Mestis-seura LeKiin.


title: Toni Niemi

text: Niemeä on luonnehdittu varmaotteiseksi peruspuolustajaksi. Hän luistelee hyvin ja hoitaa puolustuspään tehtävät luotettavasti. Niemellä on sanottu olevan potentiaalia myös kiekolliseen peliin, mutta ennen kautta 2008–2009 hän on tehnyt SM-liigassa vain yhden maalin ja antanut viisi syöttöä. Moitittu Niemeä on siitä, että kohtalaisesta koosta huolimatta hänen otteensa kentällä ovat olleet pehmeitä.


title: Toni Niemi

text: Niemi aloitti Ilveksen edustusjoukkueessa kaudella 2004–2005 ja vakiinnutti paikkansa seuraavalla kaudella, jolla hän pelasi 53 ottelua. Siitä lähtien Niemi on kuulunut joukkueen vakiokokoonpanoon, ja hänellä on sopimus Ilveksen kanssa kauden 2008–2009 loppuun. Niemi pelasi kaudella 2003–2004 muutamia Mestis-otteluita nuorten maajoukkueen riveissä, mutta ei ole esiintynyt nuorten tai aikuisten arvoturnauksissa.


title: Toni Niemi

text: Niemi siirtyi kauden 2008–2009 Ilveksestä Mestiksen KooKoohon, jossa pelasi kolmen kauden ajan. Viimeisellä KooKoo-kaudellaan Niemi pelasi myös lainalla SM-liigaseuroissa Pelicansissa ja Tapparassa. Hän teki kesällä 2012 sopimuksen Mestiksen LeKin kanssa.


title: Toni Niemi

text: Tammikuussa 2015 Niemi siirtyi ottelukohtaisella lainasopimuksella yhdessä Teddy Da Costan kanssa Pelicansiin.


title: Martti Järventie

text: Martti Järventie (s. 4. huhtikuuta 1976 Tampere, Suomi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka on viimeksi edustanut EPIHL-liigassa pelaavaa Milton Keynes Lightningia.


title: Martti Järventie

text: Järventie on Ilveksen kasvatti. Hän pelasi Ilveksen A-nuorissa ja voitti kolmena vuonna peräkkäin mitalin; kahdella ensimmäisellä kaudella tuli kultaa ja seuraavalla hopeaa. Hän aloitti liigauransa kaudella 1994–1995 Ilveksen paidassa, pelaten 37 ottelua. Kesken seuraavan kauden hän siirtyi Lukkoon, mutta palasi kauden jälkeen Ilvekseen. Kaudella 1997–1998 Järventie voitti ensimmäisen SM-mitalinsa, hopean. Järventie jatkoi Ilveksessä vielä kaksi kautta, joista jälkimmäisellä hän teki piste-ennätyksensä, 28 pistettä. Kaudeksi 2000–2001 Järventie lähti hakemaan menestystä Turun Palloseuraan, joka oli voittanut kaksi edellistä mestaruutta. Järventie voitti kaudella ensimmäisen SM-kultansa ja TPS jo kolmannen peräkkäisen.


title: Martti Järventie

text: Montreal Canadiens varasi "yli-ikäisen" Järventien NHL:ään vuonna varausnumerolla 109. Järventie teki kesällä kahden vuoden sopimuksen Canadiensin kanssa. Hän pelasi lähes koko kauden Canadiensin farmissa Quebec Citadellesissa, jossa hän teki oivat 21 tehopistettä. Ainoaksi jääneen NHL-ottelunsa Järventie pelasi Mighty Ducks of Anaheimia vastaan. Hän sai +/– -tilastoonsa kaksi plussaa.


title: Martti Järventie

text: Järventie jätti Canadiensin sen siirrettyä hänet waiver-listalle ja ilmoitettiin, että hän palaisi kauden jälkeen Ilvekseen. Järventien suunnitelmissa oli palata myöhemmin takaisin NHL:ään. Alkukauden 2002–2003 hän pelasi Ilveksessä, kunnes siirtyi Jokereihin loppukauden kestäneellä sopimuksella. Järventien NHL-sopimuksessa oli pykälä, jonka mukaan hän sai siirtyä toiseen seuraan mikäli Ilves jäisi pudotuspelien ulkopuolelle. Järventie oli Jokereiden ykköspuolustaja kaudella 2003–2004. Seuraavalla kaudella SM-liiga oli vuoksi NHL-pelaajien täyttämä. Tämän vuoksi Järventien rooli Jokereissa pieneni, mutta hän hoiti tehtävänsä hyvin ja voitti kauden päätteeksi toisen SM-hopeansa. Kausi 2005–2006 meni Järventiellä osittain pilalle loukkaantumisten vuoksi. Seuraava kausi sujui paremmin ja Järventie voitti kauden +/– -tilaston ja sai Matti Keinonen -palkinnon liigan tehopelaajana. Hän voitti myös kolmannen SM-hopeansa.


title: Martti Järventie

text: Jokerivuosien jälkeen Järventie teki yhden vuoden sopimuksen Ruotsin Elitserienissä pelanneen Mora IK:n kanssa. Kausi oli Järventielle rikkonainen ja tilille kertyi vain 39 ottelua. Kesällä 2008 Järventie teki 1+1-vuotisen sopimuksen Oulun Kärppien kanssa. Hänelle tarjoiltiin Oulussa isoa roolia, mutta loukkaantumiset pilasivat kauden. Hän pelasi runkosarjassa 17 ottelua neljällä tehopisteellä ja voitti neljännen kerran SM-hopeaa. Kauden päätteeksi Järventie kirjoitti 1+1-vuotisen sopimuksen Helsingin HIFK:n kanssa. Ensimmäisen HIFK-kauden runkosarja sujui Järventieltä hyvin ja hän teki 27 tehopistettä. Lisäksi hänen +/– -tilastonsa näytti +12:ta, mikä oli liigan puolustajien viidenneksi paras. Seuraava kausi sujui sekä Järventieltä että HIFK:lta vieläkin paremmin, sillä Järventie saavutti piste-ennätyksensä 34 ja kauden päätteeksi HIFK voitti mestaruuden. Mestaruuteen päättyneen toisen HIFK-kauden jälkeen HIFK ilmoitti purkaneensa Järventien sopimuksen tämän omasta pyynnöstä. Vielä samana päivänä 9.6.2011 Järventie teki Ilveksen kanssa neljän kauden pituisen sopimuksen. Järventie kuitenkin siirtyi toisen sopimuskauden aikana (17.1.2013) takaisin HIFK:hon loppukauden kattaneella vuokrasopimuksella. Kaudella 2015–2016 hän pelasi 13 ottelua HPK:ssa ennen siirtymistään Englantiin.


