title: Sutsisatsi

text: Sutsisatsi on lastenmusiikkiyhtye Fröbelin Palikoiden toinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1993. Levynteon aikana he pääsivät MTV3:n Harlekiini-klubi-nimiseen ohjelmaan, jossa yhtye esitteli itsensä ja soitti muutamia kappaleita Sutsisatsi-albumilta. Myös albumin kannessa nähdää ensimmäistä kertaa tutut Mats Lillrankia ja Timo Nuuttista muistuttavat animaatiohahmot "F-Ukko ja P-Ukko", jotka tulivat myöhemmässä vaiheessa varsin tutuiksi yhtyeen videoissa sekä albumeissa.


title: Uusikatu

text: Uusikatu on Oulun keskustan alueella kulkeva katu ja yksi keskustan tärkeimmistä liikenneväylistä. Se johtaa Oulun ruutukaavakeskustan halki etelälounaasta pohjoiskoilliseen Heinäpäästä Myllytulliin. Katu on suurimmalta osaltaan nelikaistainen, ainoastaan Lävistäjän pohjoispuolinen osuus on kaksikaistainen. Nelikaistainen osuus on lähes kokonaan päällystetty noppakivin.


title: Uusikatu

text: Uusikaduksi nimetty osuus alkaa Heinäpäästä Puistokadun ja Limingantien risteyksestä ja kulkee nelikaistaisena halki ruutukaavakeskustan. Nelikaistainen osuus muuttuu Lävistäjä-nimiseksi viistokaduksi Kajaaninkadun risteyksessä. Uusikadun loppupää on pihakatua välillä Linnankatu–Heikinkatu.


title: Uusikatu

text: Aiemmin katu tunnettiin nimellä "Pikku Uusikatu". Nykyisen nimensä katu sai vuoden 1907 asemakaavan hyväksymisen yhteydessä, jolloin vanhoja pidempiä kadunnimiä muutettiin lyhyemmiksi.


title: Uusikatu

text: Syksyllä 1963 Uusikadun ja Saaristonkadun risteykseen asennettiin Oulun ensimmäiset liikennevalot. Valot oli hankittu silloisesta Saksan liittotasavallasta.


title: Troitse-Sergijevin luostari

text:
Troitse-Sergijevin luostari tai "Troitse-Sergijevin lavra" (, ) on luostarialue Venäjällä Sergijev Posadissa, 70 kilometriä Moskovasta koilliseen. Se on nykyisin Venäjän ortodoksisen kirkon tärkeimpiä keskuksia.
Luostarialue on UNESCOn maailmanperintöluetteloon kuuluva kulttuurikohde vuodesta 1993.


title: Troitse-Sergijevin luostari

text: Ensimmäisen luostarin alueelle perusti Sergei Radonežilainen vuonna 1345. Hän rakensi puisen Pyhän Kolminaisuuden kirkon Makovetsin kukkulalle. Pääosa nykyisestä lavrasta rakennettiin 1400–1700-luvuilla, ajalle ominaiseen sotilaalliseen tyyliin, koska uskonnollisen merkityksen lisäksi luostarit toimivat tuolloin väestön suojapaikkoina levottomuuksien uhatessa. Linnoitusmuotoon sisältyvät aluetta ympäröivä muuri ja sen kolmetoista tornia. Tsaari Boris Godunov on haudattu luostarin pääkirkkoon, Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraaliin, joka on kopio Kremlin katedraalista, ja symboloi valtiovaltaa. Kirkossa on kapeat, korkeat ikkunat kahdessa kerroksessa, paksut valkeat seinät ja siniset ja kultaiset, liekkien muotoiset kupolit, jotka symboloivat sitä että rukouksen on oltava palava kuin liekki.


title: Troitse-Sergijevin luostari

text: Lavran aarteiden joukossa on Andrei Rubljovin kuuluisa ikoni ”Pyhä kolminaisuus”, joka siirrettiin myöhemmin Moskovaan Tretjakovin galleriaan.


title: Saaristonkatu

text: Saaristonkatu on yksi Oulun keskustan alueen liikenteellisesti merkittävistä kaduista. Se alkaa Oulun kauppatorin eteläreunalta ja johtaa itäkaakkoon halki kaupungin ruutukaavakeskustan ja Pohjanmaan radan alitse ja päättyy Raksilan urheilukeskuksen luona. Siitä alkaa valtatie 22. Katu yhdistää valtatien 4 kaupungin keskustaan.


title: Saaristonkatu

text: Saaristonkadun liikennejärjestelyt muuttuivat 22. syyskuuta 2007 samassa yhteydessä, kun Torikatu muutettiin joukkoliikennekaduksi. Tällöin Uusikadun ja Torikadun välinen osuus muuttui muun kuin joukkoliikenteen osalta yksisuuntaiseksi siten, että katua saa ajaa vain Torinrantaan (länteen) päin ja itään päin kulkeva liikenne siirrettiin viereiselle Albertinkadulle. Torikadun ja Aleksanterinkadun välinen osuus muuttui kokonaan yksisuuntaiseksi.


title: Saaristonkatu

text: Syksyllä 1963 Saaristonkadun ja Uusikadun risteykseen asennettiin Oulun ensimmäiset liikennevalot. Valot oli hankittu silloisesta Saksan liittotasavallasta.


title: St. Johannin benediktiiniluostari

text:
St. Johannin benediktiiniluostari sijaitsee Müstairin laaksossa, Val Müstairin kunnassa, Graubündenin kantonissa, Sveitsissä. Sen perusti Churin arkkipiispa noin vuonna 780.
Luostarissa on Sveitsin hienoimmiksi mainittuja varhaiskeskiaikaisia maalauksia 800-luvulta. Planta-torni vuodelta 957 on vanhin Alppien alueen säilynyt kirkollinen rakennus. 1800-luvun korjaustöissä luostarista löytyi uudempien maalikerrosten alta freskoja ja stukkotöitä 1160-luvulta. Siellä on myös Kaarle Suurta esittävä luonnollista kokoa suurempi värillinen korkokuva.


title: St. Johannin benediktiiniluostari

text: Luostari on UNESCOn maailmanperintökohde.


title: NS Otto Hahn

text: NS Otto Hahn on yksi neljästä koskaan rakennetusta ydinkäyttöisestä rahtilaivasta. Ydinkäyttöisen rahtilaivatyypin suunnittelu aloitettiin Saksassa vuonna 1960, ja Otto Hahnin kölinlasku oli 1963, vesillelasku suoritettiin 1964. Alus nimettiin Nobel-palkitun kemistin Otto Hahnin mukaan. Hahn onnistui ensimmäisenä halkaisemaan uraaniatomin, ja todisti ydinfission olevan mahdollista. NS Otto Hahn aloitti kaupallisen toiminnan lokakuussa 1968. GKSS-tutkimusinstituutin operoima alus toimi erityisesti testilaivana ydintekniikan siviilisovelluksille.


title: NS Otto Hahn

text: Aluksen kaupallinen käyttö ei ollut täysin ongelmatonta. Monet maat estivät ydinkäyttöisen laivan pääsyn satamiinsa tai vaativat Saksaa antamaan takeet laivan turvallisuudesta. Vuonna 1972 aluksen ydinreaktoriin vaihdettiin uudet uraanisauvat. Siihen mennessä alus oli purjehtinut 250 000 meripeninkulmaa (463 000 km). Ydinreaktorista luovuttiin lopulta 1979, koska aluksen rahoittajat eivät halunneet maksaa toista uraanisauvojen vaihtoa. Otto Hahn siirtyi telakalle, jossa sen reaktori poistettiin, ja alus varustettiin tavanomaisella dieselkoneistolla. Yhdeksän vuoden aikana alus ehti purjehtia 650 000 meripeninkulmaa (1 200 000 km) ja vierailla 33 satamassa 22 maassa.


title: NS Otto Hahn

text: Vuodesta 1983 alus on ollut käytössä dieselkäyttöisenä muun muassa nimillä "MS Trophy", "MS Norasia Susan, MS Norasia Helga, Hua Kang He" ja "MS Madre". Alus romutettiin vuonna 2009.


title: Ostoskanava

text: Ostoskanavat ovat mainosrahoitteisilla televisiokanavilla näkyviä ohjelmia, joissa markkinoidaan erilaisia tuotteita. Kyseiset tuotteet ovat uusia Suomen markkinoilla, ja ovat alun perin yleensä Yhdysvalloista, mutta myös suomalaisia tuotteita on markkinoitu, kuten Aromipesä.


title: Ostoskanava

text: Suomessa Kolmoskanava alkoi lähettää "Ostoskanava"-ohjelmaa 7. syyskuuta 1992. Ohjelma on jatkunut MTV3-kanavalla vuodesta 1993 alkaen. Nykyään MTV3, Sub ja Ava esittävät ohjelmaa nimellä "Ostoskanava Tvins.com". Myös TV5, Kutonen ja Frii esittävät ohjelmaa nimellä "TV Shop". Samaa konseptia noudattava ohjelma oli aikaisemmin myös Nelosen, Jimin, Livin ja Nelonen Plussan ohjelmistossa nimellä "Ostosruutu".


title: Richard Hughes

text: Richard David Hughes (s. 8. syyskuuta 1975 Gravesend, Kent, Englanti) on brittiyhtye Keanen rumpali.


title: Richard Hughes

text: Hän aloitti uransa 1995 Tim Rice-Oxleyn ja Dominic Scottin perustaman coveryhtyeen rumpalina. Hughesin vastustuksesta huolimatta Tom Chaplin kutsuttiin mukaan yhtyeeseen.


title: Richard Hughes

text: Hughes opiskeli maantiedettä University College Londonissa ja meni loppututkinnon suoritettuaan töihin BBC:n palvelukseen rahoittaakseen yhtyettä sen harjoitellessa. Hän toimi jonkin aikaa myös sijaisopettajana. Keanen kappale ”Put It Behind You” on tehty Hughesille siinä vaiheessa, kun hänen suhteensa tyttöystäväänsä katkesi.


title: Jäälihalli

text: Jäälihalli on Oulun Jäälinkylän kaupunginosan ostoskeskuksen välittömässä läheisyydessä sijaitseva vuonna 1987 valmistunut jäähalli, jota ylläpitää Jäälihalli Oy. Valmistuessaan Jäälihalli oli Pohjoismaiden ensimmäinen yksityisrahoitteinen jäähalli.


title: Jäälihalli

text: Hallissa on yksi jääkiekkokaukalo katsomoineen sekä grilli-kahvio. Hallissa on myös majoitustilat 85 hengelle, saunaosasto sekä kokoustiloja. Hallin katsomossa on 1 250 istumapaikkaa ja 300 seisomapaikkaa. Hallin välittömässä läheisyydessä on kunnan urheilualue, jossa sijaitsee yleisurheilukenttä ja jääkiekkokaukalo huoltorakennuksineen.


title: Jäälihalli

text: Jäähallin yhteydessä sijainneen grillin tiloissa toimii nykyään Kiimingin Kiekko-Pojat.


title: Kokkokangas

text: Kokkokangas voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Robert Garrett

text: Robert S. Garrett (24. toukokuuta 1875 Baltimore County, Maryland – 25. huhtikuuta 1961) oli yhdysvaltalainen urheilija. Hän oli ensimmäinen kiekonheiton ja kuulantyönnön olympiavoittaja nykyaikaisissa olympialaisissa.


title: Robert Garrett

text: Garrett tuli varakkaasta perheestä ja opiskeli Princetonin yliopistossa. Hän menestyi opiskelijavuosinaan hyvin yleisurheilussa ja oli yliopistonsa joukkueen kapteeni. Garrettin päälaji oli kuula, vaikka hän osallistui usein myös hyppylajeihin. Kun hän oli päättänyt osallistua vuoden 1896 kesäolympialaisiin, professori William Milligan Sloane suositteli Garrettia osallistumaan myös kiekonheittoon.


title: Robert Garrett

text: Antiikin kisojen tuntijoiden avulla he laativat piirustukset kiekosta ja Garrett palkkasi sepän tekemään kiekon. Se painoi melkein 14 kiloa ja sitä oli mahdotonta heittää. Niinpä Garrett päätti luopua kiekonheitosta. Garrett maksoi omansa ja kolmen opiskelukaverinsa matkan Ateenaan; Francis Lane oli kolmas 100 metrin juoksussa, Herbert Jamison oli toinen 400 metrin juoksussa ja Albert Tyler toinen seiväshypyssä. Kun Garrett sai tietää, että oikea kiekko painoi vain 2 kiloa, hän päätti osallistua kiekonheittoon huvin vuoksi. Koska kyseessä oli ensimmäinen kansainvälinen kiekkokisa, useimmat kilpailuun osallistuneet eivät olleet koskaan heittäneet kiekkoa, joten tyylejäkin oli erilaisia. Jotkut kilpailijat, kuten ennakkosuosikkeina olleet kreikkalaiset, nostivat heiton tyylikkäästi klassisesta diskobolos-asennosta. Jotkut, kuten Garrett, pyörähtivät nykyaikaiseen tyyliin pari kertaa ennen heittoa, sillä seurauksella, että katsojatkin olivat välillä vaarassa. Garrett voitti kilpailun tuloksella 29,15 m, kreikkalaisen Panagiotis Paraskevopuloksen jäädessä kakkoseksi 20 sentin erolla.


title: Robert Garrett

text: Garrett voitti myös kuulantyönnön 11,22 metrin työnnöllään, tuli toiseksi korkeushypyssä tasatuloksella 165 cm James Connollyn kanssa ja tuli toiseksi pituushypyssä tuloksella 600 senttimetriä. Vuoden 1900 olympialaisissa Garrett sijoittui kolmanneksi kuulantyönnössä tuloksella 12,37 ja vauhdittomassa kolmiloikassa tuloksella 9,50. Hän ei osallistunut kiekonheittoon, koska kisa oli sunnuntaina. Garrett oli myös köydenvetojoukkueen jäsen, joka ei kuitenkaan osallistunut kilpailuun, koska kolme kuudesta joukkueen jäsenestä oli heittämässä moukaria.


title: Robert Garrett

text: Garrettin Ateenan voittotulokset kuulantyönnössä ja kiekonheitossa olivat lajien ensimmäiset olympiaennätykset.


title: Robert Garrett

text: Myöhemmin Garettista tuli pankkiiri ja tieteiden tukija, erityisesti historian ja arkeologian. Hän auttoi organisoimaan ja rahoittamaan arkeologisen tutkimusmatkan Syyriaan, jonka johdossa oli tohtori John M. T. Finney. Hänen harrastuksenaan oli keski- ja renessanssinaikaisten kirjoitusten keräily. Vuonna 1942 hän lahjoitti yli 10 000 kirjoituksen kokoelmansa Princetonin yliopistolle.


title: Raskausarvet

text: Raskausarvet eli venytysjuovat (lat. "striae") ovat arpia, joiden syynä ovat ihon verinahan venyminen ja hormonaaliset tekijät. Yleensä ne ovat seurausta joko raskaudesta tai lihomisesta, mutta niitä voi syntyä myös murrosiässä ja lihasten kasvaessa nopeasti. Arvet ovat tavallisesti pitkittäisiä, ja ne sijaitsevat rinnakkain iholla. Raskausarvet ovat väriltään sinertävänpunaisia, mutta ne vaalenevat ajan mittaan. Kokonaan ne eivät kuitenkaan katoa.


title: Raskausarvet

text: Raskausarpia syntyy usein sellaisille ihoalueille, joihin kertyy paksu rasvakudos, kuten pakarat, alaselkä, lantio, reidet, alavatsa ja rinnat. Raskausarvet ovat melko tavallisia, ja niitä muodostuukin raskausaikana 75–90 prosentille naisista. Arpien ehkäisyyn käytetään erilaisia voiteita ja jo syntyneiden arpien hoitoon muun muassa voiteita ja laserhoitoa.


title: Raskausarvet

text: Korealaistutkimuksen mukaan murrosiässä syntyneitä arpia esiintyi vastaavasti 88,2 %:lla ja 77,1 %:lla tutkituista 15–17-vuotiaista mies- ja naisopiskelijoista, ja ne olivat ilmaantuneet keskimäärin 13,8 vuoden iässä.


