title: Pohto

text: POHTO (lyhenne sanoista Pohjois-Suomen Teollisuusopisto) on suomalainen koulutus-, kehittämis- ja kongressipalveluja tarjoava yritys. POHTO järjestää kaikille avoimia ja yrityskohtaisia koulutuksia yritysten ja julkisen sektorin tarpeisiin, sekä tarjoaa ravintola- ja kongressipalveluita ja majoituspalveluita Oulun Hietasaaressa. POHTOn koulutustoiminta on valtakunnallista, ja sen toimitilat sijaitsevat Oulussa. POHTO perustettiin Ouluun vuonna 1974 nimellä "Pohjois-Suomen Teollisuusopisto", mistä nimestä on luovuttu toiminnan laajentuessa koko maan kattavaksi. Pohton perusti säätiö, jonka jäseniä olivat Boliden Kokkola Oy, Kemira Oyj, Metsä-Botnia, Nokia Oyj, Oulun kaupunki, Outokumpu Oyj, Pohjois-Suomen Sähkölaitosten kehittämisyhdistys ry, Rautaruukki Oyj, Stora Enso Oyj, UPM-Kymmene Oyj, AKAVA, SAK, STTK ja EK.. Pohjois-Suomen teollisuusopiston säätiö myi Pohto Oy:n osakekannan toimivalle johdolle vuonna 2017.


title: Marko Laiho

text: Marko Laiho (s. 19. kesäkuuta 1972 Rovaniemi) suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten black metal -kulttiyhtye Beheritin laulajana ja kitaristina. Hän muutti Kuopioon henkilökohtaisten ja Beheritin kokoonpano-ongelmien takia.


title: Marko Laiho

text: Beheritin hajoamisen jälkeen Laiho tunnettiin Helsingin hardcore techno -piireissä nimillä DJ Gamma, Gamma-G, KMA ja kM4. DJ Gammana hän perusti Function Recordings -levymerkin vuonna 1994. Vuonna 1999 Spinefarm julkaisi Laihon "Suuri Shamaani" -nimellä tuottaman albumin "Mysteerien Maailma", joka sisältää minimalistista dark ambientia, ”metamusiikkia”. Laiho oli töissä Spinefarmin Ambient-osastolla vuosina 1993–1999.


title: Marko Laiho

text: Laihoa on haastateltu vuonna 2011 julkaistussa suomalaista black metal -musiikkia käsittelevässä dokumenttielokuvassa "Loputon Gehennan liekki".


title: Timo Surkka

text:
Timo Surkka (s. 1966, Kajaanissa) on kirjoittanut proosaa, jännitystä, kauhua, fantasiaa, rakkaustarinoita, lasten- ja nuortenkirjallisuutta ja scifiä. Lisäksi hän on maalannut, piirtänyt pilakuvia, sarjakuvia, kuvituksia, käsikirjoittanut sarjakuvia ja kirjoittanut kolumneja, pakinoita, sketsejä, lyhytelokuvia ja kuunnelmia sekä Jerry Cottonia ja luomansa Asko Kukkosen seikkailuja.
Surkka asuu Helsingissä.


title: Timo Surkka

text: 7.3. 2010 TV2:lla alkanut Niko Sarlinin kanssa käsikirjoitettu 13-osainen komedia-animaatiosarja ””Seksin ABC"”Timo Surkka Internet Movie Databasessa (IMDb.com) (englanniksi)””


title: The Trooper (Sentenced)

text: The Trooper on metalliyhtye Sentencedin ensimmäinen minialbumi. Se julkaistiin Spinefarm-levy-yhtiön kautta vuonna 1993.


title: The Trooper (Sentenced)

text: Albumin nimikappale on coverversio Steve Harrisin säveltämästä ja sanoittamasta, alun perin Iron Maidenin "Piece of Mind" -albumilla (1983) julkaistusta kappaleesta. Se sisältää lisäksi Sentencedin toisella albumilla "North from Here" julkaistun "Awaiting the Winter Frost" -kappaleen sekä kaksi täysin uutta kappaletta.


title: Octave Aubry

text: Octave Aubry (1. syyskuuta 1881 Pariisi – 27. maaliskuuta 1946 Pariisi) oli ranskalainen historioitsija ja kirjailija sekä Ranskan akatemian jäsen. Hänet muistetaan parhaiten kaksiosaisesta teoksestaan "Ranskan suuri vallankumous" (1942, 1946).


title: Octave Aubry

text: Alun perin Aubry valmistui virkamiesuralle; hänen ensimmäiset kirjalliset yrityksensä jäivät huomiotta, mutta 1920-luvulla hän löysi oman alansa: historialliset elämäkerrat, joissa hän erikoistui ensimmäisen ja toisen keisarikunnan aikoihin. Hän tutki asiat tarkkaan ja sai käyttöönsä nimenomaan ennen julkaisemattomia yksityisarkistoja, mutta hän kirjoitti kirjailijana, ei suinkaan tiedemiehen tapaan. Elävä kieli teki kuitenkin hänen teoksistaan suosittuja; suomennettu on muun muassa "Napoleon ihmisenä".


title: Octave Aubry

text: "Ranskan suuri vallankumous" jäi Aubryn viimeiseksi teokseksi. Kirjan piti olla neliosainen ja ulottua aina Napoleonin ajan loppuun. Ensimmäinen osa, joka käsittelee vallankumouksen perusteita ja alkuvaiheita siihen asti kun girondistit karkotettiin konventista, ilmestyi vuonna 1942. Toinen osa päättyy Napoleonin valtaannousuun. Teos ilmestyi tekijän kuoleman jälkeen vuonna 1946. Kirjat suomennettiin vuonna 1962.


title: Octave Aubry

text: Kuvituksena Aubry harrasti runsaasti karikatyyrejä ja poliittisia pilapiirroksia. Maininnan arvoinen on englantilaisen pilapiirtäjä Gillrayn tuotanto, joista ehkä muistettavin on Napoleonia ankarasti raivostuttanut Belsassarin pidot. Lisäksi vastavallankumouksellisista löytyy runsaasti nimenomaan sankaripalvontaa uhkuvia kuvia, muun muassa kivipiirroksia Vendèen sissipäällikkö Charettesta. Erikoisen vastakohdan näille kuville muodostavat eri museoissa säilyneiden aitojen esineiden valokuvat, esimerkiksi Nantesin museossa olevat ratsukeihäät tai vallankumousta vastustaneen papin ehtoollismalja, jonka maalaisseppä oli takonut raudasta tai Pariisin Musée Carnavaletiin talletetut Ludvig XVI:n askareissaan käyttämä pieni ruuvipenkki ja Georges Couthonin pyörätuoli. Myös pienempiä esineitä, kuten Korkeimman Olennon juhlien pääsylippuja tai asiapapereita, kuten vallankumouksen aikana setelirahan tehtävää hoitaneita assignaatteja on kuvissa runsaasti.


title: Dale Hawerchuk

text: Dale Hawerchuk (s. 4. huhtikuuta 1963 Toronto, Ontario, Kanada) on entinen ammattijääkiekkoilija. Keskushyökkääjä Hawerchukin NHL-ura kattoi vuodet 1981–1997. Hänen koko uransa aikaiset tehot olivat 518 maalia ja 891 syöttöä, siis yhteensä 1 409 tehopistettä.


title: Dale Hawerchuk

text: Hawerchuk herätti huomiota jo ennätyksiä rikkovana junioripelaajana. Winnipeg Jets varasi hänet vuoden 1981 varaustilaisuudessa koko tilaisuuden pelaajana. Tulokaskaudellaan hänestä tuli NHL-historian nuorin 100 tehopistettä saavuttanut pelaaja. Tämän ennätyksen rikkoi vasta Sidney Crosby vuonna 2006.


title: Dale Hawerchuk

text: Hän pelasi Kanadan maajoukkueessa Kanada-cupeissa vuosina 1987 ja 1991. Jääkiekon MM-kisoissa hän pelasi Suomessa 1982.


title: Dale Hawerchuk

text: Kun NHL:n toimitusjohtajilta 1980-luvun puolivälissä kysyttiin, kenestä aloittaisivat joukkueen kokoamisen "puhtaalta pöydältä", tuli Dale Hawerchuk kolmanneksi edellään vain Wayne Gretzky ja Paul Coffey.


title: Botnia-69

text: Botnia-69 on helsinkiläinen jääpalloseura, joka pelaa Bandyliigassa. Botnia on voittanut jääpallon Suomen mestaruuden neljä kertaa. Sen menestynein aikakausi on ollut vuodesta 1989 vuoteen 1998, jolloin se oli mitaleilla yhdeksänä kautena. Suomen mestaruuden Botnia voitti vuosina 1989, 1992, 1997 ja 2016, SM-hopeaa se sai vuosina 1990, 1991, 1993 ja 1998, sekä SM-pronssia vuosina 1995 ja 1996. Seura tekee myös vahvaa juniorityötä. Seuran pitkäaikaisena puheenjohtajana toimi vuodesta 1972 vuoteen 2016 oululaislähtöinen Pekka Anttinen. Nykyinen puheenjohtaja on Vesa Peräjärvi.


title: Botnia-69

text: Botnian taustana on Helsingin yliopiston Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan (PPO) aktiivi jääpallotoiminta 1950- ja 1960-luvuilla. Pohjalaiset opiskelijat perustivat 13. toukokuuta 1969 Ostrobotnialla jääpalloseuran Botnia-69. Pohjanmaalta ja Pohjois-Suomesta kotoisin olleet opiskelijat edustivat vielä siihen aikaan kotikaupunkiensa seuroja. Uusi seura liittyi Suomen Palloliittoon ja sarjapelit aloitettiin Suomensarjassa tammikuussa 1970. Ensimmäinen kausi sujui mallikkaasti, Botnia onnistui voittamaan edellisellä kaudella SM-sarjasta pudonneen Porvoon Akilleksen ja sijoittui lopulta kolmanneksi Akilleen ja PK-35:n jälkeen.


title: Botnia-69

text: Seuraavana kautena 1970-1971 toiseksi korkein sarjataso Suomensarja muutti nimeään II-divisioonaksi. Botnia voitti etelälohkon voittamalla kaikki ottelunsa ja eteni SM-sarjakarsintaan. Karsintasarjassa Botnia sijoittui kolmanneksi, se onnistui voittamaan vain turkulaisen TVO:n Palloilijat. SM-sarjaan nousi Varkauden Pallo-Pojat ennen toiseksi sijoittunutta vaasalaista Sandvikens IK:ta.


title: Botnia-69

text: Seuraavan kerran Botnia selviytyi SM-sarjakarsintaan kaudella 1975-1976, kun se voitti II-divisioonan etelälohkon. Nousukarsinnassa Oulun Tarmoa vastaan molemmat voittivat kotiottelunsa, mutta Tarmo voitti ratkaisevan kolmannen ottelun ja nousi SM-sarjaan.


title: Botnia-69

text: Myös seuraavana kautena 1976-1977 Botnia selviytyi etelälohkon voittajana SM-sarjakarsintaan. Oululaiset olivat taas karsinnassa parempia, Botnia hävisi ensin Oulun Pallo-Pojille ja sen jälkeen Tarmolle. Mutta samana keväänä Suomen Jääpalloliitto päätti nostaa SM-sarjan joukkuemäärän kymmeneen, jolloin Botnia nostettiin mukaan ylimmälle sarjatasolle, ensimmäistä kertaa seuran historiassa.


title: Botnia-69

text: Ensimmäisenä SM-sarjakautenaan 1977-1978 Botnia sijoittui kahdeksanneksi. Seuraava kausi 1978-1979 toi seitsemännen sijan, mutta kaudella 1979-1980 Botnia jäi SM-sarjan viimeiseksi ja putosi sarjasta. I-divisioonavisiitti jäi kauden mittaiseksi, kaudella 1980-1981 Botnia voitti etelälohkon ja SM-sarjakarsinnan puhtaalla pelillä ja nousi takaisin SM-sarjaan. Kaudesta 1981-82 lähtien seura on pelannut yhtäjaksoisesti jääpallon pääsarjassa. Ensimmäisinä kausinaan Botnia ei saavuttanut vielä suurta menestystä SM-sarjassa. Mitalipeleihin se selviytyi ensimmäistä kertaa kaudella 1985-1986, mutta jäi kuitenkin neljänneksi. Seuraavan kerran Botnia selviytyi mitalipeleihin 1987-1988, mutta paikallisvastustaja HIFK oli välierissä parempi ja Botnia jäi taas neljänneksi.


title: Botnia-69

text: Kaudella 1988-1989 Botnia sijoittui runkosarjassa toiseksi HIFK:n jälkeen. Välierissä Botnia hieman yllättäen murskasi Akilleksen ja eteni loppuotteluun Oulun Luistinseuraa vastaan. Kallion kentällä pelattu loppuottelu oli yksi kaikkien aikojen tiukimmista. OLS karkasi jo 0-3 johtoon mutta Botnia tuli tasoihin. Ottelu päättyi Botnian hyväksi vasta kolmannella jatkoajalla maalein 5-4 (4-4).


title: Botnia-69

text: Kahdella seuraavalla kaudella Botnia eteni myös loppuotteluun asti, mutta molempina kausina loppuottelussa vastustajana ollut OLS vei mestaruuden ja Botnia jäi hopealle. Kaudella 1991-1992 Botnia palasi taas mestariksi, se voitti loppuotteluissa WP-35:n voitoin 2-0. Varkautelaisseura hallitsi Bandyliigaa seuraavat kaudet neljällä perättäisellä mestaruudellaan, Botnian ollessa yksi sen pahimmista haastajista. Botnia saavutti seuraavina kausina hopeaa ja kaksi pronssia.


title: Botnia-69

text: Kausi 1996-1997 toi Botnialle seuran kolmannen SM-kullan. Se sijoittui runkosarjassa kolmanneksi ja valioliigassa ensimmäiseksi. Puolivälierissä Botnia pudotti ensin jatkosta Oulun Palloseuran voitoin 2-0. Välierissä ottelusarja Porin Narukerää vastaan venyi kolmanteen otteluun. Ratkaiseva ottelu ratkesi Botnian hyväksi jatkoajalla maalein 5-3 ja helsinkiläiset etenivät loppuotteluun Tornion Palloveikkoja vastaan. Oulunkylässä pelattu loppuottelu muodostui jännittäväksi. Botnia voitti ottelun niukasti maalein 4-3 ja sai näin kolmannen SM-kultansa.


title: Botnia-69

text: Seuraavasta kaudesta 1997-1998 oli tulla Botnialle fiasko. Se jäi runkosarjassa kymmenenneksi eikä selviytynyt kahdeksan parhaan valioliigaan, vaan jäi alempaan jatkosarjaan jossa pelasivat neljä runkosarjan heikointa ja I-divisioonan parhaat joukkueet. Botnia voitti kuitenkin jatkosarjan puhtaalla pelillä ja eteni pudotuspelikarsintaan valioliigan viimeistä Kulosaaren Vestaa vastaan. Botnia rökitti paikallisvastustajansa maalein 11-1 ja selviytyi puolivälieriin. Puolivälierissä WP-35:ttä vastaan Botnia järjesti yhden vuosikymmenen suurimmista yllätyksistä Bandyliigassa, kun se pudotti varkautelaiset jatkosta voitoin 2-0. Botnia lähti haastajana myös välieriin Porin Narukerää vastaan, mutta eteni kuitenkin loppuotteluun voitoin 2-1. Loppuottelussa vastaan tuli HIFK, jota vastaan yllätykset eivät enää jatkuneet. HIFK voitti loppuottelun niukasti 4-2 ja Botnia saavutti hopeaa.