title: Martti Järventie

text: Järventie on edustanut Suomen maajoukkuetta . Hän pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1994 ja nuorten MM-kilpailuissa vuosina 1995 ja 1996.


title: FSH

text: FSH eli follikkelia stimuloiva hormoni tai follitropiini on aivolisäkkeen etulohkon hormoni. FSH edistää kuukautiskierron alussa munasolun ja munarakkulan kasvua sekä lisää munarakkulan tekemää hormonien eritystä. FSH ohjaa myös siittiöiden tuotantoa kiveksissä.


title: FSH

text: Follitropiinin CAS-numero on 9002-68-0.


title: Tatu Backman

text: Tatu Backman (s. 14. joulukuuta 1979 Pyhäjoki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä Suomi-sarjan Kiekko-Laserissa.


title: Tatu Backman

text: Backman pelasi kasvattajaseurassaan Oulun Kärpissä kauteen 1999–2000 asti ja pääsi pelaamaan yhden ottelun 1. divisioonassa. Kaudet 2000–2005 Backman pelasi Mestiksessä KooKoon, Hermeksen ja Sportin riveissä. Vuosina 2005–008 hän pelasi Tanskassa Herlev Hornetsin ja Frederikshavn IK:n riveissä.


title: Tatu Backman

text: SM-liigassa Backman pelasi kaudella Kärpissä, jonne sai sopimuksen koeajan kautta. Backman pelasi 33 ottelua ja keräsi yhden syöttöpisteen. Kyseisellä kaudella Backman voitti SM-liigassa hopeaa.


title: Freedom Phalanx

text: Freedom Phalanx on kuvitteellinen supersankariryhmä City of Heroes universumissa. Ryhmää johtaa supersankari Statesman. Freedom Phalanxin päävihollinen on superroistoryhmä Arachnos, jota johtaa Statesmanin entinen ystävä, nykyinen vihollinen Lord Recluse. Alkuperäisen ryhmän muodostivat Statesman (Marcus Cole), hänen supervoimainen vaimonsa Maiden Justice (Monica Richter), taikavoimia omaava Dark Watcher (Devon Wilcox), säätä hallitse Elementalist (Raymond George Washington), haarniskoitu Brandon Warfield ja Vambrace (James St. John-Smythe).


title: Freedom Phalanx

text: Alkuperäinen kokoonpano:


title: Freedom Phalanx

text: Toinen kokoonpano:


title: Freedom Phalanx

text: Eloonjääneet Kahdeksan (Rikti Sodan jälkeen muodostettu Vapauden Falangin seuraaja):


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 1969

text: Vuoden 1969 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin maaliskuussa Mar del Platassa, Argentiinassa. Kisoissa painittiin kreikkalais-roomalaista painia ja vapaapainia kymmenessä painoluokassa.


title: Fysiologinen suolaliuos

text: Fysiologinen suolaliuos on suolaliuos, jonka osmoottinen vahvuus on yhtä vahva kuin veren. Ihmisen veren koostumusta vastaa 0,9-prosenttinen suolaliuos. Suolaliuoksen on tärkeää olla osmoottisesti yhtä vahvaa, ettei se vahingoita kohteen soluja. Jos esimerkiksi punasolut joutuvat niiden väkevyyttä laimeampaan, hypotoniseen luokseen, ne pullistuvat ulkopuolisen nesteen siirtyessä niiden sisään ja lopulta räjähtävät. Väkevämmässä hypertonisessa liuoksessa punasolut taas menevät kasaan, koska solun sisältä siirtyy nestettä ulkopuoliseen väkevämpään liuokseen.


title: Meamea Thomas

text: Meamea Thomas (11. syyskuuta 1987 – kesäkuu 2013) oli kiribatilainen painonnostaja.


title: Meamea Thomas

text: Thomas edusti Kiribatia Ateenan olympialaisissa 2004, jolloin hänen kotimaansa osallistui ensimmäisen kerran olympialaisiin. Hän toimi Kiribatin lipunkantajana avajaisissa. Thomas sijoittui painonnoston 85 kg:n sarjassa kolmanneksitoista. Tempauksessa hän nosti 130 kg ja työnnössä 162,5 kg saaden yhteistuloksen 292,5 kiloa.


title: Meamea Thomas

text: Thomas voitti sarjan 85 kg kultamitalin Eteläisen Tyynenmeren mestaruuskilpailuissa Suvassa 2003.


title: Meamea Thomas

text: Thomas kuoli jäätyään auton alle, kun hän pelasti pyöräilijän hengen työntämällä hänet pois rattijuopon ajoradalta.


title: Roman Rurua

text: Roman Rurua (s. 25. marraskuuta 1942) on georgialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Aktiiviaikoinaan hän edusti kansainvälisellä tasolla Neuvostoliittoa.


title: Roman Rurua

text: Rurua voitti olympiakultaa 63 kilogramman painoluokassa 1968 Mexico Cityn olympialaisissa. Neljä vuotta aiemmin Tokio olympialaisissa hän oli jäänyt hopealle kärsittyään loppuottelussa tappion unkarilaiselle Imre Polyákille.


title: Roman Rurua

text: Maailmanmestaruuksia Rurua voitti neljä kappaletta: 1966 Toledossa, 1967 Bukarestissa, 1969 Mar del Platassa ja 68 kilogramman painoluokassa 1970 Edmontonissa. Viimeisissä MM-kisoissaan 1971 Sofiassa hän sijoittui kuudenneksi.


title: Jõgeva (kunta)

text: Jõgeva () oli kunta Jõgevamaan maakunnassa, Virossa. Sen asukasluku oli 5 223 (2010), pinta-ala 458,80 neliökilometriä ja asukastiheys 11,4 asukasta neliökilometrillä.


title: Jõgeva (kunta)

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä Jõgevan kunta, Jõgevan kaupunki, Palamusen ja Torman kunnat sekä osa Pajusin ja Puurmanin kunnista uudeksi Jõgevan kunnaksi.


title: Jõgeva (kunta)

text: Jõgevassa oli 37 kylää: Alavere, Ellakvere, Endla, Kaera, Kassinurme, Kaude, Kivijärve, Kurista, Kõola, Kärde, Laiusevälja, Lemuvere, Liivoja, Lõpe, Mooritsa, Mõisamaa, Paduvere, Painküla, Pakaste, Palupere, Patjala, Pedja, Raaduvere, Rohe, Selli, Soomevere, Teilma, Tooma, Vaimastvere, Vana-Jõgeva, Vilina, Viruvere, Võduvere, Võikvere, Vägeva, Väljaotsa ja Õuna.