title: Kraaseli (Oulunsalo)

text: Kraaseli on saari Oulun kaupungissa Perämerellä. Se sijaitsee länteen Kempeleenlahden suulta Varjakan ja Varjakansaaren pohjoispuolella. Muut läheiset saaret ovat Pikku-Kraaseli pohjoisessa, Kolmenkoivunkari lännessä sekä Pöllönkari ja Koivukari etelässä. Kraaselin länsikärki päättyy karikkojen ja luotojen muodostamaan ketjuun, Parmiineihin. Saarta ympäröivä vesialue syvenee muutaman sadan metrin matkalla noin 7–9 metrin syvyiseksi.


title: Kraaseli (Oulunsalo)

text: Kraaseli sekä Parmiinit ovat suojelualuetta.


title: Kraaseli (Oulunsalo)

text: Saaren avoin rantavyöhyke on kapea, joskin länsiosassa on laajahko järviruovikkoalue, lisäksi saaren ja Parmiinien välisellä kannaksella kasvaa luhtakastikka- ja tupassaraniittyä. Itäranta on hiekkapohjainen mutta ruovikkoinen, pohjois- ja etelärannat ovat kivikkopohjaista luhtakastikka–suolavihviläniittyä. Kaakkoinen niemenkäri on hietikkoinen. Saaren pohjoispää on melko korkeaa ja kivikkoista, ja viettää jyrkästi mereen.


title: Kraaseli (Oulunsalo)

text: Suurin osa saaresta on koivikkoa. Eteläisessä osassa koivumetsät ovat karua ja kivikkopohjaista, pohjoisessa enemmän lehtomaisia tai karumpia. Myös katajaa kasvaa runsaasti. Kenttäkerroksen kasveista paikoin vallitseva on metsäalvejuuri. Saaren pohjoisosien korkeimmilla kohdilla esiintyy kangasmetsälajeja sekä haapaa. Metsiä reunustaa kapea, muutaman metrin levyinen kiiltopaju- ja harmaaleppäpensaikko. Saaren etelä- ja pohjoisosaa erottaa toisistaan noin sadan metrin levyinen kosteikko, jossa kasvaa ruohoa ja heinää. Kosteikon itälaidalla on saaren kaakkoiskärjestä alkava ympäristöään korkeampi hiekkapohjainen kannas, jolla kasvaa pihlajaa.


title: Kraaseli (Oulunsalo)

text: Saaren lehtimetsissä kasvilajisto on kohtalaisen vaatimaton, ja muodostuu lähinnä Perämeren saarten tavanomaisesta lajistosta. Lajistoon kuuluvat heinistä ja ruohoista mesiangervo, puna-ailakki, tesma, karhunputki, oravanmarja, lehtonurmikka, lillukka ja lehtovirmajuuri. Pensaista saarella tavataan punaherukkaa ja vadelmaa. Katajakedoissa esiintyy tuoksusimaketta, ahomansikkaa sekä aho-orvokkia. Katajan ja metsäavejuuren runsaus viittaa siihen, että saarta on joskus saatettu käyttää laitumena.


title: Kraaseli (Oulunsalo)

text: Asumaton saari on ollut omatoimisessa virkistyskäytössä. Saaren eteläkärjessä on jäänteitä kalakellarista tai vastaavasta rakennuksesta, koillisrannalla on laavu.


title: Luettelo Käsivarren erämaan autiotuvista

text: Luettelo Enontekiön Käsivarressa sijaitsevista autiotuvista.


text: Ailakkajärven autiotupa sijaitsee Enontekiöllä Käsivarren erämaan välittömässä läheisyydessä. Nykyinen tupa on rakennettu vuonna 1990, mutta sitä ennen lähes samalla paikalla on ollut vanhempi rakennus, joka on purettu. Tupa näkyy kartoissa vuodesta 1983 lähtien.


text: Tuvassa on kuusi nukkumapaikkaa ja kamina lämmitystä varten. Ailakkajärven autiotuvan läheisyydessä on noin 900 metriin kohoava Ailakkavaara ja sen mahtava pahta näkyy tuvalle.Kahperuksen autiomaja (tai Siktagurran autiomaja) sijaitsee Enontekiöllä Käsivarren erämaassa. Maja sijaitsee Siktagurrassa noin 30 kilometriä Kilpisjärveltä. Majan lähistöllä sijaitsevat Kuonjarjohkan autiotuvat ja Kaahperusvaarat.


text: Maja pystytettiin vuonna 1955 Haltin kävijöiden tukikohdaksi. Majan pystytti Suomen Matkailijayhdistys. Majassa ei ole tulisijaa eikä ovea, joten se on melko vaatimaton tuulensuojaksi tarkoitettu rakennelma. Nykyisin maja on melko huonossa kunnossa, eikä sen kunnostuksesta ole tietoa. Osa retkeilyväestä haluaa remontoida majan historiallisena kohteena, muistona siitä, kun retkeily Haltille alkoi kehittyä. Osa retkeilijöistä taas haluaisi purkaa majan. Metsähallitus on suunnitellut majan purkamista ja kuljettamista pois erämaasta.


text: Majan valmisti Helsingissä myyrä- ja sopulitutkija Asko Kaikusalon eno, puuseppä Veini Laine. Maja kuljetettiin osina Kilpisjärvelle, josta Kilpisjärveläinen eräopas Yrjö Metsälä kuljetti sen Siktagurraan hiihtäen yhdessä kymmenen Kilpisjärven hotellin naistyöntekijän kanssa.Kuonjarjohkan autiotuvat sijaitsevat Enontekiön yliperällä Kilpisjärven kylästä koilliseen Kuonjarjohkan rannalla. Tuvat ovat Metsähallituksen huoltamia. Uusi tupa on rakennettu vuonna 2000 ja vanha vuonna 1969. Vanha tupa purettu vaikka aluksi se oli tarkoitus peruskorjata ja siirtää Riimmajärvelle.


text: Uudessa tuvassa on sekä autiotupa että varaustupa. Autiotupaan mahtuu majoittumaan 10 henkilöä ja varaustupaan 12 henkilöä. Tuvissa on kaminat ja uudemmassa myös kaasuliedet.


text: Termisjärven autiotupa sijaitsee Enontekiöllä Käsivarren erämaassa. Se on metsähallituksen hoidossa oleva ns. standarditupa, jossa on autiotupa ja varaustupa samassa.


text: Termisjärven autiotupa sijaitsee Termisjärven pohjoisrannalla Salmikurun kohdalla. Vastarannalla on yli tuhanteen metriin kohoava Termisvaara ja sen jykevä, lähes pystysuora pahta. Talvella tuvan kautta kulkee Kilpisjärvelle kulkeva kelkkareitti.


text: Termisjärven autiotupaan mahtuu kahdeksan henkilöä ja varaustupaan 10 henkilöä. Varustuksena on laverit ja kamiina.


text: Perimätiedon mukaan tupa on ollut joskus toisin päin, tuvan ovi on osoittanut kohti Salmikurua. Tupa on käännetty todennäköisesti siksi, että talvella Salmikurusta päin on tuuli kuljettanut oven eteen liikaa lunta.Urtashotelli on yksi Enontekiön legendaarisimmista autiotuvista. Toisin kuin monet autiotuvat, se ei ole Metsähallituksen ylläpitämä. Sen omistaa Urho Viik -niminen yksityishenkilö, mökki on lautarakenteinen ja rakennettu vuonna 1959. Mökissä on kamiina. Tupa on melko pieni ja sinne mahtuu hyvin nukkumaan vain kolme henkilöä. Eteisessä on lisävuoteena kerrossänky kahdelle.


text: Urtashotelli sijaitsee Kilpisjärveltä koilliseen Riimmajärven pohjoisrannalla. Tupa on sidottu vaijereilla maahan kiinni, jotta tuuli ja lumi eivät siirtäisi sitä. Urtashotellin kohdalla on yksi Suomen suurimmista korkeuseroista Riimmajärven ja pohjoisen rinteenhuipun, Govddosgáisin välillä, yli 560 metriä 2,5 kilometrin matkalla.


text: Vaikka Yliperällä on lukuisia autiotupia, on Urtashotelli monien vaeltajien erityisessä suosiossa sen omaleimaisen tunnelman vuoksi.


title: Levi Eshkol

text: Levi Eshkol ( alkuaan Levi Školnik) (25. lokakuuta 1895 – 26. helmikuuta 1969) toimi Israelin pääministerinä 1963–1969.


title: Levi Eshkol

text: Eshkol valittiin knessetiin 1951 ja hänet nimitettiin maatalousministeriksi. Seuraavana vuonna hänet nimitettiin valtiovarainministeriksi. Ben-Gurionin erottua 1963 hänet valittiin laajalla ääntenenemmistöllä puolueen puheenjohtajaksi ja nimitettiin pääministeriksi. Kaudellaan hän loi diplomaattisuhteet Länsi-Saksaan ja varmisti Yhdysvaltojen tuen kuuden päivän sotaa edeltäneelle valmistautumiselle. Eshkol kuoli virassa ollessaan helmikuussa 1969.


title: Jump in the Fire

text: Jump in the fire on Metallican debyyttialbumi Kill ’Em Allin neljäs kappale ja yhtyeen toinen ja viimeinen single. Kappaleen säveltäjät ja sovittajat ovat yhtyeen rumpali Lars Ulrich, kitaristi-laulaja James Hetfield sekä entinen kitaristi Dave Mustaine.


title: Jump in the Fire

text: Kappale julkaistiin ensimmäisen kerran huhtikuussa 1982 "Powermetal"-demokasetilla ja myöhemmin "Metal up your ass" -bootlegilla. Kappale on tyyliltään melko hidastempoista thrash metalia.


title: Kankari

text: Kankari voi tarkoittaa seuraavia:


title: Alberobello

text: Alberobello on kaupunki Italiassa, Apulian alueella Barin metropolikaupungissa.


title: Alberobello

text: Kaupunki on tunnettu Unescon maailmanperintöluetteloon päässeistä tornimaisesti katetuista, pyöreistä rakennuksistaan, joita kutsutaan nimellä "trulli" (yks. "trullo"). Ne on rakennettu ilman laastia latomalla kalkkikiven kappaleita kivimuurien tapaan. Tämä rakennustapa on tunnettu esihistorialliselta ajalta asti, ja Alberobellon seudulla sitä käytetään edelleen.


title: Markus Rühl

text: Markus Rühl (s. 22. helmikuuta 1972 Darmstadt, Saksan liittotasavalta) on saksalainen kehonrakentaja. Hän on lajissaan Saksan mestari ja monikertainen Mr. Olympia -finalisti. Rühl on myös tehnyt useita treenauselokuvia.


title: Markus Rühl

text: Rühl aloitti harjoittelun 19-vuotiaana. Neljän vuoden harjoittelun jälkeen ensimmäinen yritys kilpailuun 1994 jäi kuitenkin olkapäävamman vuoksi yritykseksi. Hänen paras sijoituksensa Mr. Olympiassa on viides sija vuonna 2005.


title: Tim Rice-Oxley

text: Timothy James "Tim" Rice-Oxley (s. 2. kesäkuuta 1976 Oxford, Englanti) on brittiläisen rockyhtye Keanen pianisti. Hän soittaa pianoa ja bassokitaraa. Hän kirjoittaa myös kappaleiden sanat. Vuonna 2004 hän voitti Ivor Novello-palkinnon Vuoden Parhaana Säveltäjänä.


title: Tim Rice-Oxley

text: Rice-Oxley otti pianotunteja teini-ikäisenä, mutta ei pitänyt niistä, koska harjoiteltavat kappaleet olivat klassista musiikkia, jota hän piti tylsänä. Myöhemmin hän opiskeli itse pianonsoittoa. Vuonna 1995 hänen ystävänsä Dominic Scott ehdotti, että he perustaisivat yhtyeen. Yhtyettä kutsuttiin ”The Lotus Eatersiksi”. He pyysivät Richard Hughesia soittamaan rumpuja. Tom Chaplin soitti bassoa. Rice-Oxley ja Chaplin olivat kavereita lapsesta asti. Vuonna 1997 Rice-Oxley pyysi Chaplinia laulamaan. Yhtyeen nimi muutettiin ”Keaneksi”. Kun Scott lähti yhtyeestä vuonna 2001, Rice-Oxley alkoi soittaa pianoa ja bassoa erikseen. Hän tekee tätä edelleen. Rice-Oxley avioitui helmikuussa 2005.


title: Kankarin seisake

text: Kankarin seisake () oli rautatieliikennepaikka Kankarin kylässä Vaalan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla rataosalla . Liikennepaikka sijaitsi Vaalan ja Kivesjärven asemien välisellä rataosuudella, noin kahdeksan kilometrin päässä Vaalan asemalta itään. Liikennepaikka lakkautettiin lättähattuliikenteen päättyessä 1980-luvulla. Thure Hellströmin laatimien tyyppipiirustusten mukaisesti rakennettu asemarakennus on nykyisin yksityiskäytössä.


title: Kankarin seisake

text: Liikennepaikka sijaitsi liikenteellisesti hankalassa paikassa notkelman pohjalla, jolloin asemalle pysähtyvien junien oli aina lähdettävä ylämäkeen. Liikennepaikan länsipuolella oli aiemmin myös pistoraiteita hiekkakuopille, näistä on edelleen nähtävillä paikalleen jätetty pölkytys, vaikka kiskotus on purettu pois.


title: Demarkaatio-ongelma

text: Demarkaatio-ongelma eli rajanveto-ongelma tarkoittaa tieteenfilosofiassa kysymystä siitä, miten ja minne tieteen rajat on asetettava. Yleisiä rajanvetotapauksia ovat kysymykset tieteen ja ei-tieteen, tieteen ja näennäistieteen, tieteen ja uskonnon sekä tieteen ja politiikan välisistä rajoista. Kaikkien näiden kysymysten käsittely tunnetaan "yleisenä demarkaatio-ongelmana".


title: Demarkaatio-ongelma

text: Tieteenfilosofien ja monien tieteenharjoittajien jo toistasataa vuotta kestäneestä keskustelusta ja tieteellisen menetelmän perusteita koskevasta laajasta yksimielisyydestä huolimatta tieteen ja ei-tieteen välisen rajanvedon ongelmaa ei ole saatu ratkaistuksi vaan aiheesta kiistellään edelleen. Tieteen ja ei-tieteen välillä voidaan nähdä pysyvästi olevan demarkaatiolinja (alue, jolla jako on väistämättä sumea), jonka sijainti ja koko tosin muuttuu tieteen kehittyessä.


title: Demarkaatio-ongelma

text: Eräitä ehdotettuja rajanvetoja ovat esimerkiksi Karl Popperin esittämä falsifioitavuus (tieteellinen tieto on ainakin periaatteessa osoitettavissa vääräksi) tai W. V. O. Quinen esittämä naturalismi (asioita tulee selittää vain syillä, joista on todisteita, ja tietoaan pitää aina olla valmis muuttamaan uusien todisteiden valossa).


title: Demarkaatio-ongelma

text:
Tieteen tehtävä on totuudellisen tiedon etsintä. Silloin se ei voi väittää aina tietävänsä totuutta, mutta saattaa esittää ehdotuksia jonkin ilmiön selitykselle. Tieteen tulee olla useimpien näkemysten mukaan eksaktia, eli sen väitteiden olla vahvistettavissa tai kumottavissa. Jotkut filosofit, muun muassa skeptikot, haluavat vetää selvän rajan tieteelle ja ei-tieteelle. Koska tieteen ja ei-tieteen määritelmät ovat jossain määrin joustavia, tämä on joskus liukuvaa. Tieteen on oltava riippumatonta, ei esimerkiksi jonkin poliittisen puolueen tai uskonnon ohjattavissa. Tämä ei silti estä poliittista vaikuttajaa tai uskovaista tekemästä hyvää tiedettä. Ei-tiedettä esimerkiksi poliittinen ajattelija tekee silloin, jos tuottaa tahallaan vääriä tuloksia. Eräänä esimerkkinä poliittisessa ohjauksessa ei-tieteellisesti toimineesta valetieteilijästä oli neuvostoliittolainen Trofim Lysenko. Tiede ei käytännössä voi olla koskaan vapaa ennakko-oletuksista, mutta niitä on kyettävä muuttamaan uusien todisteiden ilmaantuessa.
Tieteen tulee olla muun muassa Raimo Tuomelan esittämien ajatusten mukaan


title: Demarkaatio-ongelma

text: Esitieteessä on joitain tieteen piirteitä, mutta sen teoriapohja ei ole yhtenäinen. Silti se voi olla itsekriittistä ja kehittyvää.