title: Botnia-69

text: Hopeakauden 1997-98 jälkeen Botnian menestys Bandyliigassa hiipui. Kaudella 1998-1999 Botnia oli vielä kärkijoukkueiden tuntumassa, mutta vuosituhannen vaihteen jälkeen suurin menestys antoi odottaa itseään. Botnia selviytyi muutaman kerran pudotuspeleihin ja kahdeksan parhaan joukkoon. Botnia on tunnettu hyvästä juniorityöstään ja seura on voittanut monia juniorien mestaruuksia. Viime kausina Botnian edustusjoukkue on koostunut suurimmaksi osaksi seuran omista junioreista. Vahva juniorityö on tuottanut monia pelaajia myös muihin seuroihin. Vuosi 2016 alkoi seuralla mainiosti, kun joukkue voitti Suomen Cup-mestaruuden ja seura voitti 12. maaliskuuta myös Suomen mestaruuden lyömällä jatkoajalla Porvoon Akilleksen 3-2 Helsingin Oulunkylässä. Ottelu keskytyi välillä moneksi tunniksi jään sulamisen vuoksi. Joukkue valittiin vuoden helsinkiläisseuraksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2016.


title: Botnia-69

text: Botnian kotikenttä on Oulunkylän tekojäärata, joka sijaitsee Oulunkylän kaupunginosassa. Tekojäärata valmistui 1977 ja se on Suomen ensimmäinen iso tekojäärata.


title: Botnia-69

text: Seuran pitkäaikaisia tunnettuja maaottelupelaajia ovat olleet Esa Määttä (9 kautta), Esko Korhonen (10 kautta), Esko Tammilehto (4 kautta), Pasi Inoranta (11 kautta), Jukka Korhonen (15 kautta), Jari Hattunen (16 kautta), Pekka Kurki (7 kautta), Timo Partanen (4 kautta), Iivo Wegelius (10 kautta) ja Tapio Tarvainen (6 kautta).Botniaa ovat valmentaneet Bandyliigassa mm. Antti Parviainen, Pertti Koponen, Pekka Liikanen ja Esa Määttä. Botnian nykyinen päävalmentaja on Jussi Tapio.


title: Vanajan Racing Club

text: Vanajan Racing Club oli naisten lentopalloliigassa pelaava hämeenlinnalainen joukkue. Vanajan RC oli Tarmo Volleyn naisten edustusjoukkue. Joukkue käytti Vanajan Racing Club -nimeä vuodesta 2004 lähtien, jolloin se solmi yhteistyösopimuksen Vanajan korppu Oy:n kanssa. Joukkue on voittanut 2000-luvulla joka kausi suomenmestaruuden, lukuun ottamatta kautta 2004. Kaudeksi 2009–2010 joukkue alkoi kuitenkin käyttää nimeä HPK.


title: Vanajan Racing Club

text: Joukkue on pelannut naisten lentopalloliigassa yhtäjaksoisesti vuodesta 1993 alkaen ja se on voittanut SM-kultaa kahdeksan kertaa, joista viimeisin kaudelta 2008. 2000 vuodesta lähtien Vanajan RC on ollut joka kerta finaalissa, ja vain kerran hävinnyt finaalisarjan. Finaalitappio tapahtui vuonna 2004, kun joukkue hävisi Pieksämäki Volleylle . Kauden 2007 mestaruusjuhlien jälkeen joukkue muuttui kovasti. Hämeenlinnaan hankittiin monia nuoria pelaajia. Tavoitteeksi joukkue asetti mitalin. Joukkue voitti lopulta kultaa. Finaalisarjassa joukkue voitti Oriveden Ponnistuksen viidennessä ottelussa. Vanajan RC:n päävalmentajana toimii Teemu Sarna, kakkosvalmentajana Timo Helle.


title: Ruokosirkkalintu

text: Ruokosirkkalintu ("Locustella luscinioides") on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin kuvaili ja nimesi Paolo Savi 1824.


title: Ruokosirkkalintu

text: Linnun pituus on 13,5–15 cm ja paino 14–18 g. Hieman suurempi kuin pensassirkkalintu, rytikerttusen kokoinen ja värinen. Pyrstö on kuitenkin pyöreäkärkinen ja sen alapeitinhöyhenet ovat pitkät. Alapuoli on kuvioton. Laulu on korkeaa surinaa, muistuttaen pensassirkkalinnun laulua. Laulaa enimmäkseen öisin. Laulava koiras oleskelee enimmäkseen korkeassa ruo'ikossa tai osmankäämikössä.


title: Ruokosirkkalintu

text: Ainakin 3 alalajia tunnetaan: läntinen "luscinioides", itäinen "fusca" ja välimuoto "sarmatica".


title: Ruokosirkkalintu

text: Lajin sulkasato on monimutkainen. Osa vanhoista linnuista sulkii jo kesällä, osa vasta syksyllä tai talvella. Nuoret linnut sulkivat osan käsisulistaan talvella, jotkut jopa kaikki.


title: Ruokosirkkalintu

text: Vanhin suomalainen rengastettu ruokosirkkalintu on ollut 3 vuotta 26 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut espanjalainen 7 vuoden 6 kuukauden ikäinen yksilö.


title: Ruokosirkkalintu

text: Osa Etelä- ja Keski-Eurooppaa, Pohjois-Afrikkaa ja Keski-Aasia Mongoliaan saakka. Tavattu Suomessa ainakin 85 kertaa. Ensihavainto lajista tehtiin 25.5.1975 Tammisaaren Tvärminnessä. Suomessa saattaa pesiä muutama pari vuosittain. Euroopassa arvioidaan pesivän 150 000–220 000 paria. Muuttolintu, joka talvehtii Afrikassa Saharan eteläpuolella.


title: Ruokosirkkalintu

text: Pensaikkoiset ja ruo'ikkoiset kosteikot.


title: Ruokosirkkalintu

text: Pesä on korkeassa ruohostossa tai ruo'ikossa. Munia on 3–6, joita molemmat emot hautovat 10–12 päivää.


title: Ruokosirkkalintu

text: Hyönteissyöjä.


title: Riki Lindhome

text: Riki Lindhome (s. 5. maaliskuuta 1979) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Julietin roolista televisiosarjasta "Gilmoren tytöt". Hän on myös vieraillut sarjoissa "Buffy, vampyyrintappaja", "Rillit huurussa" ja "Titus" sekä näytellyt Mardell Fitzgeraldin roolin elokuvassa "Million Dollar Baby".


title: Riki Lindhome

text: Lindhome syntyi Coudersportissa, Pennsylvaniassa, mutta perhe muutti New Yorkin Portvilleen hänen ollessaan kaksivuotias. Hän opiskeli Syracusen yliopistossa, josta valmistui vuonna 2000. Hän esiintyi uransa alussa pienissä rooleissa televisiosarjoissa, kunnes hänet valittiin Tim Robbinsin näytelmään "Embedded". Siinä Lindhome kiinnitti Clint Eastwoodin huomion, ja tämä kiinnitti hänet ensimmäiseen elokuvarooliinsa "Million Dollar Babyyn" (2004). Sen jälkeen hän on esiintynyt sekä useissa elokuvissa että televisiosarjoissa.


title: Riki Lindhome

text: Yhdessä näyttelijäkollegansa Kate Micuccin kanssa Lindhome esiintyy humoristisena muusikkoduona nimeltä Garfunkel and Oates. Joulukuussa 2009 he esiintyivät "The Jay Leno Show’ssa", ja vuonna 2014 IFC:llä esitettiin heistä kertova kymmenjaksoinen televisiosarja.


title: Apuvälineteknikko

text: Apuvälineteknikko (AMK) on sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Tutkinnon laajuus on 210 opintopistettä, ja opinnot kestävät 3,5 vuotta. Apuvälineteknikoksi opiskellaan apuvälinetekniikan koulutusohjelmassa.


title: Apuvälineteknikko

text: Apuvälineteknikko suunnittelee ja valmistaa apuvälineitä vammaisille ja toimintarajoitteisille. Apuvälineteknikko myös arvioi yhdessä lääkärin kanssa, minkälaisia apuvälineitä asiakas tarvitsee sekä opastaa välineiden käytössä.


title: Tuuletinkuolemat

text: Tuuletinkuolemat ovat eteläkorealainen kaupunkitarina, jonka mukaan yön ajaksi toimintaan jätetty tuuletin voi tappaa suljetussa huoneessa nukkuvat ihmiset (joko tukehtumiseen, myrkytykseen tai hypotermiaan). Vastaava uskomus pätee myös autojen tuulettimiin ja ilmastointilaitteisiin. Näiden ollessa toiminnassa monet eteläkorealaiset jättävät ikkunan raolleen välttääkseen tuuletinkuoleman. Kaikissa Etelä-Koreassa myytävissä tuulettimissa on kellokytkin, joka sammuttaa tuulettimen itsestään tietyn ajan jälkeen.


title: Tuuletinkuolemat

text: Yleisimmät uskomukset ovat, että tuuletin joko muuttaa ilman hapen hiilidioksidiksi, kehittää huoneeseen alipaineen tai kylmentää huoneen aiheuttaen siellä olijoille hypotermian.


title: Tuuletinkuolemat

text: Kesäisin eteläkorealaiset tiedotusvälineet uutisoivat tuuletinkuolemista. Tästä on esimerkkinä 28. heinäkuuta 1997 julkaistu Korea Herald -lehden artikkeli:


title: Tuuletinkuolemat

text: On arveltu, että hallitus kehitti myytin rohkaistakseen kansalaisia vähentämään sähkönkulutusta.


title: Edgar Winter

text: Edgar Holland Winter (s. 28. joulukuuta 1946 Beaumont, Texas) on yhdysvaltalainen muusikko. Hän soittaa sähköurkuja, saksofonia ja rumpuja. Hänen musiikkiaan ovat muun muassa menestyskappaleet ”Freeride” ja ”Frankenstein”.


title: Edgar Winter

text: Myös Winterin veli on kuuluisa muusikko, blueskitaristi Johnny Winter. He molemmat ovat albiinoja.


title: Edgar Winter

text: Edgar Winter on kiinnostunut skientologiasta. Vuonna 1986 Winter teki levyllisen L. Ron Hubbardin säveltämää ja sanoittamaa musiikkia levyllä nimeltä "Mission Earth".


title: Edgar Winter

text: Edgar Winter kuului Beatles-lyömäsoitinmuusikko Ringo Starrin Ringo Starr & His All-Starr Bandin kokoonpanoon 2008–2011. Winter soitti kosketinsoittimia ja saksofonia sekä lauloi.


title: Edgar Winter

text: Yhtye teki levytyksen nimeltä "Live at the Greek Theatre 2008", jossa on mukana myös Edgar Winterin menestyskappale ”Freeride”.


title: Newgrounds

text: Newgrounds on vuonna 1995 avattu verkkosivu. Sivuston pääpaikka on Glensidessa Pennsylvaniassa Yhdysvalloissa. Se sisältää Adobe Flashilla tehtyjä elokuvia ja pelejä. Sivun tekijä ja ylläpitäjä on Tom Fulp.


title: Newgrounds

text: Newgroundsiin voi kuka tahansa lähettää ja siellä voi katsoa musiikkia, elokuvia ja pelejä. Newgrounds on kasvanut pikkuhiljaa. Sivustolla voi äänestää elokuvia antamalla 0-5 pistettä ja kertoa mielipiteensä, samoin musiikista. Sivulla on yli miljoona rekisteröitynyttä käyttäjää, ja siellä on julkaistu jo yli 350 000 elokuvaa ja peliä, joista tosin noin 100 000 on poistettu, koska ne saivat huonot pisteet eikä elokuva tai peli päässyt suosioon.


title: Newgrounds

text: Newgrounds-idea lähti liikkeelle vuonna 1991, kun 13-vuotias Tom Fulp keksi nimen "New Ground" eli Neo, joka tarkoitti yhtä kuin New, ja Geo yhtä kuin Ground. New Geossa oli silloin vain sarjakuvia, joita sai arvostella. Vuonna 1995 Fulp teki verkkosivun ja antoi sille nimen "New Ground Remix". Kävijöitä oli paljon, niinpä myöhemmin Tom keksi Club a Seal and Assassinin. Kun Fulp pääsi lukiosta, hänellä ei ollut kolmeen vuoteen verkkoyhteyttä. Vuonna 1998 hän muutti uuteen asuntoon ja sai modeemiyhteyden.


title: Newgrounds

text: Vuonna 1998 Fulp kehitti vanhalla Macromedia Flashilla Telebubby Fun Land -pelin ja perusti syyskuussa Newgroundsin. Sivuston ylläpito maksoi 33 dollaria kuussa, joten Fulp alkoi teettää T-paitoja laskujen maksamiseksi. Varat kuitenkin olivat vähissä, koska tuloja ei juuri ollut.


title: Newgrounds

text: Vuonna 2000 Newgroundsin nousu jatkui ja siitä tuli maailmankuulu. Vuonna 2001 ilmeni jälleen rahoitusongelmia, mutta Newgrounds teki paluun vuonna 2002. Vuonna 2002 tehtiin myös maailmankuulu "Alien Hominid".


title: Show Stopper

text: Show Stopper on Danity Kanen ensimmäinen julkaisu "Danity Kane" -albumilta. Kappale on R&B-painotteinen.


title: Show Stopper

text: "Show Stopper" nousi Billboard Hot 100 -listalla kahdeksanneksi. Yhdysvalloissa se julkaistiin 4. elokuuta 2006 ja Euroopassa 20. lokakuuta. Jessy Terreron ohjaama musiikkivideo kuvattiin Los Angelesissa 4. elokuuta.


title: Show Stopper

text: Musiikkivideolla tytöt ovat studiossa nauhoittamassa kappaletta. Tytöt ovat myös autossa ja tanssivat kadulla. Mukana videolla on P. Diddy.


title: Gibson Firebird

text: Gibson Firebird on kitaravalmistaja Gibsonin vuodesta 1963 lähtien valmistama kitaramalli. Alkuperäinen Reverse-mallin Firebirdin voidaan olevan "hillitympi" versio suositusta Gibson Explorer -mallista tai käänteinen malli perinteisestä kitarasuunnittelusta. Firebirdin suunnittelija on automaailmasta tuttu Raymond "Ray" H. Dietrich, jonka Gibsonin tuolloinen toimitusjohtaja Theodore "Ted" McCarty halusi suunnittelevan radikaalin, modernin ja huomiota herättävän sähkökitaran. Tämä myös toteutui: kaula läpi rungon (eng. neck-through), käänteinen (engl. Reverse) rakenne ja muotoilu niin rungossa kuin lavassakin sekä banjovirittimet. Mikrofoneina toimivat mallista riippuen yksi, kaksi tai kolme minihumbuckeria.


