title: HC Lugano

text: HC Lugano on sveitsiläinen jääkiekkoseura, joka pelaa Sveitsin pääsarjassa National League A:ssa. Joukkue on perustettu 1941 Luganossa. Joukkueen kotihalli on Resega. HC Lugano pelasi European Champions Cupissa 2007. Maineikkaita Luganossa pelanneita suomalaisia ovat esimerkiksi Kari Eloranta, Ville Peltonen, Jukka Hentunen ja Petteri Nummelin, joka on seuran kaikkien aikojen neljänneksi tehokkain pelaaja ja syöttötilaston ykkönen tehoilla 111+264=375. Lugano on jäädyttänyt Nummelinin pelinumeron 33.


title: Partido Revolucionario Institucional

text: Partido Revolucionario Institucional (PRI, ) on meksikolainen puolue, joka hallitsi maata yhtämittaisesti 1929–2000. Nykyisin se on edelleen yksi suurimmista puolueista. Ideologialtaan PRI on sosiaalidemokraattinen. Se on sosialistisen internationaalin jäsen. Sen kannattajista käytetään nimeä "priistas".


title: Partido Revolucionario Institucional

text: PRI:n edeltäjän perusti Plutarco Elías Calles nimellä "Partido Nacional Revolucionario" () 4. maaliskuuta 1929 vakauttamaan maata ja normalisoimaan Meksikon vallankumouksen veteraanien välit. Vallanvaihdoista tuli väkivallattomia, vaikkei aina demokraattisia. Vuonna 1938 PRR hajosi ja sen tilalle perustettiin "Partido de la Revolución Mexicana" () Lázaro Cárdenasin johdolla. PRM hajosi ja PRI perustettiin Manuel Ávila Camachon johdolla 18. tammikuuta 1946.


title: Partido Revolucionario Institucional

text: Kolmella eri nimellä puolue piti valtaa 70 vuoden ajan. Vain harvoin kukaan ulkopuolinen tuli valituksi edustajainhuoneeseen tai senaattoriksi. Ensimmäinen PRI:n ulkopuolinen kuvernööri valittiin Baja Californian osavaltioon 1989 ja ensimmäinen ei-PRI:n presidentti oli Vicente Fox vuonna 2000.


title: Partido Revolucionario Institucional

text: Ensimmäisten tappioiden jälkeen PRI teki näyttävän paluun ja vuoden 2003 kongressivaaleissa se sai 224 paikkaa 500:sta edustajainhuoneessa. Vuonna 2006 PRI jäi 106 paikkaan edustajainhuoneessa ja sai 33 senaattoria.


title: Partido Revolucionario Institucional

text: Keskiviikkona 26. huhtikuuta 2010 asemiehet väijyttivät ihmisoikeusaktivistien kulkueen. Teosta syytetään PRI:n alaisuudessa toimivia puolisotilaallisia Ubisort-joukkoja. Kaksi aktivistia kuoli ja kaksitoista on kateissa. Toinen kuolleista oli suomalainen tarkkailija Jyri Jaakkola.


title: Risto Tuorila

text: Risto Kalevi Tuorila (s. 19. helmikuuta 1947 Oulu) on suomalainen näyttelijä, joka työskenteli pitkään Oulun kaupunginteatterissa. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2010.


title: Risto Tuorila

text: Tuorila kävi Suomen Teatterikoulun 1974–1978. Hän on aikaisemmin ollut näyttelijänä Lappeenrannan kaupunginteatterissa (1969–74), Ryhmäteatterissa (1978–1980) ja Kemin kaupunginteatterissa (1980–1981).


title: Risto Tuorila

text: Risto Tuorila on naimisissa Oulun kaupunginteatterin lavastajan Maija Tuorilan kanssa. Hän harrastaa vapaa-ajallaan purjehdusta.


title: Risto Tuorila

text: Tuorila on näytellyt monissa teatteri- ja elokuvaproduktioissa. Hän näytteli Vilho Koskelaa Rauni Mollbergin elokuvassa "Tuntematon sotilas" (1985) ja voitti siitä Parhaan miespääosan Jussi-palkinnon. Tuorila näytteli Jussi Koskelaa Timo Koivusalon ohjaamissa "Täällä Pohjantähden alla" ja "Täällä Pohjantähden alla II" -elokuvissa. Hän sai Oulun kaupungin kulttuuritunnustuspalkinnon vuonna 2004, perusteena pitkäaikainen ja ansiokas työ Oulun kaupunginteatterissa.


title: Paimen (uskonto)

text: Paimenta käytetään uskonnollisessa merkityksessä esimerkiksi kristinuskossa uskovien ihmisten kaitsijana. Tehtävät vastaavat lammaspaimenen tehtäviä ihmisten keskellä. Sanaa käytetään erityisesti Kristuksesta tai Jumalasta. Myös pappi tai muu uskonnollinen johtaja voi ohjeistaa johdettaviaan "paimenkirjeillä".


title: Paimen (uskonto)

text: Raamatun Jeesus vertaa itseään paimeneen Johanneksen evankeliumissa.


title: Risto Jalonen

text: Risto Jalonen (s. 28. lokakuuta 1957 Vaasa) on vaasalainen kuva- ja sanataiteilija. Jalonen on toiminut muun muassa taidemaalarina ja valokuvaajana. Jalosen retrospektiivinen näyttely "Virran varrelta" oli esillä galleria Art Alexissa vuonna 2008. Samaan aikaan ilmestyi "Rajatapaus", 50-vuotisjuhlajulkaisu.


title: Risto Jalonen

text: Jalonen on toimittanut kokoomateoksia pohjalaisesta taiteesta, kuten "Vaasa - kaupunki keskellä luontoa" (2002) ja "Avain - Risto Jalonen ja muita pohjalaisia elämän tulkkeja" (2005). "Yksin" -runokirjan ruotsinkielinen käännös mukana Yleisradion Tassiva Karhu kisassa 2005. Jalosen esikoisteos oli omakustanne "Tuulee" vuonna 1986.


title: Sähköpaimen

text: Sähköpaimen on laite, joka antaa laitumen ympäri viritetylle metallijohdolle, sähköaidalle sähköimpulsseja. Sähköpaimenen tarkoitus on pitää eläimet aidatulla alueella. Sähköpaimenien tehoalue on 1,6–9 joulea.


title: Sähköpaimen

text: Suomen pitkäikaisin ja tunnetuin sähköpaimen vuodesta 1938 on Olli-merkkinen. Vuonna 2002 Olli-paimenten yhteenlaskettu myynti saavutti 350 000 kappaleen rajan.


title: Paimen (täsmennyssivu)

text: Paimen tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Melanie Safka

text: Melanie Anne Safka-Schekeryk (s. 3. helmikuuta 1947 Astoria, New York), taiteilijanimeltään Melanie, on yhdysvaltalainen pop- ja folk-laulaja ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan 1960-luvun lopun ja 1970-luvun alun hiteistään "Brand New Key", "Lay Down (Candles in the Rain)" ja "Look What They've Done To My Song, Ma'".


title: Melanie Safka

text: Melanie Safka syntyi Queensin Astoriassa New Yorkissa 1947. Hän opiskeli New York Academy of Fine Arts -koulussa. Hän aloitti laulajanuran opiskellessaan collegessa ja esiintyi sen jälkeen Greenwich Villagen klubeilla. Hän sai julkaisusopimuksen Columbia Recordsilta vuonna 1967 ja levytti ensimmäisen singlensä "Beautiful People" samana vuonna. Toisen singlen jälkeen hän jätti Columbian.


title: Melanie Safka

text: Melanie tapasi vuonna 1968 tuottaja Peter Schekerykin, josta tuli hänen managerinsa ja myöhemmin aviomiehensä. Levy-yhtiö Buddah Records julkaisi Melanien ensimmäisen albumin "Born to Be" vuoden lopulla. Melanie esiintyi Woodstockissa elokuussa 1969. Sen jälkeen hän julkaisi toisen albuminsa. Melanien kaupallinen läpimurto tapahtui kappaleella "Lay Down (Candles in the Rain)", joka muisteli Woodstockia ja nousi singlelistalla kuudenneksi. Myös albumi "Candles in the Rain" nousi top-20:een.


title: Melanie Safka

text: Melanie perusti oman levymerkkinsä Neighborhood Records vuonna 1971. Single "Brand New Key" nousi Yhdysvaltain singlelistan kärkeen, ja Melanie oli vuoden 1971 menestyneimpiä artisteja. Albumi "Gather Me" myi kultaa ja nousi albumilistalla sijalle 15.


title: Melanie Safka

text: "Garden in the City" nousi vielä listasijalle 19, mutta seuraavat albumit eivät enää menestyneet aiempien tavoin. Melanie keskittyi perheeseensä eikä levyttänyt vuosien 1977 ja 1982 välillä. Sen jälkeen hän on jatkanut levyttämistä ja konsertointia, ja hän on ollut suosittu 1960-luvun nostalgiaesiintyjä.


title: Karjalan Heili

text:
Karjalan Heili on Joensuussa kaksi kertaa viikossa ilmestyvä kaupunkilehti, jota jaetaan ilmaisjakeluna. Joensuun lisäksi lehteä jaetaan kaupungin ympäristökuntiin Liperiin, Kontiolahdelle ja Outokumpuun. Levikki on 52 725  kappaletta. Toimitus on kaupungin keskustassa Torikadulla.
Lehti on perustettu 1970. Sen päätoimittaja on Jentta Ilanmaa (2016-). Aikaisempia päätoimittajia ovat olleet Markku Rouhiainen (1970-1986), Pentti Kakkinen (1986-2002), Heikki Arppi (2002-2007), Petri Vähä (2007-2012) ja Arttu Käyhkö (2012-2015)..


title: Karjalan Heili

text: Lehteä kustantaa Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oyj, jonka suurin omistaja on Laakkosen suku. Kirjapainokonserni julkaisee sanomalehti Karjalaista ja useita paikallislehtiä Pohjois-Karjalassa.


title: Karjalan Heili

text: Viihdetaiteilija Jaakko Teppo sekä ohjaaja Markku Pölönen ovat kirjoittaneet kolumneja lehteen.


title: Karjalan Heili

text: Kaupunkilehtien liitto on valinnut Karjalan Heilin vuoden kaupunkilehdeksi neljä kertaa: 1992, 1999 ja 2008 ja 2015.


title: Internet-kuvagalleria

text: Internet-kuvagalleria on internetsivusto, johon ihmiset voivat lisätä valokuvia katseltavaksi. Suosituimpia suomalaisia internet-kuvagallerioita ovat muun muassa ii2, IRC-Galleria, Kuvake.net, Rock-Galleria.fi ja aikuisille suunnatut galleriat nakuna.fi ja Alastonsuomi.com. Kuvagallerioissa kuvaaja saa itse päättää, antaako kuviaan käyttöön yleisesti vai ei.


title: Sitio de Calahonda

text: Sitio de Calahonda on kaupunki Etelä-Espanjassa Costa Del Solilla. Sitio de Calahonda tunnetaan varakkaiden brittieläkeläisten loma-asuntokeitaana ja rauhallisesta elämänmenostaan. Calahondassa asuu myös melko paljon pohjoismaalaisia ja saksalaisia. Calahonda sijaitsee noin 50 kilometriä Málagasta lounaaseen Marbellan ja Fuengirolan välissä. Hallinnollisesti se kuuluu Mijaksen kuntaan.


title: Kotiseutu-uutiset

text:
Kotiseutu-uutiset on Liperissä ja Rääkkylässä ilmestyvä sitoutumaton, yksityisesti omistettu paikallislehti. Lehden perusti vuonna 1966 Esko Vähämäki. Lehti aloitti ilmestymisen Liperissä, josta levikkialue laajeni Rääkkylään seuraavana vuonna.
Lehden omistajaksi ja päätoimitajaksi tuli vuonna 1985 Tarmo Nenonen ja toiseksi omistajaksi vuonna 1994 Riitta Parkkinen. 1. huhtikuuta 2016 alkaen omistaja ja päätoimittaja on Jari Partanen.
Lehden toimitus sijaitsee Liperin keskustassa Keskustiellä'. Lehti ilemstyy kerran viikossa.