title: Demarkaatio-ongelma

text: Kovaksi tieteeksi sanotaan matemaattisella pohjalla olevia tieteitä, jotka täyttävät ankarienkin kriteerien mukaan kaikki tieteellisyyden edellytykset. Näitä ovat suurelta osin esimerkiksi fysiikka ja matematiikka. Esimerkiksi fysiikan lait ovat testattavissa. Useat humanistiset tieteet, kuten psykologia, historia ynnä muut, toimivat toisella pohjalla, vaikka niissä usein käytetäänkin tilastollisia menetelmiä. Humanistiset tieteet eivät ole testattavissa, koska esimerkiksi historian tapahtumia ei voida toistaa jälkikäteen. Sama pätee kuitenkin myös kosmologiaan: maailmankaikkeuden alkuhetkiä ei voida toistaa jälkikäteen.


title: Rovaniemen rautatieasema

text: Rovaniemen rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Rovaniemen kaupungissa Lapin maakunnassa. Liikennepaikka sijaitsee Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla , ja se oli ennen vuotta 2014 Suomen rataverkon sähköistetyn osuuden pohjoisin liikennepaikka. Rataosan Rovaniemi-Kemijärvi sähköistys valmistui alkuvuonna 2014. Nykyisin käytössä oleva rautatieasemarakennus on järjestyksessään viides. Lähes kaikki matkustajajunat käyttävät asemalla raidetta 1, mutta kello 12.28 Kuopioon lähtevä juna käyttää raidetta 2.


title: Rovaniemen rautatieasema

text: Rovaniemen ratapihalla sijaitsi viimeinen Suomen rataverkolla käytössä ollut kankiasetinlaite. Tämä mekaaninen asetinlaite poistettiin käytöstä ja purettiin 21. toukokuuta 2006, ja se korvattiin tietokoneasetinlaitteella.


title: Rovaniemen rautatieasema

text: Rovaniemen nykyinen rautatieasematalo ravintoloineen avattiin yleisölle ja liikenteelle helmikuussa 1954. Silloin ensimmäisessä kerroksessa sijaitsivat aseman toimisto, asemaravintola sekä keittiö ja tavaraliikenneosasto. Toisessa kerroksessa olivat virkailijoiden toimistot ja asemakassa. Kellarikerrokseen oli sijoitettu mm. varastotilat.


title: Rovaniemen rautatieasema

text: Nykyisin asemaravintolan ohessa toimii levydivari.


title: Roi

text: Roi ja ROI voivat tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Ferapontovin luostari

text:
Ferapontovin luostari () on nykyisin museona toimiva pohjoisvenäläinen luostari, jossa on säilynyt keskiaikaista venäläistä taidetta.
Luostari sijaitsee Vologdan alueella Pohjois-Venäjällä. Se on perustettu 1398. Pääkirkko on rostovilaisten mestarien tiilistä rakentama 1490-luvulta. Sen sisäseinät ovat Venäjän tunnetuimman keskiaikaisen taidemaalarin Dionisiuksen maalaamien freskojen peitossa. 1530-luvulla Iivana Julma teki luostariin useita pyhiinvaellusmatkoja, ja antoi sille erivapauksia.


title: Ferapontovin luostari

text: Venäjän kirkkoa uudistaa yrittänyt mutta omaan vallanhimoonsa kukistunut patriarkka Nikon eli luostarissa ankarimman lajin munkiksi pakotettuna viimeiset elinvuotensa sen jälkeen kun tsaari Aleksei Mihailovitš oli näin määrännyt - saatuaan tarpeekseen itsepäisen papin tahallisesta vaikeuksien aiheuttamisesta.


title: Ferapontovin luostari

text: Luostari on UNESCOn maailmanperintökohde vuodesta 2000.


title: Mannhai

text: Mannhai on suomalainen stoner rock / stoner metal -yhtye, jonka perustivat Helsingissä basisti Olli-Pekka ”Oppu” Laine ja kitaristi Ilkka ”Ile” Laaksomaa vuoden 1999 lopulla. Pian kokoonpanoon liittyi rumpali Mikko ”Junior” Pietinen ja vuonna 2000 laulaja Jani ”Joãnitor” Muurinen.


title: Mannhai

text: Vuonna 2004 laulaja Jani Muurinen jätti Mannhain tehtyään yhtyeen kanssa kolme levyä. Uudeksi laulajaksi tuli vuonna 2005 Pasi Koskinen, joka lauloi puhtaat lauluosuudet Amorphiksen vokalistina vuosina 1996–2004.


title: Mannhai

text: Yhtyeen nimi tulee intialaisesta uskomuksesta. Uttar Pradeshin osavaltion maaseudulla uskottiin Mannhai-nimisen hengen sieppaavan öisin kylien lapsia.


title: Mannhai

text: Laine, Laaksomaa ja Pietinen nauhoittivat ensitöikseen kolme instrumentaalista kappaletta, joilla saatiin entuudestaan Xysmasta tuttu Muurinen houkuteltua laulajaksi. Vuoden 2000 loppuun mennessä tehtiin toinen kolme laulua sisältävä demo-cd, jolla heltisi levytyssopimus Spinefarm Recordsilta. Ennen ensimmäistäkään live-esiintymistä yhtye siirtyi studioon äänittämään ensilevyään.


title: Mannhai

text: Debyyttilevyn "The Sons of Yesterday's Black Grouse" ilmestyminen vuonna 2001 herätti mielenkiintoa tulokasyhtyeeseen. Seurasi tiivistä keikkailua, joka rauhoittui vasta vuoden 2002 elokuussa yhtyeen alkaessa valmistella toisen levynsä "Evil Under the Sun" äänitystä. Mannhai vähintään ylitti odotukset toisella levyllä. Siltä löytyy Mannhai-klassikko ”Spritraiser”, josta on levyllä myös Tuukka Temosen ohjaama musiikkivideo.


title: Mannhai

text: Vuonna 2004 ilmestyi Mannhain kolmas, edeltäjiään kokeellisempi levy, "The Exploder", jolla on enemmän vaikutteita progressiivisesta metallista ja 1970-luvun heavy metalista. Levyllä vaikuttaa myös kosketinsoittaja Kasper Mårtenson (ex-Amorphis). The Exploder -levyn julkaisuun liittyi kepponen: nettisivu www.mattivanhanen.com ohjasi sivulla kävijät suoraan Mannhain kotisivulle.


title: Mannhai

text: Laulaja Joãnitor Muurisen jäähyväiskeikka oli marraskuussa 2004 Tavastialla. Muurinen jätti yhtyeen kolmen julkaistun levyn jälkeen keskittyäkseen taideopintoihinsa. Mannhain uudeksi laulajaksi valittiin norjalaisen stoner rock -yhtye Honchon entinen vokalisti Trond Skog keväällä 2005, jolloin yhtye lähti kolmiviikkoiselle Keski-Euroopan kiertueelle. Mannhai joutui kuitenkin erottamaan Skogin kesken kiertueen, sillä yhteistyö norjalaisen kanssa osoittautui mahdottomaksi Mannhaista riippumattomista syistä. Skogin tilalle yhtye pyysi apuun Amorphiksen entisen laulajan Pasi Koskisen.


title: Mannhai

text: Koskisesta tuli Mannhain virallinen laulaja vuoden 2005 kiertueen jälkeen, ja Mannhai ryhtyi työstämään materiaalia yhtyeen neljättä levyä "Hellroad Caravania" varten. Levy julkaistiin vuoden 2006 alussa ja vastaanotto oli hyvä: "Hellroad Caravanin" kolmas raita ”Spaceball” oli Suomen virallisella listalla singlelistan ykkönen viikolla 4.


title: Mannhai

text: Syksyllä 2006 rumpali Junior jätti yhtyeen ja siirtyi Bleakin rumpaliksi. Mannhain edessä olevalle Euroopan kiertueelle korvaavaksi rumpaliksi otettiin Nalle Österman (oik. Björn Österman), joka on soittanut Oppu Laineen kanssa aikaisemmin muun muassa death metal -yhtye Chaosbreedissä.


title: Mannhai

text: Rumpali Juniorin lähdettyä yhtyeestä se ei ole tehnyt vuosittain kuin muutaman keikan, jotka ovat suuntautuneet lähinnä ulkomaisille festivaaleille. Myöskään uutta musiikkia ei ole julkaistu. Mannhai ilmoitti 5. helmikuuta 2009 virallisesti kotisivuillaan, että yhtye pitää taukoa tarkemmin määrittelemättömän ajan. Vuoden 2014 lokakuussa Mannhai soitti "kahdeksan vuoden luovan tauon jälkeen" keikan Tavastian kupeessa Semifinalissa alkuperäisessä kokoonpanossaan eli Laine-Laaksomaa-Muurinen-Pietinen. Keikka oli sekä "eksklusiivinen" että loppuunmyyty.


title: Mannhai

text: Yhtyeen perustivat Oppu Laine ja Ile Laaksomaa. Oppu Laine on soittanut bassoa muun muassa yhtyeissä Sininen Hevonen/The Blue Horse, Amorphis ja Chaosbreed. Yhtyeen entinen laulaja Jani Muurinen eli "Joãnitor" (joskus nimellä "Janitor") on laulanut myös Xysmassa. Pasi Koskinen lauloi aikaisemmin muun muassa yhtyeissä Amorphiksessa ja Shape of Despair ja laulaa edelleen kesällä 2016 paluun tehneessä Ajattarassa. Rumpalin pallin vuonna 2006 jättänyt Mikko Pietinen eli "Junior" jatkoi soittamista yhtyeissä Bleak ja Happiness, joista Bleak lopetti toimintansa 2009. Kiertuerumpalina toiminut Nalle Österman on soittanut muun muassa yhtyeissä Chaosbreed, Sininen Hevonen, Gandalf, Lullacry ja Sonic Roots.


title: Loukusa

text: Loukusa eli Loukuskylä on kylä Taivalkosken kunnassa. Se sijaitsee noin 30 kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Posioon päin seututien 863 varrella.


title: Loukusa

text: Kylän tärkeimpänä elinkeinona on ollut maatalous, mutta se on vähentynyt nykypäivänä.


title: Loukusa

text: Kylällä ei ole esimerkiksi omaa postia tai kauppaa. Kylällä on ollut toiminnassa myös koulu, joka lakkautettiin vuonna 1998. Nykyisin koulurakennus on yksityiskäytössä.


title: Taika-uudistukset

text: Taika-uudistukset () olivat Japanissa vuoden 645 vallankaappauksen jälkeen toteutettuja uudistuksia, joissa maahan luotiin Tang-dynastian Kiinaa mukaillen järjestelmällinen, keisarin johtama hallinto. Uudistuksia johtivat vaikutusvaltaisen Soga-klaanin syrjäyttäneet kruununprinssi Naka no Ōe, joka nousi myöhemmin valtaan keisari Tenjinä, ja Nakatomi no Kamatari. Niissä otettiin käyttöön myös Kiinan mallin mukaiset aikakausinimet ("nengō"). Ensimmäinen, keisari Kōtokun valitsema aikakausinimi olikin "Taika" eli kirjaimellisesti ’suuri muutos’.


title: Taika-uudistukset

text: Ennen uudistuksia Japanin politiikkaa oli hallinnut omavaltainen Soga-klaani, jonka juonittelujen ja vallanhimon kohteeksi joutui esimerkiksi vuonna 643 murhattu prinssi Yamashiro no Ōe. Naka no Ōe ja Nakatomi no Kamatari onnistuivat kuitenkin surmaamaan klaanin johtajan Soga no Irukan, ja valtaan nostettiin uusi keisari Kōtoku. Naka no Ōesta tehtiin kruununprinssi ja Nakatomi no Kamatarista sisäministeri, mikä mahdollisti laajamittaiset uudistukset. Suuria muutoksia hallintoon tehtiin lähes välittömästi: yksityinen maanomistus kiellettiin, päätettiin uudesta verojärjestelmästä, joka perustui maankäytön sijaan väestötietoihin, aloitettiin väestönlaskenta ja perustettiin uusia, keisarille vastaavia hallintoelimiä sekä pääkaupunkiin että provinsseihin. Maassa aloitettiin myös uuden tieverkoston rakentaminen. Monet vastaperustettuihin valtion elimiin palkatut virkamiehet olivat saaneet koulutuksensa Tang-dynastian Kiinassa.


title: Taika-uudistukset

text: Taika-uudistukset olivat huolella toteutettuja. Laajuudessaan niitä on verrattu 1 200 vuoden päästä toteutettuun Meiji-restauraatioon.


KYN – Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Naislaulajat on helsinkiläinen naiskuoro, joka toimi aiemmin Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan eli KY:n alaisuudessa ja joka on nykyään Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan kerho. KYN:n laulajista suurin osa on Helsingin kauppakorkeakoulun – vuodesta 2010 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun – opiskelijoita tai sieltä valmistuneita.


title: KYN – Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Naislaulajat

text: KYN perustettiin vuonna 1981, kun joukko Helsingin kauppakorkeakoulun naisopiskelijoita kaipasi lauluharrastusta opiskelujensa vastapainoksi. Koska ylioppilaskunnalla oli jo mieskuoro, oli naiskuoron perustaminen luonteva valinta. KYN:n ensimmäiseksi taiteelliseksi johtajaksi valittiin Heikki Saari. Hänen johdollaan KYN keskittyi suomalaiseen kansanmusiikkiin, musikaalisävelmiin sekä iskelmämusiikkiin. Valmistuneet ekonomikuorolaiset perustivat vuonna 1986 Helsingin Ekonomit ry:n alaisen KYN-ekonomien kerhon tukeakseen KYN:n toimintaa sekä taloudellisesti että auttamalla konsertti- ja muissa järjestelyissä. Vuonna 1988 KYN julkaisi ensimmäisen levynsä "Kissa vieköön".


text: Vuosina 1988–1989 kuoron taiteellisena johtajana toimi Laila Tarpila (nyk. Kangas), joka toi kuoron ohjelmistoon amerikkalaiset barbershop-sovitukset. Laila Tarpilan kaudella kuoro teki yhteistyötä porvoolaisen Ladyshave-kuoron ja Tallinnan Polyteknisen Instituutin Naiskuoron kanssa, sekä toteutti menestyksekkään konserttivierailun Tallinnaan.


text: KYN:n nykyinen taiteellinen johtaja Kaija Viitasalo on johtanut kuoroa vuodesta 1989. KYN osallistui pohjoismaisille opiskelijakuorofestivaaleille Trondheimissä vuonna 1993 ja Kööpenhaminassa vuonna 1996. Kuoron ohjelmisto painottuu suomalaisten kansanlaulujen moderneihin sovituksiin sekä uuteen suomalaiseen jazzhenkiseen musiikkiin. Vuonna 2011 vietettiin KYN:n 30-vuotisjuhlavuotta. Vuoteen kuuluivat niin levyprojektin toteuttaminen, levynjulkistamiskonsertti kuin juhlavuosikonsertti ja vuosijuhlat.


text: KYN on julkaissut seitsemän levyä: "Virtaan" (2011), "Hiljaisuudessa valo" (2009), "Kynnyksellä" (2006), "Jouluna" (2000), "Hämärää vailla" (1998), "Sydän liekeissä" (1993) ja "Kissa vieköön" (1988).