title: Gibson Firebird

text: Alkuperäisiä Reverse Firebird -malleja (I, III, V ja VII) valmistettiin vuosina 1963 -1965 jonka jälkeen Gibson siirtyi valmistamaan non-reverse Firebirdiä. Syy muutokseen oli niin offset waist -patenttikiista Fenderin kanssa kuin myös tuotannon kalleudessa ja monimutkaisuudessa sekä odotettua pienemmissä myyntiluvuissa. Vuonna 1965 valmistettiin pieni erä erittäin harvinaista ns. siirtymämallia jossa runko oli edelleen käänteinen ja kaula jatkui läpi rungon, mutta suurimpina muutoksina banjoviritimet on vaihdettu tavanomaisiin kitaravirittimiin ja mikrofoneina on minihumbuckerien sijaan kaksi P90-mikrofonia.


title: Gibson Firebird

text: Non-Reverse Firebird oli rakenteeltaan ja muotoilultaan edeltäjäänsä konservatiivisempi: liimattu kaula (engl. glued-in), perinteinen eli ns. ei-käänteinen (engl. non-reverse) rakenne niin rungossa kuin lavassa ja virittiminä toimivat perinteiset kitaravirittimet. Mikrofoneina toimivat mallista riippuen kaksi tai kolme minihumbuckeria tai vaihtoehtoisesti kaksi tai kolme P90-mikrofonia. Alkuperäisiä Non-Reverse Firebird -malleja (I, III, V ja VII) valmistettiin vuosina 1965-1969


title: No One There

text: No One There on suomalaisen goottimetalli -yhtye Sentencedin toinen single. Se julkaistiin 24. huhtikuuta 2002 levymerkillä Century Media Records.


title: No One There

text: Kappale ylsi suomen virallisen listan toiselle sijalle.


title: Ever-Frost

text: Ever-Frost on suomalaisen goottimetalli -yhtye Sentencedin neljäs single. Se julkaistiin 27. huhtikuuta 2005 levymerkillä Century Media Records.


title: Ever-Frost

text: Kappale ylsi suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle.


title: Killing Me Killing You

text: Killing Me, Killing You on suomalaisen goottimetalli -yhtye Sentencedin ensimmäinen single. Se julkaistiin 8. joulukuuta 1999 levymerkillä Century Media Records.


title: Killing Me Killing You

text: Kappale ylsi suomen virallisen listan sijalle 5.


title: Maakostea betoni

text: Maakostea betoni on rakenteeltaan irtonaista ja vähän vettä sisältävää betonimassaa. Se on yleensä kuivuttuaan juoksevaa betonia heikompaa eikä sillä ole rakenteellista lujuusluokkaa. Maakosteaa betonia käytetään muun muassa pihakiveysten reunojen tuennassa maan alla sekä valmiselementtien laskualustana. Sisärakentamisessa sillä kiinnitetään muun muassa mosaiikkibetonilaattoja.


title: Maakostea betoni

text: Maakosteaa betonisekoitusta myydään rautakaupoissa, mutta sitä voi sekoittaa myös itse. Maakostean betonin ohje on seuraava: 1 osa sementtijauhetta, 4 osaa kivituhkaa raekoko 0 - 6 mm ja vettä siten, että kädessä pystyy puristamaan massasta möykyn.


title: Maakostea betoni

text: Maakostea betoni jää kaadettaessa irtonaiseksi, huokoiseksi kasaksi. Vesi nousee sen pintaan vasta kun sitä tärytetään pinnalta tai sullotaan voimakkaasti.


title: Tavoiteorientaatiot

text: Tavoiteorientaatiot ovat motivaation eri lähteitä. Eri yksilöt orientoituvat eli suuntautuvat eri tavoitteisiin oppimisessaan. Silti yksilöillä voi olla monia eri tavoiteorientaatioita yhtä aikaa. Orientaatiot muodostuvat sosiaalisessa vuorovaikutuksessa, oppilaan vanhempien ja opettajien odotuksien, kommenttien ja palautteen tulkinnasta. Erilaisia tavoiteorientaatioita ovat oppimisorientaatio, saavutusorientaatio, riippuvuusorientaatio ja välttämisorientaatio. Näitä orientaatioita esiintyy kaikilla, ja ne vaihtelevat tilanteissa.


title: Braathens Regional Aviation

text: Braathens Regional Aviation on Malmössä kotipaikkaansa pitävä alueellinen lentoyhtiö, joka operoi säännöllistä BRA Braathens Regional Airlinesin (BRA) markkinoimaa kotimaan liikennettä yhdessä sisaryhtiönsä Braathens Regional Airwaysin kanssa. Yhtiön kotikenttänä toimii Malmön lentoasema.


title: Braathens Regional Aviation

text: Yhtiön alkuperäinen nimi on "Malmö Aviation", ja se lensi omia lentojaan Bromman lentoasemalta Tukholmasta helmikuuhun 2016 asti, jolloin se yhdisti voimansa Sverigeflygin kanssa ja siirsi lentojen markkinoinnin BRA-virtuaalilentoyhtiön alle. Samalla se vaihtoi nimensä nykyiseksi Braathens Regional Aviationiksi ja lopetti omien lentojensa markkinoinnin.


title: Braathens Regional Aviation

text: Braathens Regional Aviation ei operoi lentoja omalla nimellään. Sen sijaan se operoi lentoja BRA Braathens Regional Airlinesille.


title: Leksandin kunta

text: Leksandin kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Leksand.


title: Leksandin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 221,26 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 326 henkeä (31.12.2015).


title: Leksandin kunta

text: Leksand sijaitsee Siljan-järven eteläpuolella, sen keskustaa halkoo Österdalälven-joki, joka virtaa Östervikenin kautta Siljanjärveen. Leksandin kautta kulkee Riksväg 70-tie. Leksand on ollut 150 vuotta eräs Ruotsin matkailun suosima kohde. Leksandissa on hyvin säilynyttä maalaismaisemaa.


title: Leksandin kunta

text: Leksandin ystävyyskaupunki Suomessa on Oulainen.


title: Leksandin kunta

text: Leksandissa toimii menestyksekäs jääkiekkojoukkue, Leksands IF, jossa on vuosien varrella pelannut moni kuuluisaksi tullut suomalainen kiekkoilija.


title: Leksandin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 35,10 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Leksandin kunta

text: Leksandin maalaiskunnasta erotettiin vuonna 1875 omaksi maalaiskunnakseen Siljansnäs. Vuonna 1904 Leksandin maalaiskuntaan perustettiin Leksandsnoretin taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella, mutta taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1966. Vuonna 1974 muodostettiin Leksandin kunta yhdistämällä Leksandin, Siljansnäsin ja Ålin maalaiskunnat. Siljansnäs ehti olla itsenäinen kunta 99 vuoden ajan.


title: Leksandin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Leksandin maalaiskunnan vaakuna. Myös Siljansnäsin ja Ålin maalaiskunnilla oli oma vaakuna.


title: Leksandin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 154 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Leksandin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 120 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Leksandin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 295 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 152 000 kruunua.


title: Leksandin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Leksandin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Leksandin kunta

text: Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 713 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Leksandin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Leksandin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Leksandin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Tibble, Ullvi ja Yttermo ovat sittemmin kasvaneet yhteen Leksandin taajaman kanssa.


title: Leksandin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Leksandin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Leksandin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Leksandin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Leksandin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Leksandin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Leksandin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Ulf Samuelsson

text: Ulf Samuelsson (s. 26. maaliskuuta 1964 Fagersta, Ruotsi) on ruotsalais-amerikkalainen entinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja.


title: Ulf Samuelsson

text: Samuelssonia luonnehdittiin yhdeksi NHL:n vihatuimmista pelaajista fyysisen pelinsä ja vastustajan ärsyttämisen takia. Hän sai lisänimekseen "Robocop", kun taas kotimaassaan hänet tunnetaan paremmin nimellä "Tuffe Uffe". Samuelsson pelasi NHL:n runkosarjassa 1080 ottelua, joissa hän teki 57 maalia ja jakoi 275 syöttöä (332 tehopistettä), mutta oli jäähyllä 2453 minuuttia. Playoff -otteluissa hänen tilastolukunsa ovat 132 peliä ja 34 tehopistettä (7 maalia, 27 syöttöä) sekä 272 jäähyminuuttia. Seurajoukkueuransa alussa hän edusti Leksands IF:ää 1981–1984.


title: Ulf Samuelsson

text: Hänen NHL-urastaan muistetaan parhaiten vuoden 1991 konferenssifinaaliottelussa tehty polvitaklaus, jonka kohteena oli Boston Bruinsin tähtihyökkääjä, Samuelssonin vihamies Cam Neely. Tämän seurauksesta Neely pelasi kahtena seuraavana kautena 20 peliä ja lopetti pelaajauransa vuonna 1996 lääkärien määräyksestä. Tapaus synnytti Pittsburgh Penguinsin ja Boston Bruinsin välille vihasuhteen, joka on jatkunut näihin päiviin asti.


title: Ulf Samuelsson

text: Samuelssonim maajoukkueuran alkoi nuorten EM-kisoissa 1982. Nuorten MM-kisoissa hän edusti Ruotsia 1982, 1983 ja 1984. A-maajoukkueen mukana Ulf Samuelsson oli jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa 1985 ja 1990 sekä Kanada Cupissa 1991. Vuoden 1998 talviolympialaisiin Samuelsson osallistui Ruotsin joukkueessa, mutta hänet suljettiin kisoista kun kävi ilmi että hän oli saanut Yhdysvaltain kansalaisuuden mikä vielä tuolloin tarkoitti automaattisesti Ruotsin kansalaisuuden menettämistä. Lainmuutosten jälkeen vuonna 2003 Samuelsson sai viimein maiden kaksoiskansalaisuuden. Hän pelasi myös vuoden 1987 Rendez-vous ’87 -otteluparissa NHL-tähtijoukkueessa sen kohdatessa Neuvostoliiton.


title: Ulf Samuelsson

text: Kesäkuussa 2006 hänet nimettiin NHL:n Phoenix Coyotesin apuvalmentajaksi. Aiempaa valmentajakokemusta hänellä on Avon Old Farms School ja Hartford Wolf Pack -joukkueista. Nykyään Samuelsson asuu Arizonan Scottsdalessa, hänen poikansa Philip ja Henrik ovat myös ammattilaisjääkiekkoilijoita.


title: Jaakko Jonkka

text: Jaakko Ilari Jonkka (s. 12. helmikuuta 1953 Lavia) on toiminut Suomen valtioneuvoston oikeuskanslerina 2007–2017.


title: Jaakko Jonkka

text: Jonkka valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1977. Oikeustieteellisen jatkokoulutuksensa Jonkka hankki Helsingin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta, saavuttaen oikeustieteen lisensiaatin oppiarvon vuonna 1987 ja oikeustieteen tohtorin oppiarvon vuonna 1991 syytekynnystä käsitelleellä väitöskirjalla. Jonkka on toiminut Helsingin yliopistossa assistenttina 1985–1992 ja Lahden kaupunginviskaalina eli syyttäjänä 1981–1985.


title: Jaakko Jonkka

text: Jonkka toimi ennen apulaisoikeuskansleriksi nimittämistään eduskunnan apulaisoikeusasiamiehenä 1998–2001, oikeusasiamiehen kanslian kansliapäällikkönä 1996–1998 ja esittelijäneuvoksena 1993–1995. Jonkka toimi Jacob Södermanin avustajana tämän syyttäessä Kauko Juhantaloa valtakunnanoikeudessa vuonna 1993.


title: Jaakko Jonkka

text: Edellisen oikeuskanslerin Paavo Nikulan jäätyä sairauslomalle äkillisen sairauden vuoksi 29. tammikuuta 2007 Jonkka toimi valtioneuvoston oikeuskanslerin sijaisena. Nikulan seuraajana Jonkka aloitti heinäkuun alussa 2007. Hän jäi eläkkeelle 30. huhtikuuta 2017, ja hänen seuraajansa on Tuomas Pöysti


title: Jaakko Jonkka

text: Vuonna 2009 Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta myönsi Jonkalle kunniatohtorin arvon.


title: Jaakko Jonkka

text: Jonkka selvitteli virkansa puolesta myös vaalirahaepäselvyyksiä. Jonkka teki 16. syyskuuta 2010 eduskunnan perustuslakivaliokunnalle ilmoituksen pääministerinä toimineen Matti Vanhasen virkatoimen tutkimiseksi. Jonkan mukaan Vanhanen oli esteellinen osallistumaan valtioneuvoston yleisistuntoihin, joissa päätettiin Raha-automaattiyhdistyksen avustusten myöntämisestä Nuorisosäätiölle. Jonkan mukaan asiaa olisi arvioitava myös rikosoikeudellisesti.


title: Jaakko Jonkka

text: 18. joulukuuta 2016 sairauslomalla parhaillaan ollut Jonkka kertoi, että Sipilän hallitus on sivuuttanut hyvän lainvalmistelun periaatteita ja Jonkan huomautuksia korjaustarpeesta vetoamalla kiireeseen ja poliittiseen paineeseen. Hallituksen esityksissä on ajoittain ollut suuria ongelmia perustuslain, esimerkiksi perus- ja ihmisoikeuskysymyksien suhteen, jolloin esitykset ovat kaatuneet perustuslakivaliokunnassa. Jonkan mukaan edellisilläkin hallituksilla on ollut ongelmia lainvalmistelun kanssa. Oppositio vaati Jonkan lausunnon takia hallitukselta selvitystä lainvalmisteluperiaatteista ja vastausta siitä, kunnioittaako hallitus oikeusvaltioperiaatteita. Emeritusprofessori, oikeustieteen tohtori Markku Helin huolestui ajattelusta, että hallituksen pitäisi aina noudattaa oikeuskanslerin mielipidettä: "Suomi lakkaisi olemasta demokratia, jos oikeuskansleri tai muu virkamies voisi määrätä, millaisen esityksen hallitus saa viedä eduskuntaan." Lakiesityksen perustuslainmukaisuus ratkaistaan perustuslakivaliokunnassa.


title: Jaakko Jonkka

text: Suomen Kuvalehti kertoi lokakuussa 2010, että Jonkka joutui putkaan kaatuiltuaan päihtyneenä juna-asemalla ja käytyään kiinni poliisiin Tampereella 26. maaliskuuta 1993. Jonkka oli poliisiasemalla muun muassa repinyt poliisin paidan käyttökelvottomaksi, mutta ei saanut sakkoja, vaikka niitä lehden haastatteleman komisarion mukaan sakkoja annetaan automaattisesti, jos henkilö tekee vastarintaa pidätyksen yhteydessä. Jonkka ei osannut selittää Kuvalehdelle miksi hän ei saanut sakkoja. Jonkan mukaan hän ei kertonut rikosilmoituksesta tai poliisikuulustelusta hakiessaan oikeuskansleriksi, mutta hän oletti automaattisesti, että oikeusasiamies saisi tietää asiasta poliisilta. Eduskunnan silloisen oikeusasiamiehen Jacob Södermanin mukaan hän ei saanut poliisilta mitään Jonkkaa koskevaa tietoa.


title: Hermas

text: Hermas (toisen vuosisadan alku) on usein apostolisiin isiin luettu "Hermaan Paimen" -nimisen varhaiskristillisen apokalyptisen kirjoituksen kirjoittaja.