title: Jõgeva (kunta)

text: Kunnan asukasluvun kehitys:


title: Jõgeva (kunta)

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Jõgevan kunnassa oli 4 315 asukasta, joista 4 155 (96,3 %) oli virolaisia, 99 (2,3 %) venäläisiä ja 60 (1,4 %) muita kansallisuuksia.


title: Peittaus

text: Peittaus on ruostumattoman teräksen pintakäsittelyssä käytettävä työmenetelmä. Peittaamista käytetään etenkin hitsaamisen aiheuttaman vähäkromisen oksidikerroksen poistoon, jolloin ruostumattoman teräksen pintaominaisuudet palautuvat. Peittausaine koostuu pääasiassa typpi- ja fluorivetyhapoista.


title: Peittaus

text: Pieniä kappaleita voidaan peitata sähkökemiallisesti tai pastojen ja geelien avulla sivellinpeittauksena. Suurempien kappaleiden peittaus suoritetaan joko uppopeittauksena altaassa tai ruiskupeittauksena. Uppopeittaus suoritetaan yleensä yrityksen peittaamossa tai uppopeittaamiseen erikoistuneessa yrityksessä. Myös ruiskupeittaaminen vaatii asiantuntevan ammattilaisen.


title: Ratchet & Clank: Quest for Booty

text: Ratchet & Clank: Quest for Booty on toinen PlayStation 3:lle julkaistu Ratchet & Clank -peli. Peli jatkuu siitä mihin edellinen osa, "" jäi: salaperäiset Zonit veivät Clankin mukanaan ja nyt Ratchetin tehtävä on etsiä hänet. Peli painottuu enemmän tasohyppelyyn, jakoavaimen käyttöön ja ongelmien ratkaisuun, kuin edeltäjänsä. Lisäksi se tarjoaa vain 4 kenttää, ja n. 3-4 tuntia pelattavaa. Tämän seurauksena se on halvempi muihin PS3-peleihin verrattuna.


title: Ratchet & Clank: Quest for Booty

text: Peli on ladattavissa maailmanlaajuisesti PlayStation Networkin kautta, mutta sitä markkinoidaan Euroopassa myös Blu-ray -levyllä.


title: Aletes (Hippoteen poika)

text: Aletes () oli kreikkalaisessa mytologiassa doorilainen ja Herakleen jälkeläinen alenevassa polvessa. Hän oli Iksionin isä.


title: Aletes (Hippoteen poika)

text: Kolmekymmentä vuotta herakleidien ensimmäisen maahantunkeutumisen jälkeen Aletes johti doorilaiset sotaan, valloitti Korintin ja karkotti sisyfidit pois maasta. Doridas ja Hyanthidas joutuivat luovuttamaan valloitetun maan hallinnon Aleteelle, joka perusti Korintin paikalle, jossa aiemmin oli sijainnut Efyran kaupunki.


title: Aletes (Hippoteen poika)

text: Aletes lähetti Melaan, joka oli osallistunut Korintin valloitukseen, Delfoin oraakkelin antaman ennustuksen perusteella takaisin muiden kreikkalaisten joukkoon, mutta lopulta antoi tämän asettua Korinttiin tämän käytettyä kaikkia keinoja päästäkseen Aleteen suosioon.


title: Aletes (Hippoteen poika)

text: Toisen oraakkelin ennustus lupasi Aleteelle vallan Attikassa, jos Kodros, Attikan kuningas, säilyisi vahingoittumattomana taistelussa. Kun Kodros sai kuulla ennustuksesta, uhrasi hän henkensä estääkseen Attikaa joutumasta vihollisen haltuun.


title: Raimo Aaltonen

text: Raimo Aaltonen (s. 1956) on auralainen esteratsastaja, ratsuttaja ja valmentaja. Hän on yksi Suomen menestyksekkäimmistä ja kokeneimmista esteratsastajista. Aaltonen on kahdeksankertainen Suomen mestari vuosilta 1983, 1987, 1992, 1999, 2000, 2007, 2008 ja 2009. Lisäksi hänellä on neljä hopea- ja kaksi pronssimitalia SM-kilpailuista. Juniorikaudelta saavutuksena on kaksi Suomen-mestaruutta. Aaltonen on edustanut Suomea pitkään kansainvälisissä GP-kilpailuissa, Nations Cup -joukkuekilpailuissa sekä maailmancupin osakilpailuissa 1970-luvulta lähtien.


title: Raimo Aaltonen

text: Aaltonen on nimennyt saksalaisen Gerd Wiltfangin valmentajaksi, joka on vaikuttanut häneen eniten. Aaltonen edustaa Auran Ratsastajia kuten myös hänen tyttärensä Jonna ja Tia.


title: Peipsiääre

text: Peipsiääre oli kunta Tartumaalla, Virossa. Pinta-alaa kunnalla oli 31 neliökilometriä. Asukkaita kunnassa oli 817 (1.1.2010) ja väestötiheys oli 32,6 as/km². Asukkaista naisia oli 48,2 prosenttia ja miehiä 51,8 prosenttia. Kunnan hallinnollinen keskus oli Koljka. Peipsiäären kunnanjohtaja oli Rain Sangernebo.


title: Peipsiääre

text: Peipsiäären naapurikunnat olivat Vara etelässä ja lännessä ja Alatskivi pohjoisessa. Idässä kunta rajautui Peipsijärveen. Kunnan keskuksesta oli matkaa maakunnan pääkaupunkiin Tarttoon 50 kilometriä, Varan kunnan Koosan kylään 26 km ja Alatskiveen 8 km.


title: Peipsiääre

text: Kunnassa oli yksi koulu, Kolkja Põhikool, jossa oli 73 oppilasta. Opettajia koulussa oli 11.


title: Peipsiääre

text: Peipsiäären kunta muodostui viidestä kylästä (): Kasepää, Kolkja, Savka, Sipelga ja Varnja.


title: Peipsiääre

text: Vuonna 2011 silloisessa Peipsiäären kunnassa oli 698 asukasta, joista 69 (9,9 %) oli virolaisia, 600 (86,0 %) venäläisiä ja 30 (4,3 %) muita kansallisuuksia.