text: "Jouluna " on tehty KYN:n jokavuotisten joulukonserttien rauhallisissa ja lämpimissä tunnelmissa. Mukana on englantilaisia Christmas caroleita ja Piae Cantiones -kokoelman joululauluja. Mukaan mahtuu lisäksi perinteisiä suomalaisia ja ruotsalaisia sekä uudempia suomalaisia joululauluja.


text: "Kynnyksellä", esittelee KYN:n nykyistä osaamista ja tyyliä. Se sisältää uutta suomalaista jazzmusiikkia. Levyn kappaleet ovat tunnettujen suomalaisten säveltäjien käsialaa. Osassa kappaleista kuoroa säestää jazzkokoonpano. Kuoron ja jazzbändin yhdistämisessä KYN on edelläkävijä Suomessa.


text: "Hiljaisuudessa valo" -levy koostuu sekä perinteisistä joululauluista sekä uusista tunnelmallisesti sovitetuista sävellyksistä. KYN:n rinnalla osassa levyjen kappaleista esiintyy laulaja Mirja Mäkelä, pianisti Kirmo Lintinen sekä saksofonisti Manuel Dunkel.


text: Levyistä tuorein, "Virtaan", koostuu Jukka Linkolan, Anna-Mari Kähärän ja Soila Sariolan KYN:lle säveltämistä kappaleista. Levyllä kuullaan, miten kuoro ja soittimet yhdistyvät aivan uudella tavalla ainutlaatuiseksi kokonaisuudeksi ja miten etninen jazz virtaa yhä vahvempana. Levyllä esiintyy joukko Suomen eturivin muusikoita: Johanna Juhola (harmonikka), Manuel Dunkel (saksofonit), Kirmo Lintinen (piano), Ville Herrala (basso), Mika Kallio (rummut), Kukka Lehto (viulu), Ulla Lampela (sello), Felix Zenger (beatbox) ja Jussi Chydenius (ääni-improvisaatio).


text: KYN on niittänyt mainetta niin kotimaassaan kuin ulkomaillakin. Vuonna 2000 KYN sijoittui Barcelonassa kansainvälisessä "Europe and its Songs" -kuorokilpailussa naiskuorosarjan toiseksi ja koko kilpailun kolmanneksi. Kaija Viitasalo sai lisäksi Yleisradion erikoispalkinnon. Kesällä 2001 KYN sai kultaleiman "Tampereen Sävel" -kuorokatselmuksessa.


text: Kesällä 2002 KYN voitti naiskuoroille ja -yhtyeille suunnatun Oriveden "Klemetti"-kilpailun. Syksyllä 2003 KYN voitti Italian Gardajärvellä kansainvälisen "In... Canto sul Garda" -kuorokilpailun naiskuorojen kansanlaulusarjan. Lisäksi KYN sai jazz-sarjassa kultaa sekä erikoispalkinnon parhaasta tulkinnasta Jukka Linkolan säveltämällä ja Arto Mellerin sanoittamalla kappaleella "Lady Day".


text: Kesällä 2007 KYN sai yhden kultaleiman "Tampereen Sävel" -kuorokatselmuksessa. Vuonna 2008 KYN läpäisi nauhakarsinnan ja pääsi sen perusteella osallistumaan Corkissa Irlannissa Fleischmann International Trophy- kilpailuun. KYN piti Corkissa myös yhden oman konsertin. Keväällä 2008 KYN:n pitkäjänteinen ja kunnianhimoinen työ palkittiin, kun Suomen naiskuoroliitto valitsi KYN:n vuoden kuoroksi.


text: Vuonna 2011 kuoro osallistui jälleen Tampereen Sävel -kuorokatselmukseen. Kuoro palkittiin kahden muun kuoron ohella parhaalla tunnustuksella, kolmella kultaleimalla, minkä lisäksi KYN:n taiteellinen johtaja Kaija Viitasalo palkittiin tunnustuspalkinnolla katselmuksen parhaasta esityskokonaisuudesta.


text: KYN:n musiikillisia valtteja ovat moni-ilmeisyys, vahva ilmaisuvoima sekä ainutlaatuinen ja monipuolinen ohjelmisto. Kaija Viitasalon johdolla KYN on profiloitunut erityisesti suomalaisen ja ulkomaisen jazzmusiikin tulkitsijaksi. Tällä hetkellä ohjelmiston painopiste on erityisesti uudessa suomalaisessa jazzmusiikissa ja etnisessä jazzissa. Lisäksi ohjelmistoon kuuluu suomalaisia ja ruotsalaisia kansanlauluja, joihin on löydetty uusia, harmonioiltaan rikkaita sovituksia sekä suomalaista viihdemusiikkia.


text: Koko toimintansa ajan KYN on uudistanut suomalaista naiskuoromusiikkia tilaamalla teoksia maamme eturivin säveltäjiltä. Säveltäjistä yhteistyötä on tehty mm. Jukka Linkolan, Mia Makaroffin, Anna-Mari Kähärän, Soile Sariolan ja Säde Rissasen kanssa. Muusikko Jan Hellberg on tehnyt KYN:lle useita kansanlaulusovituksia. KYN:n pitkäaikaisena säestäjänä on toiminut pianisti Kirmo Lintinen. Kuoro on tehnyt yhteistyötä myös tunnettujen suomalaisten muusikoiden kanssa: saksofonistit Sonny Heinilä ja Manuel Dunkel, basistit Tuure Koski ja Ville Herrala, rumpalit Marko Timonen, Mika Kallio ja Markku Ounaskari ja harmonikkataiteilija Johanna Juhola ovat soittaneet KYN:n konserteissa ja levyillä. KYN:n solisteina ovat esiintyneet mm. Soile Isokoski ja Mirja Mäkelä.


text: KYN keikkailee aktiivisesti niin kvartetin tai tuplakvartetin vahvuudessa ja esiintyy Aalto-yliopiston Kauppakorkeakoulun tapahtumissa tehden yhteistyötä myös Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajien kanssa.


title: Bengalinkorppikotka

text: Bengalinkorppikotka ("Gyps bengalensis") on äärimmäisen uhanalainen korppikotkalaji haukkojen heimosta. Se on läheistä sukua Euroopassakin asuvalle hanhikorppikotkalle.


title: Bengalinkorppikotka

text: Bengalinkorppikotka pesii kivikoissa tai puissa Pohjois- ja Keski-Intiassa, Pakistanissa ja Kaakkois-Aasiassa. Naaras munii yhden munan. Linnut voivat muodostaa löyhiä yhteiskuntia ja populaatiot ovat pääsääntöisesti paikallisia.


title: Bengalinkorppikotka

text: Kuten muutkin korppikotkat, bengalinkorppikotka on haaskaeläin. Se syö pääasiassa kuolleiden eläinten raatoja, joita se löytää savannilta tai ihmisasutuksen läheisyydestä.


title: Bengalinkorppikotka

text: Bengalinkorppikotka on tyypillinen korppikotka, sillä sillä on kalju pää, leveät siivet ja lyhyt pyrstö. Se on paljon pienempi kuin hanhikorppikotka. Bengalinkorppikotkalla on valkoinen kaularöyhelö. Aikuisen yksilön pääasiassa tummassa höyhenpeitteessä on kuitenkin valkoista selässä, peräpäässä ja siipien alapuolella. Nuoret eläimet ovat lähes kokonaan tummia.


title: Bengalinkorppikotka

text: Bengalinkorppikotkat, intiankorppikotkat ja gangesinkorppikotkat ovat vähentyneet yli 95 prosentilla runsaassa vuosikymmenessä 1990-luvun alusta Intiassa, Pakistanissa ja Nepalissa . Tämä tarkoittaa kymmeniä miljoonia kuolleita korppikotkia kymmenessä vuodessa .


title: Bengalinkorppikotka

text: Vasta 2000-luvulla tutkijat onnistuivat löytämään kuolinsyyn korppikotkille. Ne kuolivat munuaisongelmiin syötyään nautoja, joita oli hoidettu Diklofenaakki-tulehduskipulääkkeellä. Intian maanviljelijät alkoivat hoitaa nautaeläimiään ja vesipuhveleitaan diklofenaakilla 1990-luvun puolivälissä. Tämä osoittautuikin tuhoisaksi korppikotkien kanssa ja vaikka lääkkeen käyttö on sittemmin kielletty, niin korvaavan tuotteen puutteen takia sitä on käytetty myös kiellon jälkeen. Hiljattain on kuitenkin löydetty lääke nimeltä meloksikaami, joka ei aiheuta korppikotkille munuaisongelmia.


title: Hellroad Caravan

text: Hellroad Caravan on helsinkiläisen stoner rock -yhtye Mannhain neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2006. Albumi esitteli varsin suoraviivaista stoner rockia ja groovia heavyä soittavan kokoonpanon. Kosketinsoitinten rooli jäi pieneksi, psykedeliaa oli vain mausteena ja jyrisevä basso- ja kitarasoundi korostui.


title: Hellroad Caravan

text: Suuri muutos edellisiin levyihin verrattuna oli laulaja Joãnitor Muurisen korvautuminen Pasi Koskisella (Ajattara, ex-Amorphis). Mukana ei myöskään ole edellisellä "The Exploder" -levyllä koskettimia soittanutta Kasper Mårtensonia.


title: Hellroad Caravan

text: Levy muodostaa varsin tasapainoisen kokonaisuuden, jolla yhtye palaa selkeästi stoner-juurilleen. Pasi Koskisella on vankka osuus levyllä, sillä hän on sanoittanut levyn kappaleet lukuun ottamatta ”Back in the Red” -raitaa, jonka on sanoittanut Oppu Laine.


title: Hellroad Caravan

text: Levyn kolmas kappale ”Spaceball” julkaisiin siglenä, ja se kävi Suomen singlelistan ykkösenä. Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo, jonka on ohjannut Jari Koskela.


title: Evil Under the Sun (albumi)

text: Evil Under the Sun on helsinkiläisen stoner rock -yhtye Mannhain toinen albumi, joka julkaistiin marraskuussa 2002. Levy sisältää myös Elvis-aiheisen videon "Spiritraiser", jonka on ohjannut Tuukka Temonen.


title: The Exploder

text: The Exploder on helsinkiläisen stoner rock -yhtye Mannhai-yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 1. huhtikuuta 2004. Albumi on edeltäjiään kokeellisempi ja samalla hajanaisempi. Sillä on enemmän vaikutteita progressiivisesta metallista, 1970-luvun heavy metalista ja psykedeelisestä rockista. Levyllä soittaa myös aiemmin Amorphiksessa vaikuttanut kosketinsoittaja Kasper Mårtenson.


title: The Exploder

text: Muutaman nopeatempoisen ja tiukan kappaleen (kuten aloitusraita ”Mr. Out of Sight” ja ”Rock to the Top”) lisäksi levyllä on niistä tyyliltään paljon poikkeavia kappaleita. Esimerkiksi ”TNT Mountain” on hidas, blues-vaikutteinen kappale. Myös taustoja muutamilla raidolla laulava Maria Hänninen tuo levylle sekä blues-tunnelmaa että raskautta. Pari kappaletta on hajanaisempia, harhaillen kosketinvoittoisen psykedelian yrttitarhassa.


title: The Exploder

text: Kappaleesta ”Rock to the Top” on kuvattu musiikkivideo, jonka on ohjannut Teemu Nikki. Video julkaistiin myös Spinefarm Recordsin "Hard Covers Special Edition" -julkaisun DVD-levyllä. Video on eräänlainen pastissi, joka mukailee Horace McCoyn romaaniin perustuvaa, Sydney Pollackin vuonna 1969 ohjaamaa elokuvaa "Ammutaanhan hevosiakin". Mannhain maratontanssien palkintona ei kuitenkaan ole dollareita – vaan hedelmäkori.


title: Kosmologian aikajana

text: Kosmologian aikajanalla luetellaan kosmologian merkittävimmät teoriat ja havainnot kronologisesti.


title: Charlie Christian

text: Charlie Christian (oik. Charles Henry Christian, 29. heinäkuuta 1916 – 2. maaliskuuta 1942) oli yhdysvaltalainen jazzkitaristi. Christian oli varhaisimpia sähkökitaran soittajia ja merkittävimpänä pidetty kyseisen soittimen uranuurtaja. Hän oli myös avainhahmo jazzin kehityksessä. Jazzin tyyleistä häneen yhdistetään yleensä cool jazz ja modern jazz. Hänen soittonsa ennakoi tulevaa bebopia.


title: Charlie Christian

text: Christian syntyi Texasin Bonhamissa, mutta perhe muutti pian Oklahoma Cityyn. Perheen vanhemmat olivat muusikoita ja siihen kuului Charlesin lisäksi kaksi muuta poikaa, Edward (s. 1906) ja Clarence (s. 1911). Isä, Clarence Henry Christian, opetti pojilleen musiikkia. Isä sokeutui sairastuttuaan kuumetautiin ja sen jälkeen hän ansaitsi poikiensa kanssa rahaa katumuusikkona. Kun Charles oli tarpeeksi vanha työskennelläkseen yksin, hän oli ensin katutanssijana. 12-vuotiaana hän peri tuolloin menehtyneen isänsä kitaran ja alkoi opetella soittamista. Hän pääsi Oklahoma Cityn Douglas Schooliin ja sai opetusta musiikissa Zelia Breauxilta. Charles olisi halunnut soittaa saksofonia koulun yhtyeessä, mutta opettaja ehdotti trumpettia. Charles pelkäsi trumpetin pilaavan huulensa, ja hän siirtyi musiikista baseballin pariin, jossa hän menestyi hyvin.


title: Charlie Christian

text: Vuonna 1931 isoveli Edwardin yhtyetoveri, trumpetisti James Simpson, alkoi kuitenkin opettaa Charlesille jazzia isoveljensä tietämättä asiasta ja hankki tälle myöhemmin oppaaksi myös kitaristi "Bigfoot" Ralph Hamiltonin. Ensimmäiset kappaleet, joihin Charles oppi soittamaan soolot, olivat "Rose Room", "Tea for Two" ja "Sweet Georgia Brown". Charles oppi soittamaan hämmästyttävän nopeasti. Eräänä iltana Hamilton ja Simpson ottivat Charlesin mukaan myöhäisyön jamitteluihin "Deep Deuce" -klubille, joka sijaitsi Oklahoma Cityn Northeast Second Streetillä. Paikalla oli nyt myös isoveli Edward, joka kuuli ensimmäistä kertaa pitkään aikaan Charlesin soittoa. Koko paikan väki oli vakuuttunut Charlien taidoista, ja ennen kuin poika ehti aamuksi kotiin, oli jo äitikin kuullut uutiset. Charlie Christian esiintyi tämän jälkeen pitkin Oklahomaa ja soitteli samalla monien kaupungin läpi matkanneiden jazzin suurten nimien kanssa, joihin kuuluivat esimerkiksi Teddy Wilson ja Art Tatum.


title: Charlie Christian

text: Vuonna 1939 Mary Lou Williams -niminen pianisti, joka soitti Andy Kirkin Clouds of Joy yhtyeessä, kertoi levypomo John Hammondille Charliesta. Hammond suositteli Christiania Benny Goodmanille, joka otti tämän soittamaan uuteen sekstettiinsä. Aluksi Goodman ei ollut innokas tuolloin uuden soittimen, sähkökitaran, ottamisesta yhtyeeseensä, ja mielenmuutoksen jälkeenkin hän yritti ensin palkata kitaristiksi Andy Kirkin riveissä palvellutta Floyd Smithiä sekä Leonard Warea, mutta Charlien Christianin kyvyt huomattuaan Goodman valitsi oitis hänet yhtyeeseensä. Christian ei aluksi tehnyt Goodmaniin suurta vaikutusta Hammondin kanssa studiossa, mutta Hammond oli ottanut Christianin vielä Victor Hugo nimiseen losangelesilaiseen ravintolaan , jossa hän oli Goodmanin itsensä pyynnöstä soittanut "Rose Roomin", hänelle ennestään hyvin tutun kappaleen. Goodman yritti tahallaan pyytää kappaletta, jota Christian ei osaisi, mutta kyseessä oli juuri Christianin bravuurinumero, ja siten hän pääsi näyttämään osaamistaan. Tämä oli tärkeä käännekohta Christianin uralla, joka oli aiemmin ansainnut 2,50 dollaria illalta, mutta sai tästä eteenpäin 150 dollaria viikossa. Vuoden 1940 alussa Christiania pidettiin jo yleisesti parhaana jazz-kitaristina. Goodman otti Christianin superyhtyeeseensä, jossa soittivat myös pianisti Count Basie, trumpetisti Cootie Williams ja saksofonisti Georgie Auld. Levytyksistä Christianin bravuurina on pidetty Goodmanin kanssa sävellettyä "Solo Flight" kappaletta, jossa hän saa soittaa kitarallaan sekä melodian että melkein koko soololle varatun tilan Goodmanin lyhyttä klarinettibreikkiä lukuun ottamatta. Kappaletta pidetään usein jazz-standardina.