title: Hermas

text: Hermaan ja hänen "Paimenensa" ajoituksesta on erilaisia mielipiteitä. Varhaisen ajoituksen kannattajien mukaan Hermas kirjoitti kirjansa tai ainakin osan siitä jo ensimmäisen vuosisadan loppupuolella tai ensimmäisen ja toisen vuosisadan vaihteessa. Viittaus paavi Klemens I:een antaisi olettaa, että kirjoitus olisi kirjoitettu vuosien 88 ja 97 välillä ainakin ensimmäisen kahden näyn osalta. Myös apostoli Paavali lähetti terveisiä roomalaiselle kristitylle Hermaalle (Room. 16:14), mutta vain vähemmistö tutkijoista on seurannut Origeneen mielipidettä siitä, että kyseessä olisi ollut "Paimenen" kirjoittaja.


title: Hermas

text: Kolme antiikin aikaista todistusta, joista yksi esittää olevansa kirjoittajan omalta ajalta, sanovat Hermaan olleen paavi Pius I:n veli. Pius I:n toimi paavina aikaisintaan vuosina 140-155, mikä täsmää J. B. Lightfootin tarjoamaan ajoitukseen. Todistajat ovat:


title: Hermas

text: Nämä kirjoittajat saattavat kaikki lainata samaa lähdettä, mahdollisesti Hegesipposta (n. 110-180), jonka kadonnut varhaisen kirkon historia tarjosi materiaalia Eusebios Kesarealaiselle. Maininta sitä, että Hermas kirjoitti veljensä piispankaudella, voi olla seurausta siitä, että kirjoittaja löysi juuri paavien luettelosta tiedon siitä, että Hermas oli paavin veli.


title: Hermas

text: "Paimenen" varhaisen ajoituksen tueksi on esitetty, että Hermas saattoi olla Piuksen vanhempi veli ja että Pius oli todennäköisesti jo vanha mies vuonna 140. Näin on mahdollista, että Hermas on voinut olla yli 30-vuotias kun Klemens kuoli ja hän sai ensimmäisen ja toisen näkynsä.


title: Kenttärovasti

text: Kenttärovasti on palvelusarvo Puolustusvoimien kirkollisen työn alalla Suomen puolustusvoimissa. Kenttärovastin arvo rinnastetaan maavoimissa everstiluutnantin ja merivoimissa komentajan arvoon.


title: Kenttärovasti

text: Kenttärovastina voi toimia Suomen evankelisluterilaisen kirkon pappi, jolla on pätevyys kirkkoherran virkaan. Koulutukseltaan hän on vähintään ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut, yleensä teologian maisteri. Kenttärovasteja toimii Pääesikunnassa, Maavoimien, Merivoimien ja Ilmavoimien esikunnissa sekä aluevastuussa lääninsä alueella valmiusprikaateissa. Kenttärovastin alaisuudessa toimivat hänen vastuualueellaan toimivat sotilaspastorit, sotilasdiakonit, varusmiespapit sekä varusmiesdiakonit.


title: Napapiirin pikajuna

text: Napapiirin pikajuna ("The Polar Express") on Robert Zemeckisin ohjaama vuonna 2004 ensi-iltansa saanut jouluinen animaatioelokuva, joka perustuu Chris Van Allsburgin rakastettuun lastenkirjaan "The Polar Express". Elokuvan pääosissa ovat Tom Hanks, Leslie Harter Zemeckis, Eddie Deezen, Nona Gaye ja Jimmy Bennett.


title: Napapiirin pikajuna

text: Elokuva oli ehdolla kolmeen Oscar-palkintoon (paras laulu, paras äänitys ja parhaan äänitehosteet) ja yhteen BAFTA:an ja Golden Globeen. Glen Ballard ja Alan Silvestri voittivat sävellyksestään "Believe" parhaan elokuvaan, televisioon tai muuhun visuaaliseen mediaan tehdystä laulusta Grammy-palkinnon.


title: Napapiirin pikajuna

text: Napapiirin pikajuna kertoo tarinan noin kymmenvuotiaasta pojasta, Stevenistä, joka toivoo jouluaattona uskoa joulun todelliseen henkeen. Tämän jälkeen pojan kotiovelle ilmestyy maaginen juna, jota kutsutaan Napapiirin pikajunaksi, ja hän saa kutsun matkalle pohjoisnavalle.


title: Napapiirin pikajuna

text: Steven-niminen poika ei saa jouluaattoyönä unta. Hän alkaa pohtia Joulupukin olemassaoloa ja joulun todellista merkitystä. Juuri kun hän on nukahtamaisillaan viereiselle kadulle puksuttaa juna. Konduktööri ei aluksi meinaa huolia poikaa mukaan, mutta omasta tahdostaan Steven hyppää silti kyytiin. Junassa hän tapaa samanikäisen tytön. Lisäksi hän törmää silmälasipäiseen kaikkitietävään Rickiin, joka kertoo Stevenille innoissaan joulusuunnitelmistaan saada kaikki maailman lelut joululahjaksi. Saavuttuaan junalla Michiganin syrjäseuduille junaan on tulossa vielä pieni poika ja viimeinen kyytiin nouseva. Hän ei kuitenkaan halua tulla, mutta muuttaa hetkessä mielensä ja alkaa juosta junan perässä.


title: Napapiirin pikajuna

text: Steven jarruttaa junan hätäjarrusta ja poika pääsee kyytiin, josta konduktööri ei ole juurikaan mielissään. Poika kuitenkin eristäytyy yksin toiseen vaunuun. Konduktööri kutsuu maagisella puhelimella vaunuun laulavia kokkeja ja tarjoilijoita jotka tarjoilevat lapsille railakkaan musiikin tahdissa maailman parhaaksi kutsuttua kaakaota.


title: Kirsti Rissanen

text: Kirsti Rissanen (s. 18. joulukuuta 1943 Vesilahti) toimi oikeusministeriön kansliapäällikkönä vuosina 1995–2007


title: Kirsti Rissanen

text: Rissanen on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori ja työskenteli Helsingin yliopiston kauppaoikeuden professorina vuodesta 1987 alkaen. Ennen yliopistouraansa Rissanen toimi muun muassa Helvi Sipilän asianajotoimiston avustavana lakimiehenä ja Marimekko Oy:n lakimiehenä.


title: Kirsti Rissanen

text: Tasavallan presidentti Martti Ahtisaari nimitti sitoutumattoman Rissasen oikeusministeriön kansliapäälliköksi 5. tammikuuta 1995. Hänestä tuli Suomen ensimmäinen naispuolinen kansliapäällikkö.


title: Kirsti Rissanen

text: Sivutoimisesti Rissanen on toiminut Kuluttajavalituslautakunnan ja Vakuutuslautakunnan puheenjohtajana sekä arvopaperikauppakomitean puheenjohtajana sekä lukuisten toimikuntien puheenjohtajana ja jäsenenä. Nykyisin Rissanen toimii myös arvopaperiasioita ratkovan Arvopaperilautakunnan riippumattomana puheenjohtajana.


title: Kirsti Rissanen

text: Suomen Lakimiesliitto on myöntänyt hänelle K. J. Ståhlberg -mitalin.


title: Käy vierelläin

text: Käy vierelläin on Jukka Kuoppamäen vuonna 1978 julkaistu albumi. Lähes kaikki albumin kappaleet ovat jo ennestään julkaistuja. Kaikki sanoitukset ja sävellykset ovat Jukka Kuoppamäen.


title: Käy vierelläin

text: A-puoliB-puoli


title: Kaarlo Ahtiala

text: Kaarlo Evert Ahtiala (alkujaan Lindh, (), kouluneuvos, oli kansakoulunopettajien järjestötoiminnan alullepanija Suomessa. Hän oli vuosina 1906–1937 päätoimittajana Opettajain Lehdessä. Ahtiala toimi myös useissa kouluasioita käsittelevissä valtion komiteoissa. Ahtialan nimi esiintyy tunnettujen kansalaisten, mm. kolmen myöhemmän presidentin, "vetoomus tasavaltalaisen hallitusmuodon pysyttämisestä" (julkaistu Helsingin Sanomat 27.5.1918)


title: Vuoripuolue

text: Vuoripuolue () oli vaikutusvaltainen, vasenta äärilaitaa edustanut Ranskan suuren vallankumouksen (1789–1799) ajan puolue. Puolueen nimi tuli siitä, että sen jäsenten paikat olivat istuntosalin ylimmillä penkeillä. Vuoripuolue oli jakobiinien tuella hallitsevassa asemassa 1792–1794 Ludvig XVI:n mestauksesta lähtien aina Robespierren tuhoon saakka.


title: Vuoripuolue

text: Vallankumouksen alussa 1789–1791 liberaalit (muun muassa girondistit) olivat pääroolissa ja kansalliskokouksen suurimpana ryhmänä, mutta vuoripuolue nousi vuoden 1792 loppupuolella valtaan katumellakoiden, kiihotuksensa ja veritöiden kautta. Vuonna 1792 se teloitutti kuninkaan, vuonna 1793 vastustajansa. Vuonna 1794 Robespierre teloitutti kilpailijansa puolueen sisällä, mutta kukistui lopulta itse 28. heinäkuuta 1794 ja vallankumous valui sekalaisiin käsiin ja lopulta Napoleonille.


title: Vuoripuolue

text: Termiä jakobiinit käytetään joskus synonyyminä vuoripuolueelle, joskin vuoteen 1792 jakobiiniklubi oli liberaalien johtama (kuten vallankumouskin) ja vuoripuolue oli sielläkin vähemmistönä.


title: Vuoripuolue

text: Koko puolue oli hajanainen (kuten myös pahin kilpailijansa, liberaalit girondistit), mutta sen merkittävimpinä siipinä voidaan pitää seuraavia:


title: Vuoripuolue

text: Osa historioitsijoista ei laske vuoripuoluelaisiksi kuin osan Hébertin ryhmästä (eikä Hébertiä itseäänkään) ja "raivoisista" ja näin katsoo vuoripuolueen jakautuvan lähinnä Dantonin maltillisempiin ja Robespierren radikaalisiipeen.


title: Vuoripuolue

text: Puolueesta mainitaan useimmiten Danton, Marat ja Robespierre, mutta girondisti Charlotte Corday puukotti tappolistaa kirjoittavan Marat'n kylpyyn jo 13.7.1793.


title: Vuoripuolue

text: Puolueella ei ollut yhtenäistä ideologiaa, vaan se oli kokoelma sekalaisia, toisiaan lähellä olleita ja tukeneita joukkioita ja yksilöitä.


title: Vuoripuolue

text: Alussa sekä Vuoripuolue että muut pääosin kannattivat perustuslaillista monarkiaa, mutta vuonna 1792 girondisti Brissot'n aloitteesta puolueet kääntyivät kuningasta vastaan.


title: Vuoripuolue

text: Alusta 1789 kesään 1792 asti vallankumous oli enimmäkseen liberaalien johdossa. Vuosina 1792–1793 äärivasemmistolaisen Vuoripuolueen Danton, Marat ja Robespierre pääsivät vähitellen valtaan ja vallankumouksesta tuli erityisen verinen (mm. "syyskuun murhat" 2.–6.9.1792, jotka olivat vähintäänkin kolmikon innoittamia)


title: Vuoripuolue

text:
Jo 26.9.1792 liberaalit girondistit syyttivät välillä Robespierreä diktatuurin tavoittelusta, välillä Robespierreä, Dantonia ja Marat'ta triumviraatin tavoittelusta.
Joulukuussa 1792 Robespierre liittolaisineen vei girondisteilta kansan suosion vaatien populistisesti kuninkaan tuomioksi kuolemaa, ja tämän jälkeen Vuoripuolue alkoi olla niskan päällä liberaaleihin nähden.
Vuonna 1793 vuoripuolue pääsi lähes yksinvaltaan ja teloitutti mm. liberaalit vastustajansa, joskin osa pakeni tai piiloutui maan alle kuten Condorcet.


title: Vuoripuolue

text:
Hébertin äärisiiven Robespierre kukisti Dantonin kanssa (hébertiläiset teloitettiin 24.3.1794), sitten
hieman maltillisemman Dantonin siiven (Danton kumppaneineen teloitettiin 5.4.1794; Marat'n oli girondisti Charlotte Corday puukottanut kylpyyn jo 13.7.1793), minkä jälkeen
Robespierre oli pitkälti diktaattori.


title: Vuoripuolue

text: Puhutaan myös Rousseauhun uskovien Robespierren, Saint-Justin ja Couthonin "(terrorin) triumviraatista".


title: Vuoripuolue

text: 10.6.1794 säädetty Prairialkuun 22. päivän laki lopetti todistajien käytön oikeudenkäynneissä: annettiin vain tuomiot. Niinpä 12.6. – 28.7. teloitettiin 1285 ihmistä.


title: Vuoripuolue

text: 27.7.1794 Saint-Justin puhuessa Robespierren aloitteen puolesta puhdistuksia pelänneelle kansalliskokukselle edustajat alkoivat huutaa: ""Alas tyranni!"", osa teloitusta peläten, osa vihoissaan Dantonin kohtalosta. Lopulta vain Robespierren nuorempi veli Augustin sekä Lebas tukivat "terrorikolmikkoa", ja nämä viisi pidätettiin iltapäivällä ja teloitettiin 28.7.1794.


title: Vuoripuolue

text: Vaikka henkiinjääneet girondistitkin pääsivät myöhemmin mukaan kansalliskokoukseen, vallankumous jäi maltillisemmille mutta vähemmän ideologisille, osin opportunistisillekin linjoille ja päätyi lopulta Napoleonille.


title: Makejev (OKB)

text: Makejev on venäläinen ohjusten suunnittelutoimisto (OKB).


title: Makejev (OKB)

text: Se perustettiin joulukuussa 1947 nimellä SKB-385. Sen perustaja ja johtaja oli Viktor Makejev. Vuonna 1965 sen nimi muuttui Koneenrakennuksen suunnittelutoimistoksia (KBM), joka toimi Yleisen koneenrakennuksen ministeriön alaisuudessa.


title: Makejev (OKB)

text: Makejev valmistaa Venäjän merivoimien sukellusveneiden ballistiset ohjukset.


title: Muurahaismies

text: Muurahaismies () on Marvel-kustantamon sarjakuvissa nimitys yhteensä kolmelle eri supersankarille. Alkuperäinen Muurahaismies oli koon muuttamisen mahdollistavan aineen kehittäjä ja nerokas tiedemies Henry ”Hank” Pym. Hank Pymin loivat Stan Lee, Larry Lieber, ja Jack Kirby. Hahmo esiintyi ensi kerran lehden "Tales to Astonishin" numerossa 27 (tammikuu 1962); ensiesiintyminen Muurahaismiehenä tapahtui "Tales to Astonishin" numerossa 35 (syyskuu 1962).


title: Muurahaismies

text: Vuosien ajan Muurahaismiehenä on toiminut useita henkilöitä, joista suurin osa on tekemisessä Kostajien kanssa.


title: Muurahaismies

text: Biofyysikko ja turvallisuusasiantuntija Henry ”Hank” Pym ryhtyi Muurahaismieheksi löydettyään Pymin hiukkaset, joilla pystyy muuttamaan kokoaan. Käyttäessään samalla kypärää, jolla hallita muurahaisia, Pym kutistaa itsensä hyönteisen kokoiseksi tullakseen mysteereitä ratkaisevaksi Muurahaismieheksi. Hän jakoi löytönsä pian tyttöystävänsä, Janet van Dynen kanssa, josta tuli hänen taistelutoverinsa Ampiainen. Kaksikko toimi myös Kostajien perustajajäseninä, taistellen useita vihollisia vastaan, kun Munapäätä tai Pymin omaa luomusta, Ultronia, vastaan.


