title: Alan Lee

text: Alan Lee (s. 20. elokuuta 1947) on englantilainen taidemaalari, kuvittaja ja elokuvalavastaja. Hän on kuvittanut useita englanninkielisiä fantasiakirjoja sekä mytologiateoksia. Erityisen tunnettu hän on J. R. R. Tolkienin fantasiamaailmaan liittyvistä lukuisista töistään. Suomessa Alan Leen kirjankuvituksia on ilmestynyt vain muutaman kerran. Huomattavin näistä on sekä maalauksista että mustavalkopiirroksista koostuva kuvitus Tolkienin postuumisti julkaistuun teokseen "Húrinin lasten tarina" (WSOY 2007).


title: Alan Lee

text: Lee voitti vuonna 1994 Kate Greenaway -mitalin kuvituksestaan Rosemary Sutcliffin kirjaan "Black Ships Before Troy", joka kertoo uudelleen Iliaan tarinan nuorille suunnatussa muodossa. Vuonna 1998 hän voitti World Fantasy Conventionin vuoden parhaan taiteilijan palkinnon.


title: Alan Lee

text: Alan Lee oli John Howen ohella keskeisin lavastussuunnittelija Peter Jacksonin "Taru sormusten herrasta" -filmatisoinneissa. Vuonna 2004 he voittivat työstään elokuvatrilogian kolmannen osan, "", parissa parhaan lavastuksen Oscar-palkinnon. "Sormusten herra" -trilogian lisäksi Lee on toiminut lavastussuunnittelijana myös elokuvissa "Legenda" (1985), "Erik viikinkisoturi" (1989), "King Kong" (2005) ja "" (2005) sekä televisiosarjassa "Merlin" (1998).


title: Alan Lee

text: Alan Lee on jatkanut lavastussuunnittelijana myös Jacksonin Hobitti-elokuvissa (2012–2014).


title: SS-poliisidivisioona

text: SS-poliisidivisioona oli yksi Waffen-SS:n 38 Saksan aikana muodostamasta divisioonasta. Se muodostettiin pääosin entisistä poliiseista.


title: SS-poliisidivisioona

text: Poliisidivisioona () perustettiin lokakuussa 1939 harjoitusleiri Wandernissa ja se liitettiin SS:ään tammikuussa 1941. Siitä tehtiin virallisesti Waffen-SS-divisioona 24. helmikuuta 1942 nimellä SS-poliisidivisioona (). Vuodesta 1943 sodan loppuun sitä käytettiin nimeä 4. SS-poliisipanssarikrenatööridivisioona ().


title: SS-poliisidivisioona

text: Sen uudelleenvarustaminen motorisoiduksi jalkaväeksi alkoi muodostamalla poliisipanssarikrenatöörirykmentit 1 ja 2 ) Krakovassa huhtikuussa 1943. Kesäkuussa näistä rykmenteistä muodostettiin SS-poliisipanssarijääkäridivisioona, vaikka SS-poliisidivisioona jatkoi toimintaansa Venäjällä alkuperäisellä nimellään. Poliisipanssarikrenatöörirykmentit siirrettiin Balkanille heinäkuussa 1943 ja joulukuussa myös SS-poliisidivisioona siirtyi Salonikiin, jolloin divisioonat lopullisesti yhdistettiin panssarikrenatööridivisioonaksi. Taisteluosasto poliisidivisioona () jatkoi toimintaansa Venäjällä vuoden 1944 huhtikuuhun saakka, jolloin se liitettiin divisioonan pääosaan.


title: Bovesin verilöyly

text: Bovesin verilöyly oli Waffen-SS-yksikön Italiassa toisen maailmansodan aikana suorittama joukkomurha.


title: Bovesin verilöyly

text: Länsiliittoutuneiden vallattua Etelä-Italian maa irtautui sodasta 8. syyskuuta 1943. Natsi-Saksa miehitti Italian keski- ja pohjoisosan. Fasisteja vastustanut vastarintaliike alkoi toimia uusia miehittäjiä vastaan. Cuneon maakunta oli yksi alueista, joissa partisaanitoiminta oli aktiivista.


title: Bovesin verilöyly

text: 1. SS-divisioona Leibstandarte Adolf Hitleriin kuulunut SS-majuri Joachim Peiperin komentama 3. pataljoona miehitti Cuneon alueen sunnuntaina 12. syyskuuta 1943. Pataljoona alkoi pidättää entisiä Italian armeijan sotilaita, joita se vangitsi alueella yhteensä noin 5000. Vangit lähetettiin leireille Saksaan.


title: Bovesin verilöyly

text: 19. syyskuuta 1943 partisaaniryhmä saapui Bovesiin tarkoituksenaan ostaa leipää kylästä. Kylässä sattui olemaan kaksi SS-miestä, jotka ryhmä vangitsi ja vei mukanaan. Vajaata tuntia myöhemmin paikalle saapui lisää SS-miehiä ja pieni tulitaistelu puhkesi. Molemmat puolet menettivät yhden miehen taistelussa. Hiukan myöhemmin paikalle saapui Peiperin johtama joukko SS-miehiä. Peiper vaati, että Bovesin seurakunnan pappi isä Giuseppe Bernardi ja eräs asukas, Antonio Vassallo ottaisivat yhteyden partisaaneihin ja palauttaisivat vangitut saksalaiset. Bernardi ja Vassallo tottelivat ja palasivat pian takaisin hengissä vapautettujen SS-miesten kera.


title: Bovesin verilöyly

text: Palauttaminen ei kuitenkaan riittänyt Peiperille, joka määräsi kylän poltettavaksi. SS-miehet murhasivat 23-53 Bovesin asukasta ja tuhosivat noin 350 taloa kostotoimena. Isä Giuseppe Bernardi ja Antonio Vassallo olivat murhattujen joukossa. Heidät joko ammuttiin, jonka jälkeen heidän ruumiinsa poltettiin tai valeltiin paloöljyllä ja poltettiin elävältä.


title: Bovesin verilöyly

text: Bovesin jälkeen SS-divisioona Leibstandarte Adolf Hitlerin miehet alkoivat pidättää partisaanien lisäksi myös Italian juutalaisia, jotka lähetettiin keskitysleireihin ja kuolemanleireihin Saksaan.


title: Bovesin verilöyly

text: Sodan jälkeen 1966 joukko Bovesin asukkaita tunnisti Joachim Peiperin, joka työskenteli tuolloin Volkswagenille mainoksia tekevän mainostoimiston päällikkönä. Tutkinnan ja 7 kuukautta kestäneen oikeudenkäynnin jälkeen syyte hylättiin todisteiden puuttuessa, vaikka oikeudessa vieraili 140 italialaista todistajaa. Hylkääminen oli seurausta lähinnä länsisaksalaisten lakimiesten haluttomuudesta syyttää maanmiehiään sodan aikaisista rikoksista.


title: Palmuvehka

text: Palmuvehka ("Zamioculcas zamiifolia") on tansanialainen huonekasvina käytetty vehkakasvi, joka tunnetaan myös nimillä tikapuukukka, leidipalmu, palmusaniainen ja zamia. Palmuvehka on huonekasvina uusi. Sitä pidetään helppohoitoisena huonekasvina. Varjoa, kuivuutta ja kuumuutta kestävänä se soveltuu myös kuivailmaiseen kerrostalohuoneistoon. Kasvi voi pärjätä kuukaudenkin ilman kastelua. Kasvi on myrkyllinen, mutta aiheuttaa lähinnä paikallisia ärsytysoireita. Palmuvehkalla on pystyasennossa kasvavat, erittäin tankeat ja kookkaat lehdet, joissa on pareittain kasvavat puikeat, jäykät lehdykät. Kasvia voidaan lisätä jakamalla juurakkoa.


title: Paula Erko

text: Paula Erko (myös Paula Suhonen ja Pauliina, s. 3. tammikuuta 1948 Varkaus) on suomalainen laulaja, jonka ensimmäinen single "En voi peittää tunteitani" / "Hetki jolloin nään" ilmestyi vuonna 1966 taiteilijanimellä Paula Suhonen. Myöhemmin hän otti taiteilijanimen Pauliina. Erko on ollut mukana monilla levytaustoilla. Hänen tunnetuin levytyksensä on Belgian vuoden 1977 eurovisiokappale "Mistä hankkisin miljoonan". Vuonna 1978 Paula liittyi Marianne Nymanin tilalle Silhuetit-yhtyeeseen. Vuonna 1982 ilmestyi hänen ensimmäinen albuminsa.


title: Pikku-Orava

text: Pikku-Orava on EMI:n markkinointihahmo, jonka nimissä on julkaistu neljä albumia. Pikku-Oravan albumit sisältävät toisten artistien kappaleita, joita on muutettu niin, että lauluääni on muuttunut ”oravamaiseksi”. Ensimmäinen albumi, "Uusi seedee!" julkaistiin 27. syyskuuta 2006 ja se nousi listaykköseksi. Seuraava albumi, "Kesä seedee" julkaistiin 23. toukokuuta 2007.


title: Diprotodon

text: Diprotodon oli suurin kaikista tunnetuista pussieläimistä. "Diprotodon" eli noin 1,6 miljoonaa – 20 000 vuotta sitten. "Diprotodonien" fossiileja on löydetty ympäri Australiaa, muutamista fossiileista on löydetty myös emon pussissa olleita poikasia. Se oli noin kolme metriä pitkä, korkeutta sillä oli kaksi metriä ja painoa jopa kolme tonnia. Sen lähimmät elävät sukulaiset ovat vompatit. "Diprotodonit" saattavat olla Australian alkuperäisasukkaiden bunyip-tarueläimen legendan taustalla.


title: Diprotodon

text: Ulkonäöltään "Diprotodon" muistutti sarvetonta sarvikuonoa. Sen jalat kääntyivät vompattien lailla lievästi sisäänpäin. Sen etujaloissa oli voimakkaat kynnet, löydettyjen jalanjälkien perusteella tiedetään että sen jaloissa oli samanlainen karvoitus kuin vompateilla. "Diprotodoneihin" luokitellaan yleensä kolme lajia, mutta joidenkin tutkijoiden mielestä lajeja on saattanut olla jopa 20. Lajit erosivat toisistaan lähinnä koon perusteella, pienin oli noin puolet suurimman koosta. "Diprotodon" esiintyi tiettävästi koko Australian alueella lukuun ottamatta Tasmaniaa.


title: Diprotodon

text: "Diprotodonin" häviämisen syystä on esitetty useita teorioita. Sen häviäminen yhdistetään useissa teorioissa ihmisen toimintaan, näissä teorioissa esitetään että ihminen olisi hävittänyt lajin metsästämällä tai muuttamalla sen elinympäristöä esimerkiksi polttamalla metsää.


title: Kutsuohjattu joukkoliikenne

text: Kutsuohjattu joukkoliikenne tarkoittaa asiakastarpeen mukaan reitittyvää julkista joukkoliikennettä. Perinteisesti on bussien aikataulut suunniteltu kulkemaan tiettyä reittiä pitkin ja tiettynä aikana riippumatta siitä oliko bussissa asiakkaita vai ei. Kutsuohjattu joukkoliikenne sen sijaan toimii nimenomaan asiakkaiden matkustustarpeiden pohjalta, kuljettaen matkustajat heille sopivina aikoina paikasta A paikkaan B, ollen näin reittiliikenteen ja taksin välimaastoon sijoittuva liikennöintimuoto.


title: Kutsuohjattu joukkoliikenne

text: Matkustaja soittaa tilauskeskukseen ennen matkan alkua ja kertoo tiedot matkan päätepisteistä ja ajankohdasta sekä saa sitten tietää, että milloin auto tulee noutamaan. Kyydissä voi olla samanaikaisesti useita matkustajia. Tilauskeskus hoitaa vain puheluihin vastaamisen ja asiakaspalvelun, automaattinen tietokoneohjelmisto hoitaa loput ja yhdistelee tilaukset. Jokaisessa autossa on ns. ajoneuvotietokone eli kännykkäverkon kautta keskustietokoneelle yhteydessä oleva tietokone, joka ohjeistaa kuljettajaa ja kertoo ajoreitin. Ajoneuvotietokone on koko ajan yhteydessä keskuspalvelimen kanssa, joten järjestelmä tietää koko ajan auton sijainnin, aikataulussa pysymisen sekä muut tarvittavat tiedot.


title: Kutsuohjattu joukkoliikenne

text: Suurimman kohderyhmän muodostavat kaupunkien maksamat vanhusten ja vammaisten matkat. Nämä matkat on organisoitu Matkapalvelukeskusten kautta. Esimerkiksi Helsingissä palvelee kaupunki erityisryhmiään Matkapalvelukeskuksella. Sen kautta voivat palveluun oikeutetut yli 12 000 helsinkiläistä tilata matkansa. Näitä matkoja tehdään päivittäin noin 2000 kpl ja määrä on jo pitkään ollut kasvussa. Invavarustuksella varustettuja pikkubusseja on pelkästään tätä palvelua varten varattu 60 kpl, joiden lisäksi saman verran autoja on käytettävissä muiden ajojensa ohella.


title: Vakka-Suomen Sanomat

text: Vakka-Suomen Sanomat on varsinaissuomalainen vuonna 1949 perustettu kolmipäiväinen paikallislehti, joka sisältää uutisiaUudenkaupungin, Kustavin, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Taivassalon, Vehmaan ja Naantalin tapahtumista ja asioista. Lehdessä julkaistaan myös edellä mainittujen kuntien viralliset ilmoitukset. Uutisia on myös Laitilasta, joka ei kuulu julkaisijayhtymään.


title: Vakka-Suomen Sanomat

text: Lehti on Euroopan ainoa kuntien omistama lehti, mutta se pyrkii olemaan kunnista riippumaton. Vuoden 2015 alusta omistuspohjaksi tuli osuuskunta.


title: Vakka-Suomen Sanomat

text: Lehdellä on päätoimittaja Teija Uiton ja julkaisuyhtiön toimitusjohtajan Janne Vuorelan lisäksi 11 työntekijää. Lehden toimitus sijaitsee Uudenkaupungin Rauhankadulla. Toimittajia on kolme vakituista ja kaksi aluetoimittajaa. Aluetoimittajien sijoituspaikat ovat Mynämäki ja Masku. Lehdellä on myös palvelupiste Mynämäen keskustassa. Lehti tekee yhteistyötä alueen muiden paikallislehtien kanssa: lehden osto- ja myyntipalsta Vakka-Makasiini on yhteinen "Uudenkaupungin Sanomien" ja "Laitilan Sanomien" kanssa. Lehti painetaan Kirjapaino Alma ManussaTampereella.


title: Vakka-Suomen Sanomat

text: Vakka-Suomen Sanomien ulkoasua uudistettiin lokakuussa 2007, jolloin vuosikymmeniä muuttumattomana ollut kirjasintyyppi vaihdettiin kevyempään ja lehden eri osastojen ulkoasua yhtenäistettiin. Muutoksen tarkoituksena oli keventää lehden vanhahtavaksi ja raskaaksi moitittua yleisilmettä. Muutoksen yhteydessä myös lehden toimitus- ja taittojärjestelmät uusittiin.


title: Vakka-Suomen Sanomat

text: Lehti alkoi ilmestyä 2013 myös verkossa. Myös verkkolehti on maksullinen.


title: Vakka-Suomen Sanomat

text: Vuonna 2015 uutisoitiin, että lehdessä epäillään tapahtuneen väärinkäytöstä. Sen johdon epäiltiin käyttäneen opetusministeriön rahoja omien yritystensä tukemiseen.