title: Charlie Christian

text: Christian oli sairastellut jo aiemminkin. Hänellä oli tuberkuloosi 1930- ja 1940-luvun vaihteessa, jonka takia hän oli sairaalassa samoihin aikoihin, kun Goodmanin yhtye oli tauolla yhtyejohtajan itsensä selkävaivojen vuoksi. Vuoden 1940 heinäkuussa Christian palasi kotikaupunkiinsa ja lähti syyskuussa New Yorkiin Goodmanin sekstetin kanssa. Hän ei ollut päihderiippuvainen, mutta käytti marihuanaa ja alkoholia. Terveyttä rasittivat myös laiskat syömistottumukset sekä pitkät yölliset jammailusessiot aina keikkojen päätteeksi. Vuoden 1941 kesäkuussa Christian joutui Seaviewin sairaalaan New Yorkissa. Hänen terveydentilansa koheni, ja hän suunnitteli perustavansa yhtyeen Cootie Williamsin kanssa vuoden 1942 helmikuussa. Hän kuitenkin kuoli pian tämän jälkeen seuraavan kuun toisena päivänä. Charlie Christian haudattiin merkitsemättömään hautaan Texasin Bonhamiin.


title: Charlie Christian

text: Charlie Christian ei ehtinyt levyttää omalla nimellään mitään, mutta hän teki lähtemättömän vaikutuksen sekä sähkökitaransoittoon, että jazzin kehittymiseen kohti kokeellisempaa bebop-tyyliä. Vuonna 1990 Christian nostettiin Rock and Roll Hall of Fameen, koska monet varhaiset rock-kitaristit saivat häneltä vaikutteita. Nykyään Christianin perintöön voi tutustua hänen omalla nimellään julkaistujen levyjen kautta, joihin on sisällytetty hänen kitarasoolojaan sisältäviä kappaleita.


title: Jämsänjoki

text: Jämsänjoki laskee Kankarisvedestä Päijänteeseen Jämsänkosken ja Jämsän kautta. Joella on pituutta noin 15 kilometriä. Joen valuma-alue on 1448,3 km²; valuma-alueen soista peräisin oleva humus värjää joen veden ruskeaksi.


title: Jämsänjoki

text: Jämsänjoen varrelle 1950-luvulta alkaen rakentunut paperiteollisuuden tuotanto kuormitti jokea huomattavissa määrin. Vasta 1980-luvulla alettiin ongelmaan kiinnittää huomiota, ja veden laatu alkoi hiljalleen palautua. Nykyään Jämsänjoki on virkistyskalastuksen kannalta melko merkittävä joki. Vaelluskala ei kuitenkaan pääse nousemaan jokea ylös, sillä Jämsänkoskella ja Koskenpäällä joki on padottu. Jämsänjoki ja sen latvavedet muodostavat tunnetun Wanhan Witosen melontareitin.


title: Jämsänjoki

text: Joen varrella on ollut asutusta jo esihistoriallisella ajalla. Muun muassa Virmapyhän uhri- ja palvontapaikka sijaitsee Jämsänjoen varrella.


title: The Sons of Yesterday’s Black Grouse

text: The Sons of Yesterday’s Black Grouse on helsinkiläisen stoner rock -yhtye Mannhain esikoisalbumi, joka julkaistiin 9. heinäkuuta 2001.


title: The Sons of Yesterday’s Black Grouse

text: Levyn päättävä ”100 000 Years” on cover-versio alun perin Kissin esikoislevyllä "Kiss" ilmestyneestä kappaleesta.


title: Anna Ternheim

text: Anna Alexandra Ternheim (s. 31. toukokuuta 1978 Sollentuna, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja-lauluntekijä, joka esittää laulunsa englanniksi. Ternheimiltä on ilmestynyt kaksi pitkäsoittoa. Molemmista on julkaistu myös kahden CD:n versiot, joissa jälkimmäisellä levyllä on akustisia versioita kappaleista. Ternheim on palkittu Ruotsin Grammis-gaalassa vuoden 2004 tulokasartistina ja vuoden 2006 parhaana naispuolisena pop-artistina sekä sanoittajana.


title: Anna Ternheim

text: Anna Ternheimin musiikkiharrastus alkoi klassisen kitaran soitosta. Häntä ei kuitenkaan kiinnostunut valmiista nuoteista soittaminen, vaan hän jo ensimmäisen oppitunnin jälkeen aloitti itse säveltämisen. Ternheim perusti ensimmäisen yhtyeensä 17-vuotiaana Yhdysvalloissa viettämänsä vuoden aikana. Tämän jälkeen hän kirjoitteli pitkään lauluja lähinnä vapaa-ajallaan.


title: Anna Ternheim

text: Monet esikoislevy "Somebody Outsiden" lauluista Ternheim oli tehnyt jo nuorena – esimerkiksi levyn nimikkoraidan hän kirjoitti jo 15-vuotiaana. Levyn julkaisun jälkeen Ternheim on keikkaillut runsaasti ja käynyt mm. Helsingissä esiintymässä Kentin lämmittelijänä vuonna 2005. Toinen pitkäsoitto "Separation Road" julkaistiin Ruotsissa syksyllä 2006 ja alkuvuodesta 2007 suuressa osassa manner-Eurooppaa.


title: Fallen Sword

text: Fallen Sword on fantasia-aiheinen massiivinen nettiroolipeli. Peliä pelataan selaimella, ja se on englanninkielinen. Pelissä ei ole lajityypille tavanomaisesti mitään lopullista tavoitetta tai loppua, mutta pelissä on pieniä tehtäviä, joita pelaaja voi suorittaa.


title: Fallen Sword

text: Pelissä pelaajalle näkyy ruudulla kartta, joka näyttää lähiruudut ja sen, missä ruudussa pelaaja on parhaillaan. Kartan yläpuolella on alueen nimi, joka kertoo, millä alueella pelaaja on. Kartan vieressä on sarakkeita, joissa näkyy, mitkä hirviöt ja muut kanssapelaajat ovat samassa ruudussa. Pelissä voi liikkua ylös, alas, vasemmalle tai oikealle menettäen kuntoansa yhdellä. Vinoittain liikuttaessa menettää taas kaksi pistettä kuntoaan. Kuntoa menettää myös taisteluissa hirviöiden tai muiden pelaajien kanssa. Kun kunto on lopussa, pelaaja ei voi enää liikkua eikä hyökätä kenenkään kimppuun.


title: Fallen Sword

text: Pelissä voi saada hahmolleen lisää tasoja tappamalla pelissä olevia hirviöitä. Jokaisesta hirviön taposta saa enemmän kokemuspisteitä, kun taas häviämällä menettää kokemuspisteitä. Kun kokemuspistetä on tarpeeksi, pelaajan taidot kehittyvät.


title: Mamenchisaurus

text: Mamenchisaurus (nimen merkitys: "Mamenchin lisko") oli suurikokoinen ja pitkäkaulainen, kasveja syönyt sauropodi. Se eli 155–145 miljoonaa vuotta sitten myöhäisjurakaudella. "Mamenchisauruksen" fossiileja on löydetty Kiinasta.


title: Mamenchisaurus

text: "Mamenchisaurus" tarkoittaa "Mamenchin liskoa". Dinosaurus sai nimensä kiinalaisen kylän mukaan, josta sen fossiileja löydettiin.


title: Mamenchisaurus

text: "Mamenchisauruksen" pituus vaihteli lajeittain. Suurin laji oli "M. sinocanadorum", jonka pituus oli 35 metriä. Muut lajit olivat pienempiä, pituudeltaan 13–26 metriä.


title: Mamenchisaurus

text: "Mamenchisauruksella" oli erittäin pitkä kaula. Se oli yksi pisimmistä kaikista koskaan eläneistä eläimistä. Kaula saavutti pituutta jopa 11 metriä, joten se vei melkein puolet koko eläimen pituudesta. Kaulaa tuki 19 pitkää luuta, joten kaula pystyi liikkumaan vapaasti puolelta toiselle. Sen ansiosta eläimen oli helpompi kurotella kaulaansa. Näin pitkän kaulan on ajateltu mahdollistaneen "Mamenchisauruksen" lakaista kaulaansa laajan, kasvillisuutta sisältäneen alueen halki, minkä ansiosta sen ei tarvinnut kävellä jatkuvasti uusien alueiden etsimistä varten. Tämä tarkoittaa sitä, että kun "Mamenchisaurus" kerran saapui sopivalle alueelle, se saattoi varsin mahdollisesti syödä siellä usean tunnin ajan, ilman että sen täytyi tuhlata tarpeetonta energiaa.


title: Mamenchisaurus

text: "Mamenchisauruksen" kallo oli vähemmän suippo kuin "Brachiosauruksella", ja sen hartiat olivat matalammat ja pienemmät. Kaikki "Mamenchisauruksen" kaulan, ruumiin ja hännän nikamat olivat onttoja ja kevyitä. Jalat olivat melko tukevat. Tämä piti sen painopisteen matalana, mikä auttoi eläintä säilyttämään tasapainonsa.


title: Mamenchisaurus

text: "Mamenchisauruksen" fossiileja on löydetty Kiinasta. Löydettyihin fossiileihin lukeutuu useiden yksilöiden jäänteitä, jotka ovat tosin yleensä osittaisia.


title: Mamenchisaurus

text: Erään toisen "Mamenchisauruksen" löytäminen vuonna 2001 salli tarkempien rekonstruktioiden tekemisen dinosauruksesta. Yksi oli hännänpää, jossa nikamat olivat lujatekoisempia ja niissä oli pidemmät neuraalihaarakkeet. Tästä ajatellaan, että hännänpää oli muokkautunut aseeksi, niin kuin joillakin muilla aasialaisilla sauropodeilla, kuten "Shunosauruksella". Asetta saatettiin käyttää kahden koiraan välisessä hallitsemiskilpailussa, mutta myös hyökkäävän saalistajan torjumiseen.


title: Mamenchisaurus

text: Kuten muut sauropodit, "Mamenchisaurus" oli kasvinsyöjä. Sen lusikan muotoiset hampaat eivät olleet ruuan pureskelua varten, mutta niitä käytettiin haravan tapaan lehtien riipimiseen kasveista. "Mamenchisaurus" nieli ne sen valtavaan, kammionkaltaiseen mahaansa. Kuten kaikkien kasvinsyöjien, "Mamenchisauruksen" oli syötävä jatkuvasti saadakseen tarpeeksi ravintoa massiivisen ruumiinsa ravitsemiseen.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Juha on Nyrki Tapiovaaran ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1937 ja hänen esikoisohjauksensa. Se perustuu Juhani Ahon "samannimiseen romaaniin.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Tapiovaaran elokuvaa on luonnehdittu ensimmäiseksi elokuvaksi, jossa Suomen luonto näyttäytyy elimellisenä osana eikä vain taustana tapahtumille. Tarina noudattelee Ahon samannimistä alkuperäisteosta.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Juhani Ahon pojat Heikki Aho ja Björn Soldan pyysivät Tapiovaaraa ohjaamaan elokuvan isänsä romaanista, vaikka Tapiovaaran näkemys oli, että elokuvien ei pitäisi pohjautua sovinnaisiin klassisiin kirjallisiin lähteisiin. Lisäksi miehet olivat käyneet sanasotaa syksyllä 1935: Tapiovaara oli kirjoittanut Kinolehteen poleemisia mietteitään lyhytelokuvasta ja saanut ärhäkän vastineen lyhytelokuvavalmistamo Aho & Soldanilta. Pintaa syvemmältä katsoen "Juha" tarjosi herkullisen pohjan ajattomalle yhteiskuntakuvaukselle ja tarkalle psykologiselle erittelylle. Lisäksi se oli Tapiovaaralle näytön paikka.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Vuonna 1921 kuollut Juhani Aho ei ollut suosiossa 1930-luvulla. Uusi sukupolvi kapinoi edellisen polven perintöä vastaan. Aho, Soldan ja Tapiovaara kulkivat siis vastavirtaan alkaessaan tehdä "Juhasta" elokuvaa kesällä 1936. Kuvausryhmä majoittui kahdeksaksi viikoksi Kuusamon pohjoiskolkkaan Kitkajoen yläjuoksulle lähelle Kallunkijärveä. Elokuvan vesimatkat kuvattiin Kitkajoen ja Oulankajoen koskilla. Kuvallinen ennakkosuunnittelu oli tarkkaa. Nyrki Tapiovaaran veli, Tapio Tapiovaara oli mukana sisäkuvien lavastajana ja piirsi kuvasarjoja tukemaan käsikirjoitusta.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Alkuperäisteos on elokuvasovitukselle ihanteellinen. Henkilöitä on vähän, juoni on selkeä ja käänteet sekä huippukohdat ovat selkeästi esillä. Tapiovaara nosti luonnon hallitsevaan asemaan, hänen kuvakielensä liitti ihmiset elimellisesti ympäristöönsä ja luonnon neljään peruselementtiin, maahan, veteen, tuleen ja ilmaan. Elokuvan sisäkuvia on sanottu maalauksellisen kauniiksi ja voimakkaan tunnelmallisiksi. Tapiovaaran ihmiskuvaus tekee elokuvan päähenkilöistä ajattomia, samalla kun he Aho-tutkija Juhani Niemen määritelmän mukaisesti säilyvät "perinnekantaisina tyyppeinä", jotka "ajautuvat kohtaloihinsa klassisen draaman yleispäteviä lakeja noudattaen". Elokuvassa nähdään Irma Seikkula ensimmäisessä pääosassaan. Aikalaiskritiikki kehui Seikkulan tulkintaa Marjasta, kun taas Hannes Närhen ilmaisukeinot Juhan roolissa arvioitiin liian teatraalisiksi. Shemeikkaa tulkinneen Walle Saikon puheilmaisua pidettiin kehittymättömänä, ja hänen kokemattomuutensa sanottiin paistaneen läpi.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Aikalaiskriitikoista Vappu Roos (Ilta-Sanomat) kiitti "Juhaa" nuoren suomalaisen elokuvahistorian "taiteellisimmaksi kaikista tähänastisista tuotteista", eikä ja Aino Aurelan mielestä (Elokuva-Aitta) enää "tarvitse puhua edistysaskelesta kotimaisen filmituotannon alalla, vaan voidaan jo puhua saavutuksesta ja taidefilmistä kansainvälisten mittojen mukaan". Joissakin arvioissa katsottiin, kuten Orvo Kärkönen (Aamulehti), että elokuvasta puuttui vauhti: "Lyyrillinen ja eepillinen kuva on hallitsevampana kuin draamallinen".