title: Muurahaismies

text: Vaikka Pym on alkuperäinen Muurahaismies, hän on lisäksi vuosien varrella lukuisia asusteita ja supersankarinimiä, kuten Jättiläinen, Goljatti ja Kimalainen. Pymin käyttäessä muita supersankarinimiä, hänen seuraajansa ovat kantaneet Muurahaismiehen titteliä.


title: Muurahaismies

text: Scott Lang on entinen varas ja elektroniikkanero, joka varasti Pymin Muurahaismies-asun pelastaakseen sydänsairaan tyttärensä Cassien. Päättäessään lopettaa varastamisen, hän ryhtyy Pymin rohkaisemana tämän seuraajaksi Muurahaismiehenä. Hän on toiminut myös Ihmenelosten konsultoivana jäsenenä ja hänestä tuli vain vähän aikaa sitten Kostajien täysiaikainen jäsen. Jonkin aikaa hän tapaili Jessica Jonesia. Myöhemmin Purppuranoita, Vision ja Haukansilmä tappoivat hänet sarjakuvassa "Avengers Disassembled", ja hänen tyttärensä Cassie Lang toimi Nuorten Kostajien jäsenenä. Scott heräsi henkiin vuonna 2011 minisarjassa "The Children's Crusade", mutta hän menetti tyttärensä tämän uhratessa pysäyttääkseen superlautuneen Tohtori Doomin, mutta Cassie heräsi myöhemmin henkiin sarjakuvassa "AXIS".


title: Muurahaismies

text: Uusin Muurahaismiehen identiteettiä käyttänyt sankari. Hän oli alemman tason YPKVV:n agentti, joka saa Muurahaismiehen asun käsiinsä YPKVV:n tukikohdassa. Hän oli hyvin vähämoraalinen ja oli valmis valehtelemaan, huijaamaan, varastamaan ja manipuloimaan päästäkseen eteenpäin elämässään. Hän varasti puvun itsekkäitä tarkoituksiaan varten, johon kuului naisten vietteleminen "supersankarin" statuksella sekä muiden nöyryyttäminen ja kiduttaminen. Hänen uransa jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä hän liittyi Kostajiin sarjakuvassa "Avengers: The Initiative", myöhemmin Ukonnuoliin ja lopulta Salattuihin Kostajiin, joiden jäsenenä hän kuoli traagisesti suojelessaan erästä lasta Isäksi kutsutulta viholliselta.


title: Korkeimman olennon palvonta

text: Korkein olento () oli Maximilien Robespierren käsittämä jumalhahmo, jolla korvattiin Jacques Hébertin käsittämä Järjen palvonta. Korkeimman Olennon kultista tuli Ranskan virallinen valtionuskonto kansalliskokouksen päätöksellä 7. toukokuuta 1794.


title: Korkeimman olennon palvonta

text:
Palvontamenot olivat vahvasti kristillis- tai juutalaisvaikutteiset. Kolminaisuuden tunnus, muun muassa kolmikulmainen ”Kaikkinäkevä silmä” esiintyi erilaisina muunnelmina. Itse jumalhahmo oli kuitenkin kaukainen, epämääräinen ja välinpitämätön. Käsite ”Korkein Olento” oli peräisin valistusajan uskonnonfilosofiasta. Sillä haluttiin korvata termi ”Jumala”, jota pidettiin liian juutalais-kristillisenä ja vääriä mielikuvia luovana. Korkeimpaan Olentoon liitettiin runsaasti rationalistisia piirteitä.
Korkeimman Olento ymmärrettiin deistisesti. Se miellettiin siis maailman luojaksi, joka maailman luotuaan ei enää puuttunut sen tapahtumiin. Korkeimman Olennon katsottiin luoneen maailmaa hallitsevat ja sääntelevät luonnonlait, jotka takasivat maailman pysyvyyden. Puuttumalla luonnonlakeihin Korkein Olento olisi toiminut ikään kuin omaa persoonaansa vastaan. Korkeimman olennon palvontaan liittyi myös ajatus ihmissielun kuolemattomuudesta ja jokaisen ihmisen arvosta.


title: Korkeimman olennon palvonta

text: Korkeinta Olentoa ei milloinkaan määritelty uskonnonfilosofisesti tämän tarkemmin, eikä Korkeimman Olennon palvontaan liittynyt myöskään dogmatiikan kehittämistä.


title: Korkeimman olennon palvonta

text: Korkeimman Olennon kultti alkoi pikkutarkasti suunnitellulla juhlalla 8. kesäkuuta 1794. Maximilien Robespierre puhui kansalle Tuileries’n palatsin edustalla, minkä jälkeen hän sytytti rovion, jolla ateismia kuvannut patsas poltettiin. Patsaan sisältä paljastui toinen hahmo, Järki. Samana päivänä vietettiin suuri uskonnollinen kansanjuhla Mars-kentällä. Kansa saapui kentälle kulkueena Robespierren johdolla, ja musiikkiesitysten jälkeen kentälle istutettiin vapaudenpuu ja paljastettiin Korkeinta Olentoa ylistänyt patsas. Kansa myös vannoi uskollisuutta Korkeimmalle Olennolle. Menoihin kuului, että huomattavimmat osanottajat kantoivat vallankumouksen trikolorivärejä mukailevia sinisistä ruiskukista, valkeista viljantähkistä ja punaisista ruusuista tehtyjä kukkavihkoja osana seremoniaa. Pääsyliputkin kultin tilaisuuksiin olivat kolmion muotoisia, ja niitä on säilynyt runsaasti.


title: Korkeimman olennon palvonta

text: Toisin kuin Järjen palvonta, johon kuului runsaasti eroottisia seremonioita, tämä uusi kultti oli hyvin siveellinen; itse asiassa moraalisesti se oli paikoitellen jopa tiukempi kuin jotkut kristinuskon lahkot.


title: Korkeimman olennon palvonta

text: Robespierren kuoltua kansalliskokous lopetti Korkeimman Olennon palvonnan syksyllä 1794. Napoleon käytti sen rippeitä hyväkseen palauttaessaan vallankumouksen vainoaman katolisuuden Ranskaan.


title: Mikko Goes to Heaven

text: Mikko Goes to Heaven on suomalainen gospel-yhtye, joka on perustettu vuonna 1997. Yhtye on tehnyt kiertueita myös Japanissa, Brasiliassa, Italiassa, Venäjällä, Ruotsissa ja Etu-Aasiassa. Yhdeksästä julkaistusta albumista viisi on suomeksi, kaksi on japaninkielisiä ja yksi portugalinkielinen.


title: Mikko Goes to Heaven

text: Perinteisten bändisoittimien lisäksi mukana soi sello, joka on olennainen osa yhtyeen äänimaisemaa. Rock-, pop- ja etnovaikutteet, ajoittaiset metalliset riffit, sekä melodisuus ovat tunnusomaista musiikille. Yhtyeen mukaan sen kappaleiden tekstit puhuvat ihmisen ja Jumalan kohtaamisesta. Mikko Nikula ja Sami S. Asp muodostavat lauluun ja ilmeikkääseen kitaransoittoon perustuvan gospelduon. Duo esittää pääasiassa omia laulujaan, joista suurin osa kuuluu myös MGtH-bändin ohjelmistoon. Tyyliltään sen laulut ovat folksävyistä gospelpoppia. Duon suomenkielinen pitkäsoitto "Mestariteoksia – MGtH-duon kootut 1997-2012" ilmestyi marraskuussa 2012.


title: Aleksei Isajev

text: Aleksei Mihailovitš Isajev (, 24. lokakuuta 1908 Pietari – 10. kesäkuuta 1971 Moskova) oli neuvostoliittolainen raketti-insinööri.


title: Aleksei Isajev

text: Aleksei Isajev alkoi toimintansa Leonid Duškinin alaisuudessa toisen maailmansodan aikana. Tuolloin suunnittelun tavoite oli rakettimoottoria käyttävä torjuntahävittäjälentokone. Koelentokone Bereznjak-Isajev BI-1 lensi 12 kertaa vuosina 1942-1945.


title: Aleksei Isajev

text: Vuonna 1944 hän perusti oman suunnittelutoimistonsa (OKB), jonka tavoite oli kehittää nestemäistä ajoainetta käyttäviä rakettimoottoreita. Valentin Gluško huomasi Isajevin rakettimoottoreiden kehittyneisyyden verrattuna Saksan V-2-ohjuksen raskaaseen moottoriin. Moottorin polttokammion rakenne keveni ja yksinkertaistui.


title: Aleksei Isajev

text: Isajev on kuitenkin tunnettu pienemmistä rakettimoottoreistaan. Vuonna 1951 hänen moottorinsa oli R-11 (Scud) ohjuksen ydin. Isajev suunnitteli KDU-414-radankorjausmoottorin Neuvostoliiton planeettaluotaimiin (Venera-1 - Venera-8, Mars 1) ja KTDU-425-moottorin uudempiin kuuluotaimiin (Luna -luotaimet).


title: Aleksei Isajev

text: Isajev oli Neuvostoliiton tiedeakatemian kirjeenvaihtajajäsen.


title: Aleksei Isajev

text: Isajevin mukaan on nimetty kraatteri Kuun pinnalta vuonna 1976.


title: Kukkolankoski

text:
Kukkolankoski () on Tornionjoen kuuluisin ja Suomen suurin valjastamaton koski, joka sijaitsee Torniossa, Kukkolan kylässä, noin 14 kilometriä Tornion keskustasta pohjoiseen. Koski on 3 500 metriä pitkä ja kosken putouskorkeus on jopa 13,8 metriä. Kukkolankosken kalakenttä on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kylän tärkeä elinkeino ennen aikaan oli kalastus. On arveltu, että siian lippoaminen on aloitettu jo 1200-luvulla, kun kosken rantoja alettiin asuttaa. Kalastusoikeudet oli jaettu ja jaetaan edelleen maanomistuksen perusteella taloittain. Kukkolassa kehittyi oma siian pyyntitekniikka, ns. lippoaminen.


title: Kukkolankoski

text: Kesä on siian lippouksen aikaa ja pyyntöoikeudet omistavat talot jakavat siikasaaliin joka ilta. Siiasta valmistettu varrassiika on Kukkolankosken oma herkku. Kosken rannalla olevissa aitoissa voi seurata käsitöiden valmistusta ja korkeatasoista hopean taontaa. Syksy on pyhitetty koskella nahkiaisen pyynnille. Kun illat pimenevät, nahkiaiset ilmestyvät koskeen. Niitä pyydetään merroilla kivien välistä. Talvella koskesta pyydetään madetta eli matikkaa. Talviöinä, kun koski höyryää kylmyydessä, mateet alkavat liikkua. Niitäkin pyydetään merroilla. Kun matikan pyynti päättyy huhtikuun puolessa välissä, koskelle tulee rauhallinen kevätkausi. Sitä kestää toukokuun loppupuolelle, jolloin siian lippoaminen aloitetaan jälleen.


title: Kukkolankoski

text: Kosken Suomen puoleisella rannalla on kuvanveistäjä Ensio Seppäsen veistämä Lauttamies-patsas, joka paljastettiin vuonna 1961.


title: Turunmaa

text: Turunmaa () on nimitys, jota nykyään käytetään Varsinais-Suomen ruotsinkielisten rannikkopitäjien yhteisenä nimenä. Nimi esiintyy virallisesti Turunmaan seutukunnan nimessä, mutta seutukunnan virallisen alueen ohella ruotsinkieliset lukevat Turunmaahan myös vanhastaan osittain ruotsinkielisen Särkisalon, joka osana Saloa nykyään kuuluu Salon seutukuntaan. Nimen "Åboland" tässä merkityksessä loi 1900-luvun alussa filologi ja kirjailija Hugo Ekhammar vanhemman suomenkielisen nimen "Turunmaa" pohjalta.


title: Turunmaa

text: Aiemmin suomenkielistä nimeä "Turunmaa" käytettiin nykyään Varsinais-Suomeksi kutsutun Suomen lounaisen osan nimityksenä ja sittemmin se on ollut käytössä myös Turun seudulla toimivien yritysten tai muitten organisaatioiden nimissä. Myöhemmin nimi on ruotsinkielisen "Åboland"-nimen vaikutuksesta yleistynyt tarkoittamaan lähinnä vain Turun saariston ruotsinkielisiä kuntia, joista myös on käytetty nimitystä Turunmaan saaristo erotuksena laajemmasta, myös vanhastaan suomenkielisiä alueita kattavasta Turun saaristosta.


title: Turunmaa

text: Nimen vanha merkitys näkyy vielä Ruotsin valtakunnan 1700-luvun saaristolaivaston sotalaivatyypin nimessä Turunmaa (). Samoin se on esiintynyt sanomalehtien nimissä kuten vuosina 1923–1953 Turussa ilmestynyt, Maalaisliiton maakunnallinen äänenkannattaja "Turunmaa" ja Paimion seudulla vuosina 1924-1925 ilmestynyt "Turunmaan kunnallislehti" (vuodesta 1925 "Kunnallislehti").


title: Vaino Vehko

text: Vaino Jack Vehko (1918 Detroit, Michigan – 17. elokuuta 1999 Austin, Texas) oli amerikansuomalainen raketti-insinööri.


title: Vaino Vehko

text: Hän oli James Vehkon eli Jalmari Vehkomäen poika. Jalmari Vehkomäki oli kotoisin Kolhosta.


title: Vaino Vehko

text:
Vehko suoritti kandidaatintutkinnon konetekniikan alalta Michiganin yliopistossa vuonna 1940 ja diplomi-insinöörin tutkinnon Chrystler Institute of Engineeringissä vuonna 1942. Hän toimi Yhdysvaltoihin tuotujen saksalaisten raketti-insinöörien, muun muassa Werner von Braunin ja Magnus von Braunin, kanssa Huntsvillessä, Alabamassa.
Vaino Vehko toimi koko ikänsä Chrysler Corporation -yhtiössä. Hän kehitti muun muassa XI-2220-lentokonemoottorin. Vuonna 1952 hän siirtyi Chrysler Mission Division -yhtiöön. Hän toimi Yhdysvaltain maavoimien Redstone- ja Jupiter-ohjusten moottorien suunnittelun johtajana. Vuonna 1960 hänestä tuli Saturn IB -raketin kiihdytysraketin suunnittelun johtaja Chryslerin Michoudin tehtaaseen New Orleansiin, Louisianaan. Hän siirtyi eläkkeelle Chrysler Space Division -yhtiön toimitusjohtajana vuonna 1976.


title: Vaino Vehko

text: Vuonna 1941 Vehko meni naimisiin Hilda Schererin kanssa, ja he saivat neljä lasta. Vehko harrasti viulunsoittoa.


title: Walther Hermann Nernst

text: Walter Hermann Nernst (s. 25. kesäkuuta 1864 Briesen, Länsi-Preussi – k. 18. marraskuuta 1941 Berliini, Saksa) oli saksalainen kemisti, joka oli yksi modernin fysikaalisen kemian alan kehittäjistä. Nernst oli osallistui sähkökemian, termodynamiikan, kiinteän olomuodon kemian ja valokemian tutkimukseen. Hän esitti ensimmäisenä muun muassa Nernstin yhtälön. Vuonna 1920 hänelle myönnettiin Nobelin kemianpalkinto termodynamiikkaan liittyvästä työstään.