title: Hilkka Kotamäki

text: Hilkka Kotamäki (s. 17. joulukuuta 1941 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja, joka tuli tunnetuksi 1970-luvulla Suomen ensimmäisenä Lotto-tyttönä. Hänen iskelmälaulajan uransa oli alkanut jo vuonna 1962, ja ensilevynsä hän teki vuonna 1963. Hän oli parhaimmillaan lavaesiintymisissä, joissa hänen roolihahmojaan olivat muun muassa mustalaismusiikkia esittävä "Gipsy-Girl" ja blondi "Miss Christine". Hän levytti kaikkiaan vain kaksi singleä. Toimittuaan viisi vuotta Lotto-tyttönä hän muutti Tukholmaan ja perusti sinne oman mannekiinikoulun. Hän palasi Suomeen vuonna 1988 ja on toiminut yksityisyrittäjänä tuote-esittelijänä.


title: Hilkka Kotamäki

text: Kotamäki on kotoisin kauppiasperheestä Humppilasta. Hän on esiintynyt myös mainoksissa ja ollut Sanelma Vuorteen mannekiinikoulussa opettajana, ennen kuin perusti oman koulun Tukholmaan. Vuonna 2011 hän myy yrittäjänä kullan ja kuparin kiillotusaineita.


title: Hilkka Kotamäki

text: Hän on esiintynyt Jörn Donnerin ohjaamassa elokuvassa "Sixtynine 69" (1969), jossa hän näytteli pesijää, ja Maunu Kurkvaaran elokuvassa "Lauantaileikit", jossa hän oli tyttö baarissa.


title: Koneviesti

text: Koneviesti on maa-, metsätalouden ja maarakennuksen parissa työskenteleville suunnattu ammattilehti. Aihealue on laaja: maa- ja metsätalouskoneet, maarakennuskoneet, yhdyskuntatekniikka ja maastoajoneuvot. Lisäksi tulevat konealan uutiset, ajankohtaiset tapahtumat ja kuulumiset alan messuilta. Pääosassa lehdessä ovat käytännön olosuhteissa tehdyt vertailutestit ja koeajot. Lehden mukana ilmestyy myös uusiin energiamuotoihin keskittyvä BioEnergia-liite viisi kertaa vuodessa. Lehden vakiopalstoihin kuuluvat myös maatalouskoneiden historiasta kertova Weteraanit-osa, jossa esitellään vanhoja työkoneita ja niiden kehitystä sekä Huolto ja korjaus -osio, joka keskittyy käytettyjen työkoneiden kunnostukseen. Lehden päätoimittajan Uolevi Oriston lisäksi lehdellä on viisi muuta toimittajaa ja kahdeksan vakituista avustajaa.


title: Koneviesti

text: Koneviestin julkaisu aloitettiin vuonna 1952, jolloin sen kustantajana toimi seinäjokelainen Maaseudun ammattilehtiyhtymä. Aluksi lehden nimi oli Maaseudun koneviesti, mutta kustantajan vaihtuessa vuonna 1957 Viestilehdet muutti lehden nimen pelkäksi Koneviestiksi. Koneviestin ohella Viestilehdet julkaisi vuosina 1998–2003 myös erillistä Mikroviesti-lehteä, joka keskittyi maa- ja metsätalouden tietotekniikkaan ja yleisiin tietotekniikan perusteisiin. Vuoden 2004 alussa lehti kuitenkin sulautettiin kannattamattomana Koneviestiin, jonka liitteenä Mikroviesti on ilmestynyt muutamia kertoja vuodessa. Koneviestissä julkaistiin Valtion maatalouskoneiden tutkimuslaitoksen Vakolan koetusselostuksia Koneviestin ja Vakolan keskinäisen sopimuksen mukaisesti.


title: Nunnauuni

text: NunnaUuni Oy on lämpöä varaavia vuolukivitulisijoja valmistava, Pohjois-Karjalan Nunnanlahdessa sijaitseva yritys. Yritys on perustettu vuonna 2007, jolloin sille siirrettiin emoyhtiöltä Nunnanlahden Uuni Oy:ltä tulisijojen valmistus-, myynti- ja markkinointitoiminnot. Yhtiöllä on noin 131 työntekijää, ja sen vuosittainen liikevaihto on noin 13,1 miljoonaa euroa. Noin puolet liikevaihdosta tulee viennistä, lähinnä saksankielisestä Keski-Euroopasta.


title: Nunnauuni

text: Yhtiö valmistaa erilaisia vuolukivisiä tulisijoja: takkoja, leivinuuneja, takkaleivinuuneja, liesileivinuuneja ja liesiä. Lisäksi yhtiö valmistaa vuolukivisiä sisustuslaattoja. Yhtiö saa kivimateriaalin omalta louhimoltaan Nunnalahdesta. Arvioiden mukaan valtauksella on vuolukiveä 15 miljoonaa kuutiota, joka riittänee satojen vuosien tuotantoon. Tulisijoja markkinoidaan nimellä "NunnaUuni", vuolukiven tavaramerkki on "MammuttiKivi".


title: Nunnauuni

text: Yhtiö on tehnyt mittavaa tutkimustyötä eri vuolukivilajien kuumankestävyyden ja muiden ominaisuuksien määrittelemiseksi. Tulosten perusteella saatua tietoa vuolukivilajien käytettävyydestä tulisijan eri rakenteissa hyödynnetään tuotekehityksessä.


title: Nunnauuni

text: Vuonna 1986 yhtiö käynnisti tuotekehitysprojektin puhtaamman palamisen edistämiseksi tulisijoissa. Kehittely saatiin päätökseen vuonna 1998. Patentoitu savukaasujen palamiseen perustuva kaasutuspalomenetelmä "Kultainen Tuli", jonka avulla palon hiukkaspäästöjä saadaan vähennettyä, on käytössä useimmissa tulisijamalleissa.


title: Nunnauuni

text: Vuonna 2011 tuotevalikoimaa täydentämään kehitettiin patentoitu injektorivaraaja, jossa vuolukiviset varauskivet on aseteltu teräksisten savukanavien ympärille ja sisäpuolelle siten, että lämpö varautuu hyvin nopeasti tulisijan vuolukivirakenteisiin. Keksintö mahdollistaa kevyiden, lämpöä varaavien vuolukivitulisijojen valmistamisen.


title: Nunnauuni

text: Yrityksellä on noin 60 patenttia ja 100 mallisuojarekisteröintiä.


title: Nunnauuni

text: Yhtiön oman vuolukiviesiintymän MammuttiKivi on valtaosin magnesiitista ja suomumaisesta, rypyttyneesti suuntautuneesta talkista koostuvaa talkki-magnesiittityypin vuolukiveä. Esiintymä sisältää erilaisia vuolukivimuunnoksia. MammuttiKivi soveltuu hyvin käytettäväksi tulisijamateriaalina, kun tulisijan eri osiin valikoidaan sinne parhaiten sopiva vuolukivilaji. Hienorakeisesta magnesiittista ja pienisuomuisesta, rypyttyneesti suuntautuneesta talkista koostuva MammuttiKivi soveltuu parhaiten tulipesämateriaaliksi, koska sen kuumuudenkestävyys on erinomainen. Liuskeisen, voimakkaasti suuntautuneen MammuttiKiven lämmönjohtavuutta käytetään hyväksi tulisijan niissä osissa, joissa nopea lämmönjohtavuus on eduksi. Vähemmän suuntautunut MammuttiKivi johtaa lämpöä yhtä hyvin joka suuntaan, ja sitä hyödynnetään tulisijan pintamateriaalina.


title: Nunnauuni

text: Yrityksellä on yhteistyökumppaneita myyntitoiminnoissa Euroopan laajuisesti. Suomessa on kattava valtuutettujen jälleenmyyjien ja asentajien verkosto.


title: Nunnauuni

text: Emoyhtiö Nunnanlahden Uuni Oy on Nunnanlahden kylästä lähtöisin oleva suomalainen yhtiö, joka sijaitsee nykyisin Juuassa. Yhtiö on perustettu vuonna 1982, jolloin se myös aloitti varaavien tulisijojen teollisen valmistuksen.


title: Nunnauuni

text: Yritys aloitti toimintansa pienessä 70 neliön peltihallissa perustajansa Juhani Lehikoisen ja neljän paikallisen uunimestarin voimin. Juhani Lehikoisen isä Tahvo oli toisen polven uunimestari, joka työskenteli Nunnanlahden vuolukivilouhoksilla 40 vuotta. Hän tunsi Nunnanlahden vuolukiviesiintymät hyvin. Isänsä tietojen avulla Juhani Lehikoinen valtasi alueen todennäköisesti parhaan vuolukiviesiintymän. Yhtiö aloitti vientitoiminnan vuonna 1986, ja nousi vuosituhannen vaihteeseen mennessä yhdeksi Suomen suurimmista tulisijavalmistajista.


title: Simon Scott

text: Simon Scott, oikealta nimeltään Veikko Salonen on suomalainen iskelmälaulaja. Hänet valittiin vuonna 1970 vuoden "Supertähdeksi", ja samalta vuodelta on hänen tunnetuin levytyksensä "Vain ulkopuolelle jään". Myöhemmin Simon Scott on keikkaillut erityisesti ruotsinsuomalaisten parissa.


title: Hautakylä-Rapakkojoki

text: Hautakylä-Rapakkojoki on kylä Kiuruveden kaupungin keskustan eteläpuolella.


title: Hautakylä-Rapakkojoki

text: Asukkaita kylällä on noin 350 (2004). Asutus on aikojen kuluessa muodostunut pääasiassa Hautajärven vesistöreitin rantamille. Viljavien rantamaiden ohella kylällä on muun muassa Paajakan vuori. Hautakylä-Rapakkojoki on aina ollut tunnettu vahvasta yhteishengestä. Siitä hyvänä esimerkkinä vuonna 1998 talkootyöllä tehty kyläkoulun peruskorjaus. Pääelinkeino kyläkunnalla on maatalous.


title: Matti Helminen (kilpapyöräilijä)

text: Matti Helminen (s. 14. elokuuta 1975 Kotka) on suomalainen maantiepyöräilijä.


title: Matti Helminen (kilpapyöräilijä)

text: Helminen voitti kolmannen etapin Ronde van Vlaams-Brabant -kilpailussa vuonna 2000 sekä toisen etapin ja kokonaiskilpailun Tour du Brabant Wallon -ajossa 2004.


title: Matti Helminen (kilpapyöräilijä)

text: Helminen aloitti ammattilaisuransa 2005. Hän on voittanut Suomen maantieaika-ajomestaruuden vuosina 2003, 2006, 2007, 2008, 2010 ja 2012 sekä sijoittunut vuonna 2006 kolmanneksi Chrono des Herbiers -tempokilpailussa. Chrono Champenois -aika-ajokilpailun hän voitti vuonna 2006 ja sijoittui vuonna 2010 toiseksi ja 2008 kolmanneksi. Vuoden 2007 Missourin ympäriajossa hän sijoittui aika-ajoetapilla kolmanneksi voittaen muun muassa Alberto Contadorin ja George Hincapien. Vuoden 2007 maantiepyöräilyn MM-kilpailuissa Helminen oli aika-ajossa kuudestoista. Vuonna 2011 hän oli samalla matkalla 53:s.


title: Matti Helminen (kilpapyöräilijä)

text: Helminen jäi vuonna 2012 kiinni dopingista ja sai kahden vuoden kilpailukiellon. Hän kuitenkin kiisti käyttäneensä dopingia.


title: Tieteen etiikka

text: Tieteen etiikka on tieteenfilosofiaan läheisesti liittyvä soveltavan etiikan osa-alue, joka tutkii tieteeseen liittyviä eettisiä kysymyksiä. Tieteen etiikalla tarkoitetaan erityisesti sellaisten eettisten kysymysten tarkastelua, jotka nousevat esille tieteellistä tutkimusta suoritettaessa tai jotka liittyvät tutkittavan kohteen erityislaatuun.


title: Tieteen etiikka

text: Tieteen etiikka liittyy sellaisiin tieteen tekemisen ihanteisiin kuin kriittisyys, rehellisyys, avoimuus. Tieteilijät ovat vastuussa paitsi toisilleen, myös yhteiskunnalle, koska yhteiskunta nojautuu päätöksenteossaan myös tieteeseen. Vastuuta aiheuttaa myös se, että tieteen tuloksilla on usein dramaattisia vaikutuksia ympäröivään yhteiskuntaan ja ympäristöön, sekä se, että tiedettä tehdään pitkälle erilaisten yhteiskunnallisten laitosten rahoittamana. Tieteen ja etiikan välinen suhde on kaksisuuntainen: toisaalta tieteellisen tutkimuksen tulokset vaikuttavat tehtyihin eettisiin ratkaisuihin, ja toisaalta tutkijan eettisillä kannoilla on vaikutusta niihin ratkaisuihin, joita hän tekee tutkimustyössä.


title: Tieteen etiikka

text: Tieteen etiikkaan kuuluvat muun muassa tutkimusetiikka sekä eri tieteenalojen etiikat, kuten esimerkiksi biotieteiden etiikka ja lääketieteen etiikka.


title: Tieteen etiikka

text:
Perinteisesti tieteelliseen tutkimukseen ja sen avulla saatuun tietoon liitetään käsitteitä kuten arvovapaus ja objektiivisuus. Tieteenfilosofisen ja -sosiologisen tutkimuksen myötä käsitys tieteestä arvovapaana on kuitenkin kyseenalaistettu. Esimerkiksi jo arvovapautta ja objektiivisuutta itseään voidaan pitää tieteen arvoina. Eri tieteenalat ovat tässä kuitenkin hyvin erilaisessa asemassa (vrt. esim. fysiikka ja tähtitiede vs. yhteiskuntatieteet ja kasvatustiede).
Tieteensosiologi Robert K. Merton määritteli 1930-40 -luvuilla tieteen toiminnaksi, jolla on tietty eetos tai arvomaailma. Tieteellisistä arvoista voitiin Mertonin mukaan johtaa seuraavat normit:Myöhempi tieteensosiologinen tutkimus on paljastanut, että mertonilaiset tieteen normit kuvastavat enemmän ihannekuvaa tieteestä kuin tieteellisen tutkimuksen arkea. Arkisessa tieteellisessä tutkimustyössä henkilökysymykset näyttelevät suurta osaa, esimerkiksi matteus-efektin muodossa: nimekkäät tutkijat ja näiden tutkimusryhmät saavat enemmän huomiota omille tutkimustuloksilleen, riippumatta tutkimusten todellisesta merkittävyydestä. Tutkimusryhmien välinen kilpailu on kovaa, mikä ruokkii tieteellistä salailua etenkin kaupallisen tieteen parissa. Myös dogmaattinen suhtautuminen ja jääräpäisyys ovat hyvin yleisiä tieteen arkipäivässä.


title: Tieteen etiikka

text: Tiede on inhimillistä toimintaa, ja sellaisena sitä ohjaavat erilaiset arvot. Nämä tieteeseen vaikuttavat arvot voivat olla tieteen sisäisiä tiedollisia arvoja tai tieteen ulkoisia, ympäröivän kulttuurien ja yhteisöjen arvoja, jotka tunkeutuvat tieteeseen yksittäisten tutkijoiden välityksellä. Tieteen lopputulosten kannalta arvokysymykset ovat tärkeitä siksi, että ne vaikuttavat tutkimusasetelmien suunnitteluun.


title: Tieteen etiikka

text: Empiirisissä tieteissä tehdään kontrolloituja kokeita päätelmien todistamiseksi tai kumoamiseksi. Koeasetelmia suunniteltaessa tehdään toisinaan ratkaisuja, jotka voivat herättää eettisiä kysymyksiä. Tällaisia kysymyksiä herää erityisesti tilanteessa, jossa kokeita tehdään ihmisillä tai eläimillä, ja joihin liittyy mahdollista vahinkoa kokeen kohteelle tai kysymyksiä kokeen kohteina olevien informoidusta suostumuksesta.


title: Tieteen etiikka

text: Koe-eläinten käyttö tieteellisissä tutkimuksissa on eettinen ongelma siksi, että aina ei ole selvää, onko eläimille aiheutettu kärsimys tutkimuksessa tuotetun tiedon arvoista. Tätä pyritään varmistamaan tiukalla lainsäädännöllä ja lupamenettelyllä. Suomessa käytettiin vuosina 2009-2011 noin 100 000 eläintä vuodessa eläinkokeisiin pois lukien kalat. Eniten huomiota maailmalla ovat saaneet kosmetiikkateollisuuden tekemät eläinkokeet, joissa tämä eettinen kysymys kärjistyy. Tosin teollisuus itse ei halua tehdä eläinkokeita, vaan terveysviranomaiset vaativat niitä tuotteiden turvallisuuden takia. Eläinkokeisiin kielteisesti suhtautuva eetikko voi myös esittää kannan, jossa eläimet nähdään itseisarvoisina olioina, joilla on joukko oikeuksia, ja siten kyseenalaistetaan ylipäänsä eläinten käyttö tutkimuksen välineinä. Tosin näin ajateltaessa kyseenalaistetaan samalla kaikki muukin eläinten käyttö niitä alistavina, jopa lemmikkieläinten pito.


title: Tieteen etiikka

text: Kuuluisia esimerkkejä eettisiä kysymyksiä herättäneistä ihmiskokeista ovat muun muassa natsien keskitysleireillä teettämät lääketieteelliset kokeet, sekä jotkut kuuluisat sosiaalipsykologian alaan kuuluvat kokeet 1950- ja 1960-luvuilla kuten Stanfordin vankilakoe ja Milgramin sähköshokkikoe. Myös sotateollisuus on käyttänyt tutkimuksissaan läpi historian ihmiskokeita, ja usein näin kokeeseen osallistuvien tietämättä. Tällaisia väitteitä on esitetty esimerkiksi Yhdysvaltojen tekemistä ydinkokeista Nevadan autiomaassa ja Tyynellä valtamerellä. Tällaisissa kokeissa tieteellistä tietoa tavoitellaan riippumatta fyysisestä tai psyykkisestä vahingosta, joita kokeisiin osallistuneisiin ihmisiin kohdistuu, mikä tekee tutkimuksesta eettisesti hyvin kyseenalaista.


title: Tieteen etiikka

text: Näiden varoittavien esimerkkien takia niin eläin- kuin ihmiskokeitakin valvotaan tiukasti useimmissa oikeusvaltioissa, ja ihmisiin kohdistuvaa tutkimusta tehdessä pyritään noudattamaan selkeitä eettisiä ohjeita. Tästä huolimatta vakavia eettisiä kysymyksiä herättävät koeasetelmat ovat tieteen arkipäivää, ja tutkijat painiskelevat niiden kanssa. Toisaalta on kysytty, miksi tutkimuksille vaaditaan ennakkovalvontaa, kun esim. ennakkosensuuria pidetään tuomittavana sananvapauden ollessa kansalaisoikeus, vaikka silläkin voidaan väärin käytettynä vahingoittaa ihmisen elämää tai jopa tuhota se.


title: Tieteen etiikka

text: Tutkimuksen tekoon liittyy myös eettisiä kysymyksiä sen suhteen, kuinka tutkimustuloksia raportoidaan ja esitetään. Tällaisia kysymyksiä herää yleensä tilanteissa, joissa tutkimukseen kohdistuu tutkimuksen taustalla vaikuttavien eri intressien välisiä ristiriitoja, ja ne liittyvät tyypillisesti immateriaalioikeuksiin ja tutkimustulosten todenmukaisuuteen. Esimerkiksi suora tai epäsuora plagiointi, tutkimustulosten vääristely ja varsinainen valehtelu ovat tutkimustulosten raportointiin liittyviä eettisiä väärinkäytöksiä.


title: Tieteen etiikka

text: Kemian professori Vincent A. Hamnerin mukaan tieteellisen tutkimuksen raportoinnissa esiintyvät väärinkäytökset voidaan jakaa kahteen ryhmään: tapauksiin, joissa tutkija on julkaissut väärää informaatiota, ilman että hänellä on ollut siihen alkuperäistä tarkoitusta, sekä tahallisiin väärinkäytöksiin.


title: Tieteen etiikka

text: Edellisiin kuuluu esimerkiksi Ponsin ja Fleiscmannin kylmäfuusio-tutkimus, jossa testaamatonta tietoa tuotiin julkisuuteen taloudellisia etuja ajatellen. Professori Henry H. Bauerin mukaan tieteellisistä julkaisuista voidaan todeta, että 90 prosenttia tieteellisissä julkaisusarjoissa esitettävistä tutkimuksista on puutteellisia tai virheellisiä, mutta vastaava luku tieteellisten oppikirjojen kohdalla on 10 prosenttia. Tämä johtaa hänen mukaansa vakavaan tieteen kansantajuistamisen ongelmaan, sillä ihmiset ovat kiinnostuneita ensisijaisesti uusista tieteellisistä löydöistä ja sensaatioista. Tahallisina väärinkäytöksinä Hamner mainitsee datan tai tutkimustulosten väärentämisen ja muuntelun, plagioinnin, piratismin sekä petokset. Tällaiseen motivoivat taloudelliset edut, tieteellisen maineen kalastaminen ja tiedeyhteisöissä tapahtuva kilpailu.


title: Tieteen etiikka

text: Tiede on kaiken muun lisäksi ammatti, ja osa tieteen eettisistä kysymyksistä kytkeytyy tämän ammatin harjoittamisen eettisiin päämääriin. Tutkimustuloksilla voi olla eettisesti kyseenalaisia seurauksia, minkä ennakointi on tärkeää tutkimusta suunniteltaessa.


title: Tieteen etiikka

text: Esimerkiksi runsaasti huomiota saanut eettinen ongelma liittyy geenitutkimukseen ja sen tulosten soveltamiseen. Geeniperimää muuntelemalla voidaan saada aikaiseksi tilanteita, joissa muunneltu perimä karkaa muunnelluista eliökannoista ja leviää luontoon. Tällöin seuraukset ovat usein arvaamattomia, toisinaan dramaattisia ja mahdollisesti tuhoisia. Kuuluisa esimerkki tästä on tuholaiskestäväksi geenimanipuloitu BT-maissi, jonka siitepölyn on väitetty tappavan monarkkiperhosia, ja jonka geenien on väitetty levinneen villimaissiin..


title: Tieteen etiikka

text: Sotateollisuuden tarpeisiin tehty tieteellinen tutkimus on myös eettisesti arveluttavaa. Yhdysvaltojen puolustusbudjetti rahoittaa tutkimusta yli sadalla miljardilla dollarilla vuosittain. OECD:n mukaan U.S.A sijoittaa noin 0,48 prosenttia BKT:sta sotateollisuuteen liittyvään tutkimukseen, mikä on korkein luku maailmassa. Tämä vastaa yli puolta kaikesta tieteen julkisesta rahoituksesta U.S.A:ssa. Toisena on Iso-Britannia, joka käyttää julkisesta tieteen rahoituksesta puolustusteollisuuteen 33 prosenttia. Osa tutkimuksesta ja sen tuloksista päätyy kuitenkin lopulta myös siviilikäyttöön.


title: Tieteen etiikka

text: Tyypillisesti tieteellinen perustutkimus voi olla niin etäällä käytännön sovellutuksista, että yksittäisen tutkijan on vaikeaa arvioida, mihin tarkoitusperiin hänen tutkimustuloksiaan voidaan käyttää. Tämän takia yksittäisellä tutkijalla voi olla vain rajallinen vastuu oman tutkimuksensa sovelluksista, riippuen siitä kuinka hyvin hän on selvillä tutkimuksensa takana olevista intresseistä.


title: Tieteen etiikka

text: Tieteen rahoitukseen liittyy joukko eettisiä kysymyksiä. Näitä ovat yleensä kysymykset rahoittajan vaikutusvallasta tutkimusagendan asettamiseen ja tulosten julkaisemiseen. Esimerkiksi lääketutkimuksessa on törmätty tapauksiin, joissa tutkimusta rahoittanut lääkeyhtiö on halunnut vaientaa osan omalta kannaltaan kielteisistä tutkimustuloksista.


title: Tieteen etiikka

text: OECD-maissa suurin osa tieteellisestä tutkimuksesta on yksityisten yritysten toimintaa. Tällaisen tutkimustiedon kohdalla ei välttämättä toteudu tieteelliselle tutkimukselle asetettu julkisuusperiaate, jonka mukaan kaiken tieteellisen tiedon tulisi olla julkisen arvioinnin kohteena. Suomessa yritysten rahoitus on johtanut huoliin tieteellisen tutkimuksen vapaudesta ja itsenäisyydestä. Esimerkiksi ihmisen turvallisuuteen vaikuttavat toksisuustutkimukset eivät saisi olla salaisia. Julkisen rahoituksen alueella puolestaan on ainakin kansalaismielipiteessä törmätty nollatutkimusongelmaan.


title: Tieteen etiikka

text: Tiedettä tehdään yhteiskunnallisten instituutioiden puitteissa sekä kulttuurin läpitunkemana, ja toisaalta tiede näyttelee tärkeää osaa yhteiskunnallisessa päätöksenteossa. Tästä syystä tieteen instituutioita ja niiden suhdetta ympäröivään yhteiskuntaan voidaan arvioida myös laajemmasta eettis-yhteiskuntafilosofisesta näkökulmasta. Keskeisiä kysymyksiä tällaisesta näkökulmasta katsottuna ovat muun muassa minkälaista valtaa tieteilijän tulisi käyttää. Toisaalta tiede on muun muassa kulttuuri-ilmiö ja historiallinen sivilisaation tuote; tiedettä voidaan arvioida osana länsimaisen sivilisaation saavutusten hyvyyttä ja pahuutta kokonaisuudessaan.


title: Tieteen etiikka

text: Sivilisaationäkökulmasta käsin voidaan esimerkiksi esittää, että kulttuurimme tieteellisteknologinen toiminta on aiheuttanut laajoja ympäristötuhoja. Kansainvälistä huomiota saaneen Sir Nicholas Sternin tutkimuksen mukaan ilmakehässä lisääntyvä hiilidioksidin määrä eli kasvihuoneilmiö voi ilmaston lämpenemisen lisäksi aiheuttaa maailmanlaajuiseen taloudelliseen kysyntään 20% vähenemisen. Tätä voidaan pitää tieteen ja teknologian läpitunkeman kulttuurin saavutuksena siinä missä kaikkea sen aiheuttamaa hyvääkin.


title: Tieteen etiikka

text: Jotkut postmodernismia ja/tai feminismiä edustavat ajattelijat esittävät tieteeneettistä kritiikkiä rationaalisuuskritiikin pohjalta, esittäen että tieteen edustama kylmä teknis-rationalistinen järki on mainittujen tieteen eettisesti kyseenalaisten seurausten taustalla.


title: Finnish Aircraft Maintenance

text: Finnish Aircraft Maintenance Oy (FAM) on suomalainen koti- ja ulkomaisia syöttöliikennekoneita huoltava yritys. FAM on vuonna 2008 perustettu Finnairin ja Finncomm Airlinesin yhteisyritys, jonka palvelukseen siirtyi Finncomm Airlinesin huolto-organisaatio. Yhtiön kotipaikka on Vantaa ja sen toimitusjohtaja on diplomi-insinööri Juha Ojala. FAM työllistää noin 80 henkilöä.


title: Finnish Aircraft Maintenance

text: FAM:n toiminta käynnistyi elokuun alussa 2008, jolloin ilmailuviranomainen myönsi sille lentokonekorjaamon toimiluvan. Toimilupa kattaa ATR-potkuriturbiinikoneet ja Embraer ERJ 145 -suihkukoneet.


title: Finnish Aircraft Maintenance

text: Yhtiölle valmistui huhtikuussa 2009 Helsinki-Vantaan lentoaseman alueelle 11 000 neliömetrin kokoinen huolto- ja toimistorakennus. Huoltohallin lattiapinta-ala on 6 000 neliömetriä.


title: Finnish Aircraft Maintenance

text: FAM:n suurin asiakas on Finncomm Airlines, jolla on tällä hetkellä 13 ATR 500-sarjan lentokonetta. Finncomm vastaanottaa vielä kolme uutta ATR-lentokonetta, jolloin yhtiön ATR-laivasto koostuu neljästä ATR 42-500 ja 12:sta ATR 72-500 -potkuriturbiinikoneesta. Finnair luopui ATR-liikenteestä tammikuun 2008 alkupuolella, jolloin sen tytäryhtiö Aero Airlines lopetti toimintansa.


title: Symbolinen interaktionismi

text: Symbolinen interaktionismi on George Herbert Meadin työn pohjalta kehittynyt näkemys ihmisen sosiaalisuudesta. Sen mukaan kun ihminen oppii tarkastelemaan itseään muiden näkökulmasta, hänen minäkäsityksensä kehittyy sosiaalisesti.


title: Symbolinen interaktionismi

text: Symbolisessa interaktionismissa tärkeä on Thomasin teoreemana tunnettu ajatus: "Ne tapahtumat, jotka ihmiset määrittelevät todellisiksi, ovat todellisia seurauksiltaan".


title: Symbolinen interaktionismi

text: Symbolinen interaktionismi on yksi varhaisimmista sosiaalipsykologian minäteorioista ja on toiminut lähtökohtana monille muille teorioille, jotka painottavat minuuden muodostumisessa sosiaalisen ympäristön merkitystä. Meadin mukaan yksilön käsitys itsestä ja muista kehittyy rinnakkain. Lapsi kokee erilaisia rooleja varhaisessa leikki-iässä 3–4 vuoden iässä. Vähitellen lapsi alkaa leikeissään esittää myös toisenlaisia ihmistenvälisiin suhteisiin liittyviä rooleja ja samalla hän opettelee ymmärtämään näitä suhteita ja tarkastelemaan toisten ihmisten silmin.


title: Pekka Loukiala

text: Pekka Jouni Loukiala (28. maaliskuuta 1944 Pieksämäki – 23. maaliskuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen rocklaulaja.


title: Pekka Loukiala

text: Pieksämäellä syntynyt Loukiala muutti veljensä Jukan kanssa Turkuun, jossa hänen uransa alkoi 1950-luvun lopulla. Vappuna 1959 Loukiala sijoittui toiseksi Ponnahdus pinnalle -kilpailussa kappaleella "What You've Done To Me".


title: Pekka Loukiala

text: Tammikuussa 1961 Loukiala voitti Suomen rock-kuninkuuskisat Helsingissä, mikä avasi hänelle mahdollisuuden päästä levyttämään. Hän kiersi Suomea ja Ruotsia veljensä sekä Eero ja Jussi Raittisen ja Tuula sekä Paula Karppasen kanssa. Rockmusiikin suosion laskettua hän siirtyi perinteiseen tanssimusiikkiin, mutta 1970-luvulla hän palasi rockin pariin, jolloin hän esitti ja levytti erityisesti Elviksen musiikkia. Hän voitti muun muassa maailmanlaajuisen Elvis-kilpailun, ja hänet palkittiin Kanadassa.


title: Pekka Loukiala

text: Ammattimuusikon uransa hän lopetti 1980-luvun lopulla ja siirtyi kiinteistöalalle. Musiikkia hän ei kuitenkaan täysin jättänyt, vaan vielä vuonna 2000 hän levytti omakustannelevyn "Love me Tender".


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Kuntoutusasiain neuvottelukunta Kuntoutusasiain neuvottelukunta (kunk) on kuntoutuksen asiakasyhteistyölain (497/2003) 14 §:n nojalla valtioneuvoston neljäksi vuodeksi kerrallaan sosiaali- ja terveysministeriön yhteyteen asettama elin, jonka tehtävänä on ohjata, kehittää ja sovittaa yhteen viranomaisten, yhteisöjen ja laitosten yhteistyötä sekä alueellisten kuntoutuksen asiakasyhteistyötoimikuntien toimintaa.


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Kuntoutusasiain neuvottelukunta voi esimerkiksi antaa lausuntoja kuntoutuksen kannalta tärkeistä suunnitelmista ja ehdotuksista. Neuvottelukunnassa ovat edustettuina mm. Kansaneläkelaitos, kuntoutuspalveluiden tuottajia, vammais- ja kansanterveysjärjestöjä sekä työmarkkina- ja etujärjestöjä.


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text:
Kuntoutusasiain neuvottelukunta jatkaa vuoden 1946 invalidihuoltolain mukaisesti toimineen invalidihuoltoasiain neuvottelukunnan työtä. Säädösmuutos toteutettiin 1980-luvun alussa, kun invalidihuoltolaki pääosin kumottiin ja lääkinnällinen kuntoutus siirrettiin niin sanotussa Valtava-uudistuksessa kuntien tehtäväksi.
Kuntoutusasiain neuvottelukunnan pääsihteereinä ovat toimineet Marja-Liisa Kotisaari (1981–1984), Ilpo Vilkkumaa (1984–1986), Veikko Korpela (1986–1991), Anja Kairisalo (1991) ja Heidi Paatero (1991–2007).


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Neuvottelukunnan alkuvaiheessa, 1990-luvun alkuun saakka, keskeisenä tehtävänä oli kuntoutuslainsäädännön uudistaminen, mikä toteutui 1991 voimaan astuneessa lakipaketissa. Kokonaan uusia lakeja olivat kuntoutusrahalaki (611/1991), laki Kansaneläkelaitoksen järjestämästä kuntoutuksesta (610/1991) ja laki kuntoutuksen asiakaspalveluyhteistyöstä (604/1991).


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Vakiinnuttuaan neuvottelukunta otti päätehtäväkseen valmistella valtioneuvoston kuntoutusselontekoa, joka annettiin vuonna 1994. Kaksi muuta kuntoutusselontekoa annettiin vuosina 1998 ja 2002. Neuvottelukunta asetti toimikausittain muutamia jaostoja sisältöalueittain, ja jaostot valmistelivat kuntoutuksen erityisalueita koskevia selvityksiä ja ohjelmia, kuten 1988 valmistuneen ILO:n ammatillisen kuntoutuksen ja työllistämisen yleissopimukseen nro 159 liittyvän kansallisen toimintaohjelman "Vajaakuntoisten työllistäminen", sen uusitun version "Vajaasta varteenotettavaksi" (1995), "Kuntoutuksen tutkimuksen kehittämisohjelman" (2003) ja ammatillisen kuntoutuksen työjakoa koskevan kannanoton.


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Toimikaudella 2003–2007 neuvottelukunnan keskeinen tehtävä oli kuntoutuksen toimivuuden ja vaikuttavuuden parantaminen sekä neuvottelukunnassa edustettuna olevien tahojen yhteistyön edistäminen ja kuntoutusta koskevien suunnitelmien ja toimenpiteiden yhteensovittaminen. Neuvottelukunnalla oli vuosina 2003–2007 kolme jaostoa: työllisyysjaosto, toimintakykyjaosto ja tutkimusjaosto.


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Asetuksen (823/2003) mukaan neuvottelukunnan tehtäviä ovat yleisten ohjaus- ja koordinaatiotehtävien ohellaKaudella 2003-2007 neuvottelukunta määritteli tehtävikseenNeuvottelukunta asetti kolme jaostoa


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Kuntoutusta koskevassa lainsäädännössä tapahtui kaudella 2003-2007 useita merkittäviä muutoksia, joiden toteutukseen ja seurantaan kuntoutusasiain neuvottelukunta osallistui. Kuntoutuksen asiakasyhteistyölaki uusittiin 1.10.2003 alkaen. Ammatillisen kuntoutuksen lainsäädäntö uudistui Kelan ja työeläkekuntoutuksen osalta vuoden 2004 alusta, tapaturma- ja liikennevakuutuslaitosten sairaanhoitokorvauksen täyskustannusvastuu toteutui vuoden 2005 alusta. Laki Kelan kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista tuli voimaan 1.10.2005.


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Valtioneuvosto asetti 20.9.2007 neuvottelukunnan ajalle 2. lokakuuta 2007 – 1. lokakuuta 2011.


title: Kuntoutusasiain neuvottelukunta

text: Kuntoutusasian neuvottelukunnan kokoonpano, kokousten pöytäkirjat ja muut tiedotettavat asiat on julkaistu keväästä 2012 alkaen Kuntoutusportissa.


title: Liberian talous

text: Liberian talous on tuhoutunut hyvin pitkälti Liberian sisällissodissa 1989−1995 ja 1999–2003. Vain 15 prosenttia väestöstä on palkkatyössä, ja suurin osa ihmisistä elää omavaraistaloudessa maanviljelyllä.


title: Liberian talous

text: Ennen sisällissotia maa oli vauras, ja yksi maailman suurimmista kumin tuottajamaista. Firestone Rubber Companylla oli maassa maailman suurin kumiplantaasi. Kumin lisäksi maassa tuotettiin rautamalmia, puuta ja kahvia. Teollisuudenaloja oli kumin, palmuöljyn ja elintarvikkeiden jalostus, rakennusmateriaalinen tuotanto, huonekaluteollisuus ja timanttien louhinta. Riisi oli tärkein viljelyskasvi, ja lisäksi kalaa saatiin rannikolta ja sisämaan kalanviljelyslaitoksista.


title: Liberian talous

text: Sodat tuhosivat teollisuuden ja pääkaupungin Monrovian ja sen lähialueen infastruktuurin täysin, ja liikemiehet lähtivät maasta vieden mukanaan pääoman ja taitotiedon. Urbaani kaupankäynti romahti, ja sitä ollaan vasta pikkuhiljaa elvyttämässä.


title: Liberian talous

text: Liberian tärkeimmät vientimaat ovat Saksa, Etelä-Afrikka, Puola, Yhdysvallat ja Espanja. Suurimmat tuontimaat ovat Etelä-Korea, Singapore ja Japani.


title: Liberian talous

text: BKT asukasta kohden oli Liberiassa 1000 dollaria vuonna 1999.


title: Bodenin matti

text: Bodenin matti on shakissa kuvio, jossa tapahtuu shakkimatti kahdella lähetillä. Yleensä kuningas on apuna tai matitettava kuningas on loukussa. Bodenin matin näkee useammin tehtävissä kuin käytännön peleissä.


title: Bodenin matti

text: Bodenin matti on saanut nimensä Samuel Bodenin mukaan, joka pelasi sen ensimmäisen kerran vuonna 1853. Peli oli seuraavanlainen:


title: Bodenin matti

text: 1.e4 e5 2.Rf3 d6 3.c3 f5 4.Lc4 Rf6 5.d4 fxe4 6.dxe5 exf3 7.exf6 Dxf6 8.gxf3 Rc6 9.f4 Ld7 10.Le3 O-O-O 11.Rd2 Te8 12.Df3 Lf5 13.O-O-O? (13.Ld5 on parempi) 13...d5! 14.Lxd5?? (johtaa mattiin; parempi olisi 14.Tde1) 14...Dxc3+ 15.bxc3 La3#


Technion – Israelin teknillinen korkeakoulu (, ) on Haifaan, Israeliin 1924 perustettu teknillinen yliopisto, mutta sillä on myös yksi maailman arvostetuimmista lääketieteellisistä tiedekunnista. Technionissa on tällä hetkellä noin 13 000 opiskelijaa


title: Technion – Israelin teknillinen korkeakoulu

text: Technionissa on 13 osastoa:


title: Intianviippa

text:
Intianviippa ("Rhinoptilus bitorquatus") on vain Intiassa elävä äärimmäisen uhanalainen pääskykahlaajiin kuuluva lintu. Intianviippa on yksi maailman harvinaisimmista linnuista .
__notoc__
Kooltaan intianviippa on hyvin kompakti. Selkä linnulla on ruskea ja pyrstön pää musta. Vatsa on väriltään harmaan valkea ja rinnassa on kolme ruskeaa juovaa. Intianviipan pää on valkoinen ja siinä on kaksi ruskeaa juovaa. Nokka linnulla on keltainen ja mustakärkinen.


title: Intianviippa

text: Intianviippa elää pääasiassa pensaikkoisilla metsäseuduilla ja vuoristojen reunaseuduilla.. Intianviippa on yöaktiivinen ja käyttää ravintonaan hyönteisiä.


title: Intianviippa

text: Ensimmäisen kerran intianviipan löysi Thomas C. Jerdon vuonna 1848. Sen luultiin myöhemmin kuolleen sukupuuttoon, mutta se löytyi uudelleen vuonna 1986. Koska lintu on harvinainen sen elintavoista ei tiedetä paljonkaan..Arviot kannan koosta vaihtelevat 25–200 yksilöön.


title: Intianviippa

text: Suurimmat uhat linnuille ovat elinympäristön tuhoutuminen sekä ihmisten aiheuttama häiriytyminen.. Intianviipan ainoa tunnettu esiintymisalue oli vaarassa tuhoutua Telungu-Gangan kanaalin rakennustöiden takia vuonna 2005. Lisäksi alueella tapahtuva laiton rakentaminen uhkaa intianviippoja .


title: Tiedonsosiologia

text: Tiedonsosiologia on sosiologian osa-alue, joka tutkii mekanismeja, joilla tieto, vallitsevat käsitykset ja esimerkiksi arkiajattelun uskomukset syntyvät ja muotoutuvat yhteiskunnassa. Tiedonsosiologia liittyy läheisesti tieteenfilosofiaan.


title: Tiedonsosiologia

text: Tiedonsosiologinen tutkimus syntyi 1920- ja 1930-luvuilla. Eräitä tiedonsosiologian keskeisiä teoksia ovat Peter L. Bergerin ja Thomas Luckmannin teos "Todellisuuden sosiaalinen rakentuminen" (1966), David Bloorin teos "Knowledge and Social Imagery" (1976) ja Paul Feyerabendin "Against method: Outline of an anarchistic theory of knowledge" (1975). Muihin tunnettuihin tiedonsosiologeihin lukeutuu Michel Foucault.


title: Tiedonsosiologia

text: Tieto voidaan tiedonsosiologiassa nähdä esimerkiksi yhteisön kognitiivisena tajuntana, jonka yksilöt omaksuvat sosialisaatiossa, ja yhteisöä muokkaavana tekijänä. Eräs tiedonsosiologinen näkökanta on sosiaalinen konstruktionismi, jonka mukaan tiede, tieto ja totuus ovat ensisijaisesti sosiaalisia konstruktioita.


title: Tiedonsosiologia

text: Muun muassa Pierre Bourdieun refleksiivisen sosiologian teoria on saanut vaikutteita tiedonsosiologiasta.


title: Nordic Air Meet

text: Nordic Air Meet on vuosittain järjestettävä Pohjoismaiden ja Sveitsin sotilaallinen lentotoimintaharjoitus. Sen tarkoituksena on tutustuttaa kyseisten maiden hävittäjälentäjiä kansainväliseen lentotoimintaan.


title: Nordic Air Meet

text: Harjoitus on järjestetty Norjan Örlannissa vuosina 2001, 2002, 2003 ja 2005. Se järjestettiin Ruotsissa Kallaxissa vuosina 2004 ja 2007. Vuoden 2007 harjoitus järjestettiin lentolaivue 21:n tukikohdassa Luulajassa. Tällöin varakenttinä olivat Oulu ja Rovaniemi.


title: Nordic Air Meet

text: Harjoitukseen osallistuu myös kaksi yhdysvaltalaista KC-135 Stratotanker -ilmatankkauslentokonetta.


title: Linda Zagzebski

text: Linda Trinkaus Zagzebski (s. 1946) on yhdysvaltalainen filosofi ja Oklahoman yliopiston filosofian professori, joka on erikoistunut uskonnonfilosofiaan, tietoteoriaan ja etiikkaan. Zagzebski on hyve-epistemologian tunnetuimpia kehittäjiä.


title: Linda Zagzebski

text: Zagzebski on väitellyt tohtoriksi Kalifornian yliopistosta (Los Angeles). Hän on opettanut aiemmin Loyola Marymount Universityssä Los Angelesissa (1979–1999).


title: Mervi Pohjanheimo

text: Mervi Pohjanheimo (o.s. Honkanen, ent. Vesala; s. 10. kesäkuuta 1945 Mäntyharju) on suomalainen tv-tuottaja ja ohjaaja.


title: Mervi Pohjanheimo

text: Ylioppilaaksi pääsynsä jälkeen hän opiskeli Helsingin Kauppakorkeakoulussa 1965–1967 ja kävi Mainossihteerin kurssin 1968. Yleisradion kuvaussihteerikurssin jälkeen 1969 Mervi Pohjanheimo kiinnitettiin kuvaussihteeriksi Oy Mainos-TV-Reklam Ab:iin. 1977 hänestä tuli Mainostelevision (myöh: MTV3) Viihdetoimituksen ohjaaja ja myöhemmin myös tuottaja.


title: Mervi Pohjanheimo

text:
2001 MTV3:n ulkoistaessa toimintojaan Pohjanheimo siirtyi tuottajana ja ohjaajana Blue Media Oy:n palvelukseen. Eläkkeelle siirtymisensä jälkeen vuonna 2005 hän on työskennellyt myös Sunny Notes –tuotantoyhtiössä tuottajana ja ohjaajana.
Pohjanheimo toimi myös apulaistuottajana Indonesian television TVRI:n kansainvälisessä laulukilpailussa Indonesia International Song Festival’issa Jakartassa 1995. Hän on voittanut kaksi Venla-palkintoa.


title: Mervi Pohjanheimo

text: Pohjanheimolla on kaksi tytärtä toimittaja-laulaja-musiikkiteknologi Mari Vesala ja stylisti Minttu Vesala. Mervi Pohjanheimo on naimisissa tuottaja-ohjaaja Erkki Pohjanheimon kanssa.


title: Mervi Pohjanheimo

text: Mervi Pohjanheimon tuottamia ja/tai ohjaamia tv-ohjelmia ovat mm.


title: Ramadi

text: Vuoden 2014 tammikuussa koko Ramadin piirikunnassa arvioitiin asuvan 33 prosenttia koko maakunnan väestöstä (1,482 milj. as.) eli noin 490 000 asukasta.


title: Ramadi

text: Yhdysvaltojen miehitettyä Irakin Irakin sodan jälkeen Ramadista muodostui yksi amerikkalaisten vastaisten kapinallisjärjestöjen keskuksista. Amerikkalaisjoukkojen ja kapinallisten välillä käytiin ankaria taisteluja esimerkiksi vuosina 2004 ja 2006. Ääri-islamilainen Isis-järjestö valtasi Ramadin ja läheisen Fallujan tammikuussa 2014. Irakin armeija aloitti operaation Ramadin jälleenvaltaamiseksi marraskuussa 2015 ja kaupunki julistettiin vapautetuksi 28. joulukuuta samana vuonna.


title: Nobutaka Machimura

text: Nobutaka Machimura (, 17. lokakuuta 1944 – 1. kesäkuuta 2015 Tokio) oli japanilainen poliitikko, joka edusti Liberaalidemokraattista puoluetta (Jimintō). Hän toimi Japanin alahuoneen puhemiehenä, kabinettiministerinä ja kahdesti Japanin ulkoministerinä.


title: Nobutaka Machimura

text: Machimura valmistui Tokion yliopiston taloustieteellisestä tiedekunnasta 1969, jonka jälkeen hän työskenteli Japanin Kansainvälisessä kauppa- ja teollisuusministeriössä (MITI) aina vuoteen 1982. Joulukuussa 1983 pidetyissä alahuoneen vaaleissa hänet valittiin parlamenttiin, jossa hän oli tauotta siitä lähtien. 2005 vaaleissa hänet valittiin alahuoneeseen kahdeksatta kertaa, hän edustaa Hokkaidon prefektuurin 5. piiriä. Japanin hallitsevan puolueen liberaalidemokraattien edustajana Nobutaka Machimura eteni urallaan ja oli ensimmäistä kertaa hallituksessa mukana varaministerinä 1989.


title: Nobutaka Machimura

text: Japanin opetusministeriksi Machimura nimitettiin ensi kerran 1997 Ryutaro Hashimoton hallitukseen ja ulkoasiainministeriön valtiosihteeriksi 1998 Keizo Obuchin hallituksessa. Vuonna 2000 hän oli pääministerin erikoisneuvonantajana Obuchille ja tämän seuraajalle Yoshiro Morille. Joulukuusta 2000 hän oli jälleen opetusministeri.


title: Nobutaka Machimura

text: Oltuaan useissa hallituksissa opetusministerinä, Machimura toimi 27. syyskuuta 2004 – 31. lokakuuta 2005 Japanin ulkoministerinä Junichirō Koizumin toisessa ja alkuun myös kolmannessa hallituksessa. Häntä seurasi ulkoministerinä Tarō Asō. Kun pääministeri Shinzō Abe hallituskriisin kuluessa uudelleenjärjesteli ministeristönsä, joutui Asō väistymään ministerinpaikalta siirtyessään liberaalidemokraattisen puolueen pääsihteeriksi, ja Machimura palasi Japanin ulkoministeriksi 27. elokuuta 2007.


title: Nobutaka Machimura

text: Hänen nimittämisensä uudelleen ministeriksi elokuussa 2007 katsotaan olleen seurausta Aben tarpeesta saada sisäpoliittisen kriisin hetkellä hallitukseen kokeneita poliitikkoja. Koska Machimura johtaa suurinta sisäistä ryhmittymää liberaalidemokraattisessa puolueessa, arveltiin hänen tulonsa hallitukseen selvästi vahvistavan Aben asemaa puolueessa; kuitenkin jo syyskuussa 2007 pääministeri ilmoittikin aikovansa erota. Suurimman ryhmittymän johtajana Machimuralla on huomattavaa valtaa puolueen sisällä, ja hänen syyskuussa Yasuo Fukudalle antamansa tuki Aben seuraajaksi puolueen puheenjohtajana ja sen seurauksena myös pääministerinä nähtiin merkittäväksi tekijäksi tulevaa hallitusta muodostettaessa. Fukudan tultua valituksi pääministeriksi 25. syyskuuta, tehtiin Machimurasta hallituksen pääsihteeri.


title: Nobutaka Machimura

text: Poliittiselta linjaltaan Nobutaka Machimura tunnettiin konservatiivina. Vieraillessaan Kiinassa huhtikuussa 2005 hän vaati kiinalaisilta anteeksipyyntöä maassa tuolloin tapahtuneiden Japanin-vastaisten mielenosoitusten takia. Mielenosoitukset liittyivät paljolti siihen, ettei Japani kiinalaisten mukaan ole esittänyt selvää anteeksipyyntöä julmuuksistaan, joihin syyllistyi toisessa maailmansodassa. Toisaalta hän pyrki Venäjän kanssa sopimukseen maiden välisessä rajakiistassa, ja yritti saada selvitystä Pohjois-Korean 1970- ja 80-luvuilla kaappaamien japanilaisten kohtalosta. Yleisenä kantanaan Machimura esitti, että Japanilla tulisi olla enemmän sananvaltaa kansainvälisessä politiikassa, linja jota pääministeri Abe tukee. Ollessaan uudelleen ulkoministerinä Machimura ilmoitti jatkavansa Japanin laivaston toimintaa Intian valtamerellä, näin jatkaen sotilasliitto Naton Afganistanin operaation tukemista.


title: Nobutaka Machimura

text: Machimura toimi Japanin alahuoneen puhemiehenä joulukuun 2014 vaalien jälkeen, mutta joutui eroamaan terveyssyistä huhtikuussa 2015. Hän kuoli aivoinfarktiin tokiolaisessa sairaalassa 70-vuotiaana 1. kesäkuuta 2015.


title: Metsänkävijät

text: Metsänkävijät ovat partiolippukuntia, joiden nimet päättyvät ko. sanaan kuten "Helsingin Metsänkävijät", tai eri Metsänkävijälippukunnissa toimivia tai aiemmin toimineita partiolaisia. Metsänkävijälippukuntia on tällä hetkellä 23 kappaletta eri puolilla Suomea. Ensimmäisen Metsänkävijät-nimisen lippukunnan perusti Ilmari "Iso-Hukka" Vainio Helsinkiin vuonna 1917. Tulevina vuosina Vainio perusti Metsänkävijälippukuntia muillekin paikkakunnille, ja vuonna 1919 näiden yhteistyöelimeksi perustettiin Suomen Metsänkävijät. Eri Metsänkävijälippukunnilla on yhteisiä perinteitä, tapoja ja tunnuksia, esimerkiksi yhdenmukainen sinivalkoinen partiohuivi.


title: Metsänkävijät

text: Vuonna 2004 toiminnassa olivat seuraavat Metsänkävijälippukunnat: Helsinki (perustettu 1917), Viipuri (1917, toimii nykyään Helsingissä), Hämeenlinna (1917), Oulu (1917), Turku (1925), Joensuu (1928), Jyväskylä (1933), Kuusankoski (1933), Viiala (1938), Vantaa (1957), Rajamäki (1959), Tapiola (1964), Tammisalo (1969), Kirkkonummi (1976), Muhos (1977), Veitsiluoto (1978), Vaala (1985), Punkalaidun (1985), Järvenpää (1987), Tammela (1991), Espoo (1993), Miehikkälä (2003) ja Porvoo (2004).


title: Metsänkävijät

text: Metsänkävijälippukuntiin kuuluvista partiolaisista käytetään myös termiä Mänkijä. Sanan etymologinen alkuperä viittaa 1900-luvun vaihteen vironkieliseen ilmaisuun "mängiä" eli leikkiä.


title: Arvo Ylpön koulu

text: Arvo Ylpön koulu on Toijalan keskustassa sijaitseva ala-aste. Koulun nimi oli alun perin "Keskustan koulu", mutta nimi vaihdettiin vuonna 2006 Arvo Ylpön kouluksi, koska Arvo Ylppö oli käynyt kyseistä koulua. Koulun pihapiirissä sijaitsevat päärakennuksen lisäksi myös vanhan puukoulun ja Kätevän rakennukset. Vuonna 2009 kuvaamataidon luokkahuone muuttui normaaliksi luokkahuoneeksi. Koulun rehtorina toimii Visa-Matti Vuoristo. Oppilaat ja opettajat yhteen laskettuna koulussa työskentelee noin 500 henkeä. Valkoinen kivikoulu ja puukoulu ovat vanhimmat rakennukset koulussa. Sittemmin päivähoito on siirretty kivikoulusta koulun päärakennukseen.


title: PeTo-Jussit

text: PeTo-Jussit (kirj. usein Petojussit), viralliselta nimeltään PeTo-Jussit ry, on entinen seinäjokelainen naisten pesäpallon erikoisseura. Sen edustusjoukkue pelasi Suomen korkeimmalla sarjatasolla eli Superpesiksessä. Petojussien kotikenttä oli 500-katsojapaikkainen Peräseinäjoen pesäpallostadion, joka sijaitsee aivan Peräseinäjoen keskustassa, koulukeskuksen yhteydessä. Petojussien toiminta päätettiin lakkauttaa vuonna 2013 resurssipulan vuoksi.


title: PeTo-Jussit

text: Petojussit saavutti Superpesiksessä yhden hopeisen mitalin kaudella 2007. Runkosarjan Petojussit on voittanut kerran vuonna 2008. Eniten otteluita Petojusseissa on pelannut Sanna Alestalo 182 ottelullaan ollen samalla joukkueen kaikkien aikojen paras lyöjä runkosarjassa 218 lyödyllä juoksullaan. Petojussien kaikkien aikojen paras etenijä runkosarjassa on Elina Mäki 187 tuodulla juoksullaan.


title: PeTo-Jussit

text: PeTo-Jussit ry perustettiin 7. lokakuuta 2004 jatkamaan Seinäjoen Maila-Jussien ja vuonna 1927 perustetun Peräseinäjoen Toiveen naisten pesäpallotoimintaa naisten superin ja ykkössarjan sekä B-tyttöjen osalta. Seurojen naisjoukkueet yhdistyivät samalla kun Peräseinäjoki liittyi Seinäjokeen vuonna 2005. Näin ollen uusi seura sai PeTon paikan naisten Superpesiksestä. Ennen yhdistymistään Toive oli pelannut naisten pääsarjassa vuodesta 1998 saavuttaen mm. pronssia vuosina 2000 ja 2003. Yritysrekisteriin Petojussit kirjattiin 22. huhtikuuta 2005.


title: PeTo-Jussit

text:
Petojussit aloitti ensimmäisen kautensa Toiveelta perimällään Superpesiksen sarjapaikalla vuonna 2005. Pelinjohtajaksi seuraan hankittiin Risto Ojanperä. Ennen kautta pelatussa epävirallisessa naisten Suomen Cupissa Petojussit saavuttivat pronssia. Kun varsinainen sarja alkoi ei samaa menestystä enää nähty ja Petojussit sijoittuivat runkosarjassa yhdeksänneksi, ja näin ollen joutuivat karsimaan sarjapaikastaan seuraavaksi vuodeksi. Petojussit kuitenkin sijoittuivat karsintasarjassa toiseksi ja säilyttivät sarjapaikkansa.
Seuraavalle kaudelle Petojussit vahvisti rivejään useilla uusilla sopimuksilla. Petojussit hankkivat riveihinsä mm. Sippolan sisarukset, Niinan ja Leenan, Ylihärmän Pesis-Junkkareista. Menestystä alkoikin sopimusten myötä näkymään jo talvikaudella kun Petojussit saavuttivat Helmikuussa hallin SM-turnauksessa hopeaa, häviten loppuottelussa Kirittärille. Huhtikuussa Petojussien palkintokaappi komistui kun se kirkasti edellisvuoden Suomen Cupin pronssin kullaksi, lyöden loppuottelussa Lappeenrannan selvästi 2–0 (7–0, 5–1).


title: PeTo-Jussit

text: Runkosarjassa menestyskin oli jo edellisvuotta selvästi parempaa ja Petojussit ylsivät runkosarjassa jo neljänneksi, eikä edellisvuoden putoamispelkoa enää ollut. Pudotuspeleissä Petojussit joutuivat antautumaan ensin välierissä Jyväskylälle suoraan 0–3 sekä pronssiottelussa Porille.


title: PeTo-Jussit

text: Kaudelle 2007 Petojussit jatkoivat pääosin samalla joukkueella, hankkien vain muutamia uusia pelaajia. Tämä näkyi joukkueen tuloksissa ja kun joukkue sijoittui runkosarjassa jo kärkikolmikkoon, niin menestys jatkui myös pudotuspeleissä. Joukkue voitti välierissä Porin suoraan 3–0 mutta finaaleissa joukkue joutui tyytymään hopeisiin mitaleihin kun Petojussit kohtasivat parempansa ja kultamitalit jäivät Jyväskylään voitoin 0–3. Maiju Kangasluoma valittiin vuoden lukkariksi. Kauden jälkeen seura ilmoitti pelinjohtaja Risto Ojanperän siirtyvän seuran toiminnanjohtajaksi ja uudeksi pelinjohtajaksi hankittiin Tomi Niskanen.


title: PeTo-Jussit

text: Kausi 2008 jatkoikin edellisvuoden menestystä, tosin hieman vaimeampana. Halliturnauksesta tuli kotiintuomisina pronssimitalit. Runkosarjassa menestys olikin jo parhain mahdollinen kun joukkue voitti runkosarjan. Pudotuspeleissä menestys ei tosin enää ollut jatkuakseen kun ensin tuli välierätappio Porille voitoin 1–3 ja sen jälkeen joukkue joutui taipumaan pronssiottelussa vielä Lapuallekin. Susanna Ylä-Kero voitti lyöjäkuningattaruuden ja oli tehotilaston voittaja.


title: PeTo-Jussit

text: Kaudelle 2009 pelinjohtajana jatkoi Tomi Niskanen. Hallikauden menestys jatkui: kotiintuomisina jälleen pronssimitalit.


title: PeTo-Jussit

text: Petojussit pelasi 5 kauden aikana runkosarjassa 104 ottelua joista se voitti 72 ja hävisi 32 kertaa. Pisteitä Petojussit on saanut 205, eli 1,97 pistettä ottelua kohti. Juoksuero runkosarjaotteluissa on 924-493 (+431). Pudotuspeleissä ja karsintasarjassa joukkue on pelannut 46 ottelua, joista se on voittanut 26, pelannut tasan kerran ja hävinnyt 19 ottelua. Pisteitä jatkopeleissä joukkue on saanut 86 eli 1,87 pistettä ottelua kohti. Juoksuero pudotuspeleissä on 303-237 (+66).


title: PeTo-Jussit

text: Petojussien toistaiseksi ainoa mitali pääsarjassa on kaudelta 2007, kun joukkue saavutti kauden päätteeksi hopeisen mitalin häviten loppuottelusarjassa Kirittärille. Toinen saavutus pääsarjassa on kaudelta 2008 kun joukkue voitti runkosarjan.


title: PeTo-Jussit

text: Lisäksi Petojussit on saavuttanut ennen kauden alkua pelattavassa halliturnauksessa kerran SM-hopeaa kaudella 2006, sekä kolme kertaa SM-pronssia kausina 2008, 2009 ja 2010.


title: Koirankynnen leikkaaja

text: Koirankynnen leikkaaja on Veikko Huovisen kirjoittama, 1940-luvun loppupuolelle sijoittuva romaani, joka on julkaistu vuonna 1980. Markku Pölönen ohjasi kirjan pohjalta samannimisen elokuvan vuonna 2004.


title: Koirankynnen leikkaaja

text: Kirjan päähenkilö on sotainvalidi, jatkosodassa vaikeasti päähän haavoittunut Mertsi Vepsäläinen, joka työskentelee kirvesmies Ville Kuosmasen apuna korjaamassa Pohjois-Karjalan ja Kainuun rajamailla sijaitsevaa kansakoulua. Mertsin vanhemmat ovat kuolleet ja hänen molemmat veljensä ovat kaatuneet sodassa, eikä hänellä ole tiedossa ketään sukulaista satojen kilometrien säteellä. Päävamma on tehnyt Mertsistä itsestään avuttoman; hän on "orpo kuin hangelle pudonnut siipirikko lintu".


title: Koirankynnen leikkaaja

text:
Ville kertoo tarinoita mainiosta pystykorvakoirastaan, ja Mertsi on tästä kovin innoissaan. Koiraa vaivaavat pitkiksi kasvaneet kannukset, ja Ville antaa piloillaan Mertsille luvan lähteä leikkaamaan näitä kannuksia. Mertsi ottaakin asian todesta ja lähtee salaa vaellukselle kohti Villen kotipaikkaa.
Mertsi tapaa matkalla vanhan ystävänsä, joka pelasti hänen henkensä jatkosodassa. Mertsi valehtelee, että hän on menossa metsätyöalueelle eli savottaan, jossa on pulaa hakkuumiehistä. Ystävällä on samat aikeet, ja yhdessä he menevät savottaan ja ilmoittautuvat työnjohtajalle. Jo ensisilmäyksellä työnjohtaja toteaa, ettei Mertsistä ole hakkuumieheksi, ja niinpä hänet määrätään apurin töihin. Eräänä päivänä hän lähtee Kainuuseen leikkaamaan koirankynnet. Kun hän on leikkaamassa koirankynsiä, Sakke-koira puree Mertsiä. Hetkeä myöhemmin Ville Kuosmanen saapuu kotiinsa ja huomaa verisen siteen Mertsin kädessä. Ville toruu Mertsiä siitä, ettei tämä malttanut odottaa hänen paluutaan, jolloin olisi yhdessä voitu leikata koiran kannukset. Tämän jälkeen Mertsi palaa savotalle, jossa hänelle alkaa nousta kuume. Mertsin työtoverit, jotka toteavat hänellä verenmyrkytyksen, toimittavat hänet sairaalaan, ja siihen kirja päättyy.


title: Koirankynnen leikkaaja

text: Romaanin sivuilta heijastuu sotien jälkeinen pula-aika, jota leimasi myös suuri sotakorvausurakka Neuvostoliitolle:


title: Arlong-merirosvot

text: Arlong-merirosvot (アーロン一味, Āron Ichimi) ovat fiktiivisiä piraatteja One Piece manga- ja animesarjassa. Kaikki jäsenet ovat merenmiehiä.


title: Arlong-merirosvot

text: Alun perin he olivat osa Jimbein miehistöä, mutta ryhtyessään kaapparilordiksi (Shichibukai) joukko puolittui vielä tällä hetkellä tuntemattomista syistä. Arlongista tuli toisen puolikkaan kapteeni ja yhdessä he matkasivat Grand Linelta East Blueen, jossa vastustajat ovat paljon heikompia. He ovat mielestään ihmisten yläpuolella voimakkuutensa vuoksi ja eivät siksi juurikaan välitä ihmishengistä. Heidän aikomuksensa oli vallata East Blue Namin avulla, joka piirsi heille karttoja.


title: Arlong-merirosvot

text: Kahdeksan vuotta ennen Olkihattujen saapumista Cocoyashin kylään kylä joutui Arlong-merirosvojen valtaamaksi. Arlong pakotti jokaisen asukkaan maksamaan asumisestaan saarella: 100,000 berryä aikuisesta ja 50,000 berryä lapsesta. Ainoa, joka ei pystynyt maksamaan, oli Namin ja Nojikon äiti, Bellemere. Hän pystyi maksamaan vain adoptiolapsensa, joten hänet tapettiin. Nähtyään Namin piirtämien karttojen huikean laadun Arlong päätti värvätä Namin joukkoonsa. Lisäksi hän antoi Namille tarjouksen: Nami voisi ostaa Cocoyashin kylän, mikäli maksaisi 100,000,000 berryä ja piirtäisi hänelle karttoja. Siispä Nami varasti kahdeksan vuoden ajan ja sai lähes koko summan kasaan. Lopulta Arlong kuitenkin teki sopimuksen Merivoimien korruptoituneen eversti Hiirelän (Nezumi) kanssa, joka takavarikoi lopulta Namin rahat. Nami oli kartturi parhaimmasta päästä, joten Arlong ei halunnut päästää häntä. Kyläläiset tajusivat Arlongin suunnitelmat ja päättivät hyökätä.


title: Arlong-merirosvot

text: Olkihatut päättivät kostaa Namin puolesta ja lopulta voittivat Arlongin ja hänen merirosvonsa. Heidän nykyisestä tilastaan ei ole tietoa, mutta yksi alipäälliköistä, Musti (Hachi/Hachman), pääsi pakenemaan ja avasi mustekalapyörykkäkojun.


title: Arlong-merirosvot

text: Arlongin tunnus on sahanenäinen hai, joka katsoo vasemmalle ja jonka pyrstö on kiemuralla. Merkin ympärillä on kolme kurvia kiinni toisissaan. Merkin takana on luut ristissä. Jokaiselle jäsenelle on tatuoitu Arlongin tunnus ilman ristiluuta. Ainoa jäsen jolla ei ole, on Mööm. Hän tosin on ennemminkin lemmikki tai "salainen ase".


title: Arlong-merirosvot

text:
Monella Arlongin merirosvolla on myös aurinkotatuointi, joka saattaa olla Jimbein merkki.
Kuro-obi (クロオビ, Kuroobi) on yksi tarkkaavaisimmista ja ankarimmista jäsenistä. Hän usein oli epäluuloinen Namia kohtaan. Kuro-obi taitaa merenmieskaraten ja on 40:llä danilla (mustan vyön asteella). Olkihattujen ja merenmiesten välisen taistelun aikana Sanji haastoi Kuro-obin. Sanjin mennessä pelastamaan Luffyä merenpohjasta, Kuro-obi sai etulyöntiaseman voimiensa kaksinkertaistuttua vedessä, kun taas Sanjin puolittui. Lopulta Sanji kuitenkin onnistui pääsemään merestä ja Kuro-obin yrittäessä käyttää hyökkäystään nimeltä "sadan tiilen murskaaja", Sanji viimeisteli hänet potkusarjalla. Pusi (チュウ, Chū) usein puhuessaan sanoo "pusi" (japanin versiossa "chu" eli pussaamisesta kuuluva ääni). Hän on rauhallinen ja käyttää aseenaan vettä jota hän ampuu suusta kuin luoteja. Olkihattujen ja merenmiesten välisen taistelun aikana Usopp taisteli Pusia vastaan. Hän selvästi aliarvioi Usoppin ja lopulta hän hävisi kun Usopp sytytti hänet tuleen ja löi vasaralla useasti päähän.


title: Arlong-merirosvot

text: Mööm (モーム, Mōmu) on suuri merilehmä Grand Linelta, jonka Arlong-merirosvojen toivat mukanaan. Hän oli se, joka tuhosi Gosa-nimisen kylän. Kun Luffy, Sanji ja Yosaku olivat matkalla saarelle, he tapasivat Möömin, joka kävi kimppuun. Luffy ja Sanji voittivat hänet kuitenkin helposti. Myöhemmin Musti (Hatchan) kutsui Möömin taistelemaan Olkihattuja vastaan, mutta Luffy voitti tämän Gomu Gomu no Kazaguruman (Gumi gumi tuulihyrrä) hyökkäyksellään kumoten monta Arlong-merirosvoa ja lentäen Arlong Parkin muurin yli. Mööm nähdään aikahypyn jälkeen toisten merirosvojen aluksessa. Mööm oli kuljettamassa merirosvoja merimiesten ja merinaisten maailmaan eli uuteenmaailmaan.


title: Arlong-merirosvot

text:
Vain kaksi muuta merenmiestä on nimetty.
Musti (はっちゃん, Hatchan, kutsumanimeltään Hachi) taistelee kuuden miekan tekniikalla (rokutōryū) kuutta miekkaa käyttäen. Hän hävisi jo ennestään vakavasti haavoittuneelle Zorolle. Ennen taistelua he tapasivat ystävällisissä merkeissä, ja Musti tarjosi kyydin Cocoyashin kylään. Arlong-merirosvojen jouduttua Merivoimien huostaan Musti onnistui karkaamaan ja sai mangassa ikioman minitarinansa: "Mustin merenpohjakävely". Hän tapasi monia ystäviä ja vihollisia ja ystävystyi erityisesti Camie-nimisen merenneidon kanssa ja avasi tarinan lopussa kelluvan mustekalapyörykkäkojun (takoyaki = mustekalapyörykkä).


title: Arlong-merirosvot

text: Takaumassa näytettiin, kuinka Musti, Kuro-obi ja Pusi halusivat perustaa yhdessä mustekalapyörykkäkojun, kun he olivat nuoria.


title: Arlong-merirosvot

text: Hänen japaninkielinen nimensä on täynnä erikoisuuksia. Lempinimi Hachi voi tarkoittaa kahdeksaa, ja hänen nimensä Hatchanin loppu "chan" tarkoittaa japanissa pientä tai söpöä.


title: Arlong-merirosvot

text: Merenmiehet ovat luonnostaan kymmenen kertaa vahvempia kuin ihmiset. Lisäksi vedessä he ovat tuplaten vahvempia. Usein he näyttivät kyläläisille hirmuvoimansa esimerkiksi talojen nurinpäin kääntämisellä. He olivat kovin merirosvojoukko jonka Olkihatut kohtasivat ennen Grand Linea. Arlong ei ollenkaan pelästynyt Luffyn pirunmarjavoimista vaan heitti Luffyn mereen tietoisena siitä, että meri olisi pirunmarjavoimaisten heikkous. Namin karttojen avulla heidän voimansa vain kasvoivat, sillä he pystyisivät suunnittelemaan hyökkäyksiään etukäteen ja kulkemaan merellä. Mikäli Olkihatut eivät olisi voittaneet heitä, Arlong todennäköisesti olisi kaapannut vallan miehistöineen East Bluella.


title: Destiny (Saxonin albumi)

text: Destiny on Saxon -nimisen Heavy Metal yhtyeen yhdeksäs studioalbumi. Albumi saavutti Britanniassa 49. sijan.


title: Destiny (Saxonin albumi)

text: Destinyllä Saxon hylkäsi loputkin New Wave Of British Heavy Metal -juuristaan ja levy on suurimmaksi osaksi melodista radioystävällistä hard rockia. Cristopher Cross -cover "Ride The Like The Wind" ja melodinen powerballadi "I Can't Wait Anymore" julkaistiin singlenä ja ne saivat jonkin verran suosiota Keski-Euroopassa.


title: Kalle Kyhälä

text: Kaarlo (Kalle) Edvard Kyhälä (14. toukokuuta 1887 Kuusamo – 22. syyskuuta 1938 Petroskoi, Neuvostoliitto) oli pienviljelijä ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.


title: Kalle Kyhälä

text: Kyhälän vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Kyhälä eli Saapunki ja Saara Lämsä. Hän kävi kansanopiston ja toimi metsänhoito- ja maanmittaustöissä Perä-Pohjolassa ja Keski-Pohjanmaalla sekä vuodesta 1909 pienviljelijänä Sievissä. Kyhälä liittyi SDP:hen vuonna 1907 ja oli mukana Pohjolan tukkityöläisten renkaassa jäsenenä sekä Pohjolan ammatillisten piirijärjestöjen piirineuvoston jäsenenä.


title: Kalle Kyhälä

text:
Suomen sisällissodan jälkeen Kyhälä liittyi SKP:hen 1920. Hän oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1929–1930 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä ja oli myös Sievin kunnanvaltuuston jäsen. Yöllä 22. kesäkuuta 1930 Lapuan liikkeen edustajat, joista yksi oli suojeluskuntalaisen univormussa, pidättivät Kyhälän asunnostaan ja kyyditsivät hänet autolla Kajaanin ja Lieksan kautta Neuvostoliiton rajan yli.
Kyhälä lähetettiin Petroskoihin ja Kustaa Rovion suosituksella hänet nimitettiin Aunuksessa sijainneen Alavoisen sahan ja sovhoosin johtajaksi. Vuonna 1934 Kyhälä lähti opiskelemaan Petroskoin Maatalouskorkeakouluun. Marraskuussa 1935 Kyhälä erotettiin puolueesta ja maatalouskorkeakoulusta koska hänen katsottiin salanneen sen että hän oli ollut maanomistaja Suomessa. Kyhälä työskenteli tämän jälkeen sahaajana lanssilla kunnes hänet vangittiin 8. heinäkuuta 1938 vakoilijana. Kyhälä sai kuolemantuomion ja hänet ammuttiin 22. syyskuuta 1938 Petroskoin lähistöllä. Kyhälän maine palautettiin 1955.


title: Kalle Kyhälä

text: Kyhälä oli naimisissa vuodesta 1908 Aina Eliina Eskolan kanssa. Heillä oli kaksi tytärtä ja poika.


title: Arvo Lehto

text: Arvo Aksel Lehto (alk. Lund; 17. marraskuuta 1898 Tuusula – syksy 1941 Ääninen, Neuvostoliitto) oli työmies, toimitsija ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.


title: Arvo Lehto

text: Lehdon vanhemmat olivat muurari Karl Aksel Lund ja Ida Öberg. Käytyään kansakoulun hän työskenteli työmiehenä ja toimitsijana Helsingissä vuoteen 1918 saakka; viimeksi hän oli vuodesta 1916 valurina Helsingin veturivarikolla. Suomen sisällissotaan Lehto osallistui punaisten riveissä ja sai sodan jälkeen elinkautisen vankeustuomion 1919. Lehto armahdettiin 1925 ja sen jälkeen hän liittyi SKP:hen 1926 ja oli toimitsijana Helsingissä vuoteen 1930 saakka. Lehto kävi 1928 Neuvostoliitossa osallistuen Kominternin 6:teen kongressiin. Hän oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1929–1930 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä.


title: Arvo Lehto

text: Lapuan liikkeen edustajat sieppasivat Lehdon 28. kesäkuuta 1930 ja 5. heinäkuuta vastaisena yönä hänet muilutettiin Neuvostoliiton rajan yli. Lehto toimi Neuvostoliitossa Petroskoin Uritski-klubin johtajana 1930, puoluesihteerinä Matrossa, ammattiliittotoimitsijana Petroskoissa 1932–1934 ja Totuus-lehden toimittajana 1935. Hän opiskeli myös Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistossa 1932. Vuonna 1937 Lehto lähetettiin Suomeen puoluetehtävissä ja seuraavana vuonna hän siirtyi Ruotsiin. Ruotsissa Lehto pidätettiin ja sen jälkeen kun hänen turvapaikka-anomuksensa oli hylätty, Lehto joutui palaamaan 1940 Neuvostoliittoon. Lehto oli sitten vuonna 1940 Neuvosto-Karjalassa Totuus-lehden toimittajana ja Petroskoin radiokomitean suomalaisen osaston johtajana.


title: Arvo Lehto

text: Lehto oli naimisissa vuodesta 1930 Hilda Maria Kekäläisen kanssa ja heillä oli yksi tytär. Lehdon perhe jäi asumaan Suomeen.


title: Arvo Lehto

text: Lehto kuoli syksyllä 1941 suomalaisten vallatessa Petroskoin kaupunkia Neuvosto-Karjalassa. Hän oli kaupungista lähteneen lautan kyydissä, joka syttyi tuleen pommituksessa, ja hypättyään veteen hän hukkui Äänisjärveen.


title: Jaakko Mäki

text: Jaakko Mäki (sukunimi aikaisemmin Kaunismäki) (2. tammikuuta 1878 Ilmajoki – 14. tammikuuta 1938 Petroskoi, Neuvostoliitto) oli palstatilallinen, kupariseppä ja sosialidemokraattien kansanedustaja joka siirtyi Suomen sisällissodan jälkeen Venäjälle ja liittyi mukaan SKP:n toimintaan.


title: Jaakko Mäki

text: Mäen vanhemmat olivat torppari Tuomas Kaunismäki ja Maria Liisa Kaunismäki. Hän kävi kiertokoulua ja myöhemmin taideteollisuuskoulun. Mäki oli kupariseppänä Helsingissä ja Ilmajoella ja vuosina 1902–1905 hän työskenteli Yhdysvalloissa. Palattuaan Suomeen Mäki oli palstatilallisena ja levyseppänä Ilmajoella 1905–1918. Mäki oli ollut SDP:n jäsenenä vuodesta 1899 ja hän oli puolueen kansanedustajana 1908–1914 ja 1917 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä.


title: Jaakko Mäki

text: Suomen sisällissodan aikana Mäki toimi Suomen kansanvaltuuskunnan asutushallituksen maatalousasiainosaston komissaarina ja evakuointiosaston apulaispäällikkönä. Sodan loppuvaiheessa hän siirtyi Venäjälle Pietariin ja oli aluksi rivisotilaana puna-armeijassa. Vuonna 1920 hän saapui Petroskoihin jossa hän toimi Karjalan kommuunin maatalousasiain osastonjohtajana ja vallankumouskomitean jäsenenä sekä Karjalan vallankumouskomitean agitaatiojaoston päällikkönä. Seuraavana vuonna hän oli agitaatiokoulun johtajana ja Petroskoin huoltokomission kuulustelijana.


title: Jaakko Mäki

text: 1920-luvulla Mäki oli Kommunisti-lehden toimituskunnassa 1922, Vapaus-lehden toimituskollegion jäsenenä 1924, Karjalan työkansan kommuunin NKP:n aluekomitean suomenkielisen osaston johtajana 1921–1924, Uhtuan puoluekomitean sihteerinä 1924–1929 ja vuodesta 1925 Karjalan toimeenpanevan keskuskomitean jäsenenä.


title: Jaakko Mäki

text: 1930-luvulla Mäki toimi Rakennustrustin puoluekomitean sihteerinä ja NKP:n Petroskoin kaupunkikomitean jäsenenä 1930–1934 sekä 1934–1935 Uhtuan toimeenpanevan piirikomitean puheenjohtajana ja kolhoositalonpoikaiskoulun talousosaston johtajana. Mäki erotettiin puolueesta ja kaikista tehtävistään 1935 ja hänet vangittiin 29. heinäkuuta 1937 vastavallankumouksellisesta kansalliskiihkoisesta toiminnasta syytettynä. Mäki tuomittiin kuolemaan ja hänet teloitettiin ampumalla 14. tammikuuta 1938 Petroskoin lähistöllä. Mäen maine palautettiin 1956.


title: Jaakko Mäki

text: Mäki oli naimisissa vuodesta 1902 Susanna Palomäen kanssa.


title: Antti Nahkala

text: Antti "Jaakko (Ahti Jakob") Nahkala () oli rakennustyönjohtaja ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja.


title: Antti Nahkala

text: Nahkalan vanhemmat olivat mäkitupalainen Henrik Nahkala ja Brita Samuelintytär. Nahkala työskenteli maa- ja rakennustöissä Jaalassa ja Kajaanissa vuoteen 1917 ja rakennustyönjohtajana Kajaanissa vuodesta 1917. Suomen sisällissodan jälkeen Nahkala tuomittiin vankilaan poliittisista syistä 1918 ja uudelleen 1923 kuritushuoneeseen 6 vuodeksi. Hän oli sitä ennen sosialistisen työväen puolueen kansanedustajana 1922–1923 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Vapauduttuaan vankilasta Nahkala oli vuosina 1928–1932 kirvesmiehenä Helsingissä Radiator-yhtymässä ja oli SKP:n keskuskomitean poliittisen toimikunnan jäsenenä.


title: Antti Nahkala

text: Joulukuussa 1932 Nahkala siirtyi SKP:n luvalla salaa Neuvostoliittoon. Nahkala lähetettiin Toivo Antikaisen suosituksella NKP:n Karjalan aluekomitean tehtäviin Petroskoihin. Hän työskenteli rakennusyhtymässä ja helmikuusta 1937 alkaen puuseppänä Promigrushka-artellissa. Nahkala vangittiin 3. elokuuta 1938 vakoilijana, ja hänet tuomittiin kahdeksaksi vuodeksi vankeuteen. Nahkala kuoli rangaistusta kärsiessään NKVD:n Uhto-Izhemskin leirillä elokuussa 1942. Hänen maineensa palautettiin 1956.


title: Antti Nahkala

text: Nahkala oli naimisissa vuodesta 1904 Viliina Tolosen (s.1883) kanssa.


title: Metal Health

text: Metal Health on kalifornialaisen heavy metal -yhtye Quiet Riotin studioalbumi joka julkaistiin 11. maaliskuuta 1983.


title: Wolfenbüttel

text: Wolfenbüttel on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, keskisessä Saksassa. Se sijaitsee Oker-joen varrella ja toimii Wolfenbüttelin piirikunnan hallintokaupunkina. Se on myös Braunschweigin evankelisluterilaisen maakirkon keskuskaupunki. Vuoden 2015 lopussa sen asukasluku oli 54 124 ja pinta-ala on 78,51 neliökilometriä. Maailmankuulu Jägermeister-yrttilikööri valmistetaan Wolfenbüttelissa.


title: Wolfenbüttel

text: Varhaisin maininta Wolfenbüttelistä historiallisissa lähteissä sijoittuu vuodelle 1118, jolloin kaupunki tunnettiin nimellä "Wulfersbutle". Kaupungista tuli Braunschweigin herttuoiden residenssi vuonna 1432. Seuraavien kolmen vuosisadan aikana siitä kehittyi huomattava kulttuurikeskus. Kaupungissa vaikuttivat muun muassa Michael Praetorius, Gottfried Leibniz ja Gotthold Ephraim Lessing. Vuonna 1753 herttuallinen hovi kuitenkin lopulta palasi takaisin Braunschweigiin, ja Wolfenbüttel menetti merkittävyyttään.


title: Pekka Nurmiranta

text: Pekka Nurmiranta (sukunimi aikaisemmin Bovellan, 7. marraskuuta 1887 Iisalmi – 1941 jälkeen, Neuvostoliitto) oli toimittaja ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja.


title: Pekka Nurmiranta

text: Nurmirannan vanhemmat olivat mökkiläinen Tahvo Bovellan ja Kaisa Forselius. Hän kävi kansakoulun ja teki sen jälkeen etupäässä maa- ja metsätaloustöitä vuoteen 1921 saakka. Nurmiranta oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen jäsen 1920–1923. Vuonna 1921 hänestä tuli kuopiolaisen Savon Kansa -lehden vastaava toimittaja ja vuonna 1923 Oulussa ilmestyneen Pohjan Kansa -lehden päätoimittaja. Nurmiranta oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana 1922–1923 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä.


title: Pekka Nurmiranta

text: Nurmiranta siirtyi joulukuussa 1923 Ruotsiin asuen ensin Haaparannassa ja oli siellä työssä Norrskensflamman-lehden kirjapainossa. Seuraavana vuonna hän matkusti Tukholmasta Viron kautta Neuvostoliittoon saapuen Pietariin vuoden lopulla. Nurmiranta lähetettiin tammikuussa 1925 Neuvosto-Karjalaan, jossa hän työskenteli 1926 kasvattajana Paatenen lastenkodissa ja oli vuonna 1929 oikolukijana Punainen Karjala -lehden toimituksessa. 1930-luvulla Nurmiranta teki erilaisia töitä Petroskoissa – hän oli Petroskoin postilaitoksen kuljetusosaston johtajana 1932, Petroskoin suomalaisen teatterin näyttelijänä 1930–1935 ja rakennustyöläisenä 1936–1940.


title: Pekka Nurmiranta

text: Nurmiranta vangittiin Neuvostoliitossa 24. kesäkuuta 1941 vastavallankumouksellisesta toiminnasta syytettynä ja 8. lokakuuta 1941 hän sai kuuden vuoden vankeustuomion. Hänen oletetaan kuolleen Neuvostoliitossa. Iisalmen raastuvanoikeus julisti Nurmirannan kuolleeksi 17. joulukuuta 1979. Hänen maineensa palautettiin Venäjällä 1994.


title: Pekka Nurmiranta

text: Nurmiranta oli naimisissa Aino Menkisen (s. 1889) kanssa.


title: Juho Perälä

text: Juho Sylvester Perälä (24. elokuuta 1887 Teuva – 20. tammikuuta 1938 Karhumäki, Neuvostoliitto) oli maanviljelijä ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.


title: Juho Perälä

text: Teuvan Perälänkylässä syntyneen Perälän vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Perälä ja Johanna Sofia Mikontytär. Hän kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Teuvalla vuoteen 1930 saakka. Hän oli SDP:n jäsen vuodesta 1907 ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen jäsen vuosina 1921–1923. Vuonna 1925 Perälästä tuli SKP:n jäsen. Hän oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1928–1930 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä.


title: Juho Perälä

text: Lapuan liikkeen edustajat sieppasivat Perälän 19. kesäkuuta 1930 ja muiluttivat hänet Neuvostoliittoon. Neuvostoliitossa Perälä lähti ensin Toivo Antikaisen mukana Leningradiin ja sieltä edelleen Petroskoihin josta hänet Edvard Gyllingin suosituksella lähetettiin Sunun valtiontilalle tallinhoitajaksi. Perälä oli Sunun tilan poliittisena ohjaajana 1933 ja Tunkuan piirin instruktorina 1934–1935. Hänet erotettiin puolueesta ja tehtävistään Kontupohjan piirikomitean päätöksellä 14. marraskuuta 1935 puolueen puhdistuksen yhteydessä.


title: Juho Perälä

text: Perälä vangittiin 10. joulukuuta 1937 vastavallankumouksellisesta kansalliskiihkoisesta toiminnasta syytettynä. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla 20. tammikuuta 1938 Karhumäen lähistöllä. Perälän maine palautettiin 1956.


title: Juho Perälä

text: Perälä oli naimisissa vuodesta 1911 Elsa Eulaalia Salmelan (s. 1884) kanssa. Heillä oli neljä poikaa ja kaksi tytärtä. Yksi pojista jäi asumaan Suomeen isovanhempien luokse. Vaimo, tyttäret ja yksi poika toimitettiin takaisin Suomeen isän vangitsemisen jälkeen, sillä heillä ei ollut Neuvostoliiton passia.


title: Tel Hazor

text: Tel Hazor on muinaisen Hazorin kaupungin rauniokumpu. "Tel" tarkoittaa esihistoriallisen asutuksen paikalla Välimeren itäpään alankoalueilla olevaa kumpua. Pronssikaudella Tel Hazoriin rakennettiin useita palatseja ja temppeleitä. Paikka on määritelty kuningas Salomonin aikaiseksi. Ensimmäiset kaivaukset Tel Hazorissa tehtiin vuonna 1928, mutta tarkempia tutkimuksia tehtiin vasta 1950-luvulla ja tuloksia esiteltiin vuonna 1990.


title: Reetta Tuura

text: Vuoristoneuvoksetar Reetta Tuura on päähahmo Uuno Turhapuro -elokuvissa. Hän on vuorineuvos Tuuran vaimo, Elisabethin äiti ja Uuno Turhapuron anoppi. Reetta Tuura suhtautuu Uunoon täysin eri tavalla kuin aviomiehensä, sillä hän ymmärtää Uunon mielipiteitä ja on valmis auttamaan ja kuuntelemaan tätä.


title: Reetta Tuura

text: Hahmo esiintyi ensimmäistä kertaa elokuvassa "Professori Uuno D. G. Turhapuro" (1975) nimellä "Elisabethin äiti". Tuolloin häntä näytteli Anja Pohjola. Seuraavassa elokuvassa, "Lottovoittaja UKK Turhapurossa" (1976) hahmoa esitti Marita Nordberg. Vuonna 1977 elokuvassa "Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon" hahmoa esitti Ritva Valkama. Seuraavasta vuodesta lähtien hahmoa on näytellyt taas Marita Nordberg.


title: Sami Suominen

text: Heikki Samuli (Sami) Suominen (28. helmikuuta 1922 Viipuri – 30. joulukuuta 1985 Espanja) oli diplomi-insinööri ja muovialan yrityksen Amerplastin perustaja. Suominen oli myös kokoomuksen kansanedustajana 1970-luvun alussa.


title: Sami Suominen

text: Suomisen vanhemmat olivat ylijunailija Juho Ilmari Suominen ja Ilma Selina Tuominen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1941 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1947. Suominen työskenteli Stockholms bryggerierin laboratoriokemistinä 1948 ja Yhdysvalloissa Seagramin kemistinä 1948–1949. Palattuaan Suomeen Suominen toimi Oy Pyynikin pääkemistinä Tampereella 1951–1962.


title: Sami Suominen

text: Vuonna 1952 Sami Suominen yhdessä vaimonsa Marjan kanssa perusti Amerplast-nimisen muovialan yrityksen jonka toimitusjohtajana Suominen toimi kuolemaansa saakka.


title: Sami Suominen

text: Suominen oli kokoomuksen kansanedustajana 1970–1975 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamies vuoden 1968 vaaleissa ja mukana kunnallispolitiikassa Tampereen kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä. 1960- ja 1970-luvun vaihteessa hän oli vakiojäsen radion keskusteluohjelmassa Talouspoliittinen keskustelukerho.


title: Sami Suominen

text: Sami Suominen kuoli tapaturmaisesti Espanjassa 63 vuoden iässä vuonna 1985.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Sukupuolten välinen tasa-arvo tarkoittaa sitä, että naisilla ja miehillä on yhtäläiset oikeudet, velvollisuudet ja mahdollisuudet toteuttaa itseään ja osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan. Sukupuolten tasa-arvo on yksi YK:n Ihmisoikeuksien julistuksen tavoitteista. Nämä kattavat mm. oikeuden fyysiseen koskemattomuuteen, tasa-arvoiseen yhteiskunnalliseen osallistumiseen sekä tasa-arvoiseen palkkaukseen.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Sukupuolten välisen epätasa-arvon poistaminen on maailmanlaajuinen ihmisoikeuskysymys. kuuluu "edistää sukupuolten tasa-arvoa ja parantaa naisten asemaa."


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Yli kaksi kolmasosaa maailman köyhistä on naisia tai tyttöjä, ja naisten lukutaidottomuus on selkeästi yleisempää kuin miesten. Monissa maissa lainsäädäntö tai perinteinen laki ei anna naiselle oikeutta perintöön tai maanomistukseen. On arvioitu, että ihmiskaupan uhreista arviolta 80 prosenttia on naisia ja lapsia. YK:n huume- ja rikososasto UNODC:n mukaan Euroopassa on jopa 500 000 laittomin keinoin maahan tuotua seksityöläistä.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Kuvaa siitä, kuinka paljon naisiin kohdistuu väkivaltaa, kuten seksuaalista väkivaltaa, on vaikea antaa, sillä kansainvälisiä vertailuja eri tavoin toteutettujen tutkimusten pohjalta ei ole tehty. Kansainvälisessä rikosuhritutkimuksessa (2000) tuli ilmi, että yksittäisistä maista naisiin kohdistuva väkivalta on yleisintä Argentiinassa ja Brasiliassa, ja kokonaisuudessa se on yleisintä kehitysmaissa, ja entisissä Neuvostoliiton maissa. Länsimaista eniten naisiin kohdistuvaa väkivaltaa tapahtuu Australiassa, Kanadassa, Britannissa, USA:ssa ja Suomessa. Kansainvälisessä rikosuhritutkimuksessa seksuaalinen väkivalta luokiteltiin raiskaukseen, raiskauksen yritykseen, seksuaalisesti loukkaavaan käsiksi käymiseen ja loukkaavaan käyttäytymiseen. Yli 60 prosenttia läntisissä maissa koetusta seksuaalisesta väkivallasta oli loukkaavaa käyttäytymistä. Kehitysmaissa raiskaukset ja niiden yritykset ja seksuaalisesti loukkaava käsiksi käyminen ovat yleisempiä kuin muissa maissa.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Maailman lainsäätäjistä on naisia on vain alle viidennes. Parlamenttienvälisen liiton IPU:n mukaan 2000-luvun aikana naisten osuus on kuitenkin kasvanut tasaisesti, sillä vuonna 2000 naisten osuus koko maailman parlamentaarikoista oli 13,1 prosenttia, kun taas vuonna 2010 se oli 18,7 %. Naisparlamentaarikkojen määrän lisääntymistä on tapahtunut 2000-luvulla erityisesti kehitysmaissa, kuten Ruandassa ja Angolassa, joissa muutoksen takana ovat sukupuolikiintiöiden käyttöönotto päätöksentekoelimissä.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Työsuorituksista on vaikea löytää aineistoa muilta kuin juristeilta. Ghazala Azmatin ja Rosa Ferrerin tutkimuksessa mitattiin yhdysvaltalaisjuristien työtunteja ja asiakkaiden hankintaa: miehet laskuttivat 10 % enemmän tunteja ja hankkivat yli kaksinkertaisen rahamäärän uusilta asiakkailta. Azmatin mukaan työtunnit ja runsaampi asiakkaiden hankkiminen selittävät pitkälti palkkaerot ja sama voi koskea muitakin aloja. Niitä puolestaan selittivät pienet lapset sekä naisten vähäisempi kunnianhimo, he halusivat firman osakkaiksi paljon miehiä harvemmin. Toisessa tutkimuksessa naisjohtajilla oli vähemmän lapsia kuin miesjohtajilla.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Talousnobelisti Gary Becker osoitti kirjassaan "The Economics of Discrimination" (University of Chicago Press, 1957), että markkinat rankaisevat automaattisesti syrjinnästä. Jos yritys palkkaa työntekijöitä muulla perusteella kuin sillä, kuka suoriutuu parhaiten työtehtävistä, yritys häviää rahaa, sitä enemmän, mitä voimakkaammin valinta perustuu muihin tekijöihin. Joskus kuitenkin sukupuoli voi olla olennainen tekijä työsuoritukselle, esimerkiksi palkattaessa henkilö näyttelemään Virginia Woolfia.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: YK:n Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 2. artikla turvaa julistuksessa esitetyt oikeudet ja vapaudet jokaiselle ilman muun muassa sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Julistuksen sisältämät oikeudet on sittemmin vahvistettu osaksi sitovaa kansainvälistä oikeutta kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa (KP-sopimus) ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa (TSS-sopimus). Nämä molemmat yleissopimukset kieltävät muun muassa sukupuoleen perustuvan syrjinnän yleissopimuksissa tunnustettuihin oikeuksiin liittyen. Lisäksi sopimuksiin sisältyy seuraavat erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevat artiklat:


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: KP-sopimus 26 artikla: Kaikki ihmiset ovat oikeudellisesti yhdenvertaisia ja oikeutettuja ilman minkäänlaista syrjintää yhtäläiseen lain suojaan. Tässä suhteessa lain tulee kieltää kaikki syrjintä ja taata kaikille henkilöille yhtäläinen ja tehokas suojelu muun muassa sukupuoleen perustuvaa syrjintää vastaan.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: TSS-sopimus 7 artiklan a)-kohta: kohtuullisen palkan ja saman palkkauksen samanarvoisesta työstä ilman minkäänlaista rajoitusta; erikoisesti naisille taataan sellaiset työolot, jotka eivät ole huonompia kuin ne, joita miehet nauttivat ja joihin kuuluu sama palkka samasta työstä.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: (CEDAW) tavoitteena on edistää ihmisoikeuksien tasa-arvoista toteutumista naisten osalta. Sopimus sisältää säännöksiä muun muassa kansalaisuudesta, koulutuksesta, työelämään osallistumisesta, terveydenhuollosta sekä naisten taloudellisista oikeuksista.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Yleissopimus hyväksyttiin vuonna 1979 YK:n yleiskokouksessa ja se astui voimaan vuonna 1981. Yleissopimus tuli Suomen osalta voimaan 4.10.1986. Suomessa yleissopimuksen määräaikaisraportoinnista vastaa ulkoministeriön ihmisoikeustuomioistuin- ja -sopimusasioiden yksikkö.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Yleissopimuksen noudattamista valvoo naisten syrjinnän poistamista käsittelevä komitea. Komitea tutkii myös yksilövalituksia.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Vuonna 1993 YK:n yleiskokous hyväksyi naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen julistuksen ().


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Julistuksen mukaan naisiin kohdistuvaan väkivaltaa voi olla esimerkiksi:


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Kansainvälisellä työjärjestöllä (ILO) on useita työelämän tasa-arvoon liittyviä yleissopimuksia. Niistä keskeisimmät ovat Yleissopimus nro 100: Samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettava sama palkka (1951), Yleissopimus nro 111: Työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuva syrjintä (1958), Yleissopimus nro 156: Perheenhuoltovelvollisuuksia omaavien mies- ja naistyöntekijöiden samanlaiset mahdollisuudet ja yhdenvertainen kohtelu sekä Yleissopimus nro 183: Äitiyssuojelusopimus (uudistettu 2000).


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Euroopan ihmisoikeussopimuksen 14. artiklassa taataan ihmisoikeussopimuksessa tunnustetuista oikeuksista ja vapauksista nauttiminen ilman minkäänlaista muun muassa sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Lisäksi ihmisoikeussopimuksen kahdennentoista lisäpöytäkirjan 1. artiklassa taataan laissa tunnustettujen oikeuksien nauttiminen ilmaan minkäänlaista muun muassa sukupuoleen perustuvaa syrjintää.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Euroopan ihmisoikeussopimuksen noudattamista valvoo Euroopan ihmisoikeustuomioistuin. Ihmisoikeustuomioistuin käsittelee pääasiassa sopimusvaltioita vastaan tehtyjä yksilövalituksia.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut lukuisia sukupuolten tasa-arvoa koskevia tuomioita. Tapauksessa Opuz v. Turkki (2009) tuomioistuin katsoi, että perheväkivalta oli naisiin kohdistuvaa sukupuoleen perustuvaa syrjintää, koska se koski pääasiassa naisia ja koska oikeusviranomaisten yleinen syrjivä asenne oli luonut ilmapiirin, joka ruokki perheväkivaltaa.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Konstantin Markin v. Venäjä (2012) -tapauksessa tuomioistuin katsoi, että vanhempainvapaan epääminen miespuoliselta sotilashenkilöltä oli sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Tuomioistuin on ottanut kantaa myös syrjiviin sukunimikäytäntöihin, muun muassa tapaukset Burghartz v. Sveitsi (1994) ja Ünal Tekeli v. Turkki (2004), syrjiviin maahanmuuttosäännöksiin (esimerkiksi Abdulaziz, Cabales ja Balkandali v. Yhdistynyt kuningaskunta, 1985), syrjiviin eläkesäännöksiin (esimerkiksi Wessel-Bergervoet v. Alankomaat, 2002) sekä syrjiviin sosiaaliturvasäännöksiin (esimerkiksi Willis v. Yhdistynyt kuningaskunta (2002), jossa oli kyse miespuolisten leskien oikeudesta leskeneläkkeeseen).


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Euroopan neuvoston yleissopimus naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus) on maailman ensimmäinen oikeudellisesti sitova sopimus, joka koskee naisiin kohdistuvaa väkivaltaa. Istanbulin sopimus hyväksyttiin vuonna 2011 ja se astui voimaan 1.8.2014. Sopimus tuli Suomessa voimaan 1.8.2015.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text:
Sopimuksen tavoitteena on muun muassa:
Sopimusta sovelletaan kaikkiin väkivallan muotoihin, perheväkivalta mukaan lukien. Sopimus velvoittaa sopimusvaltioita muun muassa perustamaan riittävän määrän helposti saavutettavia turvakoteja ja ottamaan valtakunnallisesti käyttöön maksuttoman ympärivuorokautisen auttavan puhelimen.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Sopimusmääräysten täytäntöönpanoa seuraa naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjunnan asiantuntijaryhmä.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Suomessa yhdenvertaisuuden perussäännös on perustuslain 6 §. Sen 1. momentin mukaan "Ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä". Perustuslain 2. momentti kieltää syrjinnän muun muassa sukupuolen perusteella. Naisten ja miesten tasa-arvon perussäännös puolestaan löytyy pykälän 4. momentista. Sen mukaan: ""Sukupuolten tasa-arvoa edistetään yhteiskunnallisessa toiminnassa sekä työelämässä, erityisesti palkkauksesta ja muista palvelussuhteen ehdoista määrättäessä, sen mukaan kuin lailla tarkemmin säädetään"".


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Sukupuolten tasa-arvoa koskee erityisesti laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta (tasa-arvolaki), joka tuli voimaan vuonna 1987 ja uudistettiin vuonna 2014. Tasa-arvolain tarkoituksena on estää sukupuoleen perustuva syrjintä ja edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa sekä tässä tarkoituksessa parantaa naisten asemaa erityisesti työelämässä. Lain tarkoituksena on myös estää sukupuoli-identiteettiin tai sukupuolen ilmaisuun perustuva syrjintä. Tasa-arvolain noudattamista valvoo tasa-arvovaltuutettu sekä yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Tasa-arvoon liittyviä säännöksiä löytyy myös useista muista laeista. Työelämään liittyen esimeriksi työsopimuslaki ja virkamieslaki sisältävät säännöksiä työntekijöiden tasapuolisesta kohtelusta sekä tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuslakeihin viittavaan syrjintäkiellon. Myös rikoslaki sisältää laajan työelämää ja elinkeinotoimintaa koskevan syrjintäkiellon. Kuluttajansuojalaissa kielletään hyvän tavan vastaisena markkinointina muun muassa sellainen markkinointi, joka loukkaa ihmisarvoa tai jossa esiintyy muun muassa sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Lisäksi rikoslaki sisältää säännöksiä muun muassa pahoinpitelystä ja seksuaalirikoksista sekä muista henkilöön kohdistuvista rikoksista, kuten vapaudenriistosta, vainoamisesta ja pakottamisesta. Rikoksen uhrien oikeuksista, suojelusta ja avustamisesta säädetään erikseen. Esimerkiksi esitutkintalaissa on otettu huomioon lähisuhde- ja perheväkivaltaa koskevia erityispiirteitä muun muassa kuulusteluihin, tukihenkilöön ja oikeudenkäyntiavustajaan liittyen.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Tasa-arvoa koskevien lakien valmistelusta vastaa Sosiaali- ja terveysministeriön tasa-arvoyksikkö. Sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä toimii myös Tasa-arvoasiain neuvottelukunta (TANE).


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen on tasa-arvon edistämisen yksi strategia ja tarkoittaa sitä, että sukupuolinäkökulma otetaan huomioon kaikessa päätöksenteossa. Tämä edellyttää toimenpiteiden ja päätösten vaikutusten arviointia naisten ja miesten kannalta.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: YK:n neljännessä naisia koskevassa maailmankonferenssissa Pekingissä vuonna 1995 hyväksyttiin Pekingin julistus ja toimintaohjelma. Toimintaohjelman toteuttamiseksi Suomessa Tasa-arvoasiain neuvottelukunta TANE teki tasa-arvoministeri Terttu Huttu-Juntusen toimeksiannosta ehdotuksen hallituksen tasa-arvo-ohjelmaksi. Hallitus hyväksyi tasa-arvo-ohjelman vuonna 1997. Siinä todetaan mm. että "Naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen on otettava huomioon kaikessa julkishallinnon päätöksenteossa sekä toimenpiteitä suunniteltaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa niiden vaikuttavuutta. Läpäisyperiaatteen eli valtavirtaistamisen toteuttaminen vaatii päätöksentekijöiden ja valmistelijoiden sitoutumista tasa-arvon edistämiseen. Se edellyttää riittäviä perustietoja tasa-arvon tilasta kullakin yhteiskuntapolitiikan lohkolla kuten sukupuolen mukaan eriytettyä tilastointia sekä tarpeen mukaan selvitystyötä, vaikutusanalyysejä ja tieteellistä tutkimusta." Ohjelman perusteella perustettiin "Valtavirtaistamishanke", jolla pyrittiin saamaan tasa-arvokehitystä liikkeelle kaikkialla yhteiskunnassa.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Ohessa on listattuna virstanpylväitä tasa-arvon edistämisessä:


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Miesten pakollinen asevelvollisuus Suomessa on myönnetty laajasti ongelmalliseksi tasa-arvon näkökulmasta, ja tämä tuodaan esille tasa-arvovaltuutetun nettisivuilla, jossa kuitenkin huomautetaan, että maanpuolustusta koskevat kysymykset kuuluvat ensisijaisesti puolustuspolitiikan alaan ja asia on siirretty puolustusministeriölle, jonka kannan mukaan Suomessa ei ole tarvetta laajentaa asevelvollisuutta koskemaan myös naisia. Useat miesjärjestöt kuten Vihreä miesliike, Vasemmistoliiton miespoliittinen työryhmä ja Miesten tasa-arvo ry ovat ottaneet kantaa siihen, että asevelvollisuus on miehiä koskeva tasa-arvo-ongelma. Myös Opetusalan eettinen neuvottelukunta pitää miesten asevelvollisuutta syrjintänä ja katsoo, että se pitää kyseenalaistaa koulun tasa-arvokasvatuksessa. EY-tuomioistuin on määritellyt (päätös C-285/98 11.1.2000), että aseellinen palvelu on yhtä lailla sopivaa miehille ja naisille.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text: Tutkija Arto Jokisen mukaan suomalaisten miesten suurin ongelma on miesten välinen väkivalta. Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen vuonna 2007 antaman tiedonannon mukaan Miehiin kohdistuvista väkivallanteoista melkein yhdeksän tapausta kymmenestä on joko tuntemattoman tai ei-läheisen henkilön aiheuttama, ja riski kohdata satunnaista julkisella paikalla tapahtuvaa väkivaltaa on suurimmillaan nuorena, ja pienenee iän myötä.


title: Sukupuolten tasa-arvo

text:
Perheväkivallan tutkimus on Suomessa tähän asti painottunut miehen tekemään ja naiseen kohdistuvaan väkivaltaan. Miesten ja lasten väkivaltakokemukset naisten taholta ovat jääneet katveeseen, eikä miesten kokema parisuhdeväkivalta (myös henkinen väkivalta) ole juuri saanut huomiota.
Ensimmäinen suomalainen miesuhritutkimus (eli tutkimus, jossa selvitetään rikosten kohteeksi joutumista suoraan ihmisiltä itseltään haastattelulla tai kyselyllä) valmistui vuonna 2010. Euroopan kriminaalipolitiikan instituutin HEUNIn tutkimuksesta ”Tuhansien iskujen maa – Miesten kokema väkivalta Suomessa” ilmenee, että miehet joutuvat yleisimmin tuntemattoman henkilön tekemän väkivallan kohteeksi. Parisuhdeväkivaltaa miehistä ja naisista on kokenut yhtä suuri osa. Miesten ja naisten kokema parisuhdeväkivalta kuitenkin erosi toisistaan.