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Myöhemmin varauksia ei ole enää esitetty, vaan elokuva on saanut kriitikot luonnehtimaan Tapiovaaraa jo esikoisellaan monia pitkän uran tehneitä näkemyksellisemmäksi elokuvantekijäksi ja itse elokuvaa "todelliseksi eläväksi klassikoksi" (Pertti Lumirae, Demari). Elokuvassa yhdistyvät herkkään luontokuvaukseen selkeä rakenne ja tarkka kerronta vivahteikkaine luonnealalyyseineen.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Tapiovaaran ohjaama elokuva on toinen aiheesta tehty filmatisointi, ensimmäinen on Mauritz Stillerin ruotsalainen mykkäelokuva "Juha" ("Johan") vuodelta 1921. Toivo Särkkä on ohjannut Ahon teokseen pohjautuvan "Juhan" vuonna 1956. Se on ensimmäinen suomalainen kokoillan värielokuva. Aki Kaurismäen ohjaama mykkäelokuva "Juha" valmistui 1999.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: "Juha" esitettiin televisiossa ensi kerran 10. syyskuuta 1961, päivänä, jolloin Nyrki Tapiovaara olisi täyttänyt 50 vuotta.


title: Venezuelan jalkapallomaajoukkue

text: Venezuelan jalkapallomaajoukkue edustaa Venezuelaa jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Se on maanosansa Etelä-Amerikan ainoa joukkue, joka ei ole koskaan selviytynyt jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin eikä ole voittanut Copa Américaa. Venezuelan parhaat sijoitukset Copa Américassa ovat viides sija vuodelta 1967 ja neljäs sija vuodelta 2011. Se jäi 12 kertaa peräkkäin alkulohkoihin. Isännöimässään vuoden 2007 turnauksessa se pääsi lohkovoittajana puolivälieriin, joissa se hävisi Uruguaylle maalein 1–4.


title: Taluskylä

text: Taluskylä on noin 350 asukkaan kylä Alavieskan kunnassa. Kylä sijaitsee noin yhdeksän kilometrin päästä kunnan keskustaajamasta pohjoiseen yhdystien 7840 varressa.


title: Taluskylä

text: Kylällä toimii 1970-luvun puolivälissä perustettu kyläyhdistys ja muutamia yrityksiä. Taluskylässä toimi oma peruskoulu kevääseen 2009 asti. Linnakallion matkailuyrityksessä on kaksi kirkkoa.


title: Allan Hendry

text:
Allan Hendry (s. 1950) on yhdysvaltalainen tähtitieteilijä ja ufotutkija. Ufohistorioitsija Jerome Clark pitää häntä yhtenä taitavimmista ufotutkijoista. Allan Hendryn vaimo Elaine Hendry on fyysikko ja ufotutkija. Vuonna 1972 tähtitieteilijäksi valmistunut Hendry liittyi Hynekin ufotutkimusryhmään CUFOS:iin, joka etsi avomielistä ufotutkijaa, joka ei ollut ufouskovainen tai ufojen vastustaja, "debunker". Hendry tutki 1970-luvulla 1000 ufotapausta. Hendry ei halunnut spekuloida tunnistamattomien tapausten alkuperästä, ja sen takia jotkut ufotutkijat pitivät häntä "kaappiskeptikkona".
Mutta samaan aikaan skeptikot jotka arvostivat Hendryn tieteellistä kurinalaisuutta, arvostelivat Hendryn väitettä jonka mukaan muutamat ufotapaukset jäisivät tunnistamattomiksi. Hendryn pääteos oli "The UFO Handbook" joka oli tarkoitettu opaskirjaksi ufotutkijoille. Kirjaa ylisti ufojen kiivas vastustaja, ankara skeptikko Philip J. Klass, yhdeksi parhaimmista ufokirjoista. 1980-luvulla CUFOS:n ajauduttua rahavaikeuksiin Hendry jätti järjestön.


title: Hanna Taini

text: Hanna Taini (oik. Hanna Schlimovitsch, avionimi Hanna Lefko; 24. kesäkuuta 1911 Helsinki – 30. tammikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja eräs 1930-luvun suosituimpia elokuvatähtiä. Hän näytteli kymmenessä kokoillan näytelmäelokuvassa 1929–1942, neljä niistä on Valentin Vaalan ohjaamia. Taini nousi tähteyteen ennen suomalaisen filmin kulta-ajan alkua, ja se jatkui toisen maailmansodan vuosiin saakka. Aikakirjoihin hän on jäänyt ennen kaikkea roolistaan elokuvassa "Siltalan pehtoori". Puheteatterin puolella Hanna Tainin näyttämö oli Ruotsalainen Teatteri.


title: Hanna Taini

text: Hanna Taini syntyi suomenjuutalaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat Nachum Mendel Schlimowitsch (1873–1924) ja Rebecka Schlimowitsch (1879–1921). Hänen sisaruksiaan olivat Ester (1903–1953), Jakob (1906–1996), Bernhard (1907–1988) ja Martha (1909–1941). Äiti Rebecka kuoli neljäkymmentävuotiaana Hannan ollessa vain kymmenvuotias, ja isä parisen vuotta myöhemmin. Vanhempiensa kuoleman jälkeen viisihenkinen sisarusparvi päätti vakaasti pysytellä yhdessä, eikä suostunut viranomaispainostukseen, jolla heidät pyrittiin sijoittamaan eri perheisiin. Tainin sisar Martha Kir kuoli tyttärineen holokaustissa Riian natsimiehityksen aikana. Hanna Tainin veli Jakob "Jack" Schlimovitsch (kesäkuusta 1939 alkaen Kamras) työskenteli elokuva-alalla, kuten myös veljenpoika Freddy Kamras (1944–2004).


title: Hanna Taini

text: Hanna Taini tunsi omien sanojensa mukaan kutsumusta elokuvaan jo hyvin nuorena ja näytteli Helsingin jiddišinkielisessä teatteriseurassa varhaisteinistä asti. Alun perin hän herätti insinööri Heikki Ahon mielenkiinnon kauniina ja kypsältä vaikuttavana koulutyttönä Fazerin kahvilassa. Aho ehdotti hänelle koekuvausta. Taini oli kuitenkin vasta 14-vuotias, eivätkä vanhemmat sisarukset halunneet päästää häntä alalle liian varhaisessa iässä.


title: Hanna Taini

text: Aho uudisti tarjouksensa muutamaa vuotta myöhemmin, ja Tainin elokuvaura alkoi 18-vuotiaana vuonna 1929 Valentin Vaalan mykkäelokuvassa "Mustalaishurmaaja". Elokuvan toinen kuvaaja Aho oli huomioinut Tainin lahjakkuuden pari vuotta aiemmin Svenska Teaternin oppilaskoulun näytännössä, jossa tämä oli esittänyt vaikuttavan tanssikohtauksen. "Mustalaishurmaajassa" Taini näytteli Akrisia ja lumosi arvostelijat. Keväällä 1931 Taini sai hyvät arvostelut sivuosastaan elokuvassa "Laveata tietä". Samana vuonna hän tulkitsi kiihkeäntulisen tanssijatar Sabinan osan äänielokuvassa "Jääkärin morsian". Arvostelijat kehuivat hänen näyttelijänkykyjään ja ulkoisia avujaan.


title: Hanna Taini

text: Hanna Tainin uran merkkipaalu oli marraskuussa 1934 ensi-iltansa saanut "Siltalan pehtoori". Taini näytteli elokuvan naispääosan, Siltalan valtiattaren Lilli Lindin roolin. Miesvastanäyttelijä, itse Siltalan pehtoori oli Jalmari Rinne. Risto Orkon ohjaama kartanokomedia oli yleisömenestys: lähes miljoona katsojaa. Tainista tuli elokuvayleisön suosikki, vaikka hänen suorituksensa taiteellinen taso jäi vaatimattomaksi.


title: Hanna Taini

text: Hanna Tainista tuli yleisön ohella kansikuvien suosikki. 1930-luvun kuluessa hänet nähtiin muun muassa Suomen Kuvalehden kannessa ja kolmeen otteeseen Eeva-lehden kannessa. Elokuva-lehden Benyol luonnehti Tainia: ”Jokainen, joka rakastuu Hanna Tainiin, unelmoi ensi kädessä mustalaisromantiikasta ja metsän reunaan pystytetyistä teltoista, joiden äärellä nuotiot palavat ja silmät iskevät tulta tamburiinien tahdissa. Ja ainakin jo joka toinen on ehtinyt häneen rakastua ja joka kolmas on rakastumaisillaan.” Eksoottisen tummasta Tainista kiinnostui jopa Greta Garbon löytänyt ohjaaja Mauritz Stiller. Stillerin aikomuksena oli tehdä Tainista kansainvälinen tähti, mutta hän ehti kuolla sitä ennen.


title: Hanna Taini

text: Hanna Taini jatkoi opiskeluaan Ruotsalaisen Teatterin oppilaskoulussa ja sai vähitellen yhä merkittävämpiä näyttämörooleja. Hänen maineikkaimpia töitään Ruotsalaisessa Teatterissa olivat muun muassa "Vanhan Heidelbergin" Käthie, "Peer Gyntin" Anitra ja "Casanovan" keisarinna Maria Theresia. Laulu- ja tanssitaitonsa ansiosta Taini menestyi etenkin opereteissa.


title: Hanna Taini

text: "Siltalan pehtoorin" jälkeen Tainin elokuvauralla seurasi tauko. Helmikuussa 1937 tuli ensi-iltaan draamaelokuva "Ja alla oli tulinen järvi", jossa Tainilla oli rooli Elma Lumiana. Maaliskuussa 1938 ilmestyi "Karmankolon kuningas"; siinä Taini näytteli Elisa Rosengreniä. Molemmat roolisuoritukset saivat tylyn vastaanoton arvostelijoilta.


title: Hanna Taini

text: Kun Taini sai naispääosan elokuvasta "Vihreä kulta" vuonna 1939, lehdistö toivotti hänet ylistävin äänenpainoin tervetulleeksi takaisin elokuvan maailmaan. Häntä kutsuttiin hienostuneeksi maailmannaiseksi, ”Grand Dameksi”, jollaista suomalainen elokuva tarvitsi. Taini selvisi osastaan Kristine Bergmanina miten kuten ja arvostelijat nostivat jälleen esiin hänen ”veistoksellisen kauneutensa”. Tainin vastanäyttelijänä nähtiin Olavi Reimas.


title: Hanna Taini

text: Talvisodan aikana Taini siirtyi tyttärensä kanssa Helsingistä Kokkolaan. Lisäksi hän vieraili Tukholmassa "Vihreän kullan" Ruotsin ensi-illassa. Samassa yhteydessä hän antoi runonlausuntaesityksiä.


title: Hanna Taini

text: Elokuvassa "Morsian yllättää" vuonna 1941 Taini teki onnistuneen sivuosan vamppina. Rooli oli hänelle mieluinen, sillä se ei toistanut aiempien elokuvatehtävien hienostorouva-asetelmia. Taini kertoi Elokuva-Aitalle antamassaan haastattelussa kyllästyneensä kylmien ja rikkaiden naisten näyttelemiseen: ”Ne salonkikohtaukset, ne ovat mielestäni vallan sietämättömiä. Ja mikä vielä pahempi, ne ovat olleet kiusanani useimmissa filmeissäni ---”. Taini päätti valkokangasuransa kolmekymmentävuotiaana, hänen viimeinen roolinsa oli sivuosa Toivo Särkän elokuvassa "Onni pyörii" (1942). Vuonna 1943 Taini oli mukana elokuvassa "Ballaadi", jossa hänellä oli sivuosa Aurora Karamzinina. Elokuvaa lyhennettiin leikkausvaiheessa melkoisesti, ja myös Tainin osuus leikattiin pois. Samoihin aikoihin Taini päätti lopettaa elokuvatyöt ja poistua julkisuudesta.


title: Hanna Taini

text: Taini esiintyi elokuvauransa aikana kaikkiaan 10 elokuvassa. Tulevina vuosikymmeninä hänen julkiset esiintymisensä rajoittuivat esiintymisiin hyväntekeväisyysgaaloissa ja novellien lukemiseen radiossa. Lehtihaastatteluja hän antoi silloin tällöin.


title: Hanna Taini

text: Näyttelijänuransa päätyttyä Hanna Taini työskenteli parikymmentä vuotta eräässä hattuliikkeessä Helsingin Aleksanterinkadulla. Seniorivuosinaan hän opetti puhetekniikkaa ja järjesti ruotsinkielen keskustelutunteja. Hän pyrki opettamaan tyylipuhdasta ruotsia ja piti riikinruotsia osin jopa rappeutuneena.


title: Hanna Taini

text: Toukokuussa 1932 Taini avioitui insinööri ja liikemies Josef Lefkon (1904–2001) kanssa. Vuonna 1935 pariskunnalle syntyi tytär Harriette, joka myöhemmin tuli tunnetuksi televisiokuuluttaja Harriette Wredenä. Myöhemmin perheeseen syntyivät tyttäret Marina ja Claire.


title: Hanna Taini

text: Hanna Taini kuoli 84-vuotiaana 30. tammikuuta 1996. Hänet on haudattu Helsingin juutalaiselle hautausmaalle.


title: Parmiinit

text: Parmiinit on kahden asumattoman saaren, luotojen ja karikkojen muodostama ketju Kraaselin saaren länsikärjen edustalla Oulun kaupungissa Perämerellä. Karikkojen ja luotojen ketjun pituus on noin 1,2 kilometriä. Ketju alkaa Kraaselin etelärannalta ja jatkuu sen länsikärjen ohitse kohti länsilounasta.


title: Parmiinit

text: Parmiinit sekä Kraaseli ovat suojelualuetta. Parmiinit ovat rauhoitusaluetta, ja sellaisena maihinnousukiellossa lintujen pesimäaikaan 15. toukokuuta – 31. heinäkuuta välisenä aikana.


title: Parmiinit

text: Parmiinien suurin saari sijaitsee Kraaselin länsikärjen länsipuolella. Se on pääasiassa lehtimetsän ja -pensaikon peittämä, eikä siellä ole rakennuksia. Sen länsipuolella sijaitsee ketjun toinen varsinainen saari, joka myös on lehtimetsän peittämä. Parmiinien länsipäässä sijaitsee puolen kilometrin mittainen karikko, jota ympäröi pitkulainen matalikko. Matalikon pohjois- ja eteläreunalla merenpohja putoaa nopeasti yli seitsemän metrin syvyyteen.


title: Benjamin Thompson

text: Sir Benjamin Thompson, tunnettu myös nimellä kreivi Rumford, (26. maaliskuuta 1753 Woburn, Massachusetts, Yhdysvallat – 21. elokuuta 1814 Auteuil, Ranska) oli yhdysvaltalais-englantilainen hallintoviranomainen, fyysikko ja keksijä. Tiedemiehenä Thompson työskenteli uutterasti kumotakseen vallitsevaa teoreettista käsitystä lämmöstä ja oli osaltaan vaikuttamassa 1800-luvun termodynamiikan vallankumouksessa.  Hän toimi myös lojalistien everstiluutnanttina Yhdysvaltain vapaussodassa. Sodan jälkeen Thompson muutti Lontooseen, jossa hänet nimitettiin everstiksi ja lyötiin ritariksi vuonna 1784. Myöhemmin hän muutti Baijeriin, jossa toimi hallinnon palveluksessa puolustus- ja poliisiministerinä. Thompson uudisti Baijerin armeijan organisaatiota ja hänet nimitettiin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kreiviksi vuonna 1791. Tämän jälkeen kreivi Rumford palasi Englantiin, jossa julkaisi tieteellistä työtään. Elämänsä viimeiset vuodet kreivi Rumford vietti Ranskassa.


title: Benjamin Thompson

text: Thompson syntyi kohtuullisen varakkaaseen siirtolaistaustaiseen maanviljelijäperheeseen 26. maaliskuuta 1753 Woburnissa Massachusettsissa, jossa hänen kotitalonsa toimii nykyään museona. Benjaminin isä kuoli hänen ollessaan pieni (vuonna 1754) ja hänen äitinsä avioitui nopeasti uudelleen. Benjamin kävi ainoastaan kaksi vuotta virallista koulua ja hän pääsi 13-vuotiaana oppipojaksi arvostetulle kauppiaalle John Appletonille Salemissa. Vapaa-ajallaan hän harjoitutti uutterasti matematiikan ja fysiikan taitojaan. Thompson oli 14-vuotiaana kyllin edistynyt algebrassa, geometriassa, astronomiassa ja matematiikassa yleensä, että kykeni laskemaan auringonpimennyksen neljän sekunnin tarkkuudella.  Englannin ja sen siirtomaiden välillä kasvavat ongelmat katkaisivat kaupallisen uran Salemissa ja Thompson muutti Bostoniin, jossa pääsi kauppa-apulaiseksi. Lopetettuaan työt kaupassa Bostonissa, Thompson sai yhdessä ystävänsä Loammi Baldwinin kanssa oikeuden osallistua professori Winthorpin luonnontieteen kurssille Harvardin Collegessa. 19-vuotiaana hän avioitui itseään 14 vuotta vanhemman eversti Benjamin Rolfen varakkaan lesken Sarah Rolfen kanssa. Sarahin isä, Timothy Walker, oli ministeri ja ensimmäisiä siirtolaisia Rumfordissa (nykyään tunnetaan nimellä Concord, New Hampshire).  Aviopari muutti Portsmouthiin (New Hampshire).


title: Benjamin Thompson

text: Avioliitto oli Thompsonin menestyksen perusta. Vaimon myötävaikutuksella hänet nimitettiin majuriksi New Hampshiren armeijassa. Joulukuussa 1774 Thompson joutui poliittisten jännitteiden vuoksi jättämään vaimonsa ja pienen tyttärensä muuttaessaan Bostoniin, jossa vietti seuraavat 15 kuukautta vakoillen Britannian hallitukselle. Brittien luopuessa Bostonista vuonna 1776, Thompson muutti Lontooseen jättäen lopullisesti vaimonsa.


title: Benjamin Thompson

text: Thompson työskenteli Lontoossa Britannian hallitukselle ja tuona aikana hän käytti paljon aikaa tieteellisiin kokeisiin. Hän myös julkaisi ensimmäisen tieteellisen artikkelinsa liittyen ruudin räjähdysvoimaan. Hänet valittiin Royal Societyyn vuonna 1781. Thompson palasi sodan keskelle Yhdysvaltoihin, jossa toimi kaksi vuotta lojalistien upseerina. Rauhan tultua vuonna 1783 Thompson palasi Lontooseen, jossa kuningas Yrjö III ylensi hänet everstiksi.


title: Benjamin Thompson

text: Vuonna 1784 Thompson muutti Baijeriin armeijan palvelukseen. Virkaan pääsyä avittaakseen kuningas Yrjö III löi hänet ritariksi. Thompson teki tuona aikana kokeita mm. vaatteiden lämmönjohtavuudesta ja organisoi uudelleen Baijerin armeijan ruoka- ja vaatehuollon. Hänen työpanoksellaan oli myös vaikutusta sotilaallisten asioiden ohella Baijerin talous- ja koulutusjärjestelmään. Näistä ansioista hänet valittiin puolustus- ja poliisiministeriksi, sekä nimitettiin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kreiviksi vuonna 1791. Hän valitsi itselleen arvonimeksi kreivi Rumford sen yhdysvaltalaiskylän mukaan, jossa hänen vaimonsa suku asui.


title: Benjamin Thompson

text: Vuonna 1795 kreivi Rumford palasi Britanniaan julkaisemaan tieteellistä työtään, jota oli aktiivisesti harjoittanut Baijerin aikanaan. Hän julkaisi vuonna 1796 teoksen ”Of Chimney Fireplaces”, jossa esitteli uudenlaisen takan. Kreivi Rumfordin kuuluisin teos lämmön yhteydestä värähtelyihin julkaistiin vuonna 1798.


title: Benjamin Thompson

text: Thompson oli mukana perustamassa Royal Institutionia, josta kuitenkin erosi taloudellisten ja henkilökohtaisten ongelmien vuoksi vuonna 1801 . Thompson muutti Pariisiin vuonna 1804, jossa tutustui kuuluisan kemistin Antoine Lavoisierin leskeen Madame Lavoisieriin, josta tuli hänen toinen vaimonsa. Pari erosi vuonna 1807.


title: Benjamin Thompson

text: Ranskassa asuessaan kreivi Rumford kehitteli valaisimia sekä uudenlaista kahvinkeitintä, perkolaattoria. Hänet valittiin National Institute of Franceen (tiedeakatemia). Kreivi Rumford kuoli 21. elokuuta 1814 Pariisin Auteuilissa, jonne hänet haudattiin.


title: Benjamin Thompson

text: Thompsonin räjähteisiin liittyvät kokeet johdattelivat hänet lämpöön liittyvien ilmiöiden maailmaan, hänen ensimmäinen tieteellinen artikkeli niihin liittyen julkaistiin vuonna 1781.  Baijerissa ollessaan Thompson tutki armeijan tarpeita varten muun muassa erilaisten vaatteiden lämpöominaisuuksia. Ruutikokeidensa aikana Thompson tuli itse vakuuttuneeksi, että kalorikkiteoria ei kyennyt selittämään kaikkea. Thompson jatkoi kokeitaan vuosikausien ajan saadakseen lisätodisteita teorian kumoamiseksi.


title: Benjamin Thompson

text:
Yksi kuuluisimmista Thompsonin kokeista oli hänen havaintonsa tykkien avarrukseen liittyen Münchenissä vuonna 1798. Thompson havaitsi, että sekä irtoava lastu että itse tykki kuumenivat työstettäessä. Kalorikkiteorian perusteella tykin olisi kuulunut menettää lämpöään lastun kuumetessa, koska kalorikki siirtyisi tykistä lastuun.  Kreivi Rumford selitti ilmiön partikkelien värähtelyn avulla. Thompson otaksui, että lämpöä voidaan kitkan avulla synnyttää rajoittamattoman paljon, jota kalorikkiteorian kannattajat pitivät mahdottomana ajatuksena, koska toisiinsa hangattavat kappaleet hiotuisivat ennen pitkää olemattomiin ja siten syntyvä lämpö olisi äärellinen. Samana vuonna Thompson julkaisi kuuluisimman teoksensa ”"An Experimental Enquiry Concerning the Source of Heat Excited by Friction"”. Samanaikaisesti, tietämättä Thompsonin kokeista, Humphry Davy päätyi samankaltaisiin tuloksiin omissa kokeissaan. Osa Thompsonin kokeista liittyi lämmön johtumiseen ja toiset konvektioon. Hän muun muassa päätteli useiden kokeiden pohjalta, että kalorikkien olisi oltava massattomia, joten lämmön selittäminen värähtelyjen avulla olisi paljon luonnollisempaa. Nykyisen historiantutkimuksen mukaan Thompsonilla ja Davylla oli vaikutusta kalorikkiteorian kaatumiseen 1850-luvulla, mutta vaikutuksen suuruuden arviointi on vaikeaa.
Rumfordin takka on korkea ja syvyyssuuntaan melko matala. Lisäksi hormin alaosa on muotoiltu virtaviivaisemmaksi estämään turbulenssin syntyä ja imeäkseen savun pois huoneilmasta vähemmällä lämmönhukalla. Takalla kyettiin sekä parantamaan huoneilman laatua että lämmitystehoa. Rumfordin takka oli hyvin suosittu vuodesta 1796 aina vuoteen 1850.


title: Benjamin Thompson

text: Baijerin aikanaan Thompson tutki aktiivisesti erilaisten vaatemateriaalien lämpöominaisuuksia. Hän teki kokeita muun muassa erilaisten turkkien, villan, silkin, puuvillan ja pellavan ominaisuuksista ja havaitsi ettei lämpö siirry niissä johtumalla vaan konvektion avulla. Koska kukaan valmistaja ei ollut kiinnostunut hänen vaatteittensa valmistuksesta, Thompson perusti oman tehtaan. Työntekijöiksi hän palkkasi, työvoimapulasta johtuen, Münchenin kodittomia ja kerjäläisiä. Uudenlaiset vaatteet tulivat ensin armeijan ja myöhemmin myös siviilien käyttöön. Thompson piti vaatteisiin liittyvää tutkimustyötään merkityksellisimpänä, koska niillä oli selkeä yhteys ihmisten terveyteen ja mukavuuteen.


title: Benjamin Thompson

text: Tuohon aikaan tehdastyöläiset tekivät pitkiä työpäiviä kehnossa valaistuksessa. Siksi Thompson kiinnostui myös valaisimista. Hän muun muassa paranteli öljylamppujen tehokkuutta sekä tutki valon intensiteettiä ja kehitti fotometriä. Thompson määritteli valovoiman yksikön "candlen", nykyisen kandelan, edeltäjän hyvin tarkasti ja käytti sitä kokeissaan.


title: Benjamin Thompson

text: Thompson paranteli ranskalaista De Belloyn kahvinkeitintä ja keksi Pariisissa asuessaan perkolaattorin.  Keksintö julkistettiin Lontoossa vuonna 1812.


title: Anchisaurus

text: Anchisaurus (nimen merkitys: "lähes lisko") oli pienikokoinen kasvinsyöjädinosaurus. Se eli 190 miljoonaa vuotta sitten varhaisjurakaudella. "Anchisauruksen" fossiileja on löydetty Yhdysvalloista.


title: Anchisaurus

text: "Anchisaurus" tarkoittaa "lähes liskoa". Nimi tulee kreikan kielestä.


title: Anchisaurus

text: Kuten monet muut varhaisella 1800-luvulla löydetyt dinosaurukset, myös "Anchisaurus" on käynyt läpi useita nimenvaihtoja. Alun perin dinosaurukselle annettiin nimeksi "Megadactylus" ("jättiläissormi") Edward Hitchcockin toimesta. Myöhemmin Othniel Charles Marsh antoi dinosaurukselle nimeksi "Amphisaurus", kunnes hän huomasi nimen olleen jo varattu toiselle eläinsuvulle, joten hän nimesi dinosauruksen "Anchisaurukseksi" ("lähes lisko").


title: Anchisaurus

text: "Ammosaurus" on saattanut itse asiassa olla "Anchisaurus"-laji.


title: Anchisaurus

text: "Anchisauruksen" tarkka luokittelu on pitkään ollut keskustelun aiheena. Jotkut luokittelevat sen prosauropodiksi, jotkut sijoittavat sen sauropodomorfiksi. Lisäksi "Ammosauruksen" arvellaan usein olevan sama dinosaurus kuin "Anchisaurus", vaikka sukujen lantioissa ja takajaloissa on joitakin eroja. Tänä päivänä useimmat paleontologit pitävät "Anchisaurusta" prosauropodina. Täsmällisestä sijoituksesta huolimatta, "Anchisaurus" edustaa sellaisia dinosauruksia, jotka kasvoivat jatkuvasti suuremmiksi ja muuttuivat lopulta neljällä jalalla käveleviksi sauropodeiksi myöhäisellä jurakaudella.


title: Anchisaurus

text: Fossiililöydöt "Anchisauruksesta" käsittävät muutaman yksilön. Ensimmäinen löytö "Anchisauruksesta" tehtiin ennen kuin dinosauruksista tiedettiin vielä mitään, ja "Anchisaurus" onkin melko varmasti ensimmäinen Pohjois-Amerikasta löydetty dinosaurus. Kun tämä pieni kasvinsyöjä oli ensin kaivettu esiin Connecticutissa vuonna 1818, kukaan ei tiennyt aivan mitä tehdä sillä; luiden oli ensin tunnistettu kuuluvan ihmiselle, kunnes lähistöltä löydetty häntä teki lopun tästä ajatuksesta.


title: Anchisaurus

text: Kymmeniä vuosia myöhemmin, vuonna 1885, kuuluisa amerikkalainen paleontologi Othniel Charles Marsh tunnisti "Anchisauruksen" lopullisesti dinosaurukseksi, vaikka sen tarkkaa luokittelua ei voitukaan saada selville, ennen kuin näistä aikoja sitten sukupuuttoon kuolleista matelijoista tiedettiin yleisesti lisää.


title: Anchisaurus

text: "Anchisauruksen" pituus oli noin kaksi metriä, mutta jos "Ammosaurus" on "Anchisauruksen" synonyymi, niin pituus oli mahdollisesti jopa neljä metriä, vaikka koko saattoi riippua lajista.


title: Anchisaurus

text: "Anchisaurus" oli varmasti kummallinen verrattuna suurimpaan osaan tuona aikana tunnetuista dinosauruksista: kyseessä oli ihmisen kokoinen matelija, jolla oli kädet joilla tarttua johonkin, pystyasento ja paisunut maha, jossa oli nieltyjä kiviä helpottamaan sitkeiden kasvien sulatusta.


title: Anchisaurus

text: "Anchisauruksen" ruumis oli pitkä ja hoikka. Suussa oli uurteisia hampaita lehtien leikkaamista varten.


title: Anchisaurus

text: "Anchisauruksen" tylpät hampaat ja leukojen rakenne tulkitaan selkeinä merkkeinä siitä, että "Anchisaurus" oli kasvinsyöjä. Lisäksi keho on muodostunut sallimaan lisääntyneen suolistoalueen kasvimassan sulatusta varten. Jotkut paleontologit ovat kuitenkin spekuloineet, että "Anchisaurus" on saattanut syödä lihaa, sillä sen silmät ovat osoittaneet osittain eteenpäin sen sijaan, että ne olisivat osoittaneet sivuille, niin kuin suurimmalla osalla kasvinsyöjistä. Lisäksi "Anchisauruksen" peukaloissa oli kynnet, jotka olivat terävöittyneet enemmän kuin kasvinsyöjällä oli tarpeellista. Varmaa on kuitenkin, että "Anchisauruksen" kaltaiset dinosaurukset olivat polveutuneet lihaa syöneistä esi-isistään, ja tässä mielessä on järkevää spekuloida, että osittaiset lihansyöjän/saalistajan ominaisuudet "Anchisauruksessa" saattavat vain olla jääneitä ominaisuuksia, jotka olivat vielä kehittymässä.


title: Anchisaurus

text: "Anchisaurus"-sukuun kuuluu yksi laji, "A. polyzelus". Joskus sukuun mainitaan kuuluvan lisäksi laji "A. major", mutta tämä riippuu, jos "Ammosaurus" on "Anchisauruksen" synonyymi.


title: Pysyvän tilan teoria

text: Pysyvän tilan teoria on epästandardi kosmologinen teoria, jonka mukaan kaikkeus laajenee, mutta sen tiheys, säilyy vakiona sillä tyhjästä syntyy jatkuvasti uutta ainetta. Tämä malli pyrki yhdistämään havainnot ja ikuisen kaikkeuden, jolla ei ole alkua eikä loppua.


title: Pysyvän tilan teoria

text:
Teorian esittivät 1950-luvulla Hermann Bondi, Fred Hoyle ja Thomas Gold.
Teoria ei pysty kunnolla selittämään havaintoja, joten siitä on nykyisin luovuttu. Pysyvän tilan teorian kaikkeuden pitäisi näyttää samanlaiselta kaikilla etäisyyksillä. Hyvin suurilla etäisyyksillä näyttää kuitenkin esiintyvän kohteita, joita ei ole lähiavaruudessa. Alkuräjähdysmallissa tämä ero selittyy luonnollisella tavalla kohteiden ajallisen kehityksen avulla. Teoria ei selitä myöskään kosmista taustasäteilyä.


title: Kuortaneen Kunto

text: Kuortaneen Kunto (KuKu) on vuonna 1921 Kuortaneella perustettu urheiluseura, johon kuuluvat nykyisin ampuma-, jääkiekko-, nyrkkeily-, paini-, pesäpallo-, salibandy- ja yleisurheilujaostot sekä yhteinen suunnistus-hiihtojaosto. Aiemmin seuraan ovat kuuluneet myös ampumahiihto-, tennis-, jalkapallo- sekä poikaurheilu/nuorisojaostot. Lisäksi seuran väreissä on kilpailtu nopeuslaskussa ja triathlonissa.


title: Kuortaneen Kunto

text: Kuortaneen Kunto tunnetaan parhaiten vuosittaisista yleisurheilun Eliittikisoista, jotka seura järjestää yhdessä erillisen Eliittikisaorganisaation kanssa. Näitä kilpailuja edeltäneitä juhannuskisoja on pidetty vuodesta 1934 lähtien. Kuortaneen Kunto on järjestänyt vuosien saatossa Suomen mestaruuskilpailuja ammunnassa (viimeksi ilma-aseiden SM-kilpailut 2003), hiihtosuunnistuksessa (keskimatkan SM-kisat 2007), nyrkkeilyssä (viimeksi miesten SM-kilpailut 2007), painissa (viimeksi 17-v. SM-kisat 2004) sekä yleisurheilussa (viimeksi veteraanien SM-hallikisat 2007). Seura järjesti myös nuorten vapaapainin EM-kilpailut vuonna 1994.


title: Kuortaneen Kunto

text: Kuortaneen Kuntoa edustanut Risto Björlin sijoittui pronssille Münchenin olympialaisissa kreikkalais-roomalaisen painin 57 kg:n sarjassa. Hän saavutti lisäksi kaikenvärisiä mitaleja EM-kisoista. Seuran painijat ovat vuosien saatossa saavuttaneet kymmeniä Suomen mestaruuksia: Markku Yli-Isotalolla on yksitoista, Reino Salimäellä yhdeksän, Jouni Ilomäellä seitsemän, Juhani Hakolalla viisi, Risto Björlinillä kolme, Aulis Keisalalla ja Tiina Ylisellä kaksi sekä Asko Ala-Kokkilalla, Asko Takalalla, Pauli Tuurilla yksi aikuisten Suomen mestaruus. KuKu voitti painin valtakunnallisen cup-mestaruuden vuonna 1968.


title: Kuortaneen Kunto

text: Kuortaneen Kunnon tämän hetken vahvin laji on ammunta. Mira Nevansuu saavutti naisten ilmapistoolin EM-hopeaa maaliskuussa 2007 ja Jesse Peltomäen nimissä on useita nuorten sarjojen Suomen ennätyksiä. Vuonna 2006 seuran ampujat saavuttivat yhteensä 22 Suomen mestaruutta. Aikuisten henkilökohtaisia Suomen mestaruuksia ovat Mira Nevansuun lisäksi voittaneet Mirja Nevansuu, Anja Kalliolahti, Helena Hyytiäinen, Timo Niemelä ja Jyrki Kaaranka.


title: Kuortaneen Kunto

text: Kuortaneen Kunnon yleisurheiluhistorian kirkkain tähti on kymmenottelun EM- ja MM-hopeamitalisti Eduard Hämäläinen. Eeva-Liisa Kalliolahti saavutti EM-hopeaa tyttöjen 800 metrillä vuonna 1966. Kalevan kisoissa ovat kultaa voittaneet heidän lisäkseen Antti Lanamäki, Juhani Mäki-Maunus, Auvo Pehkoranta, Seija Kuha, Mikko Levola, Heikki Herva, Annu Mäkelä ja Anna Hämäläinen. Vuonna 2006 Samir Abbassi voitti pituudessa Suomen hallimestaruuden ja Eetu Viitala sai samassa lajissa pronssia Kalevan kisoissa. Vuonna 1967 Kuortaneen Kunto sijoittui Kalevan Maljan pisteissä kolmanneksi kokonaan omilla kasvateilla.


title: Kuortaneen Kunto

text: Heini Piipponen voitti vuonna 2005 tyttöjen nopeuslaskun maailmanmestaruuden. Hänellä on myös useita Suomen mestaruuksia, samoin kuin sisarellaan Sara Piipposella. Markku Rintala kuului Suomen ampumahiihtoviestijoukkueeseen, joka saavutti nuorten MM-hopeaa vuonna 1968. Hiihdossa Sauli Lähteenmaa saavutti aikanaan SM-hopeaa, samoin kuin Ari Yli-Kaatiala suunnistuksessa. Vuonna 2004 perustettu nyrkkeilyjaosto on aloittanut toimintansa menestyksellisesti; SM-mitaleja on tullut jo useita, viimeksi kotikehästä toivat SM-pronssia maaliskuussa 2007 Juha Sippola ja Jarkko Salama.


title: Kuortaneen Kunto

text: Pesäpallossa Kuortaneen Kunnon miesjoukkue oli juoksun päässä noususta SM-sarjaan vuonna 1973. Seuran kasvatteihin kuuluvat muun muassa Kari Myllyniemi, Erkki Tuomiaho, Pekka Nummela, Esko Hietakangas, Jouni Kalliokoski, Pekka Hietakangas, Sami Karjala, Antti Kataja-Rahko, Teemu Auronen ja Leena Sippola. Jalkapalloa ja salibandyä on pelattu alasarjoissa, jääkiekossa on keskitytty junioripuolelle.Kuortaneen Kunnon nettisivut


title: Akio

text: Akio on saari Oulun kaupungin Varjakassa Perämerellä Kempeleenlahden suulta länteen. Saari sijaitsee lähes kiinni mantereessa Akionlahden suulla. Mannermaasta saarta erottavat sen itä- ja länsipuolella kapeat salmet, joita pitkin Akionlahti on yhteydessä Perämereen. Saaren rannat pohjoisrantaa lukuun ottamatta kuuluvat Akionlahden luonnonsuojelualueeseen.


title: Akio

text: Saarella on lintutorni, ja sinne johtaa tie Varjakan satamasta.


title: Akionlahti

text: Akionlahti on lahti Perämerellä ja luonnonsuojelualue Oulun Varjakassa. Maannousun myötä lahti on lähes kokonaan kuroutunut erilleen Perämerestä. Lahti on yhteydessä Perämereen Akion saaren molemmin puolin sijaitsevien kapeiden salmien kautta.


title: Akionlahti

text: Akionlahden luonnonsuojelualue perustettiin syksyllä 2003. Suojelualueen pinta-ala on 256 hehtaaria, ja siihen kuuluu myös lahtea ympäröiviä rantoja. 1. elokuuta 2005 alkaen lahdella on ollut voimassa myös vesilintujen metsästyskielto.


title: Sauropelta

text: Sauropelta (nimen merkitys: "kilpilisko") oli panssariselkiin kuulunut, kasveja syönyt nodosauri. Sen fossiileja on löydetty Wyomingista ja Montanasta, Yhdysvalloista. "Sauropelta" on yksi parhaiten tunnettuja nodosaureja. "Sauropelta" eli 120–110 miljoonaa vuotta sitten varhaisliitukaudella.


title: Sauropelta

text: "Sauropeltan" pituus oli noin viisi metriä.


title: Sauropelta

text: "Sauropeltan" panssari koostui suuresta määrästä luulevyjä, joiden koko vaihteli suuresti kehon eri osissa. Suurimmat olivat kaulasta työntyneet valtavat piikit. Aikaisemmissa rekonstruktioissa piikkien ajateltiin kuuluneen yhdelle riville kaulan molemmilla puolilla. Uusissa tulkinnoissa piikit muodostavat kaksi yhdensuuntaista riviä kaulan molemmilla puolilla. Ylempi piikkirivi osoitti ylös- ja taaksepäin, kun taas alempi piikkirivi osoitti sivulle ja taaksepäin. Piikit muodostivat kaulalle poikkeuksellisen suojauksen.


title: Sauropelta

text: "Sauropelta" oli suhteellisen hidas dinosaurus, jolloin panssari oli sille paras keino suojautua petojen hyökkäyksiltä. "Sauropeltan" kanssa saattoi elää "Deinonychus"-niminen saalistaja. Kaulasta ja osittain olkapäistä nousseet suuret piikit saattoivat tehdä "Deinonychukselle" uskomattoman vaikeaksi hypätä "Sauropeltan" selkään ja puukottaa sen kaulaa. Tämän taktiikan on ajateltu olleen dromaeosaurien suosiossa, ja se saattaa olla syy siihen, että "Sauropeltalle" kehittyi kaulan ympärille tällainen piikikäs suojaus.


title: Sauropelta

text: "Sauropeltalla" oli poikkeuksellisen pitkä häntä, joka vei itse asiassa puolet koko dinosauruksen pituudesta. Häntää tuki jänteiden muodostama verkko, joka piti sen irrallaan maasta. On epävarmaa, pystyikö "Sauropelta" käyttämään häntäänsä hyökkäävien petojen iskemiseen.


title: Sauropelta

text: Kuten muilla nodosaureilla, "Sauropeltan" etujalat olivat takajalkoja lyhyemmät. Tämä antoi sille asennon, jossa sen suu oli lähempänä maanpintaa. Tämä auttoi sitä elämään lyhyen kasvillisuuden laiduntajana.


title: Sauropelta

text: "Sauropeltan" fossiileja on löydetty Cloverlyn muodostelmasta, Wyomingin ja Montanan osavaltioista, Yhdysvalloista. Löydettyihin jäänteisiin kuuluu monia yksilöitä.


title: Sauropelta

text: "Sauropeltan" fossiilien löytöpaikkojen tutkiminen on osoittanut, että nämä osat Wyomingista ja Montanasta olivat matalalla ollutta kosteikkoa, joka oli väärällään jokia ja tulvatasankoja. "Sauropeltan" kapea suu ja lehden muotoiset hampaat viittaavat siihen, että se laidunsi valikoivasti matalakasvuisessa, pehmeässä kasvillisuudessa, jota alueella oli. Muita samasta muodostelmasta löydettyjä kasvinsyöjiä, joiden kanssa "Sauropelta" jakoi elinympäristön, olivat ornithopodit "Tenontosaurus" ja "Zephyrosaurus".


title: Reba McEntire

text: Reba Nell McEntire (s. 28. maaliskuuta 1955 McAlester, Oklahoma) on yhdysvaltalainen Grammy-palkittu kantrilaulaja ja näyttelijä.


title: Reba McEntire

text: Hän on julkaissut urallaan kolmisenkymmentä albumia, joita on myyty yli 80 miljoonaa kappaletta. Tämä tekee hänestä yhden kaikkien aikojen menestyneimmistä kantrilaulajista. Reba aloitti laulajanuransa 1970-luvun puolivälissä.


title: Reba McEntire

text: Laulamisen lisäksi McEntire on myös näytellyt. Vuonna 2001 hän näytteli Broadwaylla Irving Berlinin musikaalissa "Annie Get Your Gun". Vuosina 2001–2007 hän näytteli omassa, myös Suomessa esitetyssä tilannekomediasarjassa "Reba", jossa hän näytteli eronnutta yksinhuoltajaäitiä Reba Hartia. Se sai niin Emmy- kuin Golden Globe -ehdokkuuksia. Hän on saanut laulajanurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Reba McEntire

text: McEntire on ollut kaksi kertaa naimisissa, mutta kummatkin avioliitot ovat päättyneet eroon. Hänellä on yksi lapsi, poika nimeltään Shelby.


title: Karkkilan rautatieasema

text: Karkkilan rautatieasema (, aiemmin paikkakunnan ruotsinkielisen kirjoitusasun mukaisesti Högforsin rautatieasema, lyh. Hgf, ) oli vuosina 1911–1967 käytössä ollut kapearaiteisen Hyvinkään–Karkkilan rautatien liikennepaikka Karkkilan keskustassa. Karkkila oli rautatien pääteliikennepaikka, matkaa Hyvinkäälle oli rautateitse 45 kilometriä.


title: Karkkilan rautatieasema

text: Asema-alueen rakennukset rakennettiin alun perin Högforsin omistamalle Takkon tilan sekä Närön ja Anttilan tilojen maille. Asemalta erkani myös pistoraide Högforsin tehtaille.


title: Karkkilan rautatieasema

text: Liikennepaikalla oli matkustajaliikennettä vuoteen 1961, jolloin rautatieyhtiö lakkautti kaiken henkilöliikenteen. Tavaraliikenne jatkui aina syksyyn 1967 saakka, jonka jälkeen yhtiö lakkautettiin ja rautatie purettiin. Myös Karkkilan asema-alueen kaikki rautatierakennukset purettiin. Nykyisin rautatiestä jäljellä ovat vain Högforsin tehtaille johtaneen pistoraiteen ylittäneen valtatien sillan pilarit.


title: Burnout Revenge

text: Burnout Revenge on Criterion Gamesin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema vuonna 2005 tehty ajopeli PlayStation 2:lle, Xboxille ja Xbox 360:lle. Se on Burnout-pelisarjan neljäs osa: itse pelaaminen on samankaltaista kuin edellisessä osassa, , muutamalla erolla; samaan suuntaan kulkevaan liikenteeseen (pakettiautoista pieniin henkilöautoihin) voi törmätä täysin huoletta sekä myöhemmin yksinpelissä pelaajalla on mahdollisuus räjäyttää autonsa ja saada sen avulla ns. kostettua vastustajille pelin nimensä mukaisesti. Samana vuonna ilmestyi kahdelle käsikonsolille suunnattu spinoff-versio nimellä "Burnout Legends". Pelisarjan toinen spinoff-osa, Burnout Dominator, julkaistiin PlayStation 2:lle ja PlayStation Portablelle vuonna 2007. Pelisarjan seuraava virallinen osa, Burnout Paradise, julkaistiin PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle sekä ensimmäistä kertaa Microsoft Windowsille vuonna 2008.


title: Kotakari (Oulunsalo)

text: Kotakari on saari Perämereen kuuluvalla Liminganlahdella. Saari sijaitsee rantamatalikolla lähellä Liminganlahden pohjoisrantaa Oulun kaupungissa. Lähin toinen saari on kaakossa sijaitseva Kammonkari.


title: Kotakari (Oulunsalo)

text: Saaren kasvillisuutta hoidetaan niittämällä, ja tämän vuoksi kasvillisuudessa on nähtävillä selvä raja. Saarella kasvaa pääosin korkeaa pensaikkoa. Aiemmin saarta on käytetty myös lampaiden laitumena, mutta laiduntaminen on lopetettu, sillä lampaat pääsivät karkuun rantamatalikkoa pitkin mantereelle.


title: Kotakari (Oulunsalo)

text: Kotakari on tärkeä lintujen pesimäalue, ja se on maihinnousukiellossa lintujen pesimäaikana 1. toukokuuta – 31. heinäkuuta välisenä aikana.


title: Aki Ryynänen

text: Aki Ryynänen (s. 27. toukokuuta 1983 Lieksa) on suomalainen televisio- ja näytelmäkäsikirjoittaja. Ryynänen aloitti kirjoittajan uransa Lieksan nuorisoteatterissa, jolle hän kirjoitti kolme näytelmää. Hän käsikirjoittaa "Salatut elämät" -televisiosarjaa MTV3:lle. Aki Ryynänen on käsikirjoittanut myös "Salatut elämät" -sarjasta irrotetun rinnakkaissarjan "Romeo & Rafael Desperados" yhdessä "Salattujen elämien" tuottajan Marko Rauhalan kanssa. "Romeo & Rafael Desperados" on ensimmäinen Suomessa nähtävä kokonaan pelkästään internetiin tuotettu sisarsarja. Ryynänen on myös kirjoittanut "Salatut elämät" -kirjan "Teinistä tähdeksi – Kuinka Sarasta tuli Peppi".


title: Suuri väittely

text: Suuri väittely (myös "Shapley–Curtis-debatti") oli merkittävä kierteistähtisumuiksi aikanaan luultujen kierteisgalaksien luonnetta ja havaittavan kaikkeuden kokoa koskeva väittely tähtitieteilijöiden Harlow Shapleyn ja Heber Curtisin välillä. Väittely käytiin 26. huhtikuuta 1920 Baird-auditoriossa Smithsonian-instituutin National Museum of Natural Historyssa.


title: Suuri väittely

text: Väittelyä voidaan pitää jatkona maakeskisen ja aurinkokeskisen maailmankuvan välillä käytyihin väittelyihin, sillä se siirsi Auringon ja lopulta koko Linnunradan pois kaikkeuden keskipisteestä.


title: Suuri väittely

text: Väittelyn keskeisin kysymys oli, olivatko kaukaiset tähtisumut verrattain pieniä ja osa omaa galaksiamme vai kokonaan erillisiä galakseja. Kumpikin tutkija esitti ensin teknisen esitelmän aiheesta "Kaikkeuden mittakaava", minkä jälkeen molemmat osallistuivat keskusteluun. Väittelyn jälkeen toukokuussa 1921 julkaistiin tulokset.