title: Walther Hermann Nernst

text: Nernst kehitti teoreeman aineen käyttäytymisestä lämpötilan lähestyessä absoluuttista nollapistettä vuonna 1906. Teoreema tunnetaan nykyään termodynamiikan kolmantena pääsääntönä. Tieteen lisäksi teoreemasta oli heti hyötyä myös teollisuudelle, muun muassa ammoniakin valmistuksessa.


title: Rääveli (järvi)

text: Rääveli on järvi Päijät-Hämeessä Heinolan alueella. Se tunnetaan myös nimillä Rieveli, Ala-Rieveli ja Ala-Rääveli. Kapean ja pitkänomaisen järven pituus on noin 17 km, leveys 0,5-2 km, pinta-ala 19,5 km², rantaviivan pituus n. 71 km, keskisyvyys 11m ja suurin syvyys 46,89 m . Rääveli kuuluu Päijänteen vesistöalueeseen ja Kymijoen vesistöön.


title: Rääveli (järvi)

text: Räävelin vedet laskevat Heinolan kirkonkylässä sijaitsevan Sulkavankosken kautta Konniveteen jonka eteläpäästä Kymijoki jatkuu jokimaisena. Sulkavankosken kulttuurihistoriallistakin arvoa omaava maisema myllyrakennuksineen on vastikään restauroitu veden virtausta paremmin kestäväksi. Kosken pituus on noin 150 m ja korkeuseroa sillä on vajaa metri.


title: Rääveli (järvi)

text: Pohjoisesta Rääveliin virtaavat vedet Keskinen-järvestä eli Keski-Räävelistä Kuorekosken kautta. Koski on muinoin padottu ja siinä ovat tukinuittorännin sekä myllyn jäänteet. Kosken lähistöllä on sijainnut Paason kartano.


title: Rääveli (järvi)

text: Räävelin vesi on luokiteltu keskihumuksiseksi, niukkaravinteiseksi ja melko kirkasvetiseksi. Veden virkistyskäyttöluokka on erinomainen.


title: Rääveli (järvi)

text: Räävelin rannoilla on runsaan kesä- ym. asutuksen lisäksi Kuurojen liitto ry:n kurssikeskus ja kesänviettopaikka Malminharju.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaaliluokat (lat. "ordines") ovat luokkia, joihin Rooman kirkon kardinaalit jaetaan. Kardinaalit jakautuvat kardinaalipiispoihin, kardinaalipappeihin ja kardinaalidiakoneihin. Jaon tausta on historiallinen, se perustuu niihin virkoihin, joiden haltijoista nykyiset kardinaalinvirat ovat kehittyneet. Nykyään jako on yksinomaan seremoniallinen, se ei vaikuta kardinaalien äänioikeuteen paavinvaalissa.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaalipiispat eli piispallisen järjestyksen kardinaalit, ovat Rooman kirkon viranhaltijoista arvokkaimpia. Koska nykyään käytännössä kaikki kardinaalit ovat piispoja, merkitsee kardinaalipiispan titteli, että kyseisellä kardinaalilla on jonkun Rooman ympäristössä sijaitsevan eli suburbikaarisen hiippakunnan piispan arvonimi. Koska pidettiin sopimattomana, että kukaan muu kuin Rooman piispa eli paavi hoitaisi piispantointa Rooman kaupungin alueella, tehtiin Rooman lähistön hiippakunnista titulaarihiippakuntia, joiden piispan arvonimi annettiin ansioutuneelle kardinaalille. Nykyään myös katolisen kirkon yhteydessä olevien Idän katolisten kirkkojen patriarkoilla on kardinaalipiispan arvo.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaalipiispat ovat ainoita kardinaaleja, joiden on "aina" ollut oltava piispoja. Vuodesta 1962 kardinaaleiksi on pääsääntöisesti voitu nimittää vain piispoiksi vihittyjä. Mikäli kardinaaliksi valitaan mies, joka ei ole piispa, tulisi hänet kanonisen lain mukaan vihkiä piispaksi. Paavi voi kuitenkin vapauttaa kardinaaliksi valitsemansa tästä velvoituksesta, mikäli hän tätä anoo. Jos kardinaalia ei ole vihitty piispaksi, ei hänestä luonnollisestikaan voi tulla kardinaalipiispaa.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaalikollegion dekaani, kardinaalien "primus inter pares" puheenjohtaja, on aina kardinaalipiispa, joka on suburbikaarisen hiippakunnan titulaaripiispa. Aikaisemmin dekaanin arvo kuului automaattisesti virkaiältään vanhimmalle kardinaalipiispalle, joita oli kuusi. Nykyään kardinaalipiispat valitsevat dekaanin joukostaan, mutta äänestys saa lainvoiman vasta, kun paavi on sen hyväksynyt. Suburbikaarisia hiippakuntia on seitsemän, mutta niillä on vain kuusi kardinaalipiispaa. Tämä siksi, että Ostian titulaaripiispa ei ole oma kardinaalipiispansa, vaan dekaani liittää sen omaan titteliinsä.


title: Kardinaaliluokat

text: Mikäli paaviksi valitaan henkilö, jota ei ole vihitty piispaksi - johon kanoninen laki antaa mahdollisuuden -, hänet vihkii piispaksi kardinaalikollegion dekaani, Ostian kardinaalipiispa.


title: Kardinaaliluokat

text: Tällä hetkellä suburbikaaristen hiippakuntien kardinaalipiispoina toimivat:


title: Kardinaaliluokat

text: 1920-luvun puoleenväliin saakka virkaiältään vanhoilla kardinaalipapeilla oli oikeus tulla valituiksi kardinaalipiispoiksi, kun kardinaalipiispan paikka tuli vapaaksi. (Samalla lailla vielä nykyäänkin kymmenen vuotta palvelleilla kardinaalidiakoneilla on oikeus tulla nimitetyiksi kardinaalipapeiksi.) Siitä lähtien paavi on nimittänyt kardinaalipiispat vapaasti oman harkintansa mukaan. Vain kardinaalikollegion keskeisillä jäsenillä, joilla on hyvä suhde paaviin, on käytännössä mahdollista tulla valituiksi. Vain Idän riituksen patriarkat liittyvät kardinaalikollegioon suoraan kardinaalipiispoina.


title: Kardinaaliluokat

text: 1965 paavi Paavali VI määräsi motu propriossaan "Ad Purpuratorum Patrum" että Idän katolisten riitusten patriarkoilla, jotka nimetään kardinaaleiksi, on oikeus liittyä piispallisen järjestyksen kardinaaleihin. Arvoasemaltaan he olisivat suburbikaaristen kardinaalipiispojen (jotka Johannes XXIII oli vuonna 1962 vapauttanut viimeisistä velvollisuuksistaan titulaarihiippakunnissaan) alapuolella. Koska heillä ei ole suburbikaarista titulaarihiippakuntaa, he eivät voi valita dekaania eikä heitä voida valita dekaaniksi.


title: Kardinaaliluokat

text: Idän katolisen riituksen nykyiset kardinaalipiispat ovat:


title: Kardinaaliluokat

text: Lissabonin ja Venetsian läntiset patriarkat, joista käytännössä tulee lähes aina kardinaaleja, nimitetään kardinaalipapeiksi, ei kardinaalipiispoiksi.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaalipapit, jotka sijoittuvat protokollaarisesti kardinaalipiispojen ja kardinaalidiakonien väliin, ovat suurin kardinaaliryhmistä. Nimityksestä huolimatta kardinaalipapit toimivat yleensä suurten hiippakuntien arkkipiispoina tai piispoina eri puolilla maailmaan, vaikka osa heistä onkin toimessa kuuriassa.


title: Kardinaaliluokat

text: Alun alkaen kardinaalipapit olivat Roomassa sijaitsevien seurakuntien kirkkoherroja, jotka paavi kutsui neuvonantajikseen oman viran ohella ja joille hän antoi kardinaalin arvon. Vaikka nykyään suurin osa kardinaalipapeista toimii muualla kuin Roomassa, annetaan jokaiselle heistä silti Roomassa oma seurakunnan nimikkokirkko. Paavi Paavali VI lakkautti viimeisetkin hallinnolliset velvollisuudet, jotka kardinaaleilla oli omaa nimikkoseurakuntaansa kohtaan. Nykyään kyseessä on siis pelkkä kunnianimitys. Kuitenkin jokainen kardinaaliksi nimitetty pitää omassa nimikkokirkossaan erityisen juhlamessun, ja hänen nimensä ja kardinaalin vaakunansa sijoitetaan hänen nimikkokirkkonsa oven pieleen. Osa Rooman kirkoista on ollut kardinaalikirkkoja jo 2. vuosisadalta alkaen.


title: Kardinaaliluokat

text: Vuonna 1587 paavi Sixtus V rajoitti kardinaalikollegion määrän seitsemäänkymmeneen, samalla kardinaalipappien määrä rajattiin viiteenkymmeneen. Tämä raja kumottiin vasta vuonna 1958, ja nimikkoseurakunnat pysyivät vuosisatojen ajan lähes samoina - käytännössä muutoksia tapahtui vain, mikäli jokin nimikkokirkoista rappeutui käyttökelvottomaksi. Kun paavi Johannes XXIII poisti rajoituksen kardinaalipappien määrästä, hän alkoi samalla lisätä uusia kirkkoja nimikkokirkkojen listaan. Nykyään Roomassa on lähes 150 nimikkokirkkoa.


title: Kardinaaliluokat

text: Virkaiältään vanhin kardinaalipappi on arvoltaan kardinaaliprotopappi. Hänellä on periaatteessa tiettyjä seremoniallisia velvoituksia konklaavissa paavinvaalin yhteydessä. Koska kardinaaliprotopappi on lähes aina yli 80-vuotias eikä näin ollen saa osallistua konklaaviin, ovat nämä velvoitukset käytännössä menettäneet merkityksensä. Nykyinen kardinaaliprotopappi on brasilialainen kardinaali Eugênio de Araújo Sales, Rio de Janeiron (São Sebastião do Rio de Janeiron arkkihiippakunta) eläkkeellä oleva arkkipiispa.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaalidiakonit ovat kardinaalien alin luokka. Kardinaalidiakonien luokkaan kuuluvat ovat yleensä joko kuuriassa työskenteleviä kuuriakardinaaleja tai teologisista ansioistaan kardinaalinarvon saaneita pappeja. Kardinaalidiakonien luokka on syntynyt seitsemästä diakonista, jotka työskentelivät paavin taloudessa, sekä seitsemästä diakonista, jotka valvoivat kirkon diakonaalista työtä Rooman kaupungissa. Alun alkaen kyseessä olivat siis käytännön diakonista ja hyväntekeväisyydestä vastanneet viranhaltijat. Kun kardinaalidiakonista tuli arvonimi, rajattiin heidän arvonsa neljääntoista ja heille annettiin titulaariksi jokin näistä vanhoista Rooman diakonaateista. Nykyään kardinaalidiakonien määrä on kuitenkin suurempi.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaalidiakonien määrä oli rajattu neljääntoista vuodesta 1587, jolloin paavi Sixtus V rajasi koko kardinaalikollegion lukumäärän seitsemäänkymmeneen, aina vuoteen 1958. Vuonna 2005 oli kaiken kaikkiaan yli viisikymmentä tunnustettua titulaaridiakonaattia, vaikka kardinaalidiakoneja olikin vain kolmekymmentä. Kardinaalidiakoneilla on vanhastaan ollut oikeus anoa paavilta korotusta kardinaalipapin asemaan, kun he ovat olleet kardinaalidiakoneja kymmenen vuoden ajan. Tällöin heitä kohdellaan protokollaarisesti ikään kuin he olisivat olleet kardinaalipappeja kardinaaliksi vihkimisestään alkaen. Kun kardinaalidiakonista tulee kardinaalipappi, hän voi valita titulaarikirkokseen jonkin vapaana olevista Rooman titulaarikirkoista. Hänen titulaaridiakonaattinsa voidaan myös korottaa titulaarikirkon arvoon tätä tilannetta varten (pro hac vice).


title: Kardinaaliluokat

text: Vuoteen 1918 oli mahdollista saada kardinaalin arvo ilman pappisvihkimyksen sakramenttia. Tällöin kuitenkin kardinaalidiakonin luokka oli ainoa mahdollinen kardinaaliluokka. Esimerkiksi 1500-luvulla Reginald Pole oli kardinaali 18 vuoden ajan, ennen kuin hänet vihittiin papiksi. Vuonna 1918 kuitenkin määrättiin, että kaikkien kardinaalien, myös kardinaalidiakonien, on oltava papiksi vihittyjä, ja vuodesta 1962 kaikki kardinaalit ovat olleet piispoja eräitä ansioituneita teologeja lukuun ottamatta, jotka paavi on kohottanut kardinaalin arvoon kiitokseksi heidän elämäntyöstään. Tällaisetkin kardinaalit tulisi kanonisen lain kaanonin 351 mukaan vihkiä piispoiksi, mutta paavi voi anomuksesta vapauttaa tästä velvollisuudesta.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaalina virkaiältään vanhin kardinaalidiakoni on arvonimeltään kardinaaliprotodiakoni. Hänen tärkein protokollaarinen etuoikeutensa on saada julistaa uuden paavin nimi päättyneen konklaavin jälkeen Pietarinkirkon Siunausten parvekkeelta. Tämänhetkinen kardinaaliprotodiakoni on ranskalainen Jean-Louis Tauran.


title: RS-485

text: ANSI TIA/EIA-485 eli RS-485 (tai RS485) on standardi differentiaaliselle eli balansoidulle sarjaliikenneväylälle, johon voi liittyä useita väylälaitteita samanaikaisesti. Lyhenteet ANSI, TIA/EIA ja RS tulevat englanninkielisistä sanoista "American National Standards Institute" "Telecommunications Industry Association" / "Electronic Industries Alliance" ja "Recommended Standard". RS-485:ttä käytetään teollisuuden mittaus- ja ohjaussovelluksissa ja muissa automaatiojärjestelmissä, joissa väylälaitteiden etäisyydet ovat melko suuria (enimmillään suositellaan 4 000 jalkaa eli noin 1 200 metriä), tarvittavat siirtonopeudet suuria (enimmillään kymmeniä megabittejä sekunnissa) tai ympäristö häiriöinen.


title: RS-485

text: Kolmijohtimisessa (kierretty parikaapeli ja referenssitaso) RS-485-väylässä liikennöinti tapahtuu vuorosuuntaisesti, koska ainoastaan yksi väylälaite voi lähettää kerrallaan. Data kulkee tällöin parikaapeliväylällä ja vastaanottopäässä tulevaa dataa verrataan kolmannen linjan jännitearvoihin. Viisijohtimisessa RS-485-väylässä liikennöinti voi tapahtua kaksisuuntaisesti.


title: RS-485

text: RS-485 määrittelee pelkästään väylän sähköiset ominaisuudet eli fyysisen kerroksen, toisin kuin RS-232. Differentiaalisen signaloinnin ja kierretyn parikaapelin ansiosta yhteismuotoiset häiriöt kumoutuvat liikennöintipiirissä. Tyypillisesti RS-485-väylän jännitetaso on välillä −7 V... +12 V ja väylälinja terminoidaan 120 ohmin vastuksin, jotka on sijoitettu väylän molempiin päihin.


title: RS-485

text: Muun muassa Modbus- ja Profibus-kenttäväylissä käytetään yleensä RS-485:ää fyysisenä kerroksena.


