title: Hirakata (Osaka)

text: Hirakata on ollut historiansa aikana liikenteellisesti merkittävä paikkakunta Kioton ja Osakan toisiinsa liittävän Yodogawan puolivälissä. Sengoku-kaudella se kehittyi temppelikaupunkina ("jinaichō") ja myöhemmin Edo-kaudella kaupunkien välille rakennetun Kyōkaidō-tien eli Tōkaidōn Kioton ja Osakan välinen osuuden postiasemana ("shukuba"). Yksi aikakauden majataloista, Kagiya, on restauroitu museoksi. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu myös Hirakata Park -huvipuisto, jossa on muun muassa lähes 700 metrin pituinen puinen vuoristorata.


title: Hirakata (Osaka)

text: Hirakataa palvelevat JR Westin Katamachi-linja (Gakkentoshi-linja) sekä Keihan-rautateiden Keihan-päälinja ja Katano-linja.


title: Costinha

text: Francisco José Rodrigues da Costa eli Costinha (s. 1. joulukuuta 1974 Lissabon, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija, joka on viimeksi edustanut Italian Serie A:ssa pelaavaa bergamolaista Atalantaa. 180-senttinen Costinha on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Costinha

text: Portossa pelatessaan Costinha oli mukana voittamassa Mestarien liigaa (2004) ja UEFA Cupia (2003). Vuonna 2005 Costinha siirtyi Dinamo Moskvaan Manichen ja Giourkas Seitaridisin kanssa, kun seuran omistaja venäläinen liikemies Aleksei Fedorytšev osti heidät joukkueeseen. Kymmenen Dinamo-ottelun jälkeen Costinha siirtyi espanjalaiseen Atlético Madridiin. Yhden Espanjassa vietetyn vuoden jälkeen Costinha jatkoi uraansa Atalantassa. Helmikuussa 2010 hän purki sopimuksensa italialaisseuran kanssa ja siirtohuhujen mukaan hän olisi siitymässä Sporting Lissabonin urheilutoimenjohtajaksi.


title: Costinha

text: Portugalin maajoukkueessa Costinha debytoi 14. lokakuuta 1998 ottelussa Slovakiaa vastaan. Hän on edustanut maataan EM-kilpailuissa 2000 ja 2004 sekä MM-kilpailuissa 2006.


title: Nicholas Barker

text: Nicholas Howard "Nick" Barker on englantilainen rumpali. Alkujaan hän soitti brittiläisen black metal -yhtye Cradle of Filthin kokoonpanossa vuodet 1992–1999. Sittemmin hän siirtyi norjalaiseen black metal -musiikkia soittavan Dimmu Borgirin riveihin, jossa hän soitti 1999–2004. Nicholas on soittanut myös Brujeriassa, Old Man's Childissa sekä Lock Up -yhtyeessä. Nicholas on kunnostautunut muun muassa nopean ns. "tuplabasaribeatin" sekä blastbeatin soitossa. Hän taitaa myös nopeat rumpukuviot sekä dynaamisen, täsmällisen soittamisen. Hän ehti myös hiljattain soittaa hetken yhdysvaltalaisessa Testament-yhtyeessä.


title: Nicholas Barker

text: Esikuvikseen Barker on maininnut mm. Rush-yhtyeen Neil Peartin, Iron Maidenin Nicko McBrainin sekä Slayerin Dave Lombardon.


title: Nuppulinnan rautatieasema

text: Nuppulinnan seisake (, ) on Suomen rataverkon liikennepaikka Tuusulassa. Nuppulinnan seisake palveli monen lähikylän asukkaita, kuten esimerkiksi Kellokoskea ja Huikkoa, Huikon seisakkeen lopettamisen jälkeen.


title: Nuppulinnan rautatieasema

text: Nuppulinnan tila siirtyi Valtionrautateiden haltuun Helsingin–Hämeenlinnan radan tarvitsemien maiden pakkolunastuksen yhteydessä vuonna 1858. Paikalle perustettiin vuonna 1886 Jokelan aseman alainen Nuppulinnan laiturivaihde. Ensimmäisenä liikennepaikkarakennuksena toimi Helsingin Käpylästä vuonna 1922 siirretty vanha asemarakennus, joka korvattiin Jarl Ungernin suunnittelemalla uudella rakennuksella vuonna 1930. Liikennepaikan ympärille muodostui muutaman sadan asukkaan taajama, joka sijaitsee radan molemmin puolin. Nuppulinna muutettiin miehittämättömäksi seisakkeeksi vuonna 1972 ja liikennepaikkarakennus purettiin vuonna 1995. Paikalla sijainnut rautatien tasoristeys poistettiin käytöstä rautatien ylittävän sillan valmistuttua vuonna 1999.


title: Nuppulinnan rautatieasema

text: Nuppulinnassa toimi vuosina 1962–2002 valtionrautateiden keskuspuutarha. Puutarha siirrettiin paikalle Hyvinkäältä, jossa se oli toiminut vuodesta 1874 alkaen.


title: Nuppulinnan rautatieasema

text: Aseman henkilöliikenne lakkautettiin säästöjen takia 27. maaliskuuta 2016. Helsinkiin liikennöitiin raiteelta 1 ja Riihimäelle raiteelta 2.


title: Ville Jalasto

text: Ville Jalasto (s. 19. huhtikuuta 1986 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai laitapuolustaja.


title: Ville Jalasto

text: Ville Jalasto aloitti jalkapalloharrastuksensa 6-vuotiaana Etelä-Espoon Pallon riveissä, mutta liittyi keltamustaan FC Honkaan 8-vuotiaana. Hän oli nostamassa Hongan edustusjoukkuetta Ykkösestä Veikkausliigaan kaudella 2005. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 4. toukokuuta 2006 TPS:ää vastaan ja teki ensimmäisen liigamaalinsa 1. kesäkuuta 2006 KuPSia vastaan.


title: Ville Jalasto

text: Lyötyään itsensä läpi Veikkausliigassa Jalasto siirtyi maaliskuussa 2009 Hongasta Norjan Tippeligaenin Aalesundiin. Hän teki seuran kanssa kesään 2012 asti ulottuneen sopimuksen. Jalasto debytoi Aalesundissa 13. huhtikuuta 2009 Odd Grenlandia vastaan.


title: Ville Jalasto

text: Nykyiseen seuraansa Stabækiin Jalasto siirtyi elokuussa 2012.


title: Ville Jalasto

text: Jalasto kuului Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen vuoden 2009 EM-kilpailuissa. A-maajoukkueessa hän debytoi 29. toukokuuta 2010 pelatussa harjoitusottelussa Puolaa vastaan.


title: Ville Jalasto

text: Jalasto opiskelee matematiikkaa Oslon yliopistossa.


title: Toimikas

text: Toimikas (myös tvilli) on yksi kudottujen kankaiden perussidoksista. Muita perussidoksia ovat palttina ja pomsi. Toimikaskankaan tunnistaa loimi- ja kudelankajuoksuista muodostuvasta, yleensä 45 asteen kulmassa kulkevasta vinoviivoituksesta eli toimiviivoista. Toimikkaassa langat eivät sitoudu yhtä tiiviisti kun palttinassa, sillä nasta kulkee vähintään kahden langan yli tai ali. Mitä pidempiä lankajuoksut ovat, sitä joustavampi kankaasta tulee. Valon taittuminen kankaan pinnalla on erilainen riippuen siitä, missä suunnassa toimiviiva kulkee. Tyypillinen esimerkki toimikaskankaasta on denim eli farkkukangas. Myös raskas sarka on usein kudottu tällä menetelmällä.


title: Toimikas

text: Toimikkaita on monenlaisia. Tasatoimikkaassa loimi ja kude ovat yhtä paljon näkyvissä kankaan oikealla puolella. Kudevaltaisessa perustoimikkaassa kude on vallitsevana kankaan pinnalla. Loimivaltaisessa perustoimikkaassa loimi on vallitsevana kankaan pinnalla. Muita perustoimikkaasta johdettuja toimikkaita ovat kärkitoimikas, ristitoimikas, murtotoimikas, ruudullinen murtotoimikas, punostoimikas, katkotoimikas, kierretoimikas, aaltotoimikas ja vinotoimikas.


title: Carlos Roa

text: Carlos Ángel Roa (s. 15. elokuuta 1969 Santa Fe, Argentiina) on argentiinalainen jalkapallomaalivahti.


title: Carlos Roa

text: Roa aloitti ammattilaisuransa Racing Clubissa vuonna 1988. Hän edusti seuraa useiden vuosien ajan, kunnes siirtyi vuonna 1994 Lanúsin riveihin. Lanúsissa hänen paras saavutuksensa oli Copa CONMEBOLin voitto vuonna 1996. Vuonna 1997 Roa teki sopimuksen espanjalaisen pääsarjajoukkueen RCD Mallorcan kanssa. Mallorcassa hän piti ykkösmaalivahdin paikkaa kaksi ensimmäistä kauttaan, mutta menetti tuon aseman liityttyään seitsemännen päivän adventisteihin. Kausi 1999–2000 jäi kokonaan väliin, kun Roa kulutti vuoden hyväntekeväisyys- ja uskontotyöhön. Johtuen uskonnostaan hän ei voinut pelata perjantai-iltaisin eikä lauantaisin, ja kun ottelut pelattiin useimmiten viikonloppuina, Roa piti pitkän tauon tositoimista. Hän palasi kentille kaudeksi 2000–2001, mutta peliaikaa ei hänelle enää juuri herunut, ja vuonna 2002 hän siirtyi sarjatasoa alemmas Albaceteen. Kuitenkin pian siirron jälkeen Roan peliura keskeytyi jälleen, kun hänellä todettiin kivessyöpä. Kemoterapia ja kuntoutus pitivät hänet poissa vuoden verran. Kyseessä ei ollut Roan ensimmäinen vakavampi sairastuminen, sillä vähän ennen siirtoa Lanúsiin hän sairastui malariaan ollessaan Afrikassa. Toivuttuaan syövästä hän aloitti harjoittelun ensin espanjalaisen pikkuseuran Constancia de Incan joukkueessa, mutta muutti pian takaisin kotimaahansa, ja liittyi vuonna 2004 Olimpoon, jossa hän pääsi vähitellen lähelle menestysvuosiensa virettä.


title: Carlos Roa

text: Argentiinan maajoukkueessa Roa oli ykkösmaalivahtina vuoden 1998 MM-kisoissa, joissa hän piti maalinsa puhtaana kaikissa alkulohkon otteluissa ja sai sankarin aseman torjuttuaan David Battyn ratkaisevan rangaistuspotkun Englantia vastaan pelatun neljännesvälieräottelun rangaistuspotkukilpailussa. Puolivälierissä Argentiina kuitenkin hävisi Alankomaille.


title: In Search Of... (Fu Manchun albumi)

text: In Search Of.. on kalifornialaisen stoner rock -yhtyeen Fu Manchun kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1996 Mammoth Records -levy-yhtiöllä. Tämä levy oli Fu Manchun viimeinen levy, jolla esiintyvät Ruben Romano ja Eddie Glass. Pian levyn julkaisun jälkeen he jättivät yhtyeen perustaakseen Nebulan.


title: In Search Of... (Fu Manchun albumi)

text: Kaikista Fu Manchun levyistä, "In Search Of.." on paras esimerkki ”hardcore stonerista”. Tuoreemmat albumit ovat vaihtaneet tämän albumin raskaat kitaraäänet kevyempiin, silti säilyttäen raa'an voimakkaan tyylin.


title: Advance Wars: Dual Strike

text: Advance Wars: Dual Strike on Intelligent Systemsin kehittämä ja Nintendon vuonna 2005 julkaisema vuoropohjainen strategiapeli Nintendo DS:lle.


title: Advance Wars: Dual Strike

text: "Dual Strike" on kolmas osa "Advance Wars" -sarjaa, jonka pelit ovat osa "Nintendo Wars" -sarjaa.


title: August Wesley

text: August Anselm Wesley (synt. Wesslin, 3. elokuuta 1887 Tampere - mahd. 1942 Leningrad) oli suomalainen sanomalehtimies ja puoluetoimitsija, joka Suomen sisällissodan aikana toimi punakaartin yleisesikuntapäällikkönä. Wesley oli sekavana pidetyssä punakaartin hierarkiassa ylipäällikön jälkeen toisena aina huhtikuun 1918 alkuun saakka. Sodan loppuvaiheessa Wesley pakeni Neuvosto-Venäjälle Vienan Karjalaan, jossa hän palveli luutnanttina brittien perustamassa Muurmannin legioonassa. Myöhemmin hän kääntyi bolševikkeja vastaan ja pakeni Viroon, jossa Wesley osallistui Neuvosto-Venäjää vastaan käytyyn vapaussotaan. 1920–1930-luvuilla hän oli halukas tulemaan takaisin Suomeen, mutta viranomaiset estivät paluun, koska punakaartilaisten yleisen armahduksen ei katsottu koskevan Wesleyn kaltaisia johtohenkilöitä. Neuvostoliiton miehitettyä Viron vuonna 1940, Wesley painui maan alle, eikä hänen viimeisistä vaiheistaan ole tarkkaa tietoa.


title: August Wesley

text: Tampereella syntyneen August Wesslinin vanhemmat olivat Keuruulta kotoisin ollut Johannes Wesslin ja Multialla syntynyt Fausta Lammintaus. Wesslin muutti 17-vuotiaana Yhdysvaltoihin, matkustaen laivalla Hampurista New Yorkiin, jonne hän saapui syyskuussa 1904. Yhdysvalloissa Wesslin ryhtyi käyttämään sukunimeä Wesley ja sai myöhemmin myös maan kansalaisuuden. Hän oli Amerikan sosialistisen puolueen jäsen, joka vaikutti amerikansuomalaisessa ammattiyhdistysliikkeessä agitaattorina ja luennoitsijana. Wesley opiskeli Duluthin suomalaisessa Työväen Opistossa ja toimi 1910-luvun puolivälissä myös laitoksen opettajana. Lisäksi Wesley työskenteli toimittajana suomenkielisessä "Industrialisti"-sanomalehdessä. Yhdysvaltojen liityttyä keväällä 1917 ensimmäiseen maailmansotaan, Wesley pakeni kutsuntoja Suomeen Japanin ja Venäjän kautta.


title: August Wesley

text: Suomeen palattuaan Wesley asettui puolisonsa Fanny Käyhkön (1897–1978) kotiseudulle Joensuuhun, jossa hän työskenteli SDP:n Kuopion läänin itäisen vaalipiirin piirisihteerinä. Toimenkuva käsitti muun muassa eri puolilla maakuntaa pidetyt puhe- ja agitaatiotilaisuudet. Marraskuun 1917 yleislakon aikana Wesley valittiin Joensuun yleislakkokomitean puheenjohtajaksi sekä samassa yhteydessä perustetun työväen järjestyskaartin päälliköksi.


title: August Wesley

text: Wesley tunnettiin maltillisena laillisuuden kannattajana. Joulukuussa 1917 hän kuitenkin yritti kuljettaa aseita Joensuun järjestyskaartille Viipurista Sortavalan kautta. Viranomaiset takavarikoivat aseet jo Vuoksenniskalla, mutta suojeluskunnan ja venäläisen sotaväen kanssa tehtiin sopimus, jonka mukaan ne jäivät kaartin haltuun järjestyksenvalvontaa varten. Osa aseista kulkeutui myös Enon, Lieksan ja Värtsilän järjestyskaarteille. Suojeluskunnan Värtsilässä tekemä aseidenriisuntaoperaatio johti yhteenottoon, joka jäi sisällissodan ainoaksi Pohjois-Karjalassa käydyksi taisteluksi.


title: August Wesley

text:
Kun valkoiset valtasivat Joensuun helmikuun alussa, pakeni Wesley Lappeenrantaan, jonne hän saapui 11. helmikuuta. Oman kertomuksensa mukaan Wesley kulki koko 310 kilometrin matkan hiihtämällä. Hän jatkoi Lappeenrannasta Helsinkin, jossa Wesley valittiin ensin Helsingin punakaartin päälliköksi ja edelleen 16. helmikuuta punaisten yleisesikunnan päälliköksi. Wesley pyrki johtamaan esikuntaa tarmokkaasti, mutta hän ei kuitenkaan
onnistunut saavuttamaan alaistensa täyttä luottamusta, vaikka Wesleytä kuvailtiinkin synnynnäiseksi johtajaksi ja hänen esiintymistaitoaan pidettiin hyvänä. Tampereen taistelun jälkeen Wesley siirrettiin tehtävästä agitaatiotoimikunnan päälliköksi, kun samassa yhteydessä Viipuriin siirtynyt punaisten johto nimitti 10. huhtikuuta Kullervo Mannerin ylipäälliköksi ja esikunnan johtoon diktaattorin valtuuksin.


title: August Wesley

text: Sodan loppuvaiheessa Wesley pakeni ensin Pietariin ja sieltä edelleen Vienan Karjalaan, jossa hän liittyi brittien perustamaan Muurmannin legioonaan. Kyseessä oli ympärysvaltojen Pohjois-Venäjän intervention aikana syntynyt joukko-osasto, joka oli koottu lähinnä Pohjois-Suomesta Neuvosto-Venäjälle paenneista punakaartilaisista. Muurmannin legioonassa luutnantiksi ylennetty Wesley työskenteli tulkkina ja suoritti erilaisia tiedustelutehtäviä brittien hyväksi. Hän oli myös ehdolla legioonan suomalaiseksi ylipäälliköksi, mutta hävisi vaalin, koska hänellä ei Aarne Orjatsalon ja K. E. Primus-Nymanin tavoin ollut miehistön keskuudessa vastaavaa luottamusta kuin tehtävään valitulla Verneri Lehtimäellä.


title: August Wesley

text: Aarne Orjatsalon ja Hannes Sulan ohella Wesley oli yksi Verneri Lehtimäen näkyvimmistä vastustajista legioonassa. Lokakuussa 1927 ilmestyneessä amerikansuomalaisen "Eteenpäin"-lehden jutussa Muurmannin legioonan komppanianpäälliköihin lukeutunut Akseli Kauppinen syytti ”Wesleyn sakkia” jopa esikuntaa vastaan tehdystä pommiattentaatin yrityksestä. Sen yhteydessä ilmeisesti sai surmansa legioonaan soluttautunut tamperelainen Skutnabb-niminen suojeluskuntalainen. Saksan antautumisen jälkeen syntyneen Neuvosto-Venäjän ja liittoutuneiden välirikon johdosta myös Muurmannin legioonan status muuttui. Wesley, Oskari Tokoi ja Primus-Nyman asettuivat avoimesti liittoutuneiden puolelle, kun taas Lehtimäki kannatti edelleen Venäjän bolševikkihallitusta. He kehottivat suomalaisia hylkäämään kommunismin ja alkamaan rakentamaan heidän kanssaan demokraattista ja sosialistista kansanvaltaa. Tämän jälkeen SKP julisti kolmikon pettureiksi ja lainsuojattomiksi, mikä käytännössä tarkoitti kuolemantuomiota.


title: August Wesley

text: Iso-Britannian tiedustelupalvelun Arkangelin toimistoa johtaneen Jack O'Brien-Hitchingin mukaan Wesley piti sisällissotaa virheenä ja katsoi, että suomalaisten välisen verenvuodatuksen tuli loppua. Wesley paljasti hänelle myös tietonsa suomalaisten legioonalaisten salaisesta varustautumisesta ja Lehtimäen suunnitelmasta hyökätä Suomeen. Tämän jälkeen O'Brien-Hitching lähetti omia tiedustelijoitaan legioonalaisten joukkoon. Saatuaan varmuuden suomalaisten vehkeilyistä muun muassa Verneri Lehtimäki ja Iivo Ahava joutuivat jättämään legioonan.


title: August Wesley

text: Syksyllä 1919 tapahtuneen Muurmannin legioonan lakkauttamisen jälkeen Britannia ja Yhdysvallat asettivat yhdeksi Suomen itsenäisyyden tunnustamisen ehdoksi, että legioonalaiset saavat palata takaisin Suomeen, eikä heitä rangaista toiminnastaan. Tämä ei kuitenkaan koskenut sisällissodan aikana punaisten johtotehtävissä toimineita, joten Wesleyllä ei ollut mahdollisuutta palata Suomeen. Hän oli tästä huolimatta tarjoutunut Suomen armeijan palvelukseen jo elokuussa 1919 yleisesikunnalle lähettämässää sähkösanomassa. Wesleylle tarjottiin mahdollisuutta muuttaa Britanniaan, mutta hän päätti siirtyä Arkangelissa brittijoukkoihin kuuluneiden virolaisten upseereiden mukana Viroon. Wesley saapui Tallinnaan 7. marraskuuta 1919 aluksella, jolla matkusti myös useita muita suomalaisia legioonalaisia. Heidän joukossaan olivat muun muassa Oskar Tokoi, Kalle Hämäläinen sekä Emil Elo, joilla Wesleyn tavoin oli SKP:n langettama epävirallinen kuolemantuomio. Lisäksi aluksen mukana oli lukuisten muiden Vienan Karjalan brittijoukoissa taistelleiden kansallisuuksien edustajia sekä muun muassa venäläisia sotavankeja.


title: August Wesley

text: Viron vapaussodan aikana Wesley palveli aluksi Viron armeijan luutnanttina, mutta siirtyi pian maan sosiaaliministeriön tehtäviin. Sodan jälkeen vuonna 1920 Fanny Wesley ja pariskunnan kolmivuotias tytär Vappu muuttivat myös Viroon. Yhdessä vaimonsa kanssa Wesley perusti muun muassa lastenkoteja. Tallinnassa perheeseen syntyi toinen tytär Aino vuonna 1921, mutta avioliitto päättyi lopulta eroon. Wesley työskenteli myöhemmin kielenkääntäjänä "Vaba Maa" -sanomalehdessä sekä toimittajaa "Tehnika Ajakiri" -aikakauslehdessä ja "Auto"-moottoriurheilulehdessä. Hän myös käänsi joitakin teoksia viroksi ja suomeksi. Wesley käänsi muun muassa kiinalaisen filosofin Laozin teoksen "Daodejing" viroksi vuonna 1937 kirjan suomen- ja englanninkielisten laitosten pohjalta. Wesleyn käännöksessä on vaikutteita teosofiasta.


title: August Wesley

text: Talvisodan aikana Wesley yritti jälleen palata Suomeen. Helmikuun alussa 1940 Suomen Tallinnan-suurlähetystö kysyi Ulkoministeriön kantaa asiaan. Vastaus oli yksiselitteisesti kielteinen; ”Amnestia ei ulotu, asema kuten Oskari Tokoin.” Wesley tiedusteli asiaa uudelleen vielä 23. helmikuuta, ehdottaen voivansa toimia propagandistina puna-armeijan suuntaan, mutta Ulkoministeriön vastaus ei muuttunut. Neuvostoliiton miehitettyä Viron kesäkuussa 1940, Wesley painui maan alle. Hän piileskeli luultavasti Narvan lähistöllä ja Inkerinmaalla, viimeiset havainnot Wesleystä ovat keväältä 1941. Eräiden lehtitietojen mukaan Wesley kuoli nälkään Leningradin piirityksen aikana vuonna 1942.


title: August Wesley

text: Siirtolaisuusinstituutin arkistossa on August Wesleyn kokoelma, joka sisältää muun muassa "Titanicin" haaksirikkoon liittyvää amerikansuomalaisten kirjeenvaihtoa. Tammikuussa 2017 Kansan Sivistysrahasto myönsi apurahan Wesleytä käsittelevän teoksen kirjoittamista varten.


title: Gurli Lindén

text: Gurli Ingegärd Lindén, o.s. Kronqvist (s. 18. tammikuuta 1940 Öja) on suomenruotsalainen kirjailija, joka asuu nykyisin Ruotsissa.


title: Nicolás Burdisso

text: Nicolás Andrés Burdisso (s. 12. huhtikuuta 1981 Altos de Chipión, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edusti pitkään italialaisia Serie A -joukkueita, muun muassa Internazionalea ja AS Romaa. 183 senttimetriä pitkän Burdisson pelipaikka oli keskuspuolustaja. Hänellä on myös Italian kansalaisuus. Burdisson lempinimi on "Patroncito" eli "isäntä".


title: Nicolás Burdisso

text: Burdisson ammattilaisura alkoi vuonna 1999 Boca Juniorsissa, josta hän siirtyi Internazionaleen 3,5 miljoonan euron siirtosummalla vuonna 2004. Hän allekirjoitti milanolaisseuran kanssa neljävuotisen sopimuksen. Bocan riveissä Burdisso ehti voittaa kahdesti Argentiinan mestaruuden, kolme kertaa Copa Libertadoresin ja kaksi kertaa Intercontinental Cupin. Interissä ura ei alkanut järin lupaavasti, sillä häneltä jäi väliin kausi 2004–2005 lähes kokonaisuudessaan, kun hän matkusti kotimaahansa tapaamaan leukemiaan sairastunutta tytärtään. Peliaika on tuon kauden jälkeenkin jäänyt varsin vähille. Saavutusluettelo on kuitenkin kasvanut joukkueen menestyessä, Burdisso on ollut juhlimassa Italian mestaruutta, kahta Italian Cupin voittoa ja Italian Supercupin voittoa. Kauden 2006–2007 alla hän teki vuoteen 2009 asti ulottuvan jatkosopimuksen. Syksyllä 2006 hän joutui vaihtamaan pelinumeronsa numerosta 3 numeroon 16, koska Inter jäädytti hänen vanhan numeronsa sillä aikaisemmin pelanneen, hiljattain menehtyneen Giacinto Facchettin muistoksi. Kaudella 2009–2010 hän pelasi lainalla AS Romassa ja vuonna 2010 hän siirtyi kokonaan AS Romaan.


title: Nicolás Burdisso

text: Argentiinan maajoukkueessa Burdisso pelasi ensimmäisen ottelunsa tammikuussa 2003 Hondurasia vastaan. Hän oli mukana MM-kisoissa 2006 pelaten kolmessa alkulohko-ottelussa ja 2010.


title: Kansan Lehti

text: Kansan Lehti oli Tampereella vuosina 1898–1991 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen sanomalehti. Vuonna 1919 sen nimenä oli "Kansan Sana".


title: Kansan Lehti

text: "Kansan Lehti" oli järjestyksessä kolmas Suomeen perustettu sosiaalidemokraattinen sanomalehti. Sitä ennen kaupungissa oli julkaistu "Tampereen Sanomien" ”nurkkalehtenä” Tampereen työväenyhdistyksen "Kansalaista". "Kansan Lehden" puuhamiehiin kuului muun muassa Juho Hellberg, jonka kirjapainossa sitä aluksi painettiin. Vuonna 1901 lehteä kustantamaan muodostettiin Tampereen Työväen Sanomalehti Oy, joka myöhemmin perusti oman kirjapainoyhtiön. Poliittisesti "Kansan Lehti" noudatteli "Työmiehen" linjaa, mutta vuoden 1904 vaiheilla lehdet kiistelivät suhtautumisesta perustuslaillisiin ja samalla myös johtavan työväenlehden asemasta.


title: Kansan Lehti

text: Sisällissodan syttyessä "Kansan Lehti" oli taloudellisesti menestyvä, varustukseltaan ajanmukainen ja poliittisesti merkittävä sanomalehti. Tampereen valtauksen jälkeen lehden ilmestyminen lakkasi ja sen kirjapaino joutui "Tampereen Sanomien" haltuun. Lehti pääsi ilmestymään uudelleen vuoden 1919 alussa nimellä "Kansan Sana". Vanha nimi otettiin käyttöön seuraavan vuoden alusta lähtien. Työväenliikkeen jakautuessa "Kansan Lehti" edusti keskustasuuntausta ja pyrki vasemmistoa myötäilemällä estämään radikaalien irtaantumisen.


title: Kansan Lehti

text: 1920-luvun aikana "Kansan Lehti" muuttui kantaa ottavasta artikkeli- ja propagandalehdestä enemmän uutislehden suuntaan. Se kehitti ulkoasuaan ja pyrki kiinnittämään huomiota myös kulttuuriin. "Kansan Lehti" oli yksi harvoista sosiaalidemokraattisista sanomalehdistä, joka pystyi edes jollain tavalla kilpailemaan porvarillisten valtalehtien kanssa. Toisen maailmansodan jälkeen lehden taloudellinen tilanne heikkeni, mutta 1950-luvun lopulla sen sisältöä ryhdyttiin jälleen kehittämään. Vuoden 1960 alusta "Kansan Lehti" sai hoidettavakseen myös Jyväskylässä lakanneen "Työn Voiman" levikkialueen.


title: Kansan Lehti

text: 1960-luvun lopun talousvaikeuksista selvittiin ilmestyskertojen supistamisen, ammattiliittojen lehtisetelien ja valtion lehdistötuen avulla. Lehtiyhtiön talous pysyi kuitenkin heikkona vanhan kiinteistön ja kirjapainon investointien takia. Jyväskyläläisen "Vastimen" perustamisen jälkeen vuonna 1981 "Kansan Lehti" vetäytyi Keski-Suomesta ja keskittyi paikallisjournalismiin. Vuonna 1983 yhtiö ryhtyi Tampereen Tietoverkko Oy:n ja Tampereen Seudun Paikallisradio Oy:n osakkaaksi. Lisäksi perustettiin "Kotikaupunki"-niminen kaupunkilehti, joka sittemmin myytiin Lehtimiehet Oy:lle. Vuonna 1990 perustettiin iltapäivälehti "Ilta-Tampere", joka seuraavana vuonna muuttui Urpo Lahtisen kanssa muodostetun yhteisyrityksen "Iltatähdeksi". "Kansan Lehden" julkaiseminen lakkasi kirjapainoyhtiön taloudellisen ahdingon takia vuonna 1991. Sen tilalle perustettiin "Demarin" "Pirkanmaan Demari" -nimiset vaihtosivut, joista luovuttiin vuonna 2001 "Uutispäivä Demarin" syntyessä. Sittemmin Internetissä on julkaistu talkoovoimin "Kansan Lehti" -nimistä sivustoa.


title: Kansan Lehti

text: "Kansan Lehti" ilmestyi maaliskuusta 1899 lähtien kolmesti, vuosina 1906–1918, 1919–1957 ja 1969–1972 kuudesti, vuoden 1919 alussa neljästi, vuosina 1958–1968 seitsemästi ja vuodesta 1972 lähtien viidesti viikossa. Vuosina 1906–1907 ilmestyi myös kolmipäiväinen painos. Lehden levikki oli 12 500 kappaletta vuonna 1906, 17 500 vuonna 1917 ja enimmillään 20 600 vuonna 1977. Toiminta-alueen laajeneminen Keski-Suomeen nosti levikkiä yli 6 000 kappaleella vuonna 1960. Alueen menettäminen 1980-luvun alussa aiheutti noin 9 000 kappaleen laskun. Vuosikymmenen lopulla levikki oli enää reilut 8 600 kappaletta.


title: Kansan Lehti

text: Lehden päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät:


title: Kansan ääni

text: Kansan Ääni-nimisiä lehtiä on ilmestynyt Suomessa eri aikoina:


title: Savion rautatieasema

text: Savion rautatieasema (, ) on Suomen rataverkon pääkaupunkiseudun lähiliikenteen 2-luokan perusasema Keravalla Savion kaupunginosassa. Asemalla pysähtyvät lähiliikenteen linjat K, N, ja T. Asemaa on kunnostettu Keravan kaupunkiradan valmistuttua. Aseman eteläpuolella on Vuosaaren satamaradan erkanemiskohta.


title: Savion rautatieasema

text: Riihimäen suuntaan liikennöidään raiteelta 3 ja Helsinkiin raiteelta 4. Aseman länsipuolella on kaksi raidetta, joita käyttää aseman ohittavat kauko- ja lähijunat. Itäisintä raidetta käyttävät Vuosaaren satamaradan tavarajunat.


title: Savion rautatieasema

text: Savion asema perustettiin paikallisjunaliikenteen alkaessa Helsinki–Hämeenlinna-radalla vuonna 1886. Henkilöliikenteen ohella liikennepaikka palveli myös paikallista teollisuutta; asemalta rakennettiin sivuraide tiilitehtaalle vuonna 1910. Savio sijaitsi alun perin Tuusulan kunnan alueella, mutta vuoden 1924 alusta lähtien se tuli kuulumaan Tuusulasta erotettuun Keravan kauppalaan (vuodesta 1970 kaupunki).


title: Savion rautatieasema

text: Savion ensimmäisenä liikennepaikkarakennuksena oli pieni laiturikatos. Ensimmäinen varsinainen asemarakennus valmistui vuonna 1935 samanaikaisesti tavaramakasiinin kanssa. Asemarakennuksessa oli odotushuone, tavaratila ja liikennepaikan hoitajan asunto. Vanha laiturisuoja siirrettiin Porvoon radan Vanikon seisakkeelle. Samaan aikaan Savion aseman naapurissa aloitti toimintansa kumitehdas.


title: Savion rautatieasema

text: Vuonna 1974 Savion asemalle rakennettiin uusi alikulkutunneli laitureille, ja asemarakennus jouduttiin purkamaan asema-alueen uudelleenjärjestelyn vuoksi. Vuonna 1975 Saviolle valmistui jälleen uusi asemarakennus. Kaksiosaisen rakennuksen toiseen päähän tulivat kioskitilat ja toiseen lipunmyyntipiste, ja niiden väliin jäi odotuskatos. Lipunmyynti Savion asemalla lopetettiin vuonna 1999.


title: Savion rautatieasema

text: HSL:n linja-autot:


title: Suomen Urheiluilmailuopisto

text: Suomen Urheiluilmailuopisto Oy (SUIO) on Malmin lentoasemalla toimiva Suomen Ilmailuliittoon kuuluva ilmailualan opisto. Se on toiminut parikymmentä vuotta kouluttaen aluksi etenkin purjelennon opettajia. Aiemmin opisto toimi Räyskälän lentokentällä Lopella.


title: Suomen Urheiluilmailuopisto

text: Opisto antaa koulutusta erilaisiin ilentokonerakennuksessa tarvittaviin käden taitoihin kuten esimerkiksi lujitemuovirakenteiden korjaukseen. Nykyisin enin osa koulutuksesta on toteutettu netissä. Enin osa oppilaista (vuonna 2107 noin 220, vuonna 2018 noin 170) opiskelee erilaisten harrasteilmailun lupakirjojen teoriaa. Opistolla on Trafn myöntämä, EASA-säännösten mukainen ATO-status (Approved Training Organization). Vuoden 2006 jälkeen opiston toiminta on tuplaantunut aatimattomasta 60 000€ omasta toiminnasta yli 120 000€ liikevaihtoon. Lisäksi valtion avustus noin 200 000€. Lentotoiminta ja kurssitoiminta lisääntyi 2006-2014 merkittävästi. Opisto oli ja on laaja-alainen ilmailun vaikuttaja Suomessa. Vuonna 2018 opisto on de facto Suomen suurin lentokoulu oppilasmäärällä mitattuna. Se tekee koulutusyhteistyötä 12 alueellisen ilmailuyhdistyksen kanssa ja tarjoaa näille verkko-oppimisalustan. Vuodesta 2018 opisto tulee osaksi SIL-konsernia.


title: Suomen Urheiluilmailuopisto

text: Suomen Urheiluilmailuopiston ensimmäinen toimitusjohtaja ja rehtori oli Jukka Salokannel, joka toimi yhtiössä vuodesta 1996 vuoteen 2006 saakka. Salokannel oli vuonna 2006 myös hallituksen jäsen. Toimitusjohtajaksi Salokanteleen jälkeen kutsuttiin Sakari Kuosmanen.


title: Suomen Urheiluilmailuopisto

text: Helmikuussa 2014 Opisto purki Kuosmasen toimitusjohtajasuhteen huomattavien talousepäselvyyksien ja talousrikosepäilyjen vuoksi. Hänen osallisuutensa Fici-copy Oy:n tutkittavana olleeseen talousrikosvyyhtiin oli tullut ilmi. Kuosmanen oli tehnyt vuosina 2007–2010 satojentuhansien eurojen arvoisia leasing-sopimuksia muun muassa kopiokoneiden hankkimiseksi.


title: Suomen Urheiluilmailuopisto

text: Syksyllä 2014 Ilmailuliitto vaihdatti edustajansa Urheiluilmailuopiston hallituksessa. Antti Joupin tilalle valittiin OTL & KTM Merja Bäckman jatkamaan opiston johdon kanssa talousselvitystä, jonka pohjalta kartoitettiin opiston toiminnan jatkomahdollisuuksia.


title: Suomen Urheiluilmailuopisto

text: Hakuprosessin jälkeen Suomen Urheiluilmailuopiston toimitusjohtaja-rehtoriksi valittiin Sakari Pyörre, joka aloitti tehtävässä 16. kesäkuuta 2014. Peter Tähtisen johtama Opiston hallitus purki Pyörteen toimitusjohtajasuhteen yllättäen huhtikuun lopussa 2016.


title: Suomen Urheiluilmailuopisto

text: Vuoden 2016 jälkeen opistolla ei ole ollut toimitusjohtajaa. Operatiivinen johtaja on koulutuspäällikkö Matti Huoviala, joka johtaa toimintaa Malmilta käsin. Vuosina 2016–2017 Opisto muutti Helsinkiin, uudisti verkkokoulutusinfransa, sai ajanmukaiset toimitilat ja keskittyi verkkokolutukseen. Opisto on aloittanut yhteistyön lennonopettajakoultuksessa Blue Skies Aviation Oy:n kanssa.


title: Suomen Urheiluilmailuopisto

text: Opiston toimintaa on hallituksesta käsin johtanut SIL:n tehtävään asettama SIL:n hallituksen jäsen Peter Tähtinen. Tähtisen aikana on Suomen Urheiluilmailuopisto Oy:n tytäryhtiön SUIO Oy:n toiminta lopetettu tarpeettomana ja kannattamattomana. Tähtinen, jolla on pitkä yritysjohdon tausta ja kokemus, on lisäksi ollut tervehdyttämässä SIL:n taloutta ulkoistamalla lennokkitarvikekauppa SIL Shop Oy:n sen entisille työntekijöille.


title: Steffen Iversen

text: Steffen Iversen (s. 10. marraskuuta 1976, Oslo, Norja) on norjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Steffen Iversen

text: Iversen on kotimaansa seurojen lisäksi edustanut englantilaisia Tottenhamia, Wolverhamptonia ja Crystal Palacea.


title: Steffen Iversen

text: Iversen pelasi Norjan maajoukkueessa 79 ottelua ja teki 21 maalia vuosina 1998–2011. Hän kuului Norjan joukkueeseen vuoden 2000 EM-kisoissa.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Mario Kart: Double Dash!! on Nintendon kehittämä ja alun perin 2003 Nintendo GameCube-pelikonsolille julkaisema "Mario Kart" -ajopelisarjan videopeli.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Peli sisältää sekä yksin- että moninpelin. LAN-pelimoodin ansiosta 16 pelaajaa voi pelata samanaikaisesti. Yhdellä konsolilla kuitenkin suurin pelaajien samanaikainen määrä on korkeintaan neljä pelaajaa.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Pelisarjan aiemmista osista poiketen "Mario Kart: Double Dash!!":n ajokeissa on kaksi pelihahmoa samanaikaisesti. Toinen heistä ajaa autoa ja toinen käyttää kilpailun aikana käyttöön saatavia aseita ja muita esineitä. Yksinpelissä pelaaja hoitaa molemmat toimenpiteet. Jos pelaa vähintään kahden pelaajan voimin, voivat molemmat pelaajat hallita samaa ajokkia, jolloin toinen ajaa ja toinen käyttää esineitä. Hahmojen paikkoja voi vaihtaa kilpailun aikana.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Kuten sarjan edellisissäkin osissa, pelaaja saa valita ajoneuvoaan ohjaavan pelihahmon useiden Nintendo-hahmojen joukosta. Hahmot on luokiteltu erilaisiin painoluokkiin, joita ovat kevyt, keskipainoinen sekä painava. Pelaajan valinta vaikuttaa siihen, millaisella ajoneuvolla hän voi kilpailla ja millaisia erikoisesineitä hän voi saada.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Lisäksi monet Nintendo-hahmot viettävät toissijaista roolia pelissä. Lakitu toimii pelissä monessa roolissa; kilparadalla vartijana, lähtömerkin antajana, ilmoittamassa pelaajalle väiaikatietoja, varoittamassa väärästä suunnasta sekä palauttamassa pelaajat radalle heidän joutuessaan vaaralliselle alueelle. Muihin ennestään tuttuihin hahmoihin lukeutuvat mm. Shy Guyt, Piranha Plantit, Goombat sekä Wigglerit. Toadsworth kuljettaa cupin voittajia voittokulkueen aikana ja Super Mario Sunshinesta tutut Piantat ja Nokit hurraavat pelaajille joillakin radoilla ja muodostavat voittoseremonian yleisön. Klassisia Mario-sarjan hahmoja, kuten Donkey Kong Juniorin, voi nähdä yleisön joukossa Waluigi Stadiumilla.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Pelissä on muutamia ajoneuvoja, jotka on kategorioitu painon mukaan. Kevyillä ajoneuvoilla on hyvä kiihtyvyys ja ohjattavuus ja niillä on helppoa kulkea vaikeassa maastossa, mutta niillä on alhainen huippunopeus, suuremmat ajoneuvot voivat töytäistä ne ulos radalta ja vain kevyet hahmot voivat ajaa niillä. Painavilla ajoneuvoilla on sitä vastoin korkea huippunopeus ja ne voivat töniä pienempiä ajoneuvoja, mutta niillä on huono kiihtyvyys, ohjattavuus ja niillä voi ajaa vain jos kyydissä on vähintään yksi painava hahmo. Keskipainoisten ajoneuvojen tehokkuus on hyvin tasapainotettu, mutta painavat hahmot eivät voi ajaa niillä. Pelissä on kaiken kaikkiaan 21 ajoneuvoa, mutta pelin alussa niistä vain kahdeksalla voi ajaa. Loput 13 täytyy ansaita voittamalla kilpailuja. Lisäksi, yhdellä ajoneuvoista voi ajaa mitkä tahansa kaksi hahmoa, painosta riippumatta.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Mario Kart: Double Dash!! eroaa aiemmista Mario Kart-peleistä usealla tavalla.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Merkittävin ero on, että nyt kullakin ajoneuvolla ajaa kaksi hahmoa kerralla - yksi ohjaa, toisen ollessa ajoneuvon perällä käyttämässä esineitä. Yksinpelissä pelaajaa ohjaa molempia hahmoja, mutta kaksinpelissä on mahdollisuus siihen, että pelaajat kontrolloivat molempia ajoneuvossa olevia hahmoja, toisen ohjatessa ja toisen käyttäessä esineitä. Pelaajat voivat myös halutessaan vaihtaa paikkojaan.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Toinen muutos on, että aiempien Mario Kart pelien "9-6-3-1-0-0-0-0-pisteytysjärjestelmän" (joka tarkoittaa, että 1. sijalle yltänyt pelaaja saa 9 pistettä, 2.:lle yltänyt saa 6 pistettä jne...) sijasta Double Dash!!:ssa on siirrytty uuteen "10-8-6-4-3-2-1-0-järjestelmään". Tämä järjestelmä on pidetty myös Mario Kart DS:ssä.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Kolmanneksi, Double Dash!!:n Grand Prix-moodissa pelaaja siirtyy seuraavalle radalle huolimatta pelaajaan sijasta maaliintulohetkellä. Aiemmissa sarjan peleissä pelaajan täytyi saavuttaa vähintään neljäs sija päästäkseen seuraavalle radalle.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Uutena ominaisuutena on myös se, että pelaajilla ei ole enää mahdollisuutta pitää esineitä ajoneuvonsa takana ikään kuin suojamuurina, vaan ne täytyy itse pudottaa vaaran lähestyessä.


title: Mario Kart: Double Dash!!

text: Mario Kart: Double Dash!!:ssa on 20 pelattavaa hahmoa. Kahdeksan niistä oli Mario Kart 64:ssä, yksi on palannut Super Mario Kartista ja yksitoista ovat uusia Mario Kart -pelisarjassa.* = Alussa lukittu hahmo, jonka pelaaja saa käyttöönsä voittamalla tietyt kilpailut. Vaatii laajakaista-adapterin


title: Maamoottori

text: Maamoottori, maatalousmoottori tai paikallismoottori on yleensä yksisylinterinen, harvaiskuinen, bensiinillä, petrolilla tai polttoöljyllä toimiva moottori, jollaisia aikoinaan käytettiin työkoneiden ja -laitteiden voimanlähteinä.


title: Maamoottori

text: Voimansiirto maamoottorilta työkoneelle tai -laitteelle tapahtui hihnavälityksellä. Polttoaineen sytytys tapahtui maamoottorissa yleensä induktiolaitteen, magneeton, hehkuputken tai hehkukuvun voimasta. Maamoottoreissa on suhteellisen heikko teho/paino-suhde, esimerkiksi 5 hevosvoiman moottori painoi noin 300 kg ja 10–15 hevosvoiman moottorit noin 500–1000 kg.


title: Maamoottori

text: Maamoottoreissa oli yleensä avoin metallinen astia jäähdytysvettä varten. Jäähdytysveden kierto toteutettiin useissa tapauksissa mäntäpumpulla ja jäähdytys siten, että lämmin vesi pudotettiin pisaroina ilmasta eli "vesiverhona" jäähdytysvesiastiaan uudelleen. Moottorin lämpötilan säätö tapahtui jäähdytysveden määrää muuttamalla. Lämpötilan arviointi oli koneen käyttäjän eli ”masinistin” vastuulla, koska maamoottoreissa ei ollut lämpötilan mittalaitteita.


title: Maamoottori

text: Tavallisimmin maamoottoria käytettiin puimakoneen, sirkkelisahan, pärehöylän tai jauhomyllyn voimanlähteenä. Maamoottori ei ollut kiinteästi kiinnitettynä varsinaiseen työkoneeseen tai -laitteeseen ja oli sen vuoksi liikuteltavissa tarvittaessa eri paikkaan, jossa sitä kulloinkin tarvittiin. Maamoottorien tullessa käyttöön 1900-luvun alkupuolella maaseutukylissä yleensä hankittiin yksi tai kaksi moottoria koko kylän yhteiseen käyttöön. Joskus tällaisen hankintaa ja ylläpitoa varten perustettiin erityinen maamoottoriosuuskunta.


title: Maamoottori

text: Suomessa oli 1900-luvun alussa joitain maamoottoreiden valmistajia, joista suurimmat olivat BMW Porin konepaja, Suomen moottoritehdas ja veljekset Wickström Vaasassa sekä Teijon tehtaat Perniössä.Oulaisissa järjestetään vuosittain heinäkuun toisena viikonloppuna Waltakunnalliset Weteraanikonepäivät, jotka ovat yhdet merkittävimmistä alan tapahtumista Suomessa.


title: Maamoottori

text: Hollolan Miekkiössä on vuosittain järjestetty kesällä viikonloppuna maamoottori- ja konepäivät, joilla esitellään maamoottoreita 1920-luvulta aina 1940-luvulle, samoin kuin koneita, joita niiden avulla on käytetty. Suomen maatalousmuseo Sarka on saanut kokoelmiinsa 13 maamoottoria.


title: Maamoottori

text: Riihimäellä järjestetään vuosittain syyskuussa Rauta ja Petrooli -niminen tapahtuma, aikaisemmin tapahtuma on järjestetty Hyvinkäällä.


title: Lempi (täsmennyssivu)

text: Sanalla lempi on useita merkityksiä


title: Lujitemuovi

text: Lujitemuovi tai kuitulujitettu muovi on muovin ja siihen sekoitettavien lujitekuitujen muodostama komposiittimateriaali. Lujitemuovissa hartsi toimii materiaaliyhdistelmän kokonaisuudeksi sitovana ainesosana, eli matriisina. Tyypillisesti käytettyjä hartseja ovat epoksi, vinyyliesteri tai polyesteri. Matriisin tehtävänä on välittää materiaaliin kohdistuvat rasitukset kuiduille. Kaupallisesti merkittäviä kuituja ovat lasi-, hiili- ja aramidikuitu. Lähinnä erikoistapauksissa voidaan käyttää myös boori- ja piikarbidikuituja sekä keraamisia kuituja.


title: Lujitemuovi

text: Kuitu voi olla pitkinä yksittäisinä kuituina, mattoina tai katkottuna kuituna. Viimeksi mainitussa tapauksessa rakenne ei ole niin luja kuin jatkuvan kuidun tapauksessa. (Alumiiniseoksia on lujitettu lentokoneteollisuuden käyttöön etenkin titaanikuiduilla, mutta kyseessä on tällöin metalli-metalli-komposiittimateriaali.)


title: Lujitemuovi

text: Usein lujitemuoveista käytetään englannin kielestä tulevia lyhenteitä: "Fibre-reinforced plastic" on FRP. Hiilikuitulujitettu muovi on CFRP ("Carbon fibre reinforced plastic").


title: Lujitemuovi

text: Kuidun suuntauksella voidaan rakenteen lujuus räätälöidä. Tämä vaatii homogeenisia materiaaleja suuremman suunnittelupanoksen.


title: Lujitemuovi

text: Valmistus tehdään muotin päälle latomalla kuituja tai kuitumattoja ja liimaamalla ne päällekkäiset ja eri suuntaiset kuidut tai kuitumatot toisiinsa hartsilla. Tässä käytetyn hartsin haihtuminen tehtävästä rakenteesta voi aikaansaada työterveysongelmia. Yleensä rakenne kovetetaan lämpökaapissa.


title: Lujitemuovi

text: Lujitemuovia alettiin käyttää sotilaslentokoneiden ja purjeveneiden rakenteena 1950-luvulla. Tällöin lujite oli lasikuitua. Lujitteiden lukumäärä ja laatu on parantunut. Markkinoilla on nykyisin aramidikuituja (tuotenimeä Kevlar käytetään yleisesti kaikista aramidikuiduista) ja hiilikuituja. Kuitujen valmistajia on kuitenkin vain muutama koko maailmassa ja niiden saatavuus ei ole itsestään selvää. Nykyisin monet urheiluvälineet tehdään lujitemuovista. Lujitemuovituotteet ovat liikuteltavia rakenteita, joilta vaaditaan keveyttä ja suurta lujuutta.


title: Lujitemuovi

text: Suomessa Eiri Aviation valmisti 1970- ja 1980-luvilla PIK-20-purjelentokoneita, joiden rakenne oli lujitemuovia. Aikoinaan keltaisen ulkopinnoituksen omaavaa PIK-20-konetta pidettiin uhkayrityksenä. Kilpailevat purjelentokoneiden valmistajat uskottelivat keltaisen rakenteen kuumenevan auringonvalossa liikaa koneen ollessa kentällä, jolloin rakenteen lujuus heikkenisi. Tuotanto loppui vuonna 1981. PIK-20-konetta edelsi 1960-luvulla KK-1 Utu-purjelentokone, joka oli rakenteeltaan lasikuitulujitettua muovia. Tätä edelsi lujitemuovien käyttö purje- ja moottoriveneissä, joiden valmistuksessa muovihartsien terveyshaitat nousivat esille. Toisen maailmansodan aikana Valtion lentokonetehdas kehitti muovilujitettua puuta muun muassa VL Myrsky-hävittäjän lisäpolttoainetankkiin.


title: Lujitemuovi

text: Lujitemuoveja tutkii ainakin Aalto-yliopiston kevytrakennetekniikan laboratorio ja Tampereen teknillinen yliopisto.


title: Lujitemuovi

text: Exel tekee Kiihtelysvaarassa muun muassa suksi- ja kävelysauvoja hiilikuidusta. Suomen Muotoilutoimisto valmistaa alihankintana Padasjoella lasikuituotteita muun muassa teollisuuden tarpeisiin. Finnyards valmistaa esimerkiksi kuitulujitettuja sotilaskypäriä.


title: Holger Fransman

text: Holger Alexander Fransman (10. helmikuuta 1909 Helsinki – 19. tammikuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen käyrätorvitaiteilija.


title: Holger Fransman

text: Fransman aloitti musiikkiopintonsa vuonna 1922 soitto-oppilaana Suomen Valkoisen Kaartin soittokunnassa kuunneltuaan Aleksei Apostolin johtaman soittokunnan konsertteja Helsingin Esplanadilla ja ihastuttuaan soittokunnan esityksiin. Aluksi hänen soittimensa oli es-kornetti, mutta kokeiltuaan muitakin puhaltimia hän päätyi käyrätorveen. Vuonna 1926 hänet hyväksyttiin Helsingin musiikkiopiston oppilaaksi. Käyrätorven lisäksi hän opiskeli pianonsoittoa, soinnutusta ja sovittamista, jotka olivat tärkeitä hänen myöhemmällä urallaan. Hänellä oli myös tilaisuus tutustua musiikkiopistossa toimiviin kulttuurivaikuttajiin, kuten Erkki Melartiniin.


title: Holger Fransman

text: Vuonna 1928 Fransman sai oppilasvakanssin Helsingin kaupunginorkesterissa, jonka viidestä käyrätorvensoittajasta vain kaksi oli suomalaisia. Oppilassoittajan tehtäviin kuului tavanomaisen orkesterityön lisäksi avustaminen ooppera- ja teatteriesityksissä. Fransman sai vakituisen soittajan toimen orkesterissa 1930. Samoihin aikoihin hän sai opintonsa musiikkiopistossa päätökseen. Päästötodistuksen hän tosin sai vasta 1942 suoritettuaan pakollisen pianonsoiton kurssin.


title: Holger Fransman

text: Opintojen päätyttyä Fransman totesi, ettei Suomessa ollut mahdollista saada enempää oppia, joten sitä oli ryhdyttävä hakemaan ulkomailta. Hän oli kuunnellut eurooppalaisia radioasema ja pannut merkille itävaltalaisen Karl Stieglerin soiton. Kesällä 1931 hän pääsi Wieniin Stieglerin oppilaaksi (yhdeksi viimeisistä, sillä Stiegler kuoli 1932) ja omaksui opiskeluaikanaan wieniläisen käyrätorvensoiton perusteet, joihin kuului keskeisenä cantilene-tyyli – mahdollisimman kirkas ja puhdas soittoääni. Myöhemminkin Fransman piti soittimen kaunista ääntä tärkeimpänä päämääränä ja korosti sitä myös omille oppilailleen. Wienissä opiskellessaan hän kävi Stieglerin mukana Salzburgin musiikkijuhlilla, missä hänelle tarjoutui mahdollisuus seurata maailman huippukapellimestareiden työskentelyä. Heitä olivat muun muassa Arturo Toscanini, Bruno Walter ja Wilhelm Furtwängler. Vuonna 1931 juhlien pääosassa oli Salzburgissa syntyneen Wolfgang Amadeus Mozartin musiikki, koska tuona vuonna oli kulunut 140 vuotta säveltäjän kuolemasta.


title: Holger Fransman

text: Fransman toimi Helsingin kaupunginorkesterissa käyrätorven äänenjohtajana vuosina 1937–1968, jolloin orkesterin kapellimestareina olivat Robert Kajanus, Georg Schnéevoigt, Armas Järnefelt, Martti Similä ja Tauno Hannikainen. Vierailevina kapellimestareina olivat muiden muassa Serge Koussevitzky, Leopold Stokowski, Sir John Barbirolli, Sir Thomas Beecham, Eugene Ormandy ja Ernest Ansermet sekä säveltäjät Heitor Villa-Lobos, Ottorino Respighi ja Aram Hatšaturjan.


title: Holger Fransman

text: Orkesterityöskentelyssä Fransman piti tärkeänä yhtenäisen soinnin saavuttamista koko käyrätorvisektiossa ja loi kaikkien puhallinsoittajien joukkoon hyvän yhteishengen. Hän soitti myös orkesterin solistina muun muassa Wolfgang Amadeus Mozartin, Richard Straussin ja Camille Saint-Saënsin konserttoja ja sooloteoksia. Fransman soitti Crusell-kvintetissä, jonka kaikki jäsenet ovat Helsingin kaupunginorkesterin puhaltajia. Lisäksi hän oli Solistiseitsikko Otavan perustajajäsen ja teki sille paljon sovituksia.


title: Holger Fransman

text: Fransman teki myös merkittävän uran käyrätorvensoiton opettajana ja lehtorina Sibelius-akatemiassa 1961–1973. Hän koulutti 1930-luvulta alkaen vuosikymmenien ajan lähes kaikki suomalaisten ammattiorkesterien käyrätorvensoittajat. Heistä yksi on kapellimestari Esa-Pekka Salonen.


title: Holger Fransman

text: Fransman osallistui myös muusikkojen järjestötoimintaan ja oli muun muassa Suomen Puhallinsoittajien Keskusliiton puheenjohtajana.


title: Holger Fransman

text: Hän sai director musices -arvonimen 1959 ja professorin arvonimen 1969. Fransmanille myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1982. Näyttelijä Stig Fransman on hänen poikansa.


title: Holger Fransman

text: Fransman on haudattu Suomen Kaartin hautausmaalle Hietaniemeen.


title: Christer Kihlman

text: Christer Alfred Kihlman (s. 14. kesäkuuta 1930 Helsinki) on suomenruotsalainen kirjailija ja vasemmistolainen kulttuurikriitikko.


title: Christer Kihlman

text: Kihlmanin tavoitteena oli lapsesta lähtien kirjailijan ura. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa muutaman vuoden kirjallisuutta ja historiaa. Avioiduttuaan hän muutti Porvoon Kulloohon, jossa valmistui esikoisromaani. Myöhemmin perhe rakensi talon Espooseen mutta muutti vuonna 1993 Porvoon Runoilijakotiin, joka on arvostuksen osoituksena suomenruotsalaisille kirjailijoille tarjottu vierasasunto. Kihlmanin puoliso oli yli 50 vuotta Selinda Kihlman, jonka isä oli taiteilija Torger Enckell. Heillä on kaksi lasta. Selinda Kihlman kuoli 2007.


title: Christer Kihlman

text: Kihlman työskenteli kulttuurilehti "Arenan" päätoimittajana 1951–1954, "Nya Pressenin" avustajana 1952–1960 ja "Nya Arguksen" toimittajana 1961–1982. Hän oli taiteilijaprofessori 1975–1980. Hän on SDP:n jäsen.


title: Christer Kihlman

text: Kihlman debytoi lyyrikkona 1951 mutta siirtyi proosaan vuonna 1960 ilmestyneellä romaanillaan "Se upp Salige!" (suom. "Varo, autuas"). Romaani sijoittuu kuvitteelliseen, sisäänlämpiävään ja nurkkakuntaiseen Lexån pikkukaupunkiin, jonka esikuvana on Kihlmanin kotikaupunki Porvoo. "Den blå modern" (suom. "Sininen äiti") aloitti romaanisarjan, jossa Kihlman tarkastelee vaikeita perhesiteitä. Sarja huipentui palkittuihin romaaneihin "Dyre prins" (suom. "Kallis prinssi") ja "Gerdt Bladhs undergång" (suom. "Gerdt Bladhin tuho").


title: Christer Kihlman

text: Kirjassaan "Människan som skalv" (suom. "Ihminen joka järkkyi") Kihlman esittäytyy ”tunnustusproosan” kirjoittajana, vaikkakaan hän ei itse pidä tunnustuskirjailijaksi luonnehtimisesta: ”Ei minulla ole mitään tunnustettavaa, en ole tehnyt syntiä”. Kirjassa hän kertoo alkoholismistaan ja miessuhteistaan.


title: Christer Kihlman

text: 1980-lähtien Kihlman on julkaissut uusia teoksia aiempaa harvemmin. Hän on kuitenkin osallistunut ajoittain yhteiskunnalliseen keskusteluun. Hänen mukaansa kolme suomenruotsalaispolvea on vihannut häntä hänen suomenruotsalaisuuteen ja sen porvarillisuuteen kohdistamansa kritiikin vuoksi.


title: Pietarsaaren keskuskenttä

text: Pietarsaaren keskuskenttä () on Pietarsaaressa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1971. Stadion toimii Ykkösessä pelaavan FF Jaron kotikenttänä. Stadionin pääkatsomon kapasiteetti on 2 000 katsojaa.


title: Pietarsaaren keskuskenttä

text: FF Jaron noustua Veikkausliigaan kaudeksi 2002 kenttää on kunnostettu ahkerasti, jotta se täyttäisi Veikkausliigan olosuhdeohjelman vaatimukset. Kaukolämmöllä lämmitettyä kenttää kiertää kahdeksan tartan-pinnoitettua juoksurataa. Pelikentän koko on 100 x 64 metriä. Keskuskentän pääkatsomo on katettu ja se vetää noin 2 000 katsojaa. Pääkatsomon lisäksi kentällä on siirrettäviä katsomoita.


title: Pietarsaaren keskuskenttä

text: Kenttä on valaistu Veikkausliigan vaatimusten mukaisesti 800 luxin keinovaloin. Kuriositeettina mainittakoon, että kyseiset valot ovat Jaron perustaman osakeyhtiön Jakobstads Ljusservice AB:n (jonka osakekannan seura omistaa kokonaisuudessaan) rahoittamat, vaikka ne sijaitsevatkin kunnallisella urheilukentällä.


title: Pietarsaaren keskuskenttä

text: Katsojaennätys 5 611 on Veikkausliigan kauden 2007 Pohjanmaan paikallisottelusta FF Jaro–VPS. Entinen ennätys ylittyi 21. heinäkuuta pelatussa ottelussa lähes 1 300 katsojalla.


title: Henri Tajfel

text: Henri Tajfel (s. 22. kesäkuuta 1919–1982) oli alun perin puolanjuutalainen sosiaalipsykologi, joka kehitti niin sanotun sosiaalisen identiteetin teorian yhdessä John Turnerin kanssa.


title: Henri Tajfel

text: Henri Tajfel syntyi juutalaisperheeseen Wloclawekissa Puolassa. Toisen maailmansodan alkaessa hän oli kaksikymmenvuotias kemian opiskelija Sorbonnessa. Hänet kutsuttiin Ranskan armeijaan ja vuotta myöhemmin hän joutui saksalaisten vangiksi. Tajfelin juutalainen syntyperä ei kuitenkaan paljastunut, vaan häntä siirreltiin vankileiristä toiseen koko sota-ajan. Vapauduttuaan ja palattuaan kotiin hän totesi lähes kaikkien ystäviensä ja koko perheensä kuolleen. Tämä käännekohta suuntasi Tajfelin elämää kolmella eri tavalla. Ensinnäkin se herätti hänessä pysyvän kiinnostuksen ennakkoluuloisuutta kohtaan, toiseksi sai hänet tiedostamaan oman kohtalonsa yhteyden ryhmänsä identiteettiin ja kolmanneksi opetti sen, että juutalaisten surmaamista ei voi selittää psykologian avulla, vaan on ymmärrettävä kuinka psykologiset prosessit toimivat tietyssä sosiaalisessa ja poliittisessa kontekstissa.


title: Henri Tajfel

text: Sodan loppuselvittelyjen aikana Tajfel työskenteli monissa organisaatioissa, mm. YK:n pakolaisavun palveluksessa auttaakseen orpojen ja keskitysleiriltä pelastuneiden elämää uuteen alkuun. Vuonna 1946 hän aloitti psykologian opinnot ja valmistui vuonna 1954 Englannissa parhain arvosanoin. Tajfelin varhaisin tutkimustyö sosiaalipsykologiassa edusti niin sanottua ’new lookia’ ja liittyi havaintojen yliarviointiprosesseihin. Vaikka hänen myöhäisempi ryhmienvälisten suhteiden tutkimuksensa näyttäisikin olevan kaukana tästä, oli kaikessa jo kuitenkin kysymys siitä, kuinka sosiaaliset arvot muovaavat kognitiivisia prosesseja – tai oikeastaan kuinka psykologinen toiminta muovaa laajamittaisia sosiaalisia prosesseja samalla kun se itse on niiden muovattavana. Tajfelin empiiriseen työhön liittyi terävää kritiikkiä reduktionismia kohtaan, ja eräässäkin tyypillisessä lausumassaan hän ilmaisee suuttumuksensa siitä, kuinka psykologit kehittelevät yksinkertaistettuja malleja samalla kun he ovat ’tylsän välinpitämättömiä kaikkea sitä kohtaan, mitä ihmisten yhteiskunnasta tiedetään’.


title: Henri Tajfel

text: Vuonna 1967 Tajfel otti vastaan sosiaalipsykologian professuurin Bristolin yliopistossa, missä hän toimi kuolemaansa asti, vuoteen 1982. Pian Bristoliin saavuttuaan hän toteutti kuuluisat ’minimaalisten ryhmien kokeet’ paikallisista koulupojista koostuvilla lähes nimellisillä ryhmillä, jotka spontaanisti alkoivat noudattaa ryhmäkuuluvuuden mukaista sisäryhmän suosintaa. Näiden tutkimusten oli määrä edustaa perustasoa, jonka mukaan voitaisiin määritellä kollektiivisen ennakkoluuloisuuden välttämättömät ja riittävät edellytykset. Minimaalisten ryhmien kokeet siis osoittivat, että pelkkä luokittelu voi tuottaa ryhmien välistä erilaistumista. Tulosten perusteella Tajfel kehitti yhdessä John Turnerin kanssa sosiaalisen identiteetin teorian (SIT), joka usein tiivistetään seuraavasti:


title: Henri Tajfel

text: Ihmiset määrittelevät itsensä ryhmäjäsenyyksiensä avulla, ja saavuttaakseen myönteisen itsemäärittelyn, pyrkivät saavuttamaan sisäryhmälleen etua tai paremmuutta vertailun kohteena oleviin ulkoryhmiin nähden.


title: Henri Tajfel

text: Tajfelin ajattelua kokoava teos "Human groups and social categories" ilmestyi 1980-luvun alussa.


title: Kosmonautti

text: Kosmonautti () on Neuvostoliiton ja Venäjän käyttämä nimitys avaruuslentäjistä. Nimessä on yhdistetty kreikan sanat "kosmos" (maailmankaikkeus) ja "nautes" (purjehtija).


title: Kosmonautti

text: Kosmonautti-termi löi itsensä läpi globaalisti Juri Gagarinin lentäessä ensimmäisenä ihmisenä avaruudessa huhtikuussa 1961. Neuvostoliiton johtajan Nikita Hruštšovin käyttäessä avaruuslentoja oman asemansa pönkittämiseen, ja Neuvostoliiton propagandana termi sai poliittisen värityksen.


title: Kosmonautti

text: Kosmonauttien ja astronauttien koulutus oli 1950-luvun jälkipuolella ja 1960-luvun alussa erittäin pitkä prosessi. Se kesti vuosia, ja avaruuslentäjät oppivat aluksestaan likimain kaiken. Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain avaruuslentäjien tehtäviin ei juuri kuulunut avaruusaluksensa ohjaaminen. Kummassakin maassa avaruuslentäjien koulutusta lyhennettiin 1970-luvulta alkaen merkittävästi. Venäläiset ovat edelleen kouluttaneet kosmonauttioppilaitaan noin vuoden ajan. Ulkomaalaisille koulutusta on usein pidentänyt venäjän kielen opiskelu.


title: Kosmonautti

text: Venäjän avaruuslentäjien koulutus tapahtuu Tähtikaupungissa Moskovan lähellä. Kosmonautit olivat Neuvostoliitossa eriytynyt ihmisryhmä. Kosmonautit asuvat edelleen perheineen ko. kaupungissa. Vastaava ilmiö voi olla olemassa myös Houstonissa, mutta se ei ole yhtä silmiinpistävä.


title: Kosmonautti

text: Venäjällä oli vuonna 2006 kaikkiaan 37 kosmonauttia, joista 29 oli koulutusvaiheessa. Kosmonautin palkka on 600 euroa, mikä on yksi syy siihen, että hakijoiden määrä on laskenut. Vuonna 2006 Energija-yhtiö pyrki rekrytoimaan kosmonautteja yliopistoista: 20 valikoidusta hakijasta kukaan ei läpäissyt lääketieteellisiä testejä.


title: Kosmonautti

text: Vuonna 2012 Venäjän avaruusjärjestö muunsi kosmonauttien työnkuvaa ja valintaprosessia. Kosmonauttien pitää tästedes erota asevoimista, joka loi siviiliavaruuslentäjien kaaderin, joka poikkeaa Yhdysvaltain NASA:n käytännöstä. Tammi-maaliskuussa 2012 Venäjän avaruusjärjestö järjesti uusien kosmonauttien avoimen haun. Valintavaatimuksiin kuului alle 33 vuoden ikä, yliopistokoulutus ja Sojuz-avaruusalukseen perustuvista pituusvaatimuksia.


title: Kosmonautti

text: Avaruusturistit ovat uusin kosmonauttien luokka. Venäläiset ovat 2000-luvulla myyneet järjestelmällisesti avaruuslentoja ISS-avaruusasemalle 20 miljoonalla dollarilla.


title: Varastosiilo

text: Varastosiilo on irtotavaran varastoimiseen tarkoitettu rakennus. Maataloudessa varastosiiloja käytetään viljan ja säilörehun varastoinnissa. Lisäksi varastosiiloja voidaan käyttää muun muassa hiilen, sementin, hiilimustan, hakkeen ja sahajauhon säilömiseen. Varastosiilot ovat usein sylinterinmuotoisia noin 10–20 metriä korkeita rakennuksia ja ne täytetään ylhäältä. Täten ensimmäisenä laitettu tavara otetaan ulos myös ensimmäisenä.


title: Varastosiilo

text: Suomen suurimmat viljasiilot Naantalin viljasiilot sijaitsevat Naantalin satamassa, ja ne omistaa Suomen Viljava.


title: Babylon Zoo

text: Babylon Zoo oli brittiläinen elektro-indie rock-yhtye 1990-luvun keskivaiheilla. Yhtyeen johtohahmo Jas Mann perusti yhtyeen Wolverhamptonissa, Englannissa. Se tunnetaan parhaiten kappaleestaan ”Spaceman”, joka nousi suoraan julkaisuviikolla listaykköseksi Britanniassa tammikuussa 1996 ja oli ykkösenä viisi viikkoa.


title: Babylon Zoo

text: Jas Mann oli aiemmin indie-yhtyeessä The Sandkings, jonka hän jätti vuonna 1992 musiikillisien erimielisyyksien vuoksi. Clive Black otti Babylon Zoon Phonogram Recordsiin. Kun Black siirtyi Warner Brothers Recordsiin vuonna 1993, hän otti Mannin sopimuskirjan mukaansa. Black siirtyi vielä kerran EMI-levy-yhtiöön, jonka kanssa Babylon Zoo allekirjoitti seitsemän albumin sopimuksen vuonna 1995.


title: Babylon Zoo

text: Babylon Zoon "Spaceman"-kappale valittiin Levi's:n farkkumainokseen. Single meni suoraan Ison-Britannian listaykköseksi 21. tammikuuta 1996, jonka seurauksena singleä myytiin ensimmäisellä viikolla 418 000 kappaletta. Single pysyi listaykkösenä viisi viikkoa myyden 893 000 kappaletta. Single pääsi listaykköseksi noin 23 maassa. Vuoden lopussa "Spaceman" myi yli miljoona kappaletta Englannissa ja oli vuoden kolmanneksi tuottoisin single.


title: Babylon Zoo

text: Vuonna 1996 ilmestyi Babylon Zoo debyyttialbumi "The Boy With The X-Ray Eyes", jolta julkaistiin singlet "Animal Army" ja "The Boy with the X-Ray Eyes". Albumi nousi brittilistan kuudenneksi. Vuonna 1998 Babylon Zoo julkaisi kakkosalbumi "King Kong Groover", joka ei menestynyt yhtä hyvin listoilla kuin "Spaceman".


title: Babylon Zoo

text: Vuonna 2005 Jas Mann tiedotti julkaisevansa uuden Babylon Zoon albumin "Cold Clockwork Doll", jota ei ole vielä julkaistu.


title: Babylon Zoo

text: The Boy With The X-Ray Eyes


title: Babylon Zoo

text: King Kong Groover


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Sosiaalisen identiteetin teoria on sosiaalipsykologinen teoria yhteisöllisen identiteetin synnystä. Teorian kehittivät Henri Tajfel ja John Turner.


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Henri Tajfelin pääteos "Human Groups and Social Categories" määritteli teorian sisällön. Teoria määritellään tyypillisesti seuraavassa muodossa: Ihmiset määrittelevät itsensä ryhmäjäsenyyksiensä avulla, ja saavuttaakseen myönteisen itsemäärittelyn, pyrkivät saavuttamaan sisäryhmälleen etua tai paremmuutta vertailun kohteena oleviin ulkoryhmiin nähden.


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Otettuaan vastaan sosiaalipsykologian professuurin Bristolin yliopistossa vuonna 1967 Tajfel suoritti niin sanottuja minimaalisten ryhmien kokeita paikallisista koulupojista koostuvilla satunnaisesti muodostetuilla ryhmillä. Ryhmät alkoivat spontaanisti noudattaa ryhmäkuuluvuuden mukaista sisäryhmän suosintaa. Näiden tutkimusten oli määrä edustaa perustasoa, jonka mukaan voitaisiin määritellä "kollektiivisen ennakkoluuloisuuden" välttämättömät ja riittävät edellytykset.


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Minimaalisten ryhmien kokeet osoittivat, että pelkkä luokittelu voi tuottaa ryhmien välistä erilaistumista. Tajfelin omin sanoin ilmaistuna


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Tulosten perusteella Tajfel ja John Turnerin kehittivät sosiaalisen identiteetin teorian.


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Sosiaalisen identiteetin teorian kehyksenä on oletus yhteiskunnan rakentumisesta hierarkkisesti eri sosiaaliryhmiksi, jotka ovat valta- ja statussuhteissa toisiinsa. Näitä ovat esimerkiksi miehet ja naiset, kansalliset tai uskonnolliset ryhmät. Valta- ja statuserot ovat ominaisia myös pienempien ja lyhytaikaisempien ryhmien välisissä suhteissa, esimerkiksi koululuokkien välillä. Perusoletus on, että sosiaaliset luokat (suuret ryhmät kuten kansakunta tai kirkkokunta tai pienemmät ryhmät kuten organisaatio tai kerho) luovat jäsenilleen sosiaalisen identiteetin. Sosiaalinen identiteetti määrittelee yksilölle, kuka hän on ja kuvaa ja arvioi mitä siitä seuraa. Sosiaaliset identiteetit eivät vain kuvaile jäseniä, vaan ne myös määräävät normeja ja arvioivat jäsenyyden merkitystä. Esimerkiksi kuuluminen sosiaaliseen luokkaan ei vain tarkoita, että yksilö määrittelee ja arvioi itse olevansa tämän luokan jäsen ja että muut määrittävät ja arvioivat häntä luokan jäsenenä, vaan myös sitä, että hän käyttäytyy luokan jäsenelle luonteenomaisella tavalla.


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Sosiaalisen identiteetin teoriaa on myös arvosteltu (Abrams & Hogg 1990). Vaikka positiivinen erottuvuus onkin ollut hyödyllinen makrotason ryhmienvälisten suhteiden selittäjänä, ei itsetunto-oletuksella, jonka varassa ajatus loppujen lopuksi lepää, ole johdonmukaista kokemusperäistä tukea. Muutamia selityksiä on ollut esillä, ja yksi niistä esittää, että itsetunto ja positiivinen erottuvuus eivät sovi käsitteellisesti yhteen, koska ne edustavat eri analyysitasoja (itsetunto yksilötasoa, erottuvuus ryhmätasoa). Ryhmät voivat kyetä positiiviseen erottuvuuteen monin tavoin, jotka eivät mekaanisesti heijastu yksilön itsetuntoon.


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Eräs ongelma liittyy korostuneisuuteen ("salience"). On melko helppoa päättää yleisistä säännöistä, jotka rajaavat sosiaalisen tai henkilökohtaisen identiteetin korostumisen edellytyksiä tai sitä, mitkä sosiaaliset identiteetit milloinkin korostuvat. Jälkikäteen on myös varsin helppoa selittää, miksi tietty identiteetti korostui tietyssä tilanteessa. Silti tietyn identiteetin korostumista on yhä varsin vaikeata ennustaa luotettavasti. Teoriaa on arvosteltu jopa reduktionismista, sillä sosiaalinen identiteetti näyttää herättävän kognitiivisia ja motivaatioprosesseja yksilötasolla. Sosiaalisen identiteetin teoria esittää kuitenkin, että kognitiiviset prosessit luovat ryhmäkäyttäytymisen erityisen muodon samalla, kun sosiaaliset representaatiot puolestaan tuottavat sisällön ja muodon sisällöstä riippumattomat puolet.


title: Sosiaalisen identiteetin teoria

text: Uudempi itsekategorointiteoria (Turner ym. 1987) väittää, että itsensä luokittelemisesta seuraa oman minän määrittely, hahmottaminen ja arvioiminen sisäryhmäprototyypin mukaan sekä myös tämän prototyypin mukainen käyttäytyminen. Tällainen itsensä luokittelu depersonalisoi havaitsemista ja käyttäytymistä niin, että kaikki ryhmän jäsenet, oma minä mukaan lukien, ovatkin ryhmän jäseniä eivätkä ainutkertaisia yksilöitä. Eräät tämän mukaiset tulkinnat ovat osoittautuneet hedelmällisiksi jatkotutkimusta ajatellen, ja keskustelu jatkuu vilkkaana.


title: Varlaam Kierittiläinen

text: Pyhittäjä Varlaam Kierittiläinen eli 1500-luvulla Vienanmeren rannoilla. Surmattuaan vaimonsa mustasukkaisuudesta, hän purjehti Vienanmeren rantoja edestakaisin etsien katumusta ja anteeksiantoa ja syntien sovitusta.


title: Varlaam Kierittiläinen

text: Myöhemmin hän vihkiytyi munkiksi ja asettui asumaan metsään erakkona Kierettijärven lähistölle, mistä sitten siirtyi myöhemmin kuolinpaikkaansa Tsupanlahteen.


title: Varlaam Kierittiläinen

text: Ortodoksinen kirkko muistelee pyhittäjä Varlaam Kierettiläistä omana muistopäivänään vuosittain marraskuun 6. päivänä sekä myös Karjalan pyhänä, joiden yhteinen muistopäivä on lokakuun viimeisen päivän ja marraskuun 6. päivän välisenä lauantaina.


title: Martti Parantainen

text: Martti Mathias Parantainen (1. lokakuuta 1903 Helsinki – 25. marraskuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen sotilaskapellimestari ja musiikkieverstiluutnantti.


title: Martti Parantainen

text: Martti Parantaisen vanhemmat olivat kapellimestari August Parantainen ja Saima Cecilia Helin ja puoliso vuodesta 1927 Astrid Victoria Heikkinen. Parantainen opiskeli Helsingin konservatoriossa vuodesta 1920 ja suoritti sotilaskapellimestarin ja laulunopettajan tutkinnot 1926. Vuodesta 1935 hän toimi sotilaskapellimestarina eri joukko-osastoissa. Vuonna 1951 hänet nimitettiin puolustusvoimien ylikapellimestariksi, virkaa hän hoiti vuoteen 1964. Parantainen toimi Viipurin musiikkiopiston opettajana 1945–1951. Vuoden 1952 Helsingin olympialaisissa hän oli kisojen soittokunnan ylikapellimestari. Parantainen julkaisi nuottikokoelmia, sävelsi ja sovitti musiikkia ja johti useita eri orkestereita, muun muassa Hämeenlinnan kaupunginorkesteria kapellimestarina ja Lahden kaupunginorkesteria toisena johtajana. Parantainen oli puolustusvoimien soitto-oppilaskoulun ja Helsingin Varuskuntasoittokunnan johtaja 1951–1964.


title: Martti Parantainen

text: Parantainen ylennettiin reservin vänrikiksi 1927, musiikkiluutnantiksi 1938, musiikkikapteeniksi 1941 ja musiikkimajuriksi 1951. Musiikkieverstiluutnantiksi hänet ylennettiin 1964.


title: Peter Reckell

text: Peter Reckell (s. 7. toukokuuta 1955 Elkhart, Indiana) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Päivien viemää televisiosarjan Bo Bradyna.


title: Peter Reckell

text: Reckell on näytellyt Bo Bradya Päivien viemäässä vuosina 1983–1987, 1990–1992 ja uudestaan vuodesta 1995 lähtien. Muita tunnettuja rooleja ovat muun muassa Eric Hollister As the World Turns -sarjassa vuosina 1980–1982 sekä Johnny Rourke Knots Landingissa vuosina 1988–1989.


title: Peter Reckell

text: Hän on nykyään naimisissa laulaja Kelly Moneymakerin kanssa.


title: Ranskan instituutti

text: Ranskan instituutti () on perustettu 25. lokakuuta 1795, on samalla yhteinen nimitys viidelle akatemialle, jotka toimivat sen suojissa, sekä rakennukselle jossa sekä instituutti että akatemiat toimivat. Rakennus sijaitsee Pariisissa Seinen vasemmalla rannalla eli eteläisellä puolella jokea.Ranskan instituuttia johtaa nykyisin Gabriel de Broglie.


title: Ranskan instituutti

text: Vuonna 1661 määräsi kardinaali Mazarin testamentissaan, hänen omaisuutensa oli todella huomattava, perustettavaksi collègen, joka vastaanottaisi 60 herrasmiestä, jotka kuuluivat Westfalenin rauhan 1648 ja Pyreneiden rauhan 1659 allekirjoittajavaltioihin. Tästä tulee nimitys Collège des Quatre-Nation, jotka ovat Artois, Elsass, Pignerol ja Roussillon. Colbert palkkasi Louis Le Vaun valmistamaan piirustukset collègea vasten ja tämä tuli sijaitsemaan Louvren linnaa vastapäätä.


title: Ranskan instituutti

text: Rakentaminen tapahtui vuosien 1662–1688 välisenä aikana.


title: Ranskan instituutti

text: Vuonna 1805 Napoleonin toimeksiannosta Ranskan Instituutti muutti collègen rakennukseen. Arkkitehti Antoine Vaudoyer muutti rakennuksen kappelin akatemioiden kokoussaliksi.


title: Ranskan instituutti

text: Ranskan instituutin nykyinen status on säädetty 18. huhtikuuta 2006 voimaan tulleella lailla tieteellisestä toiminnasta (laki n:o 2006/450) sekä IV pääkohdassa. Tämän lain mukaan Instituutti ja se akatemiat koostuvat yksityishenkilöistä.


title: Ranskan instituutti

text: Instituutin hallintoa johtaa kansleri, jonka valitsee hallintoneuvosto, joka koostuu kunkin viiden akatemian edustajista. Instituutti ja sen akatemiat ovat alisteisia Ranskan valtiontalouden tarkastusviranomaisille.


title: Ranskan instituutti

text: Ranskan instituutilla on myös useita säätiöitä ja rahastoja sekä Ranskassa että myös ulkomailla. Säätiöistä tärkein ja keskeisin on Aumale-säätiö, joka hallinnoi Chantillyn linnaan ja siellä sijaitsevaa Condé-museota,


title: Ranskan instituutti

text: Instituutilla on myös neljä tieteellistä kirjastoa:


title: Saimaan kameraseura

text: Saimaan kameraseura ry on Lappeenrannassa ja sen ympäryskunnissa vaikuttava yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää valokuvausharrastusta. Saimaan Kameraseura oli Suomen toiseksi suurin kameraseura 2011-2014.


title: Saimaan kameraseura

text: Yhdistyksen jäsenet kokoontuvat kesäkuukausia lukuun ottamatta keskimäärin kuusi kertaa kuukaudessa. Toiminnan rungon muodostavat jokaisen kuukauden kolmantena tiistaina pidetyt jäsenillat. Nuorisoryhmä kokoontuu kahdesti kuukaudessa ja filmikuvaajien ryhmä kerran kuussa. Kuudenneksi kokoontumiseksi lasketaan Kaakkois-Suomen Valokuvakeskuksen näyttelyiden avajaiset kuun ensimmäisenä keskiviikkona, koska kameraseuran aktiivit ovat sielläkin läsnä joka kerta. Tämän kaiken lisäksi seurassa on kaikenlaisia pienryhmittymiä, kuten kaupunkilöytöretkeilijät (engl. urban exploration) kuvaamassa hylättyjä taloja, nuoret (K+30), nudenaiset, strobistit ja itämatkailijat. Kaikilla heillä on säännöllistä toimintaa jatkuvasti.


title: Saimaan kameraseura

text: Koulutus on Saimaan Kameraseurassa ollut toiminnan vahvimpia osa-alueita heti alusta alkaen. Kouluttajia on saatu niin omasta seurasta kuin muualtakin Suomesta. Vaikka jäsenhankintaa tukevat peruskurssit, seuran omien jäsenten osaamista tukevat tekniikkakurssit ja jäsenyyden tarjoama mahdollisuus osallistua liiton kursseille ovat merkittäviä nekin, niin Joutsenon taidekesän valokuvauskurssi on mainittava vielä ihan erikseen. Joutsenon taidekesä on järjestetty jo 43 kertaa, ja se on taatusti koko Kaakkois-Suomen laajin kulttuurin ja taiteen koulutustapahtuma.


title: Saimaan kameraseura

text: Saimaan kameraseura on vuodesta 1947 lähtien kuulunut Suomen kameraseurojen liittoon. Vuonna 2010 Suomen kameraseurojen liitto valitsi Saimaan kameraseuran "Vuoden kameraseuraksi".


title: Saimaan kameraseura

text: Omat toimitilat ovat tärkeät uskottavaa seura-toimintaa rakennettaessa. Saimaan Kameraseura sai 1980-luvun alussa toimitilat Lappeenrannan kerhokeskukseen, osoitteeseen Puutarhurinkatu 3. Laitteita hankittiin kaupungin ja Kymen läänin tuella. "Päämaja" pysyi Puutarhurinkadulla peräti vuoteen 2008 asti, jolloin siirryttiin Kaakkois-Suomen Valokuvakeskuksen tiloihin. Silti Puutarhurinkadun-tilojen äkillinen purkaminen kaupungin yksipuolisella käskyllä 2008 on yksi seuran lähihistorian suurimmista tragedioista – etenkin sen pimiön takia.


title: Saimaan kameraseura

text: Saimaan kameraseura ry:n historia alkaa tammikuusta 1946, jolloin johtaja Gunnar Grönqvist kutsui koolle seuran perustavan kokouksen. Seuran säännöt hyväksyttiin helmikuussa 1946, ja yhdistysrekisteriin se merkittiin vuonna 1947. Seuran logokilpailun voitti kultaseppä V. F. Tiihonen. Logo on yhä käytössä.


title: Saimaan kameraseura

text: Saimaan rantamien valokuvausharrastusta ei toki voida laskea niinkin myöhäisestä ajan-kohdasta kuin 1946 alkaneeksi, mutta silloin asia sai konkreettisen muodon. Gunnar Grönqvist oli yksi seuran vahvoja tukihahmoja pitkään tämän jälkeenkin. Hänen liikkeensä Valotus Oy toimi Lappeenrannan Koulukadulla, ja edisti tarvikkeiden ja välineiden hankintaa, olihan lähes kaikesta pulaa vielä 1950-luvullakin.


title: Saimaan kameraseura

text: Seuran hallitus (tuolloin johtokunta) suunnitteli etukäteen ohjelman kuukausittaisiin kokoontumisiin. Pian alkoi myös säännöllinen kilpailu- ja koulutustoiminta, jotka vakiintuivat 1950-luvulla materiaalipulan helpotuttua. Seurassa vaikuttaneista henkilöistä on mainittava ainakin seuran "Grand Old Man" Hugo Wallenius, jonka jäljet näkyivät nuorempien kuvaajien tuotannossa vielä pitkään hänen kuolemansa jälkeenkin, vuoden 1956 FIAP:n vuosikirjaan neljästä suomalaisesta valitut Erkki Niemelä ja Olli Jalo, sekä Unto Oikkonen ja Pekka V. Virtanen, jotka molemmat toimivat myöhemmin myös seuran puheenjohtajina


title: Saimaan kameraseura

text: Valokuvakilpailuja oli kahdessa sarjassa; A- (ammattilaiset) ja B-sarja (harrastajat). B-sarjan kilpailuiden voittaja nostettiin kuitenkin aina A-sarjaan.


title: Saimaan kameraseura

text: Vuonna 1949 seura järjesti kansainvälisen näyttelyn. Näyttelyyn tuli kuvia pääasiassa pohjoismaista, mutta myös Sveitsistä. Vuonna 1950 seura sai Lappeenrannan, Lappeen ja Lauritsalan yhteisen sankarihautausmaan kuvaamisen tehtäväkseen. Kuvaus suoritettiin sankarihautausmaan hoitokunnan tilauksesta erityistä "Kivien sanomaa" -julkaisua varten.


title: Saimaan kameraseura

text: Saimaan kameraseuran ensimmäinen puheenjohtaja Sulo Kinnunen toimi tehtävässään vuodet 1946–1949, sekä vielä vuoden 1951. Vuonna 1950 puheenjohtajana toimi Kauko Tiili, ja Kinnusen jälkeen Toivo Härkönen 1952–1955. Vuonna 1952 seura hankki osakkeen Lappeenrannan kerhosta, jonka jälkeen kuukausittaiset kerhoillat pidettiin muutaman vuoden ajan kerhon tiloissa.


title: Saimaan kameraseura

text: Uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Pauli Salminen vuosiksi 1956–1957. Häntä seurasivat tehtävässä Pekka Virtanen 1958–1959, Unto Oikkonen 1960, Mauno Laakso 1961–1962, Heikki Rasa 1963 ja Martti Muukkonen 1964–1965. Seuran ensimmäiseksi kunniajäseneksi kutsuttiin Gunnar Grönqvist. Seura järjesti erityisen mainoskampanjan naisjäsenien hankkimiseksi.


title: Saimaan kameraseura

text: Myös kansainvälistä menestystä alkoi kertyä, mm. Erkki Niemelän AFIAP (Artiste FIAP) -arvo vuonna 1961 ja Unto Oikkosen ARPS (Associateship of the Royal Photographic Society) -arvo.


title: Saimaan kameraseura

text: Museo-, alaston-, muoto- ja asetelmailloista saatujen kokemusten perusteella oli käynnistetty seuran pienryhmätoiminta muotokuvien, maisemien ja asetelmien puitteissa.


title: Saimaan kameraseura

text: Aikakautta leimasi eripura ammattilaisten ja harrastajien välillä, koska ammattilaiset väittivät jälkimmäisten polkevan heidän hintojaan. Suomen kameraseurojen liitto kehottikin jäsenistöään noudattamaan paikallisia hintoja ja siten edesauttamaan ammattilaisten ja harrastajien välisten suhteiden parantumista.


title: Saimaan kameraseura

text: Toinen eripura vallitsi Suomen kameraseurojen liiton tasolla Helsingin ja muun Suomen välillä. Liiton hallitus oli koko ajan lähes täysin helsinkiläinen, vaikka vaalikokouksissa oli ehdolla henkilöitä myös muualta Suomesta. Yksi riidanaiheista oli liiton tiedotustoiminta, koska 1950–1980-luvuilla Suomen kameraseurojen liiton äänenkannattajana toimi helsinkiläisen Kameraseura ry:n julkaisema Kamera-lehti.


title: Saimaan kameraseura

text: Saimaan kameraseura ajoi liitossa voimakkaasti "maaseudun" asiaa. Se oli muiden pääkaupunkiseudun ulkopuolella toimivien jäsenseurojen mukana vaatimassa, että liiton tulisi perustaa uusi, oma lehti. Vaihtoehtona oli Kamera-lehden luovuttaminen liitolle. Perusteluna oli se, että koska Kamera-lehti on vain erään seuran yksityislehti, se ei voi ajaa koko maan kameraväen asioita. Liiton helsinkiläinen hallitus pakotettiinkin vastustuksesta huolimatta viemään asiaa eteenpäin, tämä ei tosin johtanut mihinkään muutoksiin.


title: Saimaan kameraseura

text: Koulutustoiminta jatkui vilkkaana. Seuralaiset kouluttivat toisiaan niin mustavalkoisten kuin värillistenkin kuvien vedostamisen osalta. Saimaan kameraseura kuului Suomen kameraseurojen liiton Kaakkois-Suomen alueeseen, ja teki alueella yhteistyötä paitsi Imatran kameraseuran, myös muun muassa Mikkelin kameraseuran, Kouvolan kameraseuran ja Kymen kameroiden kanssa. Yhteistoiminta näkyi esimerkiksi kilpailuina ja yhteisnäyttelyinä, mutta myös seurojen omien kilpailuiden arvosteluna puolin ja toisin.


title: Saimaan kameraseura

text: Unto Oikkonen palasi puheenjohtajaksi vuosiksi 1966–1968. Seuraaviksi puheenjohtajiksi valittiin nuorempaa polvea: Aarne Mikonsaari vuosiksi 1969–1972, Esko Turkkila 1973–1974 ja Seppo Luoto 1975. Uutta jäsenistöä saatiin värvättyä ja toiminnan määrää taas kasvatettua.


title: Saimaan kameraseura

text: Seura aloitti oman jäsenlehden julkaisemisen. Seuran jäsenet kuvittivat myös Lappeenrannan kaupungin kustantaman, Lappeenranta-aiheisen kuvateoksen.


title: Saimaan kameraseura

text: Oma pimiö saatiin Lappeenrannan kaupungin kerhokeskukseen Puutarhurinkadulle. Laitteita hankittiin läänin ja kaupungin tuella, niistä mainittakoon muun muassa iso suurennuskone, palkkikamera, studiosalamat, värikuvien vedostuslaite, sekä multivisioesityksiin soveltuva diaprojektorien, ohjausyksikön ja moniraitanauhurin järjestelmä.


title: Saimaan kameraseura

text: Toimintaa rahoitettiin paitsi apurahoin, myös erilaisten tilaustöiden avulla, kuten esimerkiksi hoitamalla Lions-klubin valtakunnallisen vuosikokouksen kuvaaminen Lappeenrannassa. Muukin pienryhmätoiminta jatkui vilkkaana. Erityisiä projektityöryhmiä olivat ainakin yhteisnäyttelyyn tähdännyt Windale-ryhmä, sekä Lappeenrannan yöelämästä kertovan multivisioesityksen nauhoittanut "Lappeenranta by night" -ryhmä.


title: Saimaan kameraseura

text: Puheenjohtajina toimivat Markku Pöysti 1976–1977, Veikko Itkonen 1978, Seppo Pelkonen 1979, Juhani Sankala 1980 ja Mauri Kokkola 1981–1985. Vanhan polven aktiivit Erkki Niemelä ja Unto Oikkonen kutsuttiin seuran kunniajäseniksi.


title: Saimaan kameraseura

text: Seuran 40-vuotisjuhlavuotta vietettiin valtakunnallisen näyttelyn voimin. Saimaan kameraseura otti järjestettäväkseen Suomen kameraseurojen liiton teemanäyttelyn 1986, ja antoi sille teemaksi "Ilo". Näyttely järjestettiin Etelä-Karjalan museossa. Näyttelyn raadin muodostivat oman seuran Erkki Niemelän lisäksi imatralainen Reino Pelkonen ja helsinkiläinen Eero Venhola.


title: Saimaan kameraseura

text: Teemanäyttelyn avajaisissa Suomen kameraseurojen liitto myönsi hopeisen ansiomerkin entiselle puheenjohtajalle Mauri Kokkolalle, sekä yhdistyksen kunniajäsenille Erkki Niemelälle ja Unto Oikkoselle. Kymen läänin taidetoimikunta myönsi seuralle taidemitalin pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta toiminnasta valokuvataiteen hyväksi.


title: Saimaan kameraseura

text: Seuran oma jäsenlehti nimettiin vuonna 1994 uudelleen Positiiviksi, kun jälleen uusi sukupolvi kameraseuralaisia astui seuran palvelukseen – asialla tällä kertaa Tatu Kosonen ja Tommi Kähärä. Lehti uudistui niin ulkoasultaan kuin sanankäytöltäänkin. Siinä alettiin julkaista lehdestä toiseen jatkuvia artikkelisarjoja, kuten Jarmo Niemisen kirjoittama Mies ja ase (haastatteluja) ja Esko Turkkilan pohdintoja Älä usko Eskoa -palstalla. Lehdessä alettiin julkaista omaa sarjakuvaa, "Linssilude"a – ja olipa mukana myös artikkelisarja kuvankäsittelystä tietokoneella.


title: Saimaan kameraseura

text: Kilpailutoimintaa kiihdytettiin perustamalla erityinen GP-kilpailu, johon kuului kolme osakilpailua; välillä myös Imatran kameraseuraa vastaan käyty vuotuinen kilpailu on ollut yksi osakilpailuista. Sarjojen lukumäärä on vaihdellut ajan mittaan. Aluksi niitä oli kaksi, diat ja paperikuvat, mutta parhaimmillaan sarjoja oli jopa neljä: diat, mustavalkovedokset, värivedokset ja ns. kymppikuvat. Osakilpailuissa eniten pisteitä kerännyt henkilö sai kunnian kantaa Vuoden kuvaajan arvonimeä. He olivat 1987 Esko Kivistö, 1988 Kari Kiljunen, 1989 Markku Lötjönen, 1990 Markku Lötjönen, 1991 Esko Turkkila, 1992 Markku Lötjönen, 1993 Ari Nakari, 1994 Jukka Olkkonen ja 1995 Tatu Kosonen.


title: Saimaan kameraseura

text: Tapani Räsänen voitti valtakunnallisen Vuoden luontokuva 1991 -kilpailun. Seura teki yhteistyötä Etelä-Karjalan taiteilijaseuran ja Maaseudun sivistysliiton kanssa. Yhteistyö johti muun muassa suuriin, Kantriksi ja urbaaniksi nimettyihin ympäristötaidenäyttelyihin monena eri vuonna, sekä galleria Pihaton perustamiseen Lappeen vanhan pappilan alueelle. Merkittävänä voidaan pitää myös diasarjan laatimista silloisen Kymen läänin kaikista keramiikkataiteilijoista.


title: Saimaan kameraseura

text: Vuosikymmenen ajalle mahtui yhteensä viisi puheenjohtajaa: Juha Virtanen 1986–1987, Esko Kivistö 1988–1989, Markku Lötjönen 1990–1991, Sami Luukkanen 1992, Ari Nakari 1993–1994 ja Erkki Korhonen 1995–1996. Markku Lötjönen toimi Suomen kameraseurojen liiton hallituksen jäsenenä 1987–1988.


title: Saimaan kameraseura

text: Tasavuosia vietettiin taas Suomen kameraseurojen liiton teemanäyttelyn merkeissä, tällä kertaa teemana oli "Erotiikka". Näyttely järjestettiin galleria Pihatossa. Näyttelyn raadin muodostivat lappeenrantalainen Unto Ahjotuli, imatralainen Ritva Kärmeniemi ja savonlinnalainen Seppo Kiljunen.


title: Saimaan kameraseura

text: Suomen Kameraseurojen Liitto myönsi teemanäyttelyn avajaisten yhteydessä hopeisen ansiomerkin vanhoille aktiivijäsenille Kari Kiljuselle, Ari Nakarille, Markku Lötjöselle, Juhani Palovirralle, Terho Tiaiselle ja Esko Turkkilalle. Suomen Kameraseurojen Liitto myönsi myös viirinsä Saimaan kameraseuralle. Avajaisviikonlopun oheisohjelma koostui Matti J. Kalevan luennosta, juhlaillallisesta sekä liiton syyskokouksesta. Vuonna 2002 liiton hopeisia ansiomerkkejä myönnettiin uudemman kerran, silloin Tatu Kososelle, Tommi Kähärälle, Jarmo Niemiselle ja Esa Toppilalle.


title: Saimaan kameraseura

text: Luentosarjoja järjestettiin kahdesti. Ensin oli vuorossa kolmen luennon sarja valokuvasta 2001, luennoitsijoina Raakel Kuukka, Tommi Kähärä, Jukka Male, Jarmo Nieminen, Magnus Scharmanoff ja Esko Turkkila. Heti perään vuonna 2002 järjestettiin kolmen luennon sarja teemalla Tango ja tanssilava, luennoitsijoina Markku Koski, Seija A. Niemi, M. A. Numminen ja Juhani Tahvanainen. Tangoaiheeseen yhdistyi jokaisen luennon kohdalla myös valokuvaus.


title: Saimaan kameraseura

text: Pienryhmätoiminta kuihtui pois. Lyhytaikaisen palkkikameranrakennustyöryhmän lisäksi ainoa koko ajan toiminut pienryhmä oli Nuorisoryhmä I. Ryhmä kokoontui säännöllisesti Puutarhurinkadun pimiölle pohtimaan valokuvausasioita, ja järjesti kuvausmatkan Pohjois-Norjaan. Vuonna 2005 perustetun Kaakkois-Suomen valokuvakeskuksen perustamiskirjan allekirjoittivat täsmälleen samat nimet, jotka lukivat Nuorisoryhmä I:n jäsenluettelossa vuosituhannen vaihteen tienoilta.


title: Saimaan kameraseura

text: Yhteistyö Maaseudun sivistysliiton kanssa jatkui muun muassa seuran sisäisen koulutustoiminnan muodossa, sekä erityisen Elämän taiteilija -päivän ja -näyttelyn järjestämisenä Etelä-Karjalan taidemuseossa. Sen sijaan yhteistyö Etelä-Karjalan taiteilijaseuran kanssa väheni, vaikka yhteisiä jäseniä olikin. Kameraseura jäi pois niin Pihaton toiminnasta kuin Kantrin ja urbaanin järjestelyistäkin.


title: Saimaan kameraseura

text: Jarmo Nieminen oli puheenjohtaja vuodet 1997–2000, Tommi Kähärä 2001–2004 ja Markku Lötjönen (uudelleen) 2005. Tatu Kosonen toimi Suomen kameraseurojen liiton hallituksessa vuodesta 1999 lähtien, ja 2005-2009 liiton puheenjohtajana. Myös Tommi Kähärä toimi liiton hallituksen jäsenenä vuodet 2001–2002. Molemmat nähtiin myös Suomen valokuvajärjestöjen keskusliitto Finnfoto ry:n toimielimissä, sekä Joutsenon taidekesän valokuvauskurssin kouluttajina.


title: Saimaan kameraseura

text:
Vuoden kuvaajiksi nimettiin 1996 Tatu Kosonen, 1997 Tatu Kosonen, 1998 Jukka Olkkonen, 1999 Tatu Kosonen, 2000 Jukka Olkkonen ja 2001 Jarmo Nieminen. Sen jälkeen tittelin jakamisessa seurasi tauko.
Tapani Räsänen kaksoisvoitti Vuoden luontokuva 2000 -kilpailun ja Jukka Olkkonen valittiin Suomen kameraseurojen liiton Vuoden kuvaajaksi 2005.


title: Saimaan kameraseura

text: Seitsemäs vuosikymmen toi mukanaan seuratoiminnan hiipumisen, jota vastaan vanhat aktiivit kuitenkin päättivät taistella. Seuran jäsenmäärä nousi nopeasti korkeammalle kuin koskaan. Samalla seura nousi Suomen toiseksi suurimmaksi kameraseuraksi heti Helsingin jälkeen. Toimintaa aktivoitiin kaikilla osa-alueilla, ja erityisesti alettiin kiinnittää huomiota siihen, että myös uusi ns. digisukupolvi saataisiin seuran toimintaan mukaan. Loppusyksyllä 2008 julkaistiin lähes 40-sivuinen Seuralaisen käsikirja, joka toimitettiin kaikille seuran jäsenille. Vuonna 2010 Suomen Kameraseurojen Liitto valitsi Saimaan kameraseuran "Vuoden kameraseuraksi".


title: Saimaan kameraseura

text: Uusi vuosikymmen alkoi jo kolmannen kerran peräkkäin Suomen kameraseurojen liiton näyttelyn järjestämisenä, tällä kertaa vuorossa oli liiton vuosinäyttely. Näyttely järjestettiin Kaakkois-Suomen valokuvakeskuksen tukemana yhdessä Lappeenrannan teekkareiden kamerakerhon kanssa. Näyttelyn raadin muodostivat oman seuran Markku Lötjösen lisäksi Vesa Laitinen, Vesa-Ville Saarinen, Mika Strandén ja Anne Tompuri. Seura otti järjestettäväkseen myös liiton vuosinäyttelyn 2009. Tämän näyttelyn raadissa vaikuttivat oman seuran Tatu Kososen lisäksi läänintaiteilija Heli Kaukiainen ja Etelä-Karjalan Yrittäjien puheenjohtaja Pasi Saajanlehto. Saimaan kameraseura on järjestänyt monia liiton näyttelyitä. Muista seuroista poiketen se on pyrkinyt kierrättämään näyttelyitä myös muilla paikka-kunnilla. Esimerkiksi juuri vuosinäyttely 2009 oli esillä ensin Lemin Taikalyhdyssä, ja sen jälkeen Luumäen kunnantalolla ja lopuksi Parikkalassa valokuvaan erikoistuneessa Valolla-galleriassa.


title: Saimaan kameraseura

text: Suomen kameraseurojen liiton kultainen ansiomerkki myönnettiin vuonna 2010 Tommi Kähärälle ja Ville Savolaiselle, ja 2011 Tatu Kososelle tunnustukseksi liiton eteen tehdystä työstä.


title: Saimaan kameraseura

text: SKsL:n puheenjohtaja myönsi järjestötoiminnan kultaisen ansiomerkin vuonna 2006 Tommi Kähärälle ja Esa Toppilalle, vuonna 2009 Ari Nakarille ja vuonna 2011 Vesa Laitiselle. SKsL:n puheenjohtaja myönsi hopeisen ansiomerkin 2006 Aulikki Korpela-Taimelalle, Juha Turuselle ja Anne-Mari Välikaupille, vuonna 2009 Marko Taimelalle ja Ville Savolaiselle, vuonna 2011 Riitta Huttuselle, vuonna 2012 Anu Kososelle ja vuonna 2013 Olli Rädylle. Lisäksi Saimaan kameraseura haki liiton hopeisen ansiomerkin vuonna 2009 hämeenlinnalaiselle Elisa Putille, koska hänen panoksensa "1st Carelia Salon" -näyttelyn järjestelyissä koettiin todella suureksi. Vuonna 2007 seuran kunniajäseniksi kutsuttiin Esko Turkkila ja Tapani Räsänen.


title: Saimaan kameraseura

text: Saimaan kameraseura dokumentoi ahkerasti paitsi Lappeenrantaa, myös muuta Etelä-Karjalaa, sekä nykyistä että sodissa luovutettua. Näyttelyitä olivat mm. yhdessä Etelä-Karjalan museon kanssa järjestetyt "Vanhaa ja uutta Lappeenrantaa" 2009 ja "Vanhaa ja uutta Viipuria" 2012. Ne keräsivät ennätysyleisön, ja poikivat medianäkyvyyttä.


title: Saimaan kameraseura

text: Puutarhurinkadulla sijainneen pimiötilan vuokrasopimuksen kaupunki irtisanoi säästösyistä. Sammontorin pimiö lopetettiin vuonna 2013.


title: Saimaan kameraseura

text: Kerhoillat siirtyivät vuoden 2008 alussa Kaakkois-Suomen valokuvakeskuksen tiloihin, ja nimettiin uudelleen jäsenilloiksi. Vuoden 2011 alussa alkoivat erilliset tekniikkaillat ja vuoden 2012 alussa filmivalokuvauksesta innostuneet aloittivat oman säännöllisen toimintansa "Filmijäärät"-ryhmänä. Loppuvuodesta 2011 aloitti myös Nuorisojaosto II, joka kokoontui kahdesti kuussa. Vuonna 2013 aloitettiin säännölliset kuvauskävelyt aina eri puolilla kaupunkia. Vuonna 2015 valokuvakeskus (ja samalla Saimaan Kameraseura) muutti Galleria Pihattoon.


title: Saimaan kameraseura

text: Perinteinen GP-kilpailu herätettiin uudelleen henkiin. "Vuoden kuvaajiksi" nimettiin 2008 Anu Kosonen, 2009 Olli Räty, 2010 Lauri Heino, 2011 Tommi Joutjärvi, 2012 Tommi Joutjärvi, 2013 Sami Kontto, 2014 Jukka Kosonen ja 2015 Tuomo Himmanen. GP-kilpailun rinnalle jouduttiin perustamaan rinnakkainen kilpailu FIAP:n ja SKsL:n näyttelyihin eniten hyväksyntiä saaneille (aiemmin nämä pisteet summattiin mukaan Vuoden kuvaaja -kisaan). "Vuoden kilpailukuvaajaksi" nimettiin 2011 Kauko Keränen, 2012 Kauko Keränen, 2013 Veijo Kantele, 2014 Kauko Keränen ja 2015 Jukka Kosonen. Vuonna 1958 seura sai "tuntemattomalta lahjoittajalta" kilpailuidensa kiertopalkinnoiksi ns. "Gunnarin lautasen". Kun 2011 siirryttiin kahden erillisen tittelin järjestelmään, annettiin uudelle Vuoden kilpailukuvaajan kiertopalkinnolle tämä sama historiallinen nimi. Näin haluttiin osoittaa kunnioitusta vanhoja aikoja ja tapoja kohtaan, ja muistaa seuran jo edesmenneitä pioneereja.


title: Saimaan kameraseura

text: 2010-luvulla alkoi seuralle kertyä kilpailumenestystä. FIAP:n kansainväliset näyttelyt ja Suomen kameraseurojen liiton kotimaiset näyttelyt alkoivat kerätä enemmän osallistujia. SKsL:n vuosinäyttelyssä 2011 Saimaan kameraseura valittiin ensimmäistä kertaa koko historiansa aikana "näyttelyssä menestyneimmäksi kameraseuraksi". Nimitystä pohjusti mm. neljä henkilökohtaista kunniakirjaa. Vuosien tauon jälkeen seuraan myönnettiin myös SKsL:n arvonimiä. Korkeamman SKsLSM-arvon (Suomen Kameraseurojen Liiton Suurmestari) saivat 2014 Tatu Kosonen ja Tommi Joutjärvi. SKsLM-arvon (Suomen Kameraseurojen Liiton Mestari) saivat 2013 Tommi Joutjärvi ja Tatu Kosonen, sekä 2014 Jarmo Mäntykangas.


title: Saimaan kameraseura

text: Myös osallistuminen kansainvälisiin, FIAP:n suojelemiin näyttelyihin herätettiin seurassa uudelleen henkiin vuodesta 2009 lähtien. Menestys poiki myös FIAP:n arvonimiä; FIAP:n korkeamman EFIAP-arvon (Excellence FIAP) saivat 2013 Tommi Joutjärvi, Tatu Kosonen ja Jarmo Mäntykangas, sekä 2014 Veijo Kantele. AFIAP-arvon (Artiste FIAP) saivat 2012 Mari Joutjärvi, Marita Räsänen, Tommi Joutjärvi, Tatu Kosonen ja Jarmo Mäntykangas, sekä 2013 Veijo Kantele, Jukka Kosonen, Päivi Mäntykangas ja Olli Räty.


title: Saimaan kameraseura

text: Vuonna 2012 seura järjesti FIAP:n suojeleman (patronage 2012/169) kansainvälisen valokuvanäyttelyn "Lappeenranta 2012 – 1st International Exhibition of Photography" valokuvakeskuksella. Näyttelyn tuomaristona toimivat vedossarjassa Reino Pelkonen EFIAP Imatralta, Olli Jaakkola AFIAP Tampereelta ja Raimo Paukku AFIAP Valkeakoskelta, sekä kuvatiedostojen sarjassa Tapani Räsänen EFIAP Joutsenosta, Jussi Helimäki EFIAP/b Espoosta ja Arto Korhonen Raisiosta. Lisäksi seura järjesti kansainvälisiä Carelia Salon -digikuvanäyttelyitä osana SKsL:n Finland Digital Circuit -kiertonäyttelyitä. Ensimmäinen näyttely järjestettiin Kaakkois-Suomen valokuvakeskuksessa 2009, ja sen tuomaristossa toimivat Ari Nakari AFIAP, Tatu Kosonen ja Tommi Kähärä. Toinen järjestettiin Korupirtissä, Ylämaan Jalokivikylässä 2010, ja sen tuomaristossa toimivat iisalmelainen Ilkka Niskanen EFIAP, haminalainen Raimo Ahonen AFIAP ja karjaalainen Christer Valtanen. Kolmannen näyttelyn paikkana oli Savitaipaleen kirjasto, ja tuomareina varkautelainen Riina Karvonen EFIAP, kotkalainen Sofia Virtanen ja oman seuran Anu Kosonen. Neljännen näyttelyn paikkana oli Joutseno, ja tuomareina Mari Joutjärvi AFIAP Lappeenrannasta, Mikko Joona Sastamalasta ja Hannu Rissanen Lappeenrannasta. Vuodesta 2013 lähtien kansainvälinen näyttelytoiminta eriytettiin erilliseen Lappeenranta International Photographic Society ry -järjestöön.


title: Saimaan kameraseura

text: Vesa Laitinen voitti "Vuoden lehtikuva 2011" -kilpailun.


title: Saimaan kameraseura

text: Seuran puheenjohtajana vuonna 2006 toimi Aulikki Korpela-Taimela, vuonna 2007 Juha Turunen, vuosina 2008-2012 Tatu Kosonen ja vuosina 2013-2017 Jukka Kosonen. Jukka Kosonen toimi myös Suomen kameraseurojen liito hallituksessa vuodesta 2014 lähtien.


title: Saimaan kameraseura

text: 2010-luvulla kameraseuran jäsenten harrastuksen osa-alueisiin ovat kuuluneet geokätköily, urbaani löytöretkeily, blippaus ja pienoishelikopterit. Seura on järjestänyt yhteisiä kuvausmatkoja kotimaahan ja ulkomaille. Seura on jatkanut omien näyttelyiden tuottamista yhdessä Kaakkois-Suomen valokuvakeskuksen kanssa. Vuonna 2016 ne järjestivät Karjalan kannaksen nykytilaa esittelevän näyttelyn, ja vuonna 2017 Vienan Karjalaa esittelevän näyttelyn. Saimaan kameraseura järjesti Suomen Kameraseurojen Liiton (SKsL) vuosinäyttelyn 2016. Näyttelyn tuomareina toimivat oman seuran Tatu Kosonen, taidekriitikko Seppo Paajanen Luumäeltä, sekä SKsL:n edustajana Yki Hytönen Helsingistä.


title: Saimaan kameraseura

text: Suomen kameraseurojen liitto myönsi järjestötoiminnan kultaisen ansiomerkin Reino Pelkoselle. Liiton hopeinen ansiomerkki myönnettiin Jarmo Mäntykankaalle, Eija Hirvi-Talkalle, Marita Räsäselle, Sami Auviselle, Seppo Toivarille, Ville Tulkille, Tuula Heinolle ja Jirka Veikkaselle. Vuodelle 2018 seuran uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Heini Eronen, ja väistyvä puheenjohtaja Jukka Kosonen valittiin Suomen kameraseurojen liiton puheenjohtajaksi samoin vuodelle 2018.


title: Saimaan kameraseura

text: Vuoden kuvaajiksi nimettiin Jarmo Mäntykangas 2016 ja Tuomo Himmanen 2017. Vuoden kilpailukuvaajiksi nimettiin Jarmo Mäntykangas 2016 ja 2017. Jarmo Mäntykangas sai Suomen kameraseurojen liiton suurmestarin -arvon (SKsLSM). Reino Pelkonen ja Jukka Kosonen saivat Suomen kameraseurojen liiton mestarin -arvon (SKsLM).


title: Tapani Räsänen

text: Tapani Olavi Räsänen (s. 29. joulukuuta 1954 Joutseno) on valokuvaaja, joka on tullut tunnetuksi erityisesti luontokuvillaan.


title: Tapani Räsänen

text: Tapani Räsänen syntyi laivankuljettaja Arvi Räsäsen ja Irja Järvisen perheeseen. Ylioppilaaksi hän tuli 1975. Räsäselle on myönnetty valokuvauksen kansainväliset arvonimet EFIAP, FRPS ja HKCPAC. Räsänen on pitänyt useita näyttelyitä ja julkaissut valokuvateoksia. Hän on Saimaan Kameraseura ry:n kunniajäsen. Räsäselle on myönnetty myös kultainen ARS-Joutseno-mitali ja Kymen läänin taidemitali.


title: Tapani Räsänen

text: Räsänen on kuvannut luontoa yli 30 vuotta ja saanut yli 400 palkintoa 30 maasta, kuten seuraavat:


title: Tapani Räsänen

text: Räsänen on julkaissut valokuviaan useissa teoksissa:


title: Nocturnal Poisoning

text: Nocturnal Poisoning on yhdysvaltalaisen yhden miehen black metal -yhtyeen Xasthurin esikoisalbumi, joka julkaistiin 8. syyskuuta 2002.


title: Hikkorit

text: Hikkorit ("Carya") on jalopähkinäkasveihin kuuluva suku, jossa on parikymmentä lajia. Luontaisena hikkoripuita kasvaa Pohjois-Amerikassa, Meksikossa ja Kiinassa.


title: Hikkorit

text: Hikkorit ovat kesävihantia, isoja puita (25–30 m), jotka muistuttavat jalopähkinöitä ("Juglans"). Lehdissä on 7–9 sahalaitaista lehdykkää. Norkkomaiset hedekukinnot ovat kolmehaaraisia. Hedelmän (4 cm) kuori halkeaa neljäksi liuskaksi paljastaen sileäpintaisen luuhedelmän.


title: Hikkorit

text: Keski- ja Länsi-Eurooppaan on istutettu karvashikkoria ("Carya cordiformis") koristepuuksi. Sitä on istutettu jossakin määrin metsäpuuksikin. Valkohikkorin eli liuskahikkorin ("Carya ovata") kasvatusta on kokeiltu Etelä-Suomessa ja siellä se onkin menestynyt kohtalaisesti.


title: Hikkorit

text: Mississipin laaksosta kotoisin oleva pekaanipähkinä ("Carya illinoensis") kuuluu myös hikkorikasveihin. Nykyään lajia viljellään maukkaiden hedelmiensä takia laajalla alueella Itä-USA:ssa. Lajin tunnistaa helposti lehtien runsaista (9-17) lehdyköistä.


title: Hikkorit

text: Hikkorien puuaines soveltuu puusepäntöihin. Puu on lajista riippuen keltaista tai ruskeaa ja tasaisesti juovaista. Se on sitkeää ja soveltuu erinomaisesti mailojen, työkalujen varsien, rumpukapuloiden, suksien yms. valmistusmateriaaliksi. Kuivan puun tilavuuspaino on 0,68.


title: Wish You Were Here (kappale)

text: Wish You Were Here on Pink Floydin kappale samannimiseltä albumilta, joka on julkaistu vuonna 1975. Kappale julkaistiin samana vuonna singlenä. David Gilmour kehitteli kappaleen pääriffin soittaessaan akustista kitaraansa Abbey Roadin studiolla. Muun muassa The Flaming Lips, Wyclef Jean, Velvet Revolver, Catherine Wheel, Radiohead ja Rasputina ovat tehneet kappaleesta cover-version.


title: Wish You Were Here (kappale)

text: Myös Rednex on julkaissut samannimisen pieneksi hitiksi muodostuneen sävellyksen, jolla ei kuitenkaan ole mitään tekemistä Pink Floydin sävellyksen kanssa.Kappaleesta julkaistiin vuonna 1995 maxi-single tukemaan yhtyeen livealbumia "Pulse". Julkaisu sisältää niin ikään liveversion kappaleista ”Coming Back to Life” ja ”Keep Talking”.


title: Joutsenon Taidekesä

text: Joutsenon Taidekesä on Kaakkois-Suomen laajin yhtenäinen kulttuurin ja taiteen eri alojen koulutustapahtuma, joka kestää kesäkuusta elokuuhun. Sen käytännön järjestelyistä vastaa Joutsenon opisto. Kursseja järjestetään lähes kaikilla taiteen eri osa-alueilla. Erityisen painoarvon ovat kuitenkin saaneet musiikki ja kuvataiteet.


title: Joutsenon Taidekesä

text: Joutsenon taidekesän valokuvauskurssi oli Suomen kameraseurojen liiton perinteinen kesäkurssi 2012-2015. Vuosina 2000-2009 se toimi saman liiton nuorisokurssina.


title: Zarasai

text: Zarasai () on kaupunki Utenan läänissä itäisessä Liettuassa. Vuonna 2012 väkiluku oli 7 073 asukasta.


title: Zarasai

text: Zarasai on mainittu asiakirjoissa vuonna 1506. Venäjän keisarikunnan vuosina kaupunki kuului ensin Vilnan kuvernementtiin jossa vuonna 1836 se sai ensimmäisen vaakunansa ja nimen Novoaleksandrovsk () Nikolai I:n pojan Aleksanterin mukaan. Kaupunginoikeudet se sai 1843 ja Kaunasin kuvernementissa Novoaleksandrovsk toimi oman kihlakuntansa hallintokeskuksena. Vuonna 1919–1929 kaupungin nimi oli Ezerenai.


title: Zarasai

text: Nykyään Zarasai on saman nimisen Zarasain kunnallispiirin hallinnollinen keskus.


title: Acta diurna

text: Acta diurna (lat., "päivittäiset tapahtumat") oli Julius Caesarin aloitteesta 59 eaa. perustettu Rooman virallinen julkaisu. Se kaiverrettiin joko kiveen tai metalliin julkisilla paikoilla, kuten Forumilla. Roomalaiset kutsuivat niitä myös nimillä "Acta", "Diurna", "Acta Popidi" ja "Acta Publica".


title: Acta diurna

text: Ensimmäinen "Acta diurna" ilmestyi noin vuonna 131 eaa. Aluksi siinä julkistettiin oikeudenkäyntien tuloksia. Myöhemmin julkaisu alkoi sisältää julkisia tiedotuksia ja muita mainitsemisen arvoisia asioita, kuten syntymiä, avioliittoja ja kuolemia. Julkaisun annettiin olla esillä muutama päivä, minkä jälkeen se otettiin alas ja arkistoitiin (yhtäkään kopiota ei kuitenkaan ole säilynyt näihin päiviin).


title: Acta diurna

text: Joskus kirjurit tekivät julkaisusta kopioita ja lähettivät niitä Rooman provinssien hallitsijoille. Myöhemmin keisarit käyttivät julkaisua omien ilmoitustensa tekemiseen. "Acta diurnan" muut osiot olivat oikeuslaitoksen, kunnan ja armeijan ilmoitukset. Senaatin ilmoitukset pidettiin salaisina, kunnes Julius Caesar teki niistä julkisia vuonna 50 eaa. Myöhemmät hallitsijat kuitenkin sensuroivat ne.


title: Acta diurna

text: "Acta diurnan" julkaisu loppui, kun keisari muutti Konstantinopoliin. Julkaisua on etenkin aiemmin verrattu alkeellisiin sanomalehtiin. Nykytutkimus on kuitenkin ottanut etäisyyttä tästä tulkinnasta.


title: Galleria Pihatto

text: Galleria Pihatto on Lappeenrannassa toimiva galleria. Lappeenrannan kaupunki, Saimaan kameraseura ja Etelä-Karjalan taiteilijaseura perustivat sen vuonna 1996. Vuosina 2015-2019 sen ylläpidosta vastasi Kaakkois-Suomen Valokuvakeskus.


title: Galleria Pihatto

text: Galleria Pihatto sijaitsee Kimpisen kaupunginosassa Lappeen vanhan pappilan alueella (osoitteessa Valtakatu 80, käynti Kaukaankadun puolelta), näyttelytilaksi entisöidyssä kivinavetassa. Gallerian vieressä, Lappeen pappilan entisöidyssä päärakennuksessa, toimii tilausravintola Lappeen Ruustinna.


title: Twisted Metal 2

text: Twisted Metal 2 (Euroopassa myös Twisted Metal: World Tour) on vuonna 1996 PlayStation-konsolille ja PC:lle julkaistu Twisted Metal -pelisarjan toinen osa.


title: Ilpo Verno

text: Ilpo Verno (s. 22. joulukuuta 1981 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Ilpo Verno

text: Hänen kasvattajaseuransa on HJK. Hän oli lähes koko kauden 2006 sivussa kaaduttuaan vakavasti portaissa. Verno palasi kuitenkin Hongan yhteistyöseura FC Espoon kautta loppukaudeksi liigajoukkueeseen.


title: Ilpo Verno

text: Kaudella 2007 Verno siirtyi vähäisen peliajan myötä lainalle Kuopion Palloseuraan elokuun ajaksi. Elokuun lopussa lainaa jatkettiin kauden loppuun asti.


title: Ilpo Verno

text: Verno aloitti jalkapalloharrastuksensa 4-vuotiaana Helsingin Jalkapalloklubin Kannelmäen kaupunginosajoukkueen riveissä. Noustuaan HJK:n edustusjoukkueeseen hän pelasi vähäisesti ja joutui tyytymään vaihtomiehen roolin. Verno siirtyi peliajan perässä AC Allianssin riveihin ja viihtyi siellä kaksi kautta. Kaudelle 2004 hän siirtyi FF Jaron riveihin ja pelasi 14 ottelussa yhden kauden aikana. Kaudeksi 2005 hän muutti Espooseen FC Hongan riveihin. Verno pelasi kaudella 2008 FC Viikingeissä.


title: Benny Benassi

text: Marco Benassi (s. 13. heinäkuuta 1967), taiteilijanimeltään Benny Benassi, on italialainen DJ ja house- ja electrohouse -artisti ja tuottaja. Hän asuu Reggio nell'Emiliassa, Italian Emilia-Romagnan seudulla. Hän on parhaiten tunnettu hänen vuoden 2002 kesän megahitistä nimeltään "Satisfaction". Benny Benassi on rankattu 13. parhaimmaksi DJ:ksi maailmassa, TheDJList:n web- sivustolla ja 32. tunnetuimpana DJ:nä DJ Magazinen virallisessa äänestyksessä.


title: Benny Benassi

text: Hän työskentelee usein studiossa serkkunsa Allen Benassin kanssa. He ovat työstäneet yhdessä biisejä nimellä Benassi Bros. Duo aloitti Dj työt 1980-luvun lopussa kotikaupungissaan, ennen siirtymistään työskentelemään Larry Pignagnolin Off Limits tuotantostudiolle 1990-luvun puolessavälissä.