title: Peipsiääre

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Peipsiäären kunta, Kallasten kaupunki, Alastkiven ja Varan kunnat sekä Jõgevamaan Pala yhdistettiin uudeksi Peipsiäären kunnaksi.


title: Irukandji

text: Irukandji ("Carukia barnesi") on lämpimissä merissä elävä, kuutiomeduusoihin kuuluva polttiaiseläinlaji.


title: Irukandji

text: Irukandjin uimakello on halkaisijaltaan 12-25 mm. Kellon neljästä nurkasta lähtee yksittäinen pyyntilonkero, jonka pituus vaihtelee 5 cm:stä 50 cm:iin, mutta sen pyyntilonkerot voivat kasvaa jopa yli metrin mittaisiksi. Irukandji on äärimmäisen vaikeasti paikannettava, sillä se on peukalonkynnen kokoinen ja melkein läpinäkyvä (siksi se löydettiin hyvin myöhään). Pienen kokonsa takia irukandjit pystyvät uimaan läpi uimarantoja suojaamaan viritetyistä meduusaverkoista ja polttamaan ihmisiä pyyntilonkeroidensa polttiaissoluilla.


title: Irukandji

text: Irukandjin pistosta ei tunne, mutta 5-45 minuuttia piston jälkeen uhri kokee voimakasta pää- tai selkäsärkyä ja kipuja lihaksissa ja vatsassa. Ahdistus, pahoinvointi ja levottomuus kuuluvat myös oireisiin. Joissain tapauksissa pisto voi johtaa vaaralliseen keuhkopöhöön joka useasti johtaa kuolemaan. Oireet vaativat sairaalahoitoa. Magnesiumin käyttöä irukandjin polttaman hoidossa on tutkittu.


title: Irukandji

text: Irukandjia tavataan laajalti alueella Australiasta Intiaan ja Thaimaahan sekä Afrikkaan. Merten lämpötilojen kohotessa irukandjien määrä on lähes kolminkertaistunut.


title: Dennis O’Flaherty

text: Dennis O'Flaherty on yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja. Hän sai Edgar Allan Poe -ehdokkuuden elokuvasta Hammett – tehtävä Chinatownissa vuonna 1984. Sittemmin O'Flaherty keskittyi käsikirjoittamaan jaksoja animaatiosarjoihin ja on uransa aikana käsikirjoittanut useita supersankari teemaisia sarjoja, kuten BraveStarr, Kapteeni N, Turtles – mutanttikilpikonnat, Batman ja Prätkähiiret. O'Flaherty kokeili myös näyttelemistä jo 1950-luvun lopulla ja teki usein cameorooleja elokuvissa, kuten The Proper Time, Capricorn yksi ja Kovat kostajat.


title: Kerkenna-saaret

text: Kerkenna-saaret ovat saariryhmä Tunisian itärannikolla, Gabesinlahdella. Saaret ovat vain 13 metriä merenpinnan yläpuolella. Pääsaaret ovat Chergui ja Gharbi. Saarten pääkaupungissa Remlassa on noin 2 000 asukasta.


title: Kerkenna-saaret

text: Saaret sijaitsevat noin 20 kilometriä mantereelta.


title: Kerkenna-saaret

text: Muinaisella Roomalla oli saarilla satama.


title: Laodike V

text: Laodike V (k. 150 eaa.) oli Seleukidien hallitsijasukuun kuulunut prinsessa ja Makedonian kuningas Perseuksen vaimo.


title: Laodike V

text: Hänen isänsä oli seleukidien kuningas Seleukos IV Filopator ja äitinsä Laodike IV. Vuonna 178 eaa. Laodike sai puolisokseen Antigonidien hallitsijasukuun kuuluneen Makedonian kuningas Perseuksen, joka oli edellisenä vuonna noussut valtaan Makedoniassa.


title: Laodike V

text: Perseus kuitenkin kukistettiin kolmannessa makedonialaissodassa, jonka jälkeen Laodike palasi Syyriaan. Hän kuoli vuonna 150 eaa.


title: Seinäsyöttö

text: Seinäsyöttö tarkoittaa jalkapallossa yksinkertaista syöttökuviota, jossa pelaaja etenee vastustajasta ohi syöttämällä pallon joukkuetoverilleen, joka palauttaa pallon yhdellä kosketuksella takaisin hänen juostua samanaikaisesti vastustajasta ohi.


title: Jack Mendelsohn

text: Jack Mendelsohn (8. marraskuuta 1926 – 25. tammikuuta 2017) oli yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja ja sarjakuvan tekijä, joka oli kolme kertaa Emmy-ehdokkaana usein musikaalisen televisiosarjojen myötä. Hän oli käsikirjoitti uransa aikana useita animaatiosarjoja 1960-luvulta lähtien, kuten "Krazy Kat", sekä muutamia Hanna-Barberan tuottamia sarjoja "The New Scooby-Doo Movies", "The Flintstones Comedy Hour" sekä "Yogi ja kaverit".


title: Dahir Riyale Kahin

text: Dahir Rayale Kahin (, s. 12. maaliskuuta 1952 Quljeed, Awdal) oli itsenäiseksi julistautuneen Somalimaan tasavallan kolmas presidentti. Hän nousi presidentiksi 5. toukokuuta 2002, kun Muhammad Haji Ibrahim Egal kuoli. Hän voitti presidentinvaalit 14. huhtikuuta 2003 edustaen vaaleissa puoluetta Ururka Dimuqraadiga Umada Bahawday (UDUB, Yhdistynyt demokraattinen kansanpuolue) ja vannoi virkavalan 16. toukokuuta 2003. Hän hävisi kesän 2010 presidentinvaalissa oppositiojohtaja Ahmed Mohamud Silanyolle.


title: Dahir Riyale Kahin

text: Kahin sai koulutuksen Mogadishussa. Hän on syntyisin Gadabursi-heimon Reer Dudub -klaanista. Hän on aiemmin ollut diplomaattina Somalian suurlähetystössä Djiboutissa, hän toiminut myös tiedustelupalvelussa, ollut Awdalin kuvernööri, liikemies sekä Somalimaan varapresidentti (1997–2002).


title: Dahir Riyale Kahin

text: Siad Barren hallinnon viimeisinä vuosina Kahin oli Somalian valtion turvallisuuspalvelun palveluksessa ja palveli päällikkönä Berberassa. Monilla lähteillä (U.S. Department of State, Amnesty International, Human Rights Watch, Africa watch) on tietoja, että tuolloin turvallisuuspalvelu oli sekaantunut kidutukseen ja surmannut siviilejä ilman oikeudenkäyntiä, etenkin Pohjois-Somalian sodan aikana toukokuusta 1988 vuoden 1989 loppuun. Kahinin väitettiin lakkauttaneen Somalian kansallisen liikkeen.