title: RS-485

text: ANSI TIA/EIA-422 (RS-422) -liityntä muistuttaa RS-485-liityntää, mutta RS-422-väylässä voi olla vain yksi lähetin kummankin suuntaisessa väylässä. Laitteita voi RS-422-väylässä olla enintään kymmenen.


title: Gnoomi

text: Gnoomi (, ) on pieni tai hyvin pieni uskomusolento eurooppalaisessa uskomusperinteessä. Gnoomit asuvat monien käsitysten mukaan maan alla. Suositun käsityksen mukaan gnoomilla on suippolakki ja suuri nenä.


title: Gnoomi

text: Gnoomia voidaan kutsua suomeksi myös tontuksi, maahiseksi tai haltijaksi, tosin nämä ovat vain likimääräisiä nimityksiä. Suomalaisen kansanperinteen tontut ovat usein pihapiirin, rakennusten ja maa-omistuksen vartijaolentoja, ja haltijoilla viitataan monenlaisiin henkiolentoihin.


title: Gnoomi

text: Gnoomeista ovat kirjoittaneet myös Paracelsus ja Rudolf Steiner.


title: Luettelo tunnetuista epileptikoista

text:
Tämä on luettelo tunnetuista epileptikoista.
Kirjailija Daniel Tammet (s.1979) (sairastui epilepsiaan 2-vuotiaana)


title: Jou Kido

text: Jou Kido (engl. Joe Kido, ) on kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy Digimon-animesarjassa. Joun Digimon-kumppani on Gomamon. Joun tunnus on vilpittömyys.


title: Jou Kido

text: Japanilaisessa animessa Joulla on kaksi veljeä, Shuu ja Shin, mutta englanninkielisessä dubbauksessa meni yksi asia sekaisin. Kahdesta veljestä ”tuli” yksi veli nimeltä Jim.


title: Jou Kido

text: Jou on joukosta vanhin, ja hän hermoilee usein. Hän haluaa suojella muita koska hän on vanhin ja hän tuntee itsensä vastuulliseksi, mutta Gomamon teki hänet rauhallisemmaksi. Joulla on siniset hiukset ja rannekello. Joun japaninkielinen ääninäyttelijä sarjoissa "Digimon Adventure" ja "Digimon Zero Two" oli Masami Kikuchi ja elokuvasarjassa "Digimon Adventure tri." Junya Ikeda. Joun englanninkielinen ääninäyttelijä sarjoissa "Digimon Adventure" ja "Digimon Zero Two" oli Micahel Lindsay ja elokuvasarjassa "Digimon Adventure tri." Robbie Daymond. "Digimon Adventuren" jaksosta 27 lähtien Joun suomenkielinen ääninäyttelijä oli Petteri Halmela.


title: Jou Kido

text: Jou on nyt 15 vuotta vanha. Hänen rankka opiskelunsa tuotti tulosta, ja hän on nyt yksityisesä juniorilukiossa.


title: Jou Kido

text: Jou on ammatiltaan Digimaailman tohtori, ja hänellä on poika, jolla on Pukamon.


title: Taffel

text: Taffel on Orkla Confectionery & Snacks Finlandin valmistama perunalastumerkki. Taffel-lastuja valmistetaan Ahvenanmaalla, ja se oli tehtaansa ensimmäinen tuote. Taffel-tuotemerkillä myydään myös dippejä, ranskalaisia, popcorneja sekä pähkinäsekoituksia. Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen teettämässä tutkimuksessa Taffel oli vuoden 2015 arvostetuin sipsi/snacksibrändi.


title: Kanazawa

text: Kanazawa () on Ishikawan prefektuurin pääkaupunki Japanissa. Kaupungissa on 464 303 asukasta (2014). Se on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista.


title: Kanazawa

text: Kanazawa sijaitsee Japaninmeren rannalla ja sitä reunustavat Japanin alpit, Hakusanin kansallispuisto sekä Noton niemimaan kansallispuisto. Kaupunki itsessään on Sai- ja Asano-jokien välissä ja sen pinta-ala on 468,22 km².


title: Kanazawa

text: Kanazawan ilmasto on lauhkea, mutta sateinen. Kaupungin keskilämpötilat ovat lähes vastaavanlaiset Tokion kanssa, joskin hiemat kylmemmät. Keskilämpötila tammikuussa ont noin 4 °C, huhtikuussa 15 °C, heinä-elokuussa 25 °C, 15 °C lokakuussa ja 5 °C joulukuussa. Alin mitattu lämpötila kaupungissa oli -2,3 °C (2002) ja korkein lämpötila 37,5 °C (2002). Kaupunki on suhteellisen kostea, sillä ilman kosteusprosentti on keskimäärin 73 ja kaupungissa on vuodessa keskimäärin 178 sateista päivää. Sademäärät ovat suurimpia syksyllä ja talvella; yli 250 mm vettä kuussa marraskuusta tammikuuhun.


title: Kanazawa

text: Yliopistot:


title: Pierre Littbarski

text: Pierre "Litti" Littbarski (s. 16. huhtikuuta 1960) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Pierre Littbarski

text: Littbarski pelasi suurimman osan urastaan Bundesliigassa 1.FC Kölnin joukkueessa. Hän pelasi joukkueessa vuodesta 1978 vuoteen 1986 ja jälleen vuodesta 1987 vuoteen 1993. Välillä hän kävi pelaamassa kauden Ranskan Ligue 1:ssä Racing Club de Parisin joukkueessa. Littbarski voitti Saksan Cupin vuonna 1984, mutta liigamestaruus jäi saavuttamatta. 1.FC Köln ylsi Littbarskin aikana kolmeen hopeaan ja kahteen pronssiin. Vuonna 1986 1.FC Köln pääsi UEFA Cupin loppuotteluun, mutta hävisi ottelun. Saksasta Pierre Littbarski siirtyi Japanin J. Leagueen JEF United Ichiharaan vuonna 1993. JEF Unitedista hän siirtyi vielä kaudeksi Japanin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle JFL:ään Brummell Sendaihin ja lopetti siellä uransa vuonna 1997.


title: Pierre Littbarski

text: Pierre Littbarski debytoi Länsi-Saksan maajoukkueessa vuonna 1981. Hän pelasi kolmissa MM-kisoissa voittaen maailmanmestaruuden ja kaksi hopeaa. Vuosien 1982 ja 1986 kisoissa Länsi-Saksa hävisi loppuottelussa, mutta vuoden 1990 kisoissa Saksa ja Littbarski voittivat maailmanmestaruuden. MM-kisojen lisäksi Pierre Littbarski edusti maataan EM-kisoissa 1984 ja 1988. Littbarski pelasi maajoukkueessa 73 maaottelussa ja teki niissä 18 maalia.Valmentajanuran Pierre Littbarski aloitti JFL:n (silloin kolmanneksi korkein sarjataso) Yokohama FC:n peräsimessä vuonna 1999. Yokohama FC voitti sarjatason 1999 ja 2000. Kauden jälkeen hän siirtyi Bayer Leverkusenin apuvalmentajaksi, josta kaudeksi 2001–02 2. Bundesliigaan MSV Duisburgin päävalmentajaksi. Kaudella 2003–04 hän valmensi jälleen Yokohama FC:tä, nyt Japanin 2. divisioonassa, ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi Australian A-Leagueen Sydney FC:n valmentajaksi. Littbarskin alaisuudessa Sydney FC voitti A-Leaguen ensimmäisen mestaruuden. Littbarski ei kuitenkaan allekirjoittanut uutta sopimusta, koska olisi joutunut pudottamaan palkkaansa.


title: Pierre Littbarski

text: Vuoden 2006 kotikisoissa Pierre Littbarski toimi TV-kommentaattorina RTL-kanavalla.


title: Pierre Littbarski

text: Joulukuussa 2006 Littbarski siirtyi japanilaisseura Avispa Fukuokan päävalmentajaksi. Hän sai potkut seurasta kehnon menestyksen vuoksi heinäkuussa 2008. Pian Avispa-potkujensa jälkeen Littbarski allekirjoitti sopimuksen iranilaisseura Saipa FC:n kanssa. Pesti päättyi kuitenkin jo lokakuussa, kun Littbarski ilmoitti ettei halua jatkaa tehtävissään. Hän valmensi seuraa yhdeksässä ottelussa.


title: Pierre Littbarski

text: Littbarski palasi valmennustehtäviin jo marraskuussa 2008, kun Sveitsin Axpo Super Leaguen häntäpäähän juuttunut liechtensteiniläisseura FC Vaduz palkkasi hänet päävalmentajakseen. Littbarski ei onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta pääsarjasta, mutta sai kuitenkin jatkaa tehtävässään. Lopulta pesti päättyi kuitenkin kahdeksan ottelun tappioputken jälkeen potkuihin huhtikuussa 2010.


title: Pierre Littbarski

text: Kesäkuussa 2010 Littbarski allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Bundesliigaseura VfL Wolfsburgin kanssa. Littbarski toimi Steve McClarenin apulaisvalmentajana. Helmikuussa 2011 Littbarskista tuli seuran päävalmentaja McClarenin saatua potkut. Pesti päävalmentajana jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä jo maaliskuun puolivälissä Littbarski sai tehdä tilaa Felix Magathille.


title: Tiimiakatemia

text: Tiimiakatemia on vuonna 1993 perustettu Jyväskylän ammattikorkeakoulun liiketalouden alan yrittäjyyden erikoiskoulutusyksikkö Jyväskylässä. Tiimiakatemialla kaikki oppiminen tapahtuu käytännön kautta. Tiimit perustavat oikeat yritykset, joissa he toimivat 3,5 vuoden ajan oppien markkinointia, johtamista ja ennen kaikkea tiimityöskentelyä. Oppiminen tapahtuu tekemällä oikeaa liiketoimintaa, oikeiden asiakkaiden kanssa ja oikealla rahalla.


title: Tiimiakatemia

text: Tiimiakatemia palkittiin vuonna 2000 Opetusministeriön arviointineuvoston Koulutuksen laatuyksikkö –palkinnolla ja vuonna 2008 elinkeinoministeri Mauri Pekkarinen julisti Tiimiakatemian yrittäjyyden huippuyksiköksi. Tiimiakatemian perustaja, päävalmentaja ja Tiimiakatemian valmennusmenetelmien keksijä Timo Johannes Partanen sai perjantaina 26.11.2010 opetusneuvoksen arvonimen. Nimityksen myönti tasavallan presidentti Tarja Halonen.


title: Tiimiakatemia

text: Vuonna 2015 aloituspaikkoja on 40. Tiimiakatemian tutkintonimike on tradenomi ja opintojen laajuus on 210 opintopistettä. Vuonna 2007 Tiimiakatemiasta tuli oma koulutusohjelma (Yritystoiminnan kehittämisen koulutusohjelma) ja aloituspaikkoja syksyllä 2008 alkaviin opintoihin oli 60.


title: Tiimiakatemia

text: Tiimiakatemian opetus kehittää yrittäjävalmiuksia sekä tiimitaitoja ja on vielä keskimääräisiä ammattikorkeakouluopintoja käytäntöpainotteisempaa. Koulutus on epämuodollista siten, että varsinaista tuntiopetusta ei ole, vaan opiskelija korvaa teoriaopinnot opiskeluaikana luettavilla eri tasoisilla, pääasiassa liiketaloustieteen kirjoilla. Tiimiakatemian opiskelijat jaetaan koulutuksen alkuvaiheessa omiin tiimeihinsä, jotka perustavat yritykset, jotka ovat useimmiten osuuskuntia. Yritysten kautta he tulevat tarjoamaan palveluita ammattikorkeakoulun ulkopuolelle oppien samalla yrittäjyyttä käytännössä.


title: Tiimiakatemia

text: Tiimiakatemialla oppimisen tärkeimpänä työvälineenä toimii tiimiyritys, joka perustetaan heti opintojen alussa. Tiimikavereiden kanssa tehdään töitä, jaetaan ajatuksia, kokemuksia ja oppeja. Yhdessä harjoitellaan tulevaisuuden työelämää varten elintärkeitä tiimi- ja vuorovaikutustaitoja. Tiimiyrityksen yhteiset treenit ja erilaiset projektit korvaavat oppitunnit. Treeneissä (2 x 4 tuntia per viikko) on mukana tiimin oma valmentaja, jolta saa vinkkejä ja neuvoja, jos niitä osaa oma-aloitteisesti pyytää. Valmentaja ei ole opettaja, eikä hän kerro mitä tiimiyrityksessäsi pitäisi tapahtua seuraavaksi.


title: Tiimiakatemia

text: Partus Oy (y-tunnus: 1569781-6) perustettiin vuonna 1991 tukemaan Tiimiakatemian perustamista. Partus Oy toteuttaa Tiimiakatemian valmennusmenetelmillä liikkeenjohdon koulutus- ja konsultaatiopalveluja. Nykyään Partus Oy vastaa Tiimiakatemian aikuiskoulutuspuolesta ja Tiimiakatemian oppimismetodien leviämisestä ympäri maailman. Partuksen koulutusohjelmat ovat suunnattu yrittäjille, tiimijohtajille, esimiehille ja opettajille. Ohjelmissa käytetään samoja oppimisen menetelmiä kuin tradenomiohjelmassa. Kaikki aikuiskoulutusohjelmat ovat pitkäkestoisia 1,5 vuoden ohjelmia. Niistä on valmistunut yhteensä yli 1000 oppijaa niin yksityiseltä, julkiselta kuin kolmannelta sektorilta. Aikuiskoulutusohjelmat ovat pääsääntöisesti Opetushallituksen hyväksymiä ammatillisiin tutkintoihin valmistavia ohjelmia.


title: Tiimiakatemia

text: Tiimiakatemia on levinnyt jo 10 maahan, muun muassa Espanjaan, Unkariin ja Brasiliaan. Tiimiakatemian metodeja käyttää jo yli 10 000 ihmistä. Suomessa Tiimiakatemian oppimismallit ovat levinneet muun muassa seuraaviin korkeakouluihin: Tampereen ammattikorkeakoulussa toimii Tiimiakatemian idealle pohjautuva "Proakatemia", Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulussa "Oiva-akatemia", Kymenlaakson ammattikorkeakoulussa "BusinessAkatemia", Kemi-Tornion ammattikorkeakoulussa LiikeAkatemia ja Savonia-ammattikorkeakoulussa "Amkidea". Lappeenrannassa Saimaan ammattikorkeakoulu tarjoaa opiskelijoilleen myös mahdollisuuden opiskella vastaavalla tavalla.


title: Nyrok Dolls

text: Nyrok Dolls on Mauri Kunnaksen perustama yhtye. Yhtyeen perustamishetkenä voidaan pitää Kustannusosakeyhtiö Otavan pikkujouluja vuonna 2004, jolloin Mauri Kunnas yritti saada lähes jokaista vastaantulijaa mukaan yhtyehankkeeseensa. Ensimmäisinä mukaan lähtivät Pasi Heikura ja Juba Tuomola. Ennen juhlia Kunnas oli jo esittänyt ajatuksen yhtyeen perustamisesta Henkka Hyppöselle ja Arto Nybergille.