Luettelo eduskuntaryhmää vaalikauden aikana vaihtaneista kansanedustajista sisältää ryhmänvaihtajat aikajärjestyksessä. Vaalikauden aikana ryhmää vaihtaneet ovat ensimmäisessä listassa. Ne edustajat, jotka ovat siirtyneet vaalien jälkeen suoraan eri eduskuntaryhmään kuulumatta välillä siihen minkä puolueesta ovat tulleet valituiksi, on lueteltu alemmassa luettelossa. Edellisellä vaalikaudella eri ryhmään kuuluneet mutta vaaleissa toisen puolueen listoilta eduskuntaan valitut eivät ole tässä luettelossa.


title: Luettelo eduskuntaryhmää vaalikauden aikana vaihtaneista kansanedustajista

text: Luettelon jäsenet ovat tulleet valituksi toisen puolueen listoilta, mutta liittyneet eduskunnassa eri ryhmään kuin muut puolueen kansanedustajat kuulumatta välillä puolueen omaan eduskuntaryhmään.


text: Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiristä valitut ovat yhdessä RKP:n kanssa muodostaneet Ruotsalaisen eduskuntaryhmän. Heitä ei ole lueteltu alla.Lähteenä on käytetty pääasiassa eduskunnan kansanedustajamatrikkelia


title: Tapiolan kirjasto

text: Tapiolan kirjasto on Espoon kulttuurikeskuksen yhteydessä toimiva kirjasto. Tapiolan kirjasto on osa Espoon kaupunginkirjastoa ja HelMet-kirjastoa.


title: Tapiolan kirjasto

text: Tapiolan kirjasto on Tapiolan alueen aluekirjasto. Tapiolan alueeseen kuuluvat muut kirjastot ovat Haukilahden ja Laajalahden kirjastot.


title: Tapiolan kirjasto

text: Kirjaston pinta-ala on 1 150 m². Rakennus saneerattiin 2006, ja uudistettu kirjasto avattiin muutaman kuukauden tauon jälkeen saman vuoden lokakuussa. Uudistusten yhteydessä kirjastosta tuli kaksikerroksinen. Kirjastossa on musiikkiosasto, lehtisali sekä mahdollisuus ilmaiseen internetin käyttöön. Vuonna 2008 kirjastoon saatiin myös langaton verkko.


title: Tapiolan kirjasto

text: Tapiolan kirjaston kokoelmissa oli vuonna 2006 aineistoa yhteensä 420 695 kappaletta, joista


title: Tapiolan kirjasto

text: Tapiolan kirjasto on maanlaajuisesti tunnettu lastenkirjastokokeiluistaan. Parikymmentä kirjastoammattilaista työllistävälle kirjastolle myönnettiin vuonna 1997 Espoossa vuosittain jaettava Hyvän työyhteisön palkinto.


title: Tapiolan kirjasto

text: Tapiolan suomenkielinen piirikirjasto aloitti toimintansa 1958 Tapiolan kansakoulun aulassa, ruotsinkielinen puolestaan kirkkoherranviraston kansliassa. Kun kirjastot yhdistettiin 1963, Tapiolassa elettiin voimakasta rakentamisen aikaa. Uusi sivukirjasto sai tilansa (96 m²) Tapiontorin ostoskeskuksesta. Kirjoja oli n. 10 000 ja kävijöitä 3 000.


title: Tapiolan kirjasto

text: Kirjasto kaksinkertaisti tilansa 1967, edelleen kuitenkin Tapiontorilla. Kirjasto oli sokkeloisessa paikassa, jossa oli seitsemän huonetta. Päätoimisen kirjastonhoitajan ja tuntiavun turvin kirjasto oli auki peräti kuutena päivänä viikossa. Kirjoja oli kolminkertainen määrä ja asiakkaita kuutisentuhatta.


title: Tapiolan kirjasto

text: Tämä "lopullinen väliaikaisratkaisu" oli kuitenkin kestämätön lainauksen ja kävijöiden lisääntyessä huimasti ja kulttuurikeskusta odotellessa seuraavat tilat löytyivät Merituulentien toiselta puolelta Juva-talosta. Vuonna 1978 tilaa oli noin 800 m2, mutta tämäkään lisäys ei riittänyt. Kirjojen määrä oli noussut lähes sataantuhanteen, lainaukset kolmeensataantuhanteen ja lainaajia rekisteröitiin jo reilusti yli kymmenentuhatta. Kun kirjasto vihdoin pääsi muuttamaan 15.3.1989 uuteen kulttuurikeskukseen, lisääntyivät niin kävijämäärät kuin toiminnotkin edelleen.


title: Tapiolan kirjasto

text: Seuraavan kerran remontoitiin koko kirjaston alakerta 2006 uusiksi asiakastiloiksi. Edelleenkään tila ei kuitenkaan tahdo riittää.


title: Tapiolan kirjasto

text: Tapiolan kirjaston vetäjinä ovat toimineet aikojen kuluessa Hilja Sederholm, Erik Dahla, Saga Rosen, Kari Turunen (ensimmäisenä päätoimisena kirjastonhoitajana), Tuula Niemelä, Elsbet Keto, Anneli Perälä, Kari Vaijärvi ja Outi Melen.


title: Bullockornis

text: Bullockornis planei oli "Dromornithidae"-heimoon kuuluva sorsalintu. Se eli Mioseeni-kaudella.


title: Bullockornis

text: Kuten kaikki "Dromornithidae"-heimon jäsenet, "Bullockornis" oli lentotaidoton lintu, joka asui noin 15 miljoonaa vuotta sitten Australiassa.


title: Bullockornis

text: "Bullockornis" oli noin 2,5 metriä pitkä ja se saattoi painaa 250 kg. Sen nokka oli erittäin suuri ja se oli suunniteltu leikkaamiseen, mikä viittaa siihen että se saattoi olla lihansyöjä.


title: Eino Siuruainen

text: Eino Olavi Siuruainen (s. 20. maaliskuuta 1943 Pudasjärvi) on suomalainen poliitikko, tieteilijä ja virkamies ja entinen Oulun läänin maaherra. Koulutukseltaan Siuruainen on filosofian tohtori maantieteen alalta.


title: Eino Siuruainen

text: Siuruainen menetti isänsä vuonna 1943 sodassa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1964. Hän valmistui luonnontieteiden kandidaatiksi 1968, filosofian kandidaatiksi 1970, filosofian lisensiaatiksi 1973 ja filosofian tohtoriksi 1976. Hän on toiminut Oulun yliopiston Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen erikoistutkijana 1973-1980, Oulun yliopiston maantieteen apulaisprofessorina ja vs. professorina 1981-1983 ja Oulun yliopiston Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen vs. johtajana 1984-1987 ja kirjoittanut useita julkaisuja, joita on ilmestynyt noin 130 sekä Suomessa että ulkomailla.


title: Eino Siuruainen

text: Hänestä tuli keskustapuolueen kansanedustaja vuonna 1987, ja hän toimi eduskunnassa vajaan kauden ennen siirtymistään maaherraksi 1991, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 2009. 1. syyskuuta 2003 Suomen kauppa- ja teollisuusministeriö teki päätöksen hänen nimittämisestään valtion teknologiarahoituksen alueellisen hyödyntämisen selvitysmieheksi.


title: Eino Siuruainen

text: Siuruainen on sotilasarvoltaan kapteeni. Hän sai Oulu- ja maanpuolustusmitalit 1995 sekä sotilasansiomitalin 1998. Hänellä on myös Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunnan komentajamerkki. Siuruainen on myös Tammenlehvän Perinneliitto ry:n puheenjohtaja. Ansioistaan opiskelijoiden hyväksi tehdystä työstä Oulun yliopiston ylioppilaskunta kutsui hänet kunniajäsenekseen vuonna 2005.


title: Genyornis

text: Genyornis newtoni on sukupuuttoon kuollut Dromornithidae-heimoon kuuluva suurikokoinen sorsalintu, joka eli Australiassa.


title: Genyornis

text: "Genyorniksen" elinympäristöä olivat mahdollisesti avoimet metsät ja savannitasangot, joilla se saattoi elää rinnakkain emun kanssa. Sen uskotaan munineen hiekkadyyneihin. Fossiilien järjestäytymisen perusteella "Genyornis" eli mahdollisesti parvina emun tapaan. Kuten kaikki Dromornithidae-heimon jäsenet, "Genyornis" oli lentotaidoton. Se oli heimon viimeinen laji, ja eli rinnakkain ensimmäisten aboriginaalien kanssa kuivilla ruohotasangoilla vielä noin 30 000 vuotta sitten. Laji kuitenkin katosi melko pian sen jälkeen, kun nykyihminen oli levinnyt mantereelle.


title: Genyornis

text: Vaikka useat "Genyorniksen" sukulaiset olivat luultavasti saalistajia, tämän leukojen ja kynsien piirteet viittaavat siihen, että se saattoi olla kasvinsyöjä. Lisäksi luurankojen yhteydestä on löydetty gastroliittejä. "Genyornis" saattoi käyttää erittäin suurta nokkaansa pähkinöiden ja siementen rikkomiseen. Lintu oli noin 2–2,5 metriä pitkä ja se saattoi painaa 220–240 kiloa.


title: Metsänpeitto

text: Metsänpeitto on suomalaisessa uskomusperinteessä tila tai paikka, johon luonnossa kulkeva ihminen tai kotieläin voi joutua.


title: Metsänpeitto

text: Metsänpeittoa on pidetty metsänhaltijoiden tai maahisten maailmana. Uskomuksen mukaan metsänpeittoon voi joutua joskus jonkin olennon, esimerkiksi metsänhaltijan tai harakan, viemänä. Toisaalta ihminen voi uskoa joutuneensa metsänpeittoon, mikäli eksyy, eikä löydä omin avuin metsästä kotiin.


title: Metsänpeitto

text: Metsänpeittoon joutuneelle tulee omituinen, vieras olo. Jotkut kertovat maailman samalla hiljentyneen, linnunlaulun ja muiden metsän äänten vaienneen. Tuttu metsä saattaa muuttua vieraaksi ja erilaiseksi, joskus jotenkin nurinkuriseksi, jopa ylösalaiseksi. Jotkut metsänpeittoon joutuneet jähmettyvät paikalleen pystymättä liikkumaan tai puhumaan, toiset taas kulkevat läpi tuntemattomaksi muuttuneen seudun. Metsänpeittoon joutuneen väitetään katoavan muiden näkyvistä, eivätkä muut löydä häntä, vaikka kulkisivat ohi. Metsänpeittoon joutunut saattaa myös näyttää kiveltä tai kannolta. On kertomuksia, joissa kadonnutta lehmäänsä etsivä istuu uupuneena kivelle, tietämättä istuvansa lehmänsä päällä. Jotkut pääsevät itsestään metsänpeitosta, toiset taas tehtyään taikatemppuja, ja joidenkin kerrotaan kadonneen iäksi.


title: Metsänpeitto

text: Metsänpeitosta pääsemiseksi on erilaisia keinoja, kuten vaatekappaleen kääntäminen nurin päin tai jalkojensa välistä katselu. On myös erilaisia keinoja löytää metsänpeittoon joutunut, kuten juuriston tai solmuun väännetyn puun läpi katselu, jalanjälkien kääntäminen ympäri tai veden kaataminen jälkiin. Myös kadonneen etsijä on voinut kääntää vaatteitaan nurin päin. Metsänpeitosta pääsemiseksi on myös useita loitsuja tai loruja, joiden avulla etsijät voivat rikkoa metsänpeittoon joutuneen päältä loitsun. "Päästäjä" oli tietäjä, joka kykeni palauttamaan metsänpeittoon joutuneen.


title: Metsänpeitto

text: Kuhmoniemeltä tallennetun loitsun mukaan metsänpeitosta pelastettiin karja seuraavalla tavalla:


title: Metsänpeitto

text: Ufoharrastajien oz-ilmiö  muistuttaa metsänpeittoa. Metsänpeittoa muistuttavia oireita voi aiheuttaa esimerkiksi diabetes.


title: Dromornis stirtoni

text: Dromornis stirtoni, jota kutsutaan joskus suomalaisella nimellä stirtoninukkoslintu, oli "Dromornithidae"-heimoon kuulunut jättiläismäinen sorsalintu, joka eli mioseenikaudella Australian metsissä.


title: Dromornis stirtoni

text: Laji kehittyi kuudesta kahdeksaan miljoonaa vuotta sitten. Kuten kaikki "Dromornithidae"-heimon jäsenet, "Dromornis stirtoni" oli suuri, lentokyvytön lintu. Se muistutti suurinta Australiassa nykyisin elävää lintua, emua, mutta oli paljon lihaksikkaampi ja suurempi.


title: Dromornis stirtoni

text: "Dromornis stirtoni" oli nykytietämyksen mukaan suurin koskaan elänyt lintu: se oli kolme metriä pitkä ja painoi 500 kiloa. Sillä on suuri nokka, mikä viittaa siihen, että se saattoi olla lihansyöjä. Ei tiedetä varmasti, söikö se haaskoja vai saalistiko itse ravintonsa. Luultavasti se muistutti tältä osin hyeenoja, jotka ryhtyvät saalistamaan erityisen aktiivisesti silloin, kun eivät saa raadoista tarpeeksi ravintoa.


title: Heli Astala

text: Heli Hellevi Astala, o.s. Lehtisalo (3. marraskuuta 1937 Salo – 7. toukokuuta 2018 Turku) oli suomalainen poliitikko, joka toimi kansanedustajana Suomen kansan demokraattisen liiton (1979–1990) ja Vasemmistoliiton (1990–1995) eduskuntaryhmissä. Astala oli Suomen naisten demokraattisen liiton pääsihteeri vuosina 1977–1980.


title: Heli Astala

text: Astala kirjoitti ylioppilaaksi Turun tyttölyseosta 1956 ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi 1961. Hän meni vuonna 1961 naimisiin diplomikielenkääntäjä Alpo Astalan kanssa.


title: Heli Astala

text: Astala vaikutti Turun kaupunginvaltuustossa vuosina 1969–1992, jonka jälkeen hän ei pyrkinyt jatkoon. Vuodet 1980–1987 Astala toimi n puheenjohtajana. Astala oli presidentin valitsijamies vuosina 1978, 1982 ja 1988.


title: Heli Astala

text: Astala asui Turussa vakituisesti vuodesta 1951 lähtien. Hän kirjoitti eduskuntauransa jälkeen muun muassa runoja ja piti puheita kirkkoon kuulumattomien hautajaisissa kuten äitinsä Alli Lehtisalokin. Heli Astala oli Turun vapaa-ajattelijoiden jäsen ja sai vuonna 2008 Vapaa-ajattelijain liiton kultaisen ansiomerkin.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Tammisaaren vankileiri, myöhemmin Tammisaaren pakkotyölaitos oli Tammisaaressa Dragsvikin kasarmialueella vuosina 1918–1940 toiminut vankila. Leiri perustettiin vangittuja punakaartilaisia varten sisällissodan loppumainingeissa toukokuussa 1918. Myöhemmin laitokseen sijoitettiin myös tavallisia rikollisia, mutta vuosina 1920–1939 vangit olivat pääasiassa poliittisesta toiminnasta tuomittuja vasemmistolaisia ja vuosina 1939–1940 epäluotettavina turvasäilöön otettuja.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Tammisaaren vankileiri oli alun perin tilapäinen sijoituspaikka, johon koottiin valtiollisista rikoksista epäiltyjä Suomen kansanvaltuuskunnan puolella sisällissodassa taistelleita punakaartilaisia tai Suomen sosialidemokraattisen puolueen paikallishallintoon kuuluneita henkilöitä. Enimmillään Tammisaaren vankileirillä oli 20.–24. kesäkuuta vuonna 1918 yhteensä 8 597 vankia eli 11 prosenttia punavankien kokonaismäärästä. Määrä laski 1920-luvun alussa armahdusten vuoksi. Valtiorikosoikeudet aloittivat toimintansa 1918 heinäkuun 8:na päivänä ja elokuussa tuomittiin päivittäin yli 200 vankia. Vangeilla ei ollut puolustusta ja tuomiot olivat 4 vuotta tai yli 6 vuotta kuritushuonetta, yli tuhat sai yli 6 vuotta, joka kymmenes oli alle 18-vuotias. Kokonaisuudessa Tammisaaressa tuomittiin yli 6000 vankia, jonka takia kokonaismäärä laski. Olot vankileirillä olivat poikkeuksellisen surkeat ja kuolleisuus korkea: vankeja kuoli nälkään ja tauteihin kesäkuun ja joulukuun välisenä aikana vuonna 1918 yhteensä 2 873 henkeä, eli noin joka kolmas. Nuorin vanki oli ollut 15-vuotias poika ja vanhin 73-vuotias mies, molemmat kuolivat leirillä. Vuoden 1918 kokonaismäärä kuolleista oli 3 023 vankia, joista 31 vankia oli teloitettu ja joitakin oli ammuttu pakoyrityksestä aidalle kyselemättä (määrästä ei tietoa). Toukokuussa 1918 teloitettujen joukossa oli työväenliikkeen aktiivisia johtajia.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Vuoden 1923 syksystä lähtien laitokseen lähetettiin myös rikoslain nojalla tuomittuja "tavallisia" vankeja. Samoihin aikoihin alettiin vankilaan lähettää myös maanpetoksellisesta toiminnasta tuomittuja kommunisteja, joista ensimmäinen suurempi erä, 200 vankia, oli pidätetty kesällä 1923 "Kallion leikkauksen" seurauksena. Vuonna 1928 pidätettiin käytännössä koko SKP:n johto, "Suomen byroo".


title: Tammisaaren vankileiri

text: Sisällissodan punavankeja alettiin keskittää Tammisaareen vuonna 1921. Poliittiset vangit saivat tuolloin erillisen "valtiollisen vangin" statuksen, joka oikeutti muun muassa pienempiin työvaatimuksiin ja sanomalehtien tilaamiseen. Valtiolliset vangit erotettiin muista vangeista. Poliittiset vangit muodostivat laitokseen salaisen organisaation, jota johti Tammisaaren pääneuvosto. Pääneuvoston alaisuudessa toimivat kasarmi- ja työpaikkaneuvostot. Pääneuvosto edellytti tovereilta ankaraa kuria, ja sillä oli vaikutusvaltaa puolueasioissa myös vankilan ulkopuolella.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Poliittiset vangit pyrkivät käyttämään mahdollisimman paljon aikaa opiskeluun. Vankila opittiinkin tuntemaan nimellä "Tammisaaren yliopisto". Opiskelu vaikeutui sitä mukaa, kun oikeistoradikalismi Suomessa nousi. 1920-luvun alussa vangit saivat marxilaista kirjallisuutta käyttöönsä myös laillista tietä. Tämä loppui vuosikymmenen lopussa: laitoskirjaston valikoima kaventui, Kominternin "kolmannen kauden" ohjelman mukainen opiskelu kiellettiin, johtavia vankeja siirrettiin muualle ja työvelvollisuutta lisättiin.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Vankilaan salakuljetettiin poliittista kirjallisuutta, jota käytettiin opiskelun ja keskustelujen pohjana. Koulutetuimmat vangit toimivat opettajina. Vangit myös valmistivat itse oppimateriaalia asiantuntevan vangin sanelun pohjalta käsin kirjoittaen. Käsin käymäläpaperille kirjoitettuja tekstejä salakuljetettiin myös ulos vankilasta. Lisäksi vangit julkaisivat omaa, kerran kuukaudessa ilmestynyttä "Elämää yössä" -nimistä lehteään.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Marraskuussa 1929 laitoksen poliittiset vangit järjestivät nälkälakon, jolla tähdättiin vankien heikennetyn aseman parantamiseen. Laitoksen 115 poliittisesta vangista lakkoon osallistui lähes sata, joista muutama luopui ennen lakon loppumista. Nälkälakko kesti kahdeksan päivää ja sen aikana joitakin vankeja pakkoruokittiin. Vankilan ulkopuolella olleet kommunistit pyrkivät järjestämään nälkälakon tueksi yleislakon, mutta yritys epäonnistui.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Nälkälakon jälkeen tilanne jatkui kireänä. Seuraavana vuonna kommunistilakien myötä vasemmistolaisten toiminta yhteiskunnassa vaikeutui ja tiukentuneiden otteiden johdosta vangit eivät uskaltaneet asettua näkyvään vastarintaan. Ulkopuolella kommunistien pidätysten myötä heidän toimintansa lamaantui. Kesällä 1930 pakkotyölaitoksessa oli 160 vankia.


title: Tammisaaren vankileiri

text: 1930-luvun alun aikana Lapuan liikkeen ja IKL:n ympärille järjestäytynyt oikeisto sai painostettua poliittisten vankien oloihin huomattavia heikennyksiä. Myös Tammisaaren vankilassa vankien oikeuksia kavennettiin entisestään: muun muassa kirjojen ja lehtien lukemista rajoitettiin, ulkoiluaikoina edellytettiin sotilaallista kuria ja vankein välistä kommunikaatiota rajoitettiin. Lisäksi otettiin käyttöön entistä voimakkaampia ruumiillisia rangaistuksia, kuten raippa- ja pimeäkoppirangaistuksia. Vuonna 1931 laskettiin myös pakkotyön yksikköarvoa (tuntipalkkaa), joten vankien oli työskenneltävä enemmän kustantaakseen ruoka- ja vaatemenonsa vankilassa.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Vuoden 1933 heinäkuussa kommunistivangit aloittivat uuden nälkälakon. Laitoksessa oli tuolloin yhteensä noin 600 vankia, joista 374 osallistui lakkoon. Vankien pakkoruokinta aloitettiin 11 vuorokauden kuluttua, ja se aiheutti viiden vangin kuoleman. Useimmat kuolleista tukehtuivat letkulla keuhkoihin valutettuun maitoon. Seuraavan pakkoruokintakierroksen alkaessa vangit lopettivat lakkonsa.


title: Tammisaaren vankileiri

text: Vankimäärä nousi uudelleen joulukuun alussa 1939 talvisodan ajaksi. Poliittisesti epäluotettavina pidettyjä henkilöitä pidätettiin ja suljettiin turvasäilöön eri vankiloihin, ja osa heistä sijoitettiin Tammisaareen. Turvasäilövangit vapautettiin huhtikuussa 1940. Myöhemmin vuonna 1940 pakkotyölaitos lakkautettiin ja puolustusvoimat otti alueen varuskuntakäyttöön.


title: Alexis Bledel

text: Kimberly Alexis Bledel (s. 16. syyskuuta 1981 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti Roryn roolista televisiosarjassa "Gilmoren tytöt".


title: Alexis Bledel

text: Bledel syntyi Houstonissa Texasissa. Hänen äitinsä Lupe on kotoisin Meksikosta ja isänsä Martin Argentiinasta, joten hänen äidinkielensä on espanja, ja hän oppi englantia vasta mennessään kouluun. Hänen isänsä vanhemmat olivat tanskalaisia maahanmuuttajia. Alexis on vanhin perheen kolmesta lapsesta.


title: Alexis Bledel

text: Alexis varttui Westburyssä, jossa hänen vanhempansa omistavat talon vielä nykyisinkin. Lapsena hän oli hyvin ujo. Siksi hän kävi 8-vuotiaana näyttelemisen kursseilla, jotta olisi voittanut ujoutensa.


title: Alexis Bledel

text: Bledel aloitti mallin uransa 14-vuotiaana. Mallimanageri näki hänet ostoskeskuksessa ja palkkasi hänet toimistonsa listalle. Hän esiintyi uransa aikana mallinäytöksissä Yhdysvaltojen ohella muun muassa Tokiossa ja Milanossa. Bledel lopetti mallin työt aloittaessaan opiskelun New Yorkin yliopistossa. Hän valmistui Page Parkes Center of modeling and acting - ja St. Agnes Academy -kouluista.


title: Alexis Bledel

text: Bledel seurusteli kolme ja puoli vuotta Milo Ventimiglian kanssa. Suhde päättyi 2006. Ventimiglia esitti Jessiä "Gilmoren tytöissä". Bledel avioitui Vincent Kartheiserin kanssa kesällä 2014.


title: Alexis Bledel

text: Vuonna 2000 Bledel sai osan "Gilmoren tytöistä". Hän oli ehtinyt tuolloin opiskella yliopistossa vasta vuoden. Gilmoren tytöistä tuli menestys ja Bledelistä tähti. Sarjan päätyttyä vuonna 2007 Bledel kuitenkin päätti, ettei hän vähään aikaan esiinny uudelleen tv-sarjassa, koska Gilmoren tytöt -sarjan tekeminen oli kuluttavaa työtä. Erityisesti sarjan nopeatempoinen dialogi oli hänestä vaikeaa.


title: Alexis Bledel

text: Sittemmin Bledel on näytellyt lähinnä elokuvissa. Hän solmi vuonna 2009 sopimuksen IMG-mallitoimiston kanssa. Näyttelemisen ohessa hän toimii nykyisin mallina. Hänen viime vuosien merkittävimpiä elokuvaroolejaan on ollut pääosa 2011 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa "Violet and Daisy". Bledel näyttelee filmissä nuorta salamurhaajaa, joka luulee saaneensa helpon toimeksiannon.


title: Hakkōda

text: Hakkōda () on nukkuvista tulivuorista koostuva vuoristo Japanissa. Se sijaitsee Honshūn saaren pohjoisosassa, noin 20 kilometriä Aomorin kaupungista etelään.


title: Hakkōda

text: Hakkōda koostuu pohjoisesta "Kita Hakkōdasta" ja eteläisestä "Minami Hakkōdasta". Eteläinen Hakkōda on vuoriston vanhempi osa. Tämän jälkeen sattunut valtava pyroklastinen purkaus synnytti Hakkōdan kalderan ja viimeisenä muodostui vuoriston pohjoinen osa.


title: Hakkōda

text: Hakkōdan vuoristo koostuu yhteensä neljästätoista kerrostulivuoresta. Sen korkein vuori on Kita Hakkōdan Ōdake, jonka korkeus on 1 585 metriä. Minami Hakkōdan puolella korkein huippu on "Kushi-ga-mine". Muita Hakkōdan vuoria ovat muun muassa "Ido-dake", "Tsurugi-dake" ja "Akakura-dake".


title: Hakkōda

text: Pahin Hakkōdalla tapahtunut katastrofi on, myös ""kuoleman marssiksi"" kutsuttu, sotilaita Venäjän sotaan valmistellut sotaharjoitus vuonna 1902. Hakkōdalle kiivenneen Aomorin viidennen jalkaväkirykmentin tarkoitus oli harjoitella kylmissä oloissa toimimista sekä testata armeijan talvivarusteita. Vuoriston sää kuitenkin huononi nopeasti ja lumimyrskyn armoille jääneen rykmentin 210 jäsenestä menehtyi 199. Japanilainen kirjailija "Jirō Nitta" julkaisi myöhemmin turmasta kertovan kirjan.


title: Hakkōda

text: Hakkōdan toinen ihmishenkiä vaatinut sotilasharjoitus tapahtui vuonna 1997. Kolme sotilasta menehtyi kun he, pudottuaan vuoren syvennykseen, joutuivat hengittämään tulivuoriperäistä kaasua.


title: Hakkōda

text: Hakkōdan läpi kulkee 26,455 kilometrin pituinen rautatietunneli. Hakkōdan tunneli rakennettiin Tōhoku Shinkansenin laajennukseksi ja se oli valmistuessaan maailman pisin tunneli. Uusi rautatielinja on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2010.


title: Hakkōda

text: Vuoriston ympäristössä sijaitsee useita kuumia lähteitä ja onseneita, kuten "Sukayu". Hakkōdalla on köysirata, jonka avulla pääsee helposti näkemään alueen maisemia. Talvisin vuoristo on suosittua laskettelualuetta.


title: Vera Hjelt

text: Vera Augusta Hjelt (13. elokuuta 1857 Turku – 23. huhtikuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen työsuojelun uranuurtaja, joka toimi Suomen ensimmäisenä naispuolisena ammattientarkastajana (1903–1917) ja Ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) kansanedustajana (1908–1917).


title: Vera Hjelt

text: Hjelt kuului Hjeltin merkittävään sivistyssukuun. Hänen vanhempansa olivat rehtori Carl Wilhelm Hjelt ja Augusta Charlotta von Pfaler. Hänen äitinsä ylläpiti Turussa yksityistä säätyläistyttöjen koulua, von Pfalerska skolania, mutta rehtori-isä ei pitänyt tyttöjen kouluttamista tärkeänä. Veran ollessa kuusivuotias äiti vammautui loppuiäkseen lipaston laskulevyn pudottua hänen päähänsä, eikä isä kyennyt työnsä ohella valvomaan kahdeksanlapsista perhettä. Tämän vuoksi hän ei saanut tyypillistä säätyläisperheen tytön kasvatusta vaan sai viettää nuoruutensa melko vapaasti. Koska perheellä ei ollut varaa kouluttaa häntä enempää, hän toimi isänsä apuna lääninkansliassa puhtaaksikirjoittajana. Hän harrasti soittamista ja laulamista, mutta koska kaupungista ei tahtonut saada nuotteja, hän perusti vain 17-vuotiaana Turun ensimmäisen musiikkikaupan, jota piti vuosina 1875–1877.


title: Vera Hjelt

text: Isän kuoltua vuonna 1876 Hjelt päätti lähteä Tammisaaren ruotsinkieliseen opettajaseminaariin, ja saatuaan vapaaoppilaspaikan hän aloitti kansakoulunopettajan opinnot 1878. Hän valmistui 1881 ja toimi vuoden kansakoulunopettajana Hammarlandissa ja sen jälkeen toisen vuoden Turussa. Sitten hän lähti Ruotsiin, jossa toimi Nääsin veistonopettajaseminaarin opettajana 1883–1885 ja suoritti veistonopettajantutkinnon toisena naisena koulun historiassa. Palattuaan Suomeen Hjelt perusti 1885 Helsinkiin yksityisen kasvatusopillisen veistokoulun. Koulua kävi vuosittain yli kaksituhatta oppilasta. Oman koulun johtamisen ohella hän toimi Suomalaisen yhteiskoulun ja ruotsinkielisen yläkansakoulun opettajana.


title: Vera Hjelt

text: Puu- ja käsitöiden opetuksen edistäminen muodostui Hjeltille tärkeäksi ja poiki erilaisia sivuliiketoimia. Vuonna 1886 hän patentoi suunnittelemansa kokoontaitettavan höyläpenkin, joka menestyi kaupallisesti ulkomailla. Hän suunnitteli myös eri ikäisille lapsille kolme sarjaa veistomalleja ja laati ohjeita opettajille. Valmiiden mallikappaleiden ja työvälineiden puuttumisen vuoksi Hjelt perusti 1891 Helsingin maalaiskunnan Oulunkylään Pikkukoskelle oman höyrysahan ja puusepäntehtaan. Tuohon aikaan nainen tehtaan johtajana ja omistajana herätti runsaasti huomiota. Yli sata työntekijää työllistänyt tehdas tuhoutui tulipalossa vuonna 1896. Sitä ennen se ehti valmistaa kouluvälineitä, pulpetteja, huonekaluja ja jopa puutaloja. Tehtaalla tehtiin myös muun muassa Axel Gallénin "Aino-triptyykin" puukehykset ja Kansallis-Osake-Pankin pääkonttorin sisustus. Tehdasta johtaessaan Hjelt oli virkavapaalla opettajantoimestaan.


title: Vera Hjelt

text: Hjelt oli taitava puhuja ja tuottelias kirjoittaja. Hän julkaisi 1888–1902 suosittuja "Julhälsning"- ja "Joulutervehdys"-nimisiä kaupallisia joululehtiä sekä toimitti 1895–1905 lapsille suunnattuja "Sländania" ja "Sirkkaa". Hän kirjoitti myös kansakoulun lukukirjan ja satuja.


title: Vera Hjelt

text: Vuosisadan vaihteessa Hjelt suuntasi toimintansa uusille aloille, kuten järjestötoimintaan. Hän liittyi Suomen Naisyhdistykseen sen sihteerinä toimineen pikkuserkkunsa Alma Hjeltin suosituksesta. Hän oli mukana perustamassa liikuntavammaisten koulutuksen Suomessa aloittanutta Raajarikkoisten auttamisyhdistystä vuonna 1889 sekä Marttajärjestöä vuonna 1899. Hjelt kuitenkin irtautui pian naisliikkeestä kiinnostuttuaan laajemmista sosiaalisista kysymyksistä.


title: Vera Hjelt

text: Hjelt oli pohtinut naisten työoloja jo vuonna 1888 julkaistessaan kirjan "Nainen käytöllisillä työaloilla". Tehtaanjohtajana toimiessaan hän kiinnostui työsuojelusta ja matkusti 1892 Saksaan tutustumaan paremmin aiheeseen. Suomeen oli perustettu vuonna 1889 kaksi ammattientarkastajan tointa. Ulkomaisten esikuvien mukaisesti naisyhdistyksen puheenjohtaja Aleksandra Gripenberg vaati erityisen naispuolisen ammattientarkastajan viran perustamista, mikä toteutui vuonna 1903. Gripenberg ja useat muutkin henkilöt kehottivat Hjeltiä hakemaan virkaa ja tämä valittiin siihen – jouduttuaan kuitenkin ensin hakemaan erivapautta sukupuolensa vuoksi. Hän toimi tehtävässä vuoden 1917 loppuun. Hjelt oli koko Pohjoismaiden ensimmäinen naispuolinen ammattientarkastaja. Hänen tehtäviinsä kuului työolojen valvonta koko maassa, mikä merkitsi satoja tarkastusvirkamatkoja. Hjelt teki ehdotuksia muun muassa työtilojen ilmastoinnin parantamisesta, lämpötilan säätelystä ja monenlaisista työläisten asumiseen, ruokailuun, pukeutumiseen ja keskinäisiin suhteisiin liittyvistä kysymyksistä. Pääsääntöisesti hän nautti työläisnaisten luottamusta. Tosin selvitellessään vuonna 1904 Voikkaan paperitehtaan lakkoa hän joutui työntekijöiden epäsuosioon asetuttuaan liiaksi työnantajan puolelle.


title: Vera Hjelt

text: Hjelt tutustui myös työläisten asumisoloihin. Hän oli huolestunut ”siveellisten olojen” alhaisesta tilasta, sillä tuntemattomat miehet ja naiset joutuivat usein ahtauden vuoksi nukkumaan samoissa tiloissa ja työpaikkojen sosiaalitilatkin olivat yhteiset. Hän julisti myös taistelun työläisnaisten kahvinjuontia vastaan. Hänen asenteensa työläisiä kohtaan oli holhoava, joskin pehmeni myöhempinä vuosina, kun hän tutustui eduskunnassa työväenliikkeen naisedustajiin.


title: Vera Hjelt

text: Hjelt keräsi vuosina 1902–1909 "Työtilasto"-sarjaa varten valtavan tilaston työntekijöiden toimeentuloehdoista. Hänen tutkimuksensa toimivat 1921 elinkustannusindeksin laskemisen pohjana. Hän kirjoitti myös 1908–1909 laajan tutkimuksen ompelijattarien ammattioloista. Se oli ensimmäinen suomalainen tutkimus työläisnaisten asemasta.


title: Vera Hjelt

text: Työsuojelua edistääkseen Hjelt alkoi kerätä aiheeseen liittyvää esineistöä, joista hän muodosti näyttelyn. Innoittajana oli hänen 1906 Tukholmassa näkemänsä työväensuojelunäyttely. Vuonna 1909 myönnetyn valtionavun jälkeen näyttely muuttui pysyväksi ja sijoitettiin Teollisuushallituksen tiloihin. Näyttelystä kehittyi myöhemmin Sosiaalimuseo. Hjelt toimi sen johtajana vuoteen 1931, ammattientarkastajan virasta luovuttuaan päätoimisesti. Ansioistaan hän sai 3. tammikuuta 1930 tasavallan presidentin myöntämän intendentin arvonimen.


title: Vera Hjelt

text: Vuonna 1906 Hjelt esitti Suomen naisten voimisteluliitolle järjestelmällisen terveysvoimistelun järjestämistä tehtaissa ja muualla työskenteliville naisille. Aloitteen seurauksena oli Varalan urheiluopiston perustaminen.


title: Vera Hjelt

text: Hjelt valittiin vuonna 1908 eduskuntaan RKP:n listalta Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Hän oli aloitteellinen monenlaisissa sosiaalilainsäädäntöä koskevissa aiheissa ja kuului sosiaalivaliokuntaan. Edustajantyön innoittamana hän kirjoitti myös vuonna 1915 kansalaistaidon oppikirjan. Vuonna 1917 Hjelt joutui eroamaan puolueestaan, sillä hän oli äänestänyt kahdeksantuntista työpäivää koskeneen lakiesityksen puolesta, vaikka RKP oli lakia vastaan. Tämän vuoksi hän jätti myös eduskunnan saman syksyn vaaleissa.


title: Vera Hjelt

text: Hjelt kuului Suomen virkamiesten keskusliiton hallitukseen ja oli sen johtokunnan puheenjohtajana. Hän oli myös Suomen Konkordialiiton Uudenmaan keskusjohtokunnan puheenjohtaja sekä Sosiaalipoliittisen yhdistyksen ja Kotiteollisuusliiton johtokunnan jäsen.


title: Vera Hjelt

text: Hjelt pysyi ikänsä naimattomana. Hän vietti kesänsä ensin Mommolan kartanossa Kiskossa ja myöhemmin omassa kesäpaikassaan Bromarvissa. Hän perusti vuosisadan vaihteessa Helsingin Korkeavuorenkatu 29:ään ystäviensä Fanny Tawaststjernan ja Anna Herzbergin kanssa asunto-osakeyhtiö Neodomuksen, jossa sen jälkeen asui. Hän kuoli 89-vuotiaana Helsingissä 1947. Valtioneuvosto kustansi hänelle hautajaiset.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Tieteellinen realismi on tieteenfilosofinen näkemys, joka korostaa tieteen merkitystä todellisuuden kuvaamisessa. Sen mukaan tieteen teorioiden kuvaama todellisuus on tosi todellisuus, sellaisena kuin se on. Tieteenfilosofiset realistit katsovat, että teoriat menestyvät koska ne vastaavat todellisuutta, eli koska teorian luomat odotukset vastaavat sitä mikä on todellisuudessa olemassa.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Keskeinen ongelma tieteellisessä realismissa on tieteen kehityksen selittäminen. Tieteellinen realismi katsoo yleensä, että tiede on edistyvä hanke, toisin sanoen tieteen teoriat kehittyvät yhä paremmiksi tai ennemminkin vastaavat yhä useampiin kysymyksiin. Realistit ovat taipuvaisia katsomaan, että se mitä uskomme tällä hetkellä on vain todellisuuden likiarvo, ja että jokainen uusi havainto vie meidät lähemmäksi todellisuuden ymmärtämistä.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Realismi on filosofiassa yleisesti käsitys, jonka mukaan on olemassa tietoisuudesta riippumaton todellisuus. Sana realismi on muodostettu latinan sanasta "res", joka tarkoittaa olioita ja asioita. Realismi ja sitä vastustava antirealismi on muotoiltu ajattelun historiassa monin eri tavoin. Realismin käsite voi esiintyä yhtä lailla ontologiassa, semantiikassa, tietoteoriassa, metodologiassa, etiikassa kuin tieteenfilosofiassakin.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Tieteellinen realismi liittyy vanhempiin filosofisiin kantoihin, mukaan lukien ontologinen realismi ja rationalismi. Tieteenfilosofisena kantana se kehittyi kuitenkin 1900-luvulla pitkälti vastauksena loogiselle empirismille, ja sen kuvaaminen suhteessa tätä varhaisempiin kantoihin olisi harhaanjohtavaa.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Looginen empirismi oli 1900-luvun alkupuolen merkittävin tieteenfilosofia ja tieteellisen realismin edeltäjä. Siinä tehtiin jyrkkä ero havaintoväittämiin ja teoreettisiin väittämiin. Esimerkiksi kvanttimekaniikan syntyessä ja kehittyessä voimakkaasti 1920-luvulla looginen empirismi oli hallitseva tieteenfilosofia. Kvanttimekaniikan Kööpenhaminan tulkinnan kehittäjiin kuulunut Niels Bohr oli antirealisti tai instrumentalisti teorioiden suhteen. Vaihtoehtoiset realistiset kvanttimekaniikan tulkinnat, Bohmin tulkinta ja monien maailmojen tulkinta, eivät tehneet yhtä selvää pesäeroa klassisen fysiikan käsitteisiin.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Looginen empirismi kohtasi useita ongelmia:Tieteellinen realismi on eräs ratkaisuehdotus näihin ongelmiin, ja siitä tuli hallitseva tieteenfilosofia loogisen empirismin jälkeen. Sille on kuitenkin esitetty myös vaihtoehtoja, joista eräs on Bas van Fraassenin esittämä konstruktiivinen empirismi. Hänelle esitetyt vastaukset ovat terävöittäneet realismia ja johtaneet uusiin versioihin sen muotoilusta.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Tieteenfilosofinen realismi liittyy läheisesti ontologiseen realismiin sikäli, että se olettaa tietoisuudesta riippumattoman todellisuuden olemassaolon. Tällöin ontologisen ja tieteenfilosofisen realismin eräs yhdistetty perusväitejoukko on seuraava:On mahdollista olla tieteellinen realisti joidenkin tieteiden suhteen, mutta antirealisti joidenkin toisten tieteiden suhteen. Joku voi olla esimerkiksi realisti fysiikan, kemian, biologian ja muiden luonnontieteiden suhteen, mutta antirealisti taloustieteen, psykologian ja sosiologian suhteen.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Tieteellisen realismin mukaan ihanteellisella tieteellisellä teorialla on seuraavat piirteet:Kun ensimmäiset kaksi puolta yhdistetään, tieteellisen realismin mukaan siis tieteellisen teorian tulee sanoa tosia asioita todella olemassa olevista entiteeteistä. Kolmannen mukaan meillä on syitä uskoa, että näitä entiteettejä koskevat väitteet ovat tosia.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Realismin suuntauksia tieteenfilosofiassa ovat:Tieteellistä realismia tuetaan usein abduktiivisella päättelyllä eli päättelyllä parhaaseen saatavilla olevaan selitykseen. Eräs pääargumenteista tieteellisen realismin puolesta on se havainto, että tiede vaikuttaa luonteeltaan edistyvältä hankkeelta, ja sen avulla pystytään menestyksellisesti selittämään ja ennustamaan erilaisia ilmiöitä. Tästä realistit päättelevät, että tieteelliset teoriat (tai ainakin parhaat niistä) tarjoavat tosia tai suunnilleen tosia kuvauksia maailmasta.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Monet realistit katsovat, että teorian operationaalinen menestys tukee sitä, että myös teorian havaitsemattomissa oleviin entiteetteihin viittaavat väittämät koskevat jotain todella olemassa olevaa, koska teorian tekemät ennusteet on perusteltu niiden avulla. Tieteelliset realistit katsovat esimerkiksi, että atomit ovat todella olemassa, koska kaikki niitä käyttävät teoriat menestyvät niin hyvin.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Toisaalta pessimistinen metainduktio, eräs pääargumenteista realismia vastaan, huomauttaa tieteen historian sisältävän useita teorioita, joita pidettiin kerran empiirisesti menestyksekkäinä, mutta joiden katsotaan nykyään olevan virheellisiä. Lisäksi tieteen historia sisältää monia empiirisesti menestyksekkäitä teorioita, joiden havaitsemattomissa olevia entiteettejä koskevien väittämien katsotaan nykyisin olevan sellaisia, etteivät ne viittaa mihinkään olemassa olevaan.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Esimerkiksi teoria valoeetteristä oli aikaisemmin empiirisesti menestyksekäs teoria, mutta myöhemmissä teorioissa sen olettamat havaitsemattomissa olevat entiteetit on korvattu toisilla. Realistit vastaavat, että yksittäisten realististen teorioiden korvaantuminen paremmilla realistisilla teorioilla on odotettua, koska tieteellinen tieto on luonteeltaan edistyvää, ja kun tällaisia korvaantumisia tapahtuu, vain tarpeettomat entiteetit jätetään pois teorioista. Albert Einsteinin erityinen suhteellisuusteoria osoitti, että valoeetteri voitiin jättää pois, koska se ei tarjonnut mitään mekaniikan ja sähkömagnetiikan teorioiden menestykseen. Toisaalta, kun teoria korvataan toisella, hyvin tuettuja käsitteitä, kuten atomeja, ei jätetä pois, vaan ne otetaan osaksi uutta teoriaa jossakin muodossa.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Sosiaalisen konstruktionismin kannattajat huomauttavat, ettei tieteellinen realismi pysty selittämään nopeita muutoksia tieteellisessä tiedossa ”tieteen vallankumousten” tai paradigmanvaihdosten aikana. Konstruktivistit voivat väittää, että teorioiden menestys on vain osa konstruktiota. Nämä argumentit kuitenkin jättävät huomiotta sen seikan, etteivät kaikki tieteilijät ole tieteellisiä realisteja.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Kolmas tieteellistä realismia vastaan suunnattu argumentti perustuu teorioiden empiirisen alimääräytyneisyyden ongelmaan. Ajatuksen mukaan monet keskenään epäyhteensopivat teoriat voivat selittää havaintoaineiston yhtä hyvin. Realistit ovat vastanneet, ettei tieteen historiasta tunneta kovinkaan monia tapauksia, joissa näin olisi todella käynyt. Yleensä tieteilijät voivat olla tyytyväisiä, jos löytävät edes yhden kaikki ilmiöt selittävän teorian. Lisäksi realistit huomauttavat, että teorioiden välillä valitsemisessa on käytettävä myös muita periaatteita kuin selitysvoimaa, kuten säästäväisyyden periaatetta.


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Filosofisen realismin muotoja:


title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Realismille vastakkaisia suuntauksia tieteenfilosofiassa:


title: Hikiä

text: Hikiä on Hausjärven kylä, joka on yksi kunnan neljästä taajamasta. Asukkaita on noin 1200. Hausjärven kuntakeskus on Oitti. Hikiän poikki kulkee Riihimäki–Lahti-rata, jolla junia kulkee tunnin välein suuntaansa. Hikiän lähellä on kirkonkylä, jossa sijaitsee Hausjärven kirkko. Hikiällä on myös Karhiin jatkuva harju.


title: Hikiä

text: Huolimatta keskeisestä sijainnistaan Etelä-Suomessa sanonnoissa Hikiää pidetään perifeerisyyden ilmentymänä. Esimerkiksi sanonnalla ""Jossain Taka-Hikiällä"" tarkoitetaan "jossain kaukana".


title: Hikiä

text: Hikiän keskustassa on Hikiän kyläkauppa sekä Eskon koulu.


title: Hikiän rautatieasema

text: Hikiän rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Hikiän kylässä Hausjärven kunnassa Kanta-Hämeessä. Liikennepaikka sijaitsee rataosan varrella noin kahdeksan kilometrin päässä Riihimäen rautatieasemalta ja noin 51 kilometrin päässä Lahden rautatieasemalta.


title: Hikiän rautatieasema

text: Hikiän asema sijoitettiin rautatien ja Nurmijärven ja Hausjärven välisen maantien risteykseen parin kilometrin päähän Hausjärven kirkosta. Asemarakennus on rakennettu vuosina 1867-1869 Knut Nylanderin laatimien IV luokan aseman tyyppipiirustusten mukaan ja sitä on laajennettu vuonna 1873 Nylanderin ja vuonna 1904 Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan. Hikiälle muodostui asutus- ja teollisuuskeskus, joka kasvoi nopeasti kirkonkylää suuremmaksi. 1960-luvulla Hikiän asukasluku oli noin 700 henkeä, kirkonkylän vain reilut 200 henkeä.


title: Hikiän rautatieasema

text: Hikiä muutettiin miehittämättömäksi liikennepaikaksi vuonna 1976 ja tavaraliikenne lopetettiin vuonna 1991. Hikiän asemalaitureita siirrettiin kesällä 2005 noin sata metriä Lahden suuntaan seututien 290 ylikulkusillan yhteyteen, mikä mahdollisti vanhalla asema-alueella olleen laituripolun poistamisen käytöstä. Samalla suljettiin myös Asemantien ja Sepäntien välinen kevyen liikenteen tasoristeys, joka sijaitsi nykyisten laiturien länsipäässä. Asemarakennus, tavarasuoja ja asema-alueen muut rakennukset siirtyivät Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.


title: Hikiän rautatieasema

text: Hikiällä pysähtyvät kaikki rataosalla kulkevat Riihimäen ja Lahden väliset lähijunat. Osa vuoroista jatkoi aikaisemmin idässä myös Kouvolaan, ja lännessä Helsinkiin. Riihimäelle liikennöidään raiteelta 1 ja Lahteen raiteelta 2.


title: Oitin rautatieasema

text: Oitin rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Oitin kylässä Hausjärven kunnassa Kanta-Hämeessä. Liikennepaikka sijaitsee rataosan varrella, noin 15 kilometrin päässä Riihimäen rautatieasemalta ja noin 44 kilometrin päässä Lahden rautatieasemalta. Asemalla pysähtyvät Riihimäen ja Lahden/Kouvolan väliset taajamajunat. Riihimäelle liikennöidään raiteelta 1 ja Lahteen raiteelta 2.


title: Oitin rautatieasema

text: Oitin asema sijoitettiin rautatien ja Hausjärven kirkolta Mäntsälään menevän maantien risteykseen, noin viiden kilometrin päähän kirkosta. Sijaintipaikka oli jo ennestään liikenteellisesti hyvä, koska edellä mainitusta maantiestä erkanivat Oitissa sivutiet Lammille ja Kärkölään. Kylässä toimi lisäksi kestikievari, josta junalla saapuvien matkustajien oli helppo jatkaa matkaansa hevoskyydillä. Radan rakentamisen aikoihin maaliskuussa 1868 Oittiin perustettiin rautatien rakentajien sairaala. Nälän ja kulkutautien vuoksi kuolleisuus oli suurta, ja Oitin Hakuninnummelle haudattiin suuri joukko menehtyneitä radanrakentajia. Oitin sairaala suljettiin marraskuussa 1869.


title: Oitin rautatieasema

text: Alkuperäinen asema rakennettiin vuosina 1867–1869 Knut Nylanderin laatimien III luokan aseman tyyppipiirustusten mukaan ja sitä on laajennettu 1876 ja 1917. Oitista kehittyi rautatien ansiosta asutus- ja teollisuuskeskus ja vähitellen se syrjäytti Hausjärven kirkonkylän kunnan keskustaajamana. Oitti muutettiin miehittämättömäksi liikennepaikaksi vuonna 1989. Henkilöliikenteen pysähdyspaikka siirrettiin vuonna 1995 noin puoli kilometriä Lahden suuntaan lähemmäs Oitin keskustaa tien 1471 ylikulun luokse. Vanha asema jäi tavaraliikenteen käyttöön ja se nimettiin uudelleen Hausjärveksi seisakkeen säilyttäessä vanhan nimen. Vuodesta 2007 lähtien Oitti ja Hausjärvi ovat yhdessä muodostaneet Hausjärven liikennepaikan. Museovirasto on luokitellut Oitin asema-alueen valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi.


title: Oitin rautatieasema

text: Asemarakennus on nykyisin yksityiskäytössä.


title: Mommilan rautatieasema

text: Mommilan rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Mommilan kylässä Hausjärven kunnassa Kanta-Hämeessä. Liikennepaikka sijaitsee -rataosalla, noin 20 kilometrin päässä Riihimäen rautatieasemalta ja noin 39 kilometrin päässä Lahden rautatieasemalta.


title: Mommilan rautatieasema

text: VR:n taajamajunat pysähtyvät Mommilan asemalla. Riihimäelle liikennöidään raiteelta 1 ja Lahteen raiteelta 2.


title: Mommilan rautatieasema

text:
Mommila oli alkujaan seisake, jonka silloinen kartanon omistaja Alfred Kordelin vaati saadakseen tilansa maitoa markkinoille. Lammin puolella sijaitsevalle kartanolle oli seisakkeelta viitisen kilometriä. Myöhemmin Mommila toimi vilkkaana asemana, jossa sijaitsi myös kylän posti. Alkuperäinen liikennepaikkarakennus korvattiin uudella Thure Hellströmin suunnittelemalla rakennuksella 1920-luvulla. Nykyisin paikka on taas seisakkeena. Tavaraliikenne seisakkeella lopetettiin vuonna 1990 ja vaihteet purettiin vuonna 1997. Henkilöliikenne Mommilassa oli tarkoitus lopettaa vuonna 1993, mutta paikallisten asukkaiden toivomuksesta liikennepaikka on yhä käytössä. Asemarakennus ja alueen muita rakennuksia siirtyi Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.
Mommilan aseman itäpuolella sijainnut Mommilanraitin tasoristeys korvattiin maantien ylikulkusillalla vuonna 2004. Seuraavana vuonna Mommilan asemalaitureita siirrettiin muutaman sadan metrin verran Lahden suuntaan sillan yhteyteen, minkä ansiosta myös entisellä asema-alueella sijainnut laituripolku voitiin poistaa käytöstä.


title: Mommilan rautatieasema

text: Mommilan asemalla sattui 5. toukokuuta 1977 onnettomuus, jossa sai surmansa veturinkuljettaja ja 20 henkilöä loukkaantui, kun erikoispikajuna Savonia ja tavarajuna törmäsivät.


title: Mommilan rautatieasema

text: Mommilan asemalla toimi aikoinaan Pursijärven kansakoulu. jonka opettajina alusta asti toimi Viljo Saraja (s. 1900) ja Milia Aaltonen. Pian heidän jäätyään eläkkeelle 1960-luvulla koulu lopetettiin. Asemalla oli useita sivuraiteita ja Haminankylässä toimineen Saidanlahden sahan lastaussilta puruille ja sahatavaralle. Asemaa vastapäätä sijaitsi Sakkisen puusepäntehdas, joka vaurioitui tulipaloissa. Kylällä toimi kolme sekatavarakauppaa: Oitin osuusliikkeen sivumyymälä, Paasosen K-kauppa ja Unto Pullisen K-kauppa. Mommilan kartanosta tuotiin aikoinaan paljon maitoa junalla vietäväksi Pietariin ja myöhemmin Helsinkiin. Entisellä asemalla toimi myös postikonttori vielä 1970-luvulla.


title: Herralan rautatieasema

text: Herralan rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Herralan kylässä Hollolan kunnassa Päijät-Hämeessä. Liikennepaikka sijaitsee rataosalla , noin 44 kilometrin päässä Riihimäen rautatieasemalta ja noin 15 kilometrin päässä Lahden rautatieasemalta.


title: Herralan rautatieasema

text: Herralan asema sijoitettiin rautatien ja Hollolasta Mäntsälän ja Orimattilan suuntaan kulkevan maantien risteykseen lähes 20 kilometrin päähän Hollolan kirkosta. Alkuperäinen Riihimäen–Pietarin rautatien asema avattiin liikenteelle 1869, jolloin valmistui myös Knut Nylanderin laatimien IV luokan aseman tyyppipiirustusten mukainen asemarakennus. Vuonna 1904 asemanseudulle perustettiin tiilitehdas ja myöhemmin kaksi muutakin tiilitehdasta, joiden ansiosta Herralasta kasvoi asutuskeskus. Vanha puinen asemarakennus purettiin 1900-luvun puolessa välissä ja tilalle rakennettiin uusi. Asemarakennus on nykyisin yksityisomistuksessa. VR:n G-lähijunat liikennöivät Riihimäelle raiteelta 1 ja Lahteen raiteelta 2.


title: Herralan rautatieasema

text: Herralan taajama on 1960-luvulta lähtien menettänyt merkitystään Hollolan kunnan väestön keskittyessä voimakkaasti uuteen kuntakeskukseen Salpakankaalle Lahden rajan tuntumaan. Herralassa oli 1960-luvun alussa vielä yli 700 asukasta, mutta 2000-luvun vaihteessa enää runsaat 500. Viimeinen seudulla olleista tiilitehtaista lopetti toimintansa vuonna 1976. Tavaraliikenne Herralan asemalla lopetettiin vuonna 1990 ja vaihteet purettiin vuonna 1997.


title: Herralan rautatieasema

text: Vuonna 2005 Herralan asemalaitureita siirrettiin länteen lähemmäksi maantie 2954:n alikulkutunnelia ja tieltä rakennettiin kevyen liikenteen kulkuyhteys asemalle. Muutoksen ansiosta laiturit sijaitsevat lähempänä Herralan keskustaa ja vanhalla paikalla ollut laituripolku voitiin purkaa käytöstä.


title: Herralan rautatieasema

text: Vuonna 2006 liikenteelle avattu Kerava–Lahti-rata yhtyy Riihimäki–Lahti-rataan lähellä entistä Hakosillan seisaketta noin neljä kilometriä Herralasta Lahden suuntaan.


title: Sony Ericsson K750

text: Sony Ericsson K750 on vuonna 2005 Sony Ericssonin julkaisema matkapuhelinmalli. K750 korvasi K700i-mallin. K750:n korvasi Sony Ericsson K800 toisella vuosineljänneksellä vuonna 2006


title: Peoria Rivermen

text: Peoria Rivermen oli jääkiekkoseura, jonka kotipaikka oli Peoria, Illinois. Seura perustettiin vuonna 1984, mutta se oli jo toiminut vuodesta 1972 eri nimillä. Vuoteen 1996 joukkue pelasi IHL-liigaa voittaen liigan mestaruuden kahdesti vuosina 1984 ja 1991. Vuodet 1996–2005 joukkue pelasi ECHL-liigaa voittaen jälleen sarjamestaruuden keväällä 2000. Kaudet 2005–2013 seura pelasi AHL-liigassa. Seura toimi pitkään St. Louis Bluesin farmi- ja yhteistyöjoukkueena. Joukkueen kotihalli oli Peoria Civic Centerin yhteydessä oleva Carver Arena.


title: Peoria Rivermen

text: Jääkiekon pelaaminen alkoi Peoriassa kunnolla vasta vuonna 1972, jolloin paikallinen kiekkovaikuttaja Mark Olson ja hänen poikansa Mike, Rick ja Joe tekivät yhteistyössä Pete BardezBanianin ja muiden vapaaehtoisten kanssa uuden jääkiekkoseuran perustamisesta Peoriaan. Tätä aikaisemmin kaupungissa oli ollut vain puolitosissaan pelanneita ulkojääjoukkeita. Peoria Bladesiksi ristitty uusi seura liittyi pelaamaan Continental Hockey Leagueen, jonka ensimmäinen kausi pelattiin vuosina 1972–1973 pääosin Illinoisin ja Missourin osavaltioiden alueella. Joukkue pelasi liigaa vuodet 1972–1982 voittaen liigamestaruuden kuudesti; ensin viidesti perättäin vuosin 1973–1978 ja uudelleen kaudella 1980–1981. Joukkueen valmentajana toimi suurimman osan ajasta pelaajavalmentaja Mike Olson.


title: Peoria Rivermen

text: Kauden 1981–1982 jälkeen Peoriassa tehtiin suuria muutoksia. Peoria Bladesin toiminta Continental Hockey Leaguessa lopetettiin ja seura siirtyi pelaamaan ammattimaista International Hockey Leagueta. Samalla Bladesin nimi muuttui Peoria Prancersiksi ja seura siirtyi pelaamaan upouudelle Carver Arenalle. Prancersin menestys ei kuitenkaan ollut IHL:ssa mairittelevaa, vaan seura jumiutui kahdella kaudellaan sarjataulukon häntäpäähän.


title: Peoria Rivermen

text: Vuonna 1984 seuran imagoa muutettiin ja toiminta siirrettiin Peoria Rivermen -nimen alle. Joukkue solmi yhteistyösopimuksen St. Louis Bluesin kanssa. Heti ensimmäisenä kautenaan Rivermen voitti sekä IHL:n runkosarjan että mestaruuden pudotuspeleissä eli Turner Cupin. Liigan tähtijoukkueeseen seurasta nousi monia tulevia NHL-tähtiä puolustaja Lee Norwoodin ja maalivahti Rick Heinzin johdolla. Joukkueen valmentajana toimi mestaruuskautena Pat Kelly. Joukkueen paras pistemies oli Doug Evans, josta tulikin myöhemmin Rivermenin ehkäpä kaikkien aikojen ikimuistoisin pelaaja, joka johtaa edelleen joukkueen kaikkien aikojen tilastoa maaleissa, pisteissä ja syötöissä.


title: Peoria Rivermen

text: Seuraavat kaudet olivat kuitenkin taas tuloksellisesti heikompia. Pat Kelly lopetti uransa 1988 ja hänen tilalleen tuli Wayne Thomas, joka kuitenkin siirtyi kahden kauden jälkeen St. Louis Bluesin apulaisvalmentajaksi. Kaudelle 1990–1991 tuli valmentajaksi St. Louisin pitkäaikainen pelaaja Bob Plager.


title: Peoria Rivermen

text: Plagerin johdolla Rivermen kapusi huikeisiin tuloksiin. Joukkue voitti IHL:n runkosarjan helposti (58 voittoa, 19 tappiota ja 5 jatkoaikatappiota ja 121 pistettä) ja kaatoi pudotuspeleissä Milwaukee Admiralsin, Phoenix Roadrunnersin ja loppuottelusarjassa Fort Wayne Cometsin kaapaten seurahistoriansa toisen IHL-mestaruuden eli Turner Cupin. Samalta kaudelta on peräisin myös ammattilaisjääkiekon pisin voittoputki (18 suoraa voittoa). Joukkueen paidassa esiintyi kauden aikana 34 pelaajaa, joista 22 esiintyi myöhemmin NHL:ssä. Valmentaja Bob Plager palkattiin St. Louisin päävalmentajaksi seuraavalle kaudelle.


title: Peoria Rivermen

text: Seuraavina kausina menestys oli melko hyvää, vaikkei Rivermen pystynytkään enää selviytymään IHL-finaaleihin. 1990-luvun puolivälissä IHL pyrki kasvattamaan suosiotaan radikaalein uudistuksin, toimintaa keskitettiin yhä enemmän suurkaupunkeihin ja pienemmät kaupungit kuten Peoria, Fort Wayne ja Kalamazoo joutuivat vaikeuksiin. Vuonna 1996 Peoria Rivermenin toiminta IHL:ssä myytiin San Antonioon, jossa pelaamista jatkettiin pari kautta San Antonio Dragons -nimen alla. IHL:n uudistukset osoittautuivat myöhemmin kannattamattomiksi, mikä koitui lopulta liigan kohtaloksi. San Antonio Dragons lakkautettiin kauden 1997–1998 jälkeen.


title: Peoria Rivermen

text: IHL-toiminnan myynnin jälkeen Peoria Rivermen siirtyi pelaamaan kaudelle 1996–1997 East Coast Hockey Leagueen, joka oli jo siihen aikaan 23:n joukkueen kokoinen ja ammattimainen jääkiekkoliiga. Joukkueen valmentajana aloitti Mark Reeds, joka oli toiminut aikaisemmin kakkosvalmentajana. Ensimmäisinä kausina joukkueen menestys oli keskinkertaista, vaikka ensimmäisellä kaudellaan joukkueen onnistui päästä pudotuspelien 3. kierrokselle ja seuraavalla kaudella se puolestaan voitti oman luoteisdivisioonansa. Doug Evans lopetti uransa keskinkertaisen kauden 1998–1999 jälkeen, ja seuraavalle kaudelle Peoriaan palkattiin myös Mark Reedsin tilalle uusi valmentaja nimeltään Don Granato.


title: Peoria Rivermen

text: Kaudella 1999–2000 joukkue esiintyi runkosarjassa kelvollisesti ja keräsi ECHL:ssä neljänneksi eniten pisteitä. Pudotuspeleissä joukkue kuitenkin paransi vielä otteitaan ja nappasi seurahistoriansa ensimmäisen Kelly Cupin eli ECHL:n mestaruuden. Seuraavalla kaudelle valmentaja jälleen vaihtui ja joukkue ylsi pitkälti samalla pelaajarungolla ECHL-välieriin. Tämän jälkeen menestys oli jälleen keskinkertaisempaa ja kaudella 2004–2005 joukkue tipahti ensimmäistä kertaa ECHL-historiansa aikana pois pudotuspeleistä.


title: Peoria Rivermen

text: Kausi 2004–2005 oli kuitenkin myös Rivermenin viimeinen ECHL:ssä. 9. marraskuuta 2004 julkistetun kaupan mukaan St. Louis Bluesin pitkäaikainen yhteistyöjoukkue Peoria oli ostanut Bluesin AHL-farmijoukkue Worcester IceCatsin ja siirsi sen toiminnan kaudelle 2005–2006 Peoriaan. Ensimmäisinä AHL-kausina menestys on ollut heikkoa; kaudella 2005–2006 joukkue tipahti pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella ja kaudella 2006–2007 se ei selviytynyt pudotuspeleihin asti.


title: Peoria Rivermen

text: Rivermen on toiminut St. Louis Bluesin yhteistyö- ja farmijoukkueena jo parisenkymmentä vuotta, ja joukkueessa on vieraillut viime vuosina joitakin NHL-lupauksia, kuten Barret Jackman ( ja Calder Memorial Trophyn voittaja), David Backes (2. kierroksen 62. varaus) ja Jason Bacashihua (1. kierroksen 26. varaus).


title: Mommila

text:
Mommila on Mommilan rautatieaseman ympärille muodostunut asemakylä, kulmakunta ja aiempi taajama Hausjärvellä. Sen nimi on johtuu Mommilan rautatieasemasta, joka on nimetty asemasta noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen sijaitsevan Mommilan kartanon mukaan.
Hausjärvellä Mommilan kartanon ja Mommilan aseman välisellä tiellä tapahtuivat vuonna 1917 Mommilan veriteot, joissa sai surmansa silloinen Suomen rikkain mies, Alfred Kordelin. Kordelin oli surmansa saadessaan mm. asianajajansa Risto Rytin kanssa matkalla Mommilan kartanosta Lammilta kohti Mommilan asemaa. Tämä oli Suomen sisällissodan alkuun voimakkaasti vaikuttaneita tapahtumia.


title: Mommila

text: Mommilan asemalla on toiminut Pursijärven kansakoulu, jonka opettajina alusta asti toimi Viljo Saraja s.1900 ja Milia Aaltonen s.? Pian heidän jäätyään eläkkeelle 1960-luvulla koulu lopetettiin. Asemalla oli useita sivuraiteita ja Haminankylässä toimineen Saidan sahan lastaussilta puruille ja sahatavaralle. Asemaa vastapäätä sijaitsi Sakkisen puusepäntehdas joka vaurioitui tulipaloissa. Kylällä toimi kolme sekatavarakauppaa: Oitin osuusliikkeen sivumyymälä, Paasosen K-kauppa ja Unto Pullisen K-kauppa. Mommilan kartanosta tuotiin aikoinaan paljon maitoa junalla vietäväksi Pietariin ja myöhemmin Helsinkiin. Entisellä asemalla toimi myös postikonttori vielä 1970-luvulla.


title: Mommila

text: Nimeä Mommila käytetään myös vuoteen 2009 Lammin kuntaan kuuluneesta Hausjärven Hietoisten kylästä, jossa Mommilan rautatieasemalle nimensä antanut Mommilan kartano sijaitsee. Historiallisessa kyläjaossa Mommilan asemakylä on osa Hausjärven Torholan kylää.


title: Jürgen Ligi

text: Jürgen Ligi (s. 16. heinäkuuta 1959 Tartto) on virolainen poliitikko. Ligi on toiminut Viron ulkoministerinä 2016 sekä opetus- ja tiedeministerinä 2015–2016, valtiovarainministerinä 2009–2014 ja puolustusministerinä 2005–2007. Hän edustaa Reformipuoluetta.


title: Jürgen Ligi

text: Ligi nousi Ansipin I hallituksen puolustusministeriksi lokakuussa 2005 edeltäjänsä Jaak Jõerüütin erottua. Jõerüütin yllättävän eron taustalla oli Viron kuntavaalien aikainen kohua herättänyt "Kommarit uuniin" -kampanja, jossa mainittiin myös Jõerüütin nimi.


title: Jürgen Ligi

text: Puolustusministeri Ligi kertoi marraskuussa 2005 haluavansa maanpuolustuksen pakolliseksi oppiaineeksi Viron lukioihin. Puolustusministeriö korosti kyseessä olevan ministerin henkilökohtainen kanta. Vuonna 2005 maanpuolustusta opetettiin vapaaehtoisena aineena 74 virolaiskoulussa. Ligin mukaan Viron olisi myös luovuttava asevelvollisuudesta ja siirryttävä ammattiarmeijaan.


title: Jürgen Ligi

text: Erimielisyydet puolustusministerinä toimineen Ligin kanssa johtivat lokakuussa 2006 Viron puolustusvoimain komentajan Tarmo Kõutsin eroon. Ligi oli ollut julkisesti riidoissa myös usean muun korkean upseerin kanssa. Puolustusvoimat moitti Ligiä ylimielisestä asenteesta upseereja kohtaan ja Ligi syytti armeijan johtoa siitä, että eräät upseerit olivat ylittäneet toimivaltansa.


title: Jürgen Ligi

text: Ligi nousi Ansipin II hallituksen uudeksi valtiovarainministeriksi Ivari Padarin jälkeen 4. kesäkuuta 2009. Pääministeri Ansip oli erottanut sosiaalidemokraatit, mukaan lukien valtiovarainministeri Padarin hallituksesta 21. toukokuuta 2009. Erottamisen syynä olivat hallituspuolueiden väliset ristiriidat budjettileikkauksista.


title: Jürgen Ligi

text: Ligi arvosteli elokuussa 2011 Suomen tekemää takausjärjestelyä Kreikan lainapaketin yhteydessä. Samaan aikaan myös muut maat, kuten Itävalta, Alankomaat, Slovakia ja Slovenia ilmoittivat olevansa kiinnostuneita järjestelystä. Ligin mukaan yksittäisten maiden takaussopimukset ovat vastoin ”euroalueen yhteistyön henkeä” ja euromaiden pitäisi etsiä yhteinen vakuussopimus Kreikan kanssa. Yksittäisten maiden sooloilu voisi hänen mukaansa johtaa kaaokseen.


title: Jürgen Ligi

text: Viron työnantajat ja työntekijät sopivat syyskuussa 2013 minimipalkan nostamisesta seuraavana vuonna 320 eurosta 355 euroon ja vuotta myöhemmin 390 euroon. Ligi piti päätöstä rohkeana ja hän arvioi sen vähentävän palkkojen maksamista pimeänä. Ligin mukaan päätöksen ei kuitenkaan pitäisi vaarantaa työllisyyttä.


title: Jürgen Ligi

text: Lokakuussa 2014 Ligi ilmoitti eroavansa valtiovarainministerin tehtävistä. Hän oli nimittänyt tv-keskustelun jälkeisessä Facebook-keskustelussa hallituksen venäläistaustaista opetusministeriä Jevgeni Ossinovskia muun muassa ”maahanmuuttajaksi, jolla ei ole juuria”. Kommentteja pidettiin yleisesti vironvenäläisiä loukkaavina. Muun muassa presidentti Toomas Hendrik Ilves ja pääministeri Taavi Rõivas tuomitsivat Ligin toiminnan.


title: Jürgen Ligi

text: Ligi on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. Hän on suorittanut tutkinnon Tarton yliopistossa maantieteestä vuosina 1977–1982 ja kansainvälisestä taloudesta vuosina 1989–1993. Ligi suoritti MBA-tutkinnon Estonian Business Schoolissa vuosina 1994–1996. Hän puhuu viron ohella myös englantia, suomea sekä venäjää.


title: Jürgen Ligi

text: Ligin isä oli historioitsija Herbert Ligi. Lisäksi hänellä oli arkeologiveli Priit Ligi, joka menehtyi Estonian uppoamisessa syyskuussa 1994 Itämerellä.


title: Gaza

text: Gaza voi tarkoittaa:


title: TAME (lentoyhtiö)

text: TAME EP Linea Aerea del Ecuador on ecuadorilainen lentoyhtiö, jonka lennot ovat keskittyneet Mariscal Sucren kansainväliselle lentoasemalle Quitossa. Yhtiö on Ecuadorin ilmavoimien omistuksessa ja sen nimi on lyhenne sanoista "Transportes Aereos Militares Ecuatorianos". Yhtiö perustettiin vuonna 1962.


title: TAME (lentoyhtiö)

text: TAME liikennöi Quitosta yli kymmeneen kotimaiseen kohteeseen, joihin kuuluu myös Galápagossaarten päälentoasema. Ainoa kohde ulkomailla on Cali Kolumbiassa. Yhtiön laivastossa on muun muassa kaksi Airbus A320- ja kaksi Boeing 727-tyyppistä konetta.


title: Martti Wallén

text: Martti Christian Wallén (s. 20. marraskuuta 1948 Helsinki) on suomalainen bassolaulaja. Hän valmistui kanttoriksi 1968 ja toimi Helsingin ortodoksisen seurakunnan kanttorina 1968–1972. Hänen asemapaikkansa oli Lohjan työkeskus.


title: Martti Wallén

text: Wallén opiskeli Sibelius-Akatemiassa Pekka Salomaan oppilaana ja täydensi opintojaan Tukholmassa Torsten Föllingerin, sekä Roomassa Luigi Riccin ja Achille Braschin johdolla. Wallén sai ensimmäisen kiinnityksensä bassosolistiksi Suomen Kansallisoopperaan vuonna 1973 (vakinainen vierailija vuodesta 1975–) ja oli Tukholman kuninkaallisen oopperan solisti 1975–2000.


title: Martti Wallén

text: Tärkeimpiä rooleja uran varrella mm. Sarastro, Leporello, Baron Ochs, Rocco, Pimen, Basilio, Gremin, Sparafucile, Daland, Pogner, Landgraf, Fasolt, Hunding, Paavo Ruotsalainen ja useita muita rooleja suomalaisissa oopperoissa.


title: Martti Wallén

text: TV-oopperoita: P M Davies: The Lighthouse(SVT), G. Verdi: Don Carlos(SVT) ja Rigoletto(YLE/Fuga),L. Madetoja:Pohjalaisia/Vallesmanni(YLE), A. Sallinen: Ratsumies/Tuomari(YLE) E. Rautavaara:Tietäjien lahja/Salomon(