title: Dahir Riyale Kahin

text: Presidentti Kahin johti delegaatiota, joka osallistui Kansainyhteisön hallitusten päämiesten kokoukseen 2007 Kampalassa Ugandassa. Sitä on pidetty merkkinä, että Somalimaan tunnustaminen voi olla odotettavissa.


title: Nasun suuri elokuva

text: Nasun suuri elokuva () on DisneyToon Studiosin vuonna 2003 tuottama ja Walt Disney Picturesin ja Buena Vista Distributionin julkaisema animaatioelokuva. Elokuva pohjautuu kirjailija A. A. Milnen Nalle Puh -kirjoihin. Elokuvan pääosassa ei ole tällä kertaa Nalle Puh vaan Nasu.


title: Nasun suuri elokuva

text: Elokuva sai Annie-ehdokkuuden vuonna 2004 erinomaisista animointiefekteistä.


title: Nasun suuri elokuva

text: Nasu on suruissaan kadonnut Puolen hehtaarin metsään eivätkä hänen ystävänsä Nalle Puh, Tiikeri, Kani, Ihaa ja Ruu ymmärrä miksi, kunnes ymmärtävät, että syy on kokonaan heissä. He eivät ota Nasua todesta, koska tämä on niin pieni. Ystävykset lähtevät etsimään Nasua ja tutkivat Nasun leikekirjaa, jonka avulla he saavat vihjeitä siitä missä hän on.


title: Fjodor Fjodorov

text: Fjodor Viktorovitš Fjodorov (, s. 11. kesäkuuta 1981 Apatity, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Fjodor Fjodorov

text: Fjodorovin isoveli Sergei Fjodorov on myös jääkiekkoilija.


title: Fjodor Fjodorov

text: Fjodorov siirtyi Pohjois-Amerikkaan jääkiekon perässä jo teini-ikäisenä. Hän pelasi alaikäisenä alasarjoissa sekä OHL-juniorisarjassa Windsor Spitfiresissa ja Sudbury Wolvesissa. NHL:ään Fjodorovin varasi Tampa Bay Lightning vuoden . Tampa Bay ja Fjodorov eivät tehneet sopimusta missään vaiheessa, joten hän oli uudestaan varattavissa vuoden . kuudennella kierroksella numerolla 182 ja toistamiseen Vancouver Canucks vuonna kolmannella kierroksella numerolla 66. Fjodorovin ensimmäinen ammattilaiskausi 2001–2002 meni pilalle silmävamman takia. Hän oli melkein koko kauden 2001–2002 sivussa kaukaloista ja pelasi vain 10 ottelua AHL:n Manitoba Moosessa ja ECHL:n Columbia Infernossa. Kauden 2002–2003 harjoituskaudella Fjodorov vakiinnutti Vancouver-johdon ja raivasi tiensä NHL-kokoonpanoon. Hän putosi kuitenkin alkukauden jälkeen takaisin AHL:ään ja Manitobaan. Seuraavalla kaudellakin Fjodorovin NHL-pelit jäivät muutamaan.


title: Fjodor Fjodorov

text: Kaudeksi 2004–2005 Fjodorov palasi kotimaahansa Venäjälle, jossa hän pelasi Superliigaa Spartak Moskovan ja Metallurg Magnitogorskin riveissä. Moskovan edustajien mukaan Fjodorovin olisi pitänyt palata myös seuraavaksi kaudeksi joukkueeseen. Näin ei kuitenkaan käynyt, sillä Fjodorovin mielestä heidän sopimus oli rauennut. Välitystuomioistuimen päätöksellä Fjororov ei tarvinnut palata kaudeksi 2005–2006 Moskovaan. Fjodorov palasi NHL:ään, jossa Canucks kauppasi hänet New York Rangersiin vaihdossa slovakkihyökkääjä Jozef Balejiin, mutta kausi kului jälleen enimmäkseen farmissa AHL:ssa Hartford Wolf Packissa ja Syracuse Crunchissa, jossa hän pelasi lainasopimuksella.


title: Fjodor Fjodorov

text: Kauden 2006–2007 Fjodorov jakoi Venäjän Superligan Lokomotiv Jaroslavlin ja Ruotsin Elitserienin Malmö Redhawksin kesken. Kauden 2007–2008 hän pelasi kokonaisuudessaan Venäjällä Dinamo Moskvan joukkueessa, ja keräsi 49 ottelussa 12 + 12 = 24 pistettä, joka oli hänen pääsarjauransa paras pistemäärä. Heinäkuussa 2008 Fjodorov teki sopimuksen NHL-joukkue New Jersey Devilsin kanssa, mutta putosi joukkueen harjoitusleiriltä ennen kauden alkua. Fjodorov ei halunnut pelata farmissa, vaan palasi lopulta takaisin Venäjälle Neftehimik Nižnekamskin joukkueeseen. Nižnekamskissa pelatun kauden 2008–2009 jälkeen hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi Metallurg Magnitogorskiin, jossa hän aloitti myös kauden 2010–2011, mutta siirtyi jo viiden ottelun jälkeen jälleen Nižnekamskiin. Fjodorov pelasi Nižnekamskissa vain kahdeksan ottelua ennen siirtymistään HK Atlantiin loppukaudeksi. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi SKA Pietariin.


title: Fjodor Fjodorov

text: Venäjän nuorismaajoukkueissa Fjodorov edusti kerran maataan arvoturnauksessa. Hän oli mukana Venäjän joukkueessa alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1999.


title: Fjodor Fjodorov

text: Keväällä 2005 hän osallistui Itävallassa järjestettyihin MM-kilpailuihin osana Venäjän joukkuetta, joka sijoittui turnauksessa pronssille.


title: S/S Tippa

text: S/S Tippa on vuonna 1892 Uumajassa rakennettu höyrylaiva, joka toimi pitkään Repola-Viipuri Oy:n ja myöhemmin Rauma-Repola Oy:n hinaajana. Yhtiö osti aluksen armeijalle pakkoluovutetun ja vetäytymisvaiheen aikana upotetun Repola 3 -nimisen laivan tilalle.


title: S/S Tippa

text: Ammattiliikenteessä S/S Tippa hinasi muun muassa hakeproomuja Joensuusta ja Kukkapään sahalta Joutsenoon. Ammattiliikenteen päätyttyä alus siirtyi vuonna 1973 yksityisomistukseen ja toimii edelleen huvialuksena Saimaalla.


title: S/S Tippa

text: Alus on Museoviraston perinnelaivarekisterissä ja Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.


title: S/S Tippa

text: Lähde


title: Jeffrey Scott

text: Jeffrey Scott (s. 7. toukokuuta 1952 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kolme kertaa Daytime Emmyllä palkittu televisiokäsikirjoittaja.


title: Jeffrey Scott

text: Scott syntyi Los Angelesissa Norman Maurerille, joka loi ensimmäisen 3D-sarjakuvan ja Joan Howardille vuonna 1952. Hänen isänsä ja isoisänsä ollessa kuuluisia käsikirjoittajia, tuottajia ja ohjaajia Scott pääsi jo nuorella iällä muun muassa Columbia Picturesin elokuviin The Three Stooges Go Around the World in a Daze ja The Outlaws Is Coming. Tuolloin hän ei ajatellut tulevansa kirjoittajaksi vaan pikemminkin näyttelijäksi, arkkitehdiksi tai lakimieheksi.


title: Jeffrey Scott

text: Opiskeltuaan collegessa Scottilla oli osa-aika työnä sarjakuvien tussaaminen. Myöhemmin hänen isänsä, joka työskenteli Hanna-Barberan tuottamassa Superystävissä käsikirjoitusten editorina, pyysi poikaansa tulemaan erään työntekijän tilalle, joka lopetti työnsä kesken kaiken. Oltuaan apulaistarina editori Scott pian huomasi olevansa puolen vuoden sisällä Superystävät-animaation pääeditori ja käsikirjoitti myös sarjan jaksoja. Vuosia myöhemmin hän saavutti menestystä Pikkumuppetit-animaatiosarjan myötä, josta Scott saavutti kolmen Daytime Emmyn lisäksi Humanitas Prizen vuonna 1985. Sarjan kautta hän pääsi työskentelemään Turtles – mutanttikilpikonniin sen ollessa myös CBS:n televisio-ohjelmistossa. Lisäksi Scott oli työskennellyt sarjan luoneen Fred Wolfin kanssa James Bond Juniorissa vuonna 1991. Päästyään mukaan Turtleseihin hän sai käsikirjoittaa 10. tuotantokauden kaikki kahdeksan jaksoa.


title: S/S Uurastaja

text:
S/S Uurastaja on alun perin hankolaiseen Karl Boström-nimiseen huolintaliikkeeseen tilattu hinaaja ja satamajäänsärkijä, joka valmistui varkautelaiselta Paul Wahl & Co:n telakalta elokuussa 1908. Aluksen nimeksi tuli omistajan mukaan "Karl Boström". Vuonna 1914 alus myytiin Viipuriin J.V Paulinille ja 1917 J.L. Grönroos OY:lle.
Kansalaissodan loppukahinoissa 29. huhtikuuta 1918 pakenevat punaiset kaappasivat hinaajan ja ajoivat kymmenen laivan saattueessa Revonsaaresta Pietariin. Perimätiedon mukaan "Karl Boström" upposi tai upotettiin Nevaan mutta nykytiedon valossa näyttää kuitenkin siltä että alus sai venäläisen uurastajaa tarkoittavan nimen ja työskenteli siellä kunnes Tarton rauhan jälkeen palautettiin Suomeen Tukkukauppa Hansa OY:lle. Nimi jäi muistoksi Neuvostoliiton vuosista, nyt suomennettuna "Uurastajaksi".


title: S/S Uurastaja

text: Viipurin Sahalle siirtynyt "Uurastaja" myytiin 1930 Suolahden Tehtaille. Se höyrysi Saimaan kanavaa Varkauteen jossa siitä kevennettiin kattila ja kansirakenteet. Palapeli lastattiin junaan ja kuljetettiin Iisvedelle koottavaksi. Sieltä ajettiin sisävesiä Suolahteen. Parin kesän ajon jälkeen oli puinen kansi ravissut niin huonoon kuntoon että hyteissä nukkuvat vapaavuorolaiset valittivat päälleen satavan. Niinpä koko täkki ja kansirakennelmat uusittiin, nyt rautaisiksi. Keiteleellä "Uurastajaa" kehuttiin vesistön vahvimmaksi hinaajaksi.


title: S/S Uurastaja

text: Viimeisen työajonsa "Uurastaja" teki 1960. Laiva jäi makaamaan ja odottamaan "tulevia huonoja aikoja" eli hätävaraksi. 1960-luvun lopulla sitä alettiin kuitenkin romuttaa ja koneistoista tyhjennetty runko dieselöitiin yksityiskäyttöön.


title: S/S Uurastaja

text: Kun kaverukset Turunen ja Virtanen hankkivat hinaajan projektikseen 1970, sitä kuljetti Caterpillarin moottori, kaksi peräkkäin kytkettyä kuorma-auton vaihdelaatikkoa ja viimeisenä höyrylaivan puolitoistametrinen potkuri. Kaksi vuotta myöhemmin "Uurastaja" palautettiin höyrykäyttöiseksi asentamalla siihen romutetun "Heikki"-hinaajan höyrykattila ja –kone.


title: S/S Uurastaja

text: Virtanen (edellisen poika) ja Karmala ovat pikkuhiljaa jatkaneet "Uurastajan" kunnostusta ja höyrynneet sillä kesäisin Keiteleen ja Päijänteen vesillä. Polttoaineena on taas metriset koivuhalot ja kattilassa kiehuu järvivesi.


title: S/S Uurastaja

text: Nykyiset omistajat jatkavat kunnostusta ja ajelevat tulevina kesinä Päijänteellä ja Keiteleellä.


title: S/S Uurastaja

text:
Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.
Hinaaja-aikana kapteeni toimi Kalle Eemil Liimatainen ja konemestarina Jaakko Bom.


title: Forty Licks

text:
Forty Licks on The Rolling Stonesin vuonna 2002 julkaistu kahden cd:n kokoelma-albumi.
Se julkaistiin juhlistamaan yhtyeen 40-vuotista uraa. Ensimmäinen levy sisältää yhtä kappaletta lukuun ottamatta materiaalia 1960-luvun Decca Records -vuosilta ja toinen levy materiaalia 1970-luvulta eteenpäin.
Albumi myi maailmanlaajuisesti lähes kahdeksan miljoonaa kappaletta. Suomessa sitä myytiin kultalevyyn oikeuttava määrä (yli 15 000 kappaletta).


title: Forty Licks

text: Albumia varten yhtye sävelsi neljä uutta kappaletta; "Stealing My Heart", "Keys to Your Love", "Losing My Touch" sekä "Don't Stop", joka julkaistiin myös singlenä. Kaikki kappaleet löytyvät albumin toiselta cd:ltä.


title: Forty Licks

text:
Albumista on julkaistu muutamia erikoispainoksia (kts. muut kannet).
Vuonna 2003 julkaistiin "Tour Edition" -versio, jolta puuttui kappale "She's a Rainbow", joka oli vaihdettu The Neptunes -yhtyeen remixaukseen kappaleesta "Sympathy for the Devil".


title: Forty Licks

text: "Forty Licks" -albumin julkaisun myötä yhtye lähti Licks -maailmankiertueelle. Yhtye esiintyi muun muassa Suomessa Helsingin Olympiastadionilla kesällä 2003. Kiertueen konserteista työstettiin livealbumi "Live Licks", joka julkaistiin vuoden 2004 loppupuolella.


title: S/S Warkaus

text: S/S Warkaus on teräksinen höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1910 A. Ahlström Osakeyhtiön telakalla Varkaudessa. Alus rakennettiin A. Ahlström Osakeyhtiön omaan käyttöön ja sitä käytettiin puutavaralauttojen ja proomujen hinaukseen. Aluksen voimanlähteenä oli Compaund-höyrykone, jonka tarvitsema höyry tuotettiin 60 kuutiometrin kattilassa. Aluksen polttoaineena oli öljy. Lisäksi laiva toimi satamajäänmurtajana kelirikkoaikana Varkaudessa. Aluksen ansioliikenne päättyi vuonna 1955, jonka jälkeen laiva jätettiin seisomaan kolmeksitoista vuodeksi. Seisonnan jälkeen laiva siirtyi yksityisomistukseen ensin merelle ja sittemmin Saimaan vesille, jossa "Warkaus" edelleen toimii huvialuksena.


title: S/S Warkaus

text: Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.


title: Tallboy

text: Tallboy oli toisen maailmansodan aikainen 5 443 kilon järeä panssaripommi, jonka suunnitteli brittiläinen Barnes Wallis. Englanninkielessä pommityypistä on käytetty nimeä "Earthquake bomb", maanjäristyspommi.


title: Tallboy

text: Barnes Wallis oli esittänyt muistiossa 1940 ajatuksen voimakkaasta pommista, joka pudotettaisiin tarkasti kohteeseensa. Lopullisen ideansa pommin toimintaperiaatteesta hän sai v:n 1935 artikkelista, jossa käsiteltiin Waterloon sillan betonipaalujen hajoamista. Syyksi oli todettu sillan rakennustyössä käytetyt juntat, joiden aiheuttamat sysäysaallot hajottivat paalut aaltojen heijastuessa takaisin kohtaamatta vastusta juntan noustessa.


title: Tallboy

text:
Wallis laski alustavasti vaikutukseen tarvittavan 10 000 kg:n pommin josta 7 000 kg olisi räjähdettä. Pommi pudotettaisiin 12 000 metrin korkeudesta. Pommin tuli olla virtaviivainen jolloin se saavuttaisi nopeuden 1 560 km/t (450 m/sek) mikä oli yli äänen nopeuden. Tällä nopeudella pommi tunkeutuisi maahan noin 40 metrin syvyyteen. Tarkasteltuaan laskelmiaan hän totesi, että osuman ei tarvitsisi olla ehdottoman tarkka sysäysaaltojen sekä räjähdyksen aiheuttaman onkalon yhteisvaikutuksen ansiosta, mikä romahduttaisi perustukset.
Pommi vaatisi myös uuden, suorituskykyisen lentokoneen suunnittelemisen.


title: Tallboy

text: Wallis esitteli suunnitelmansa useille ilmailualan ministeriöille sekä ilmailuministeri Lordi Beaverbrookille. Kiinnostus oli laimeata ja Beaverbrook huolestui pommin raaka-aine - ja tuotantokustannuksista ja asetti ne ehdoksi tuotannolle. Wallisilla oli valmiina suunnitelmat pienemmistä pommeista, joita olemassa olevat tai pian palvelukseen tulevat tyypit voisivat kuljettaa.


title: Tallboy

text: Wallis laati suunnitelmistaan tiivistelmän ja lähetti siitä kopioita tiedeyhteisöön, poliitikoille ja puolustusvoimiin. Eversti Winterbotham kiinnostui suunnitelmasta ja esitteli sen lentokonetuotantoministeriön neuvonantajalle Sir Henry Tizardille. Hän ymmärsi suunnitelman matemaattiset perusteet ja vakuuttui siitä tavattuaan Wallisin. Tämä johti lopulta Operaatio Chastiseen, minkä onnistuminen vaikutti ratkaisevasti Wallisin ideoiden hyväksymiseen.


title: Tallboy

text: Pommin toimintatapa vaati kuorelta ja pommin sytyttimeltä erityistä kestävyyttä. Kuoren valmistamiseksi kehitettiin uusia valu- ja koneistusmenetelmiä. Pommia varten oli suunniteltava maakuljetusvälineet sekä nostovälineistö minkä lisäksi itse lentokoneita oli muunnettava. Lisäksi tukikohdan kiitotien oli sovelluttava erityisen raskaasti kuormatuille pommittajille. Operaatio Chastisen suorittaneesta laivueesta muodostettiin tarkkuuspommitusten erikoisyksikkö, joka harjoitteli erilaisia menetelmiä tekemiensä hyökkäysten toteuttamiseksi. Laivue sai käyttöönsä uuden gyroskooppiin perustuvan, tuohon aikaan ennen kokemattoman tarkan pommitähtäimen. Lisäksi kehitettiin erilaisia maalinmerkintä- ja opaskoneiden käyttömenetelmiä. Laivueen konetyyppinä oli Avro Lancaster, joita oli tarvittaessa muunnettu tehtävän mukaisesti.


title: Tallboy

text: Pommin nopeus ylitti äänen nopeuden. Lähestyessään sitä nopeasti kasvava ilmanvastus teki pommin epävakaaksi ja epätarkaksi. Osa pommin siivekkeistä suunnattiin siten, että se alkoi pyöriä pituusakselinsa ympäri. Kiihtyvä pyörimisliike vakautti pommin kuten luodin.


title: Tallboy

text: Kokeissa massalla täytetty pommi tunkeutui 6 000 metrin korkeudesta pudotettuna 27 metrin syvyyteen. Tämän todettiin riittävän toivotun vaikutuksen aikaansammiseksi lasketun 12 000 metrin sijaan. Ensimmäinen massan sijasta räjähteellä täytetty pudotettu pommi aiheutti 25 x 30 metrin kuopan. Tarpeelliseksi korkeudeksi arvioitiin 5 500 metriä, jotta pommi keräisi tarvittavan nopeuden.


title: Tallboy

text: Ase oli erityisen tehokas betonirakenteisia maaleja vastaan. Sitä käytettiin muun muassa sukellusvenebunkkereiden, siltojen ja keskeneräiseksi jääneen V3-kostoaseen asemien tuhoamiseen. Tunnetuin yksittäinen hyökkäys on taistelulaiva Tirpitzin tuhoaminen ankkuripaikalleen.


title: Tallboy

text: Pommin käyttäminen oli vaativaa sekä koneelle että miehistölle. Pommin paino rasitti rakenteita ja kuljetus vaati moottoreihin suuret tehoasetukset. Pommin irrotessa kone kirjaimellisesti hypähti ylöspäin ja saattoi lähteä nousuun jopa 1 000 jalan (noin 300 metrin) minuuttinopeudella. Nopea ilmanpaineen muutos saattoi aiheuttaa kipua tärykalvoissa tai jopa niiden rikkoutumisen sekä vatsaoireita.


title: Tallboy

text: Pommista kehitettiin vielä 9,98 tonnin Grand Slam -niminen versio.


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 1970

text: Vuoden 1970 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin heinäkuussa Edmontonissa, Kanadassa. Kisoissa painittiin kreikkalais-roomalaista painia ja vapaapainia kymmenessä painoluokassa.


title: Thomas Johansson

text: Thomas Johansson (s. 24. maaliskuuta 1975 Linköping, Ruotsi) on entinen ruotsalainen tennispelaaja ja olympiamitalisti nelinpelistä. Hän voitti Australian avoimet vuonna 2002 ja on parhaimmillaan ollut maailmanlistan seitsemäs (10. kesäkuuta 2002).


title: Thomas Johansson

text: Johansson lopetti uransa vuonna 2009.


title: Thomas Johansson

text:
Thomas Johansson voitti urallaan yhden Grand Slam -turnauksen, sekä kahdeksan muuta ATP-turnausta.
Thomas Johansson pelasi 32 ottelua Ruotsin Davis Cup -joukkueesta ja voitti niistä 17. Hän pelasi välierissä vuonna 1998 (debyyttivuosi DC-joukkueessa) Espanjaa vastaan, sekä vuonna 2001 Australiaa vastaan.


title: Bomb Jack

text: Bomb Jack on Tehkanin kehittämä tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna 1984.


title: Bomb Jack

text: Pelaajan tehtävä on sammuttaa joka tasosta kaikki pommit yksinkertaisesti koskettamalla niitä. Pelaaja voi osua myös vihollisiin, jolloin hän menettää yhden elämän.


title: Taimyr-luokka

text: Taimyr-luokaan (Таймы́р) kuuluu kaksi ydinkäyttöistä jokijäänmurtajaa, nimialuksen lisäksi NS Vaigatš (Вайгач).


title: Taimyr-luokka

text: Alusten rungot on koottu Wärtsilä Meriteollisuuden Helsingin telakalla 1989. Valmiisiin runkoihin asennettiin ydinreaktorit Baltijski zavodin telakalla Pietarissa. Taimyr-alukset tilasi Neuvostoliitto. Valtio ehti kuitenkin hajota, ja ne otti vastaan Venäjän federaatio. Aluksia operoi aluksi kaupallinen Murmansk Shipping Company, mutta syksyllä 2008 kaikki ydinkäyttöiset alukset siirrettiin valtiolliselle voittoa tavoittelemattomalle Rosatomille.


title: Connor Paolo

text: Connor Paolo (s. 11. heinäkuuta 1990) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan Eric van der Woodsenin roolista sarjassa "Gossip Girl", Declan Porterin roolista sarjassa "Kosto" sekä nuoren Aleksanteri Suuren roolista Oliver Stonen ohjaamassa elokuvassa "Aleksanteri".


title: Connor Paolo

text: Paolo syntyi New Yorkissa vuonna 1990. Hänen isänsä oli kirjailija ja äitinsä muusikko. Hän kävi "Professional Performing Arts Schoolia", josta ovat valmistuneet myös Alicia Keys ja Claire Danes.


title: Connor Paolo

text: Paolon ura näyttelijänä alkoi yhdeksänvuotiaana, kun hän esiintyi saippuaoopperassa "All My Children".


title: Pianosonaatti nro 3 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethoven sävelsi kolmannen pianosonaattinsa C-molli op. 2 vuonna 1796, jolloin se myös julkaistiin. Tämä noin 24-minuuttinen teos on omistettu — hänen ensimmäisen ja toisen pianosonaattinsa tapaan — hänen opettajalleen, Joseph Haydnille.


title: Pianosonaatti nro 3 (Beethoven)

text: Teoksessa on neljä osaa:


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 1971

text: Vuoden 1971 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin syyskuussa Sofiassa, Bulgariassa. Kisoissa painittiin kreikkalais-roomalaista painia ja vapaapainia kymmenessä painoluokassa.


title: Mikitamäe

text: Mikitamäe oli kunta Põlvamaalla, Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa põlvamaalaiset Mikitamäen ja Värskan kunnat sekä võrumaalaiset Meremäen kunta ja Misson kunnan Luhamaan kulmakunnan kylät yhdistettiin Võrumaahan kuuluvaksi Setomaan kunnaksi.


title: Mikitamäe

text: Pinta-alaa Mikitamäen kunnalla oli 104 neliökilometriä, ja asukkaita siellä oli 1 231 (1.9.2003). Mikitamäen kunnanjohtajana toimi Inge Hirmo. Kunnan keskus oli nimeltään Mikitamäe, jonka historia ulottuu 700 vuoden taakse.


title: Mikitamäe

text: Kunnan alue on osa Setumaata.


title: Mikitamäe

text: Mikitamäen naapurikunnat olivat Värska kaakossa, Orava etelässä ja Veriora lännessä ja Räpina luoteessa. Idässä kunta rajautuu Lämmijärveen ja Pihkovanjärveen. Pohjoisessa, Mikitamäen ja Räpinan rajalla virtaa Pihkovanjärveen laskeva Võhandu jõgi -niminen joki.