title: Nyrok Dolls

text: Ensimmäiset harjoitukset yhtye järjesti tammikuussa 2005 kokoonpanolla Arto Nyberg, Juba Tuomola, Pasi Heikura ja Mauri Kunnas. Myöhemmin yhtyeessä ovat olleet mukana Kjell Westö, Aku Syrjä, Henri Hyppönen, Tiina Nopola, Sinikka Nopola ja Silja Sillanpää. Ensimmäinen julkinen esiintyminen Nyrok Dollsilla oli kesän 2005 lopussa.


title: Nyrok Dolls

text: Alkuperäinen Nyrok Dolls on yhtye Mauri Kunnaksen tekemässä Nyrok City -sarjakuvassa. Nimi on väännös yhtyeestä New York Dolls. Yhtyeen nimi otettiin käyttöön Pasi Heikuran aloitteesta, Kunnaksen alkuvastustuksen jälkeen. Nyrok Dollsien managerina toimii Otavan toimitusjohtaja Pasi Vainio.


title: Nyrok Dolls

text: Lokakuussa 2007 Kårenilla Turussa yhtye esiintyi kokoonpanossa:


title: Kinkkuelämää

text: Kinkkuelämää on Nyrok Dollsien 20. marraskuuta 2006 julkaistu esikoislevy. Levyn tuotolla tuetaan Pelastakaa Lapset ry:n toimintaa lasten hyvinvoinnin puolesta.


title: Jukka Iisakkila

text: Jukka Iisakkila (s. 6. heinäkuuta 1972 ) on suomalainen kapellimestari ja muusikko.


title: Jukka Iisakkila

text: Useiden suomalaisten ja ulkomaisten orkestereiden kanssa työskennellyt Jukka Iisakkila on valmistunut Tukholman Kuninkaallisen Musiikkikorkeakoulun orkesterinjohdon diplomiluokalta opettajanaan Jorma Panula.


title: Jukka Iisakkila

text: Jorma Panulan ohella Iisakkilan tärkeimmät opettajat ovat olleet Esa-Pekka Salonen, Alan Gilbert sekä Martyn Brabbins. Iisakkila on valmistunut lyömäsoittajaksi Tanskan kuninkaallisesta musiikkiakatemiasta ja filosofian maisteriksi Jyväskylän yliopistosta pääaineenaan musiikkitiede ja musiikkikasvatus.


title: Jukka Iisakkila

text: Soitintutkintoihin kuuluvat myös piano ja sähkökitara. Kitaraopinnot Iisakkila on suorittanut Oulunkylän pop-jazz konservatorioon, Jyväskylän yliopiston/konservatorion koulutusohjelmaan sekä Tukholman kuninkaallisen musiikkiakatemian jazz-osastolle.


title: Jukka Iisakkila

text: Sävellys ja teorian opintojaan hän on täydentänyt mm. György Kúrtagin ja Peter Eötvösin sävellyksen mestarikursseilla.


title: Jukka Iisakkila

text: Hän toimi Pori Sinfoniettan kapellimestarina ja taiteellisena johtajana vuoteen 2012. Iisakkila on Sääksmäki Soi! -musiikkifestivaalin taiteellinen johtaja.


title: Jukka Iisakkila

text: Kotimaassa Iisakkila on johtanut mm. Helsingin kaupunginorkesteria, Tapiola Sinfoniettaa, Avanti!-orkesteria, Turun filharmonista orkesteria, Tampere Filharmoniaa, Oulu Sinfoniaa ja useita muita orkestereita.


title: Jukka Iisakkila

text: Iisakkila on vieraillut säännöllisesti Euroopan merkittävien uuden musiikin yhtyeiden ja sinfoniaorkesterien edessä sekä oopperataloissa. Iisakkila on johtanut mm. Ranskassa, Hollannissa ja Unkarissa. Ruotsissa hän on työskennellyt Ruotsin radion, Malmön, Helsingborgin, Gävlen sinfoniaorkesterin ja Kammarensemblen kapellimestarina. Iisakkila on johtanut Tanskassa Odensen sinfoniaorkesteria sekä Tanskan radion sinfoniaorkesteria (DNRSO). Vierailuohjelmassa ovat olleet myös Kanadassa Ottawan National Arts Centre -orkesteri, NASH-ensemble ja BBC:n Filharmonikot Englannissa.


title: Jukka Iisakkila

text: Vierailuihin ovat kuuluneet Sveitsissä Baselin kamariorkesteri sekä Valencian orkesteri Espanjassa, useat orkesterit Italiassa kuten Orchestre dell’ Arena di Verona, Verona Contemporanea Ensemble ja Orchestre della Toscana, Unkarissa Savaria SO ja MAV sinfoniaorkesteri. Muita orkestereita ovat myös BBC:n Filharmonikot, Tanskan radion kansallinen kamariorkeseteri (DNRCO), Aarhusin- ja Sjaellannin sinfoniaorkesteri, Kööpenhaminan Filharmonikot, Saksasta mm. Jena Philharmonie, Staatsorchester Rheinische Philharmonie (SRP), Mittelsächsiche Opera und Philharmonie, Düsseldorf Symphoniker ja MDR Sinfonieorchester Leipzig sekä Bayerische Staatsoper sekä Japanissa merkittävimmät orkesterit kuten Nagoya Philharmonic Orchestra.


title: Jukka Iisakkila

text: Merkittäviä monikulttuurisia produktiota hän on tehnyt mm. Iro Haarlan kanssa ECM-levymerkille yhdessä Norrlands Operan kanssa, Tanskan radion orkesterin ja Kööpenhaminan Filharmonikkojen kanssa.


title: Jukka Iisakkila

text: Yhteistyössä ja instrumentalistina Iisakkila on toiminut mm. Steve Vai, Indians, Rumpistol, KMH Big Band, Johan Zakrisson Ensemble, Dave Richeso Band kanssa.


title: Jukka Iisakkila

text: Jukka Iisakkila on työskennellyt useiden koti- ja ulkomaisten artistien kanssa sekä instrumentalistina että säveltäen ja sovittaen populaarimusiikkia kuin viihdemusiikkia, teatterimusiikkia sekä klassista ja jazz musiikkia. Hän on levyttänyt levymerkeille ECM, Decca, Dacapo, Pilfink, Alba ja Apart Records.


title: Jukka Iisakkila

text: Iisakkila opettaa Sibelius-Akatemiassa, Panula-akatemiassa ja Belgiassa Leuvenin musiikkiakatemiassa.


title: Jukka Iisakkila

text: Jukka Iisakkila voitti ensimmäisen palkinnon Helsingborgin kapellimestarikilpailussa vuonna 2002 ja kolmannen palkinnon Jorma Panulan kapellimestarikilpailussa vuonna 2004. Iisakkila palkittiin vuonna 2006 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian kapellimestaripalkinnolla.


title: Jennison Heaton

text: Jennison Heaton (16. huhtikuuta 1903 New Haven, Connecticut – 6. elokuuta 1971 Burlingame, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen skeleton- ja rattikelkkailija.


title: Jennison Heaton

text: Heaton voitti St. Moritzin talviolympialaisissa 1928 kultaa skeletonissa ennen veljeään John Heatonia, joka sijoittui kilpailussa toiseksi. Heaton voitti samoissa kisoissa hopeaa rattikelkkailun viisihenkisissä kelkoissa, Yhdysvaltojen ykkösjoukkueessa. Maan kakkosjoukkue voitti lajissa olympiakultaa.


title: Brighton Beach

text: Brighton Beach on Yhdysvalloissa, New Yorkin Etelä-Brooklynissa sijaitseva kaupunginosa. Kaupunginosa on tullut 1970-luvulta lähtien tunnetuksi tiiviinä, entisestä Neuvostoliitosta (etenkin Ukrainasta ja Venäjältä) tulleiden maahanmuuttajien asutuskeskuksena. Kaupunginosan asukasluku on noin 350 000.


title: Brighton Beach

text: Kaupunginosa tunnetaan ravintoloistaan, kahviloistaan ja konserttisaleistaan. Niiden lisäksi siellä sijaitsee monia kulttuuri- ja sivistysseuroja. New Yorkissa Brighton Beachilla on kaikkein kattavin venäjänkielinen palvelujärjestelmä radioasemineen, tv-studioineen, kouluineen ja lastentarhoineen.


title: Brighton Beach

text: Vaikka varakkaimmat Brighton Beachin asukkaat muuttavatkin alueelta New Yorkin, Los Angelesin ja Miamin ylellisiin esikaupunkeihin, Brighton Beach on edelleen suosituin asutuskeskus venäjänkielisten maahanmuuttajien keskuudessa. Alue on suosittu matkailukohde.


title: Kuudennusmies

text: Kuudennusmies () ja joissain Suomen pitäjissä myös "seurakunnan vanhin", "kyläntarkastaja" tai "kinkeri"- eli "yökuntamies" oli Suomessa toiminut monipuolisia tehtäviä varten valittu seurakunnan luottamusmies.


title: Kuudennusmies

text: Varhaisimmat maininnat kuudennusmiehistä ovat Kustaa Vaasan ajoilta, mutta varsinaisesti instituutiosta on runsaasti mainintoja 1600-luvulta lähtien. Pitäjänkokouksessa, jonka paikkana oli yleensä kirkkohuone ja aika jumalanpalveluksen jälkeen, kirkkoherra ja pitäjäläiset valitsivat yhdessä kirkkopitäjän kuudennusmiehet, joita oli aina useampi samanaikaisesti tehtäviään hoitamassa. On myös mainintoja, että pitäjäläiset olivat valinneet kuudennusmiehet käräjillä, mutta tämä on ollut varmaankin poikkeus säännöstä. Kuudennusmiehet valittiin yleensä kinkerikunnittain, eli edustettuina olivat pitäjien eri osat.


title: Kuudennusmies

text: Aluksi kuudennusmiesten tehtävänä oli edustaa omaa kulmakuntaansa kirkollisessa itsehallinnossa, ja toisaalta heidän tuli huolehtia siitä, että heidän oman alueensa asukkaat suorittivat yhteiset velvollisuutensa, elivät herran nuhteessa ja tottelivat annettuja käskyjä. Keskeistä oli myös huolehtiminen papiston kymmenysten ja verojen maksamisesta. Kuudennusmiesten tehtävät muuttuivat kuitenkin ajan myötä enemmän maalista hallintoa, lähinnä kunnanhallintoa, vastaaviksi.


title: Kuudennusmies

text: Kuudennusmiesten tuli siksi kantaa myös kirkollisista rikkomuksista langetetut sakot, he toimeenpanivat ulosottoja, ja heillä oli joskus jopa oikeus maan pakkolunastukseen, jos ja kun yleinen etu pakkolunastusta edellytti.


title: Kuudennusmies

text: Kuudennusmiesten tehtävien monipuolisuutta kuvaa se, että heidän piti ilmoittaa papistolle, jos heidän alueelleen pitäjässä oli ilmaantunut tarttuvia tauteja, ja he toimittivat sairaanhoitoa tarvitsevat seurakuntalaiset hospitaaleihin. Lisäksi viranomaiset kääntyivät kuudennusmiesten puoleen, kun he tarvitsivat tietoja pitäjän väestöstä ja sen asemasta.


title: Kuudennusmies

text: Tärkeä tehtävä oli myös kirkonarkun avaimen säilyttäminen, sillä yhdelle kuudennusmiehistä lankesi tämä tehtävä. Kaksi muuta avainta oli kirkkoherran ja kirkonisännän hallussa.


title: Kuudennusmies

text: Seurakunnat olivat suuria rakennuttajia, sillä kirkot, kappelit ja pappilat olivat merkittäviä rakennuskohteita. Kuudennusmiesten tehtävä oli näissäkin hankkeissa hyvin keskeinen, sillä he kutsuivat talonpojat koolle kirkkoon ja jakoivat jokaiselle työosuuden, ja he myös valvoivat oman alueensa töiden suorittamista osuuksien mukaisesti.


title: Kuudennusmies

text: Omassa kinkerikunnassaan kuudennusmies oli yleinen hyvien tapojen ja moraalin vartija; hän siis valvoi yleensä kyläläisten elämää. Heidän tehtävänään oli myös valvoa kyläläisten kirkossakäyntiä, varsinkin suurina juhlapyhinä. He myös järjestivät kyläläisten kellonsoittovuorot ja valvoivat tehtävän suorittamista.


title: Kuudennusmies

text: Ennen uuden kunnallislaitoksen syntyä 1860-luvulla kuudennusmiehillä oli siis paljon maallisia tehtäviä. Kuudennusmiehiksi valittiin usein vakavaraisia ja vaikutusvaltaisia seurakunnan jäseniä. Yhdessä kirkonisännän kanssa kuudennusmiehet muodostivat eräänlaisen kunnanvaltuuston.


title: Kirkonisäntä

text: Kirkonisäntä eli kirkkoväärti oli Suomessa tärkein seurakunnallinen luottamustehtävä 1800-luvulle saakka. Koska seurakunta huolehti ennen maallisen kunnallislaitoksen perustamista 1860-luvulla myös sittemmin kunnille siirtyneistä tehtävistä, oli kirkonisäntä käytännössä myös kunnanjohtaja.


title: Immortus

text: Immortus on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä aikamatkailija. Hän on yksi rinnakkaisen aikavirran Kang Valloittaja, joka valitsi aggressiivisten valloitusten sijaan rauhallisen yksinolon ja ajan tutkiskelun. Immortus esiintyi ensimmäisen kerran "Avengers"-lehden numerossa 10 (1964). Hahmon loivat Stan Lee ja Jack Kirby.


title: Immortus

text: Jossain vaiheessa omaa aikavirtaansa, Kang Valloittaja kyllästyi jatkuviin taisteluihin sekä poikansa Marcuksen ja vaimonsa Ravennan menetykseen. Tämä Kang valitsikin aikavirtojen huolenpidon niiden valloittamisen sijaan. Hän hyväksyi kohtalonsa ja otti itselleen uuden nimen - Immortus.


title: Immortus

text: Immortus ajautui kuitenkin uudelleen konfliktiin Kostajien kanssa usuttaessaan Avaruusaaveen näiden kimppuun. Muodonmuutosvoimainen olento aiheutti paljon epäsopua Kostajien keskuudessa ja tapahtumien johdosta Hulk jätti ryhmän. Immortus oli osittain vastuussa Visionin luomisesta. Juuri Immortus nimittäin loi kopion Ihmissoihdun vanhasta kehosta, josta pahansuopa Ultron sitten loi Visionin. Immortus manipuloi myöhemmin Rautamiehen järjiltään ja käänsi tämän Kostajia vastaan. Tapahtumasarjan päätteeksi Rautamies kuoli, mutta Franklin Richards herätti tämän myöhemmin henkiin.


title: Immortus

text: Immortus ajautui konfliktiin myös aiempien inkarnaatioidensa kanssa, joilla oli vaikeuksia ymmärtää Immortuksen suunnitelmien laajuus. Kangien yhteenottoja Immortuksen kanssa kutsuttiin Kohtalosodiksi.


title: Immortus

text: Immortus on erittäin älykäs tiedemies ja ikääntyy huomattavasti hitaammin mitä keskiverto ihminen (joidenkin lähteiden mukaan Immortus on täysin kuolematon ja on olemassa yhtä kauan mitä aikakin universumissa). Hän on kokenut aikamatkailija ja ymmärtää aikaa tarpeeksi hyvin manipuloidakseen sen kulkua haluamaansa suuntaan. Immortuksella on laaja tietämys tulevaisuuden teknologioista ja hän kykenee hyödyntämään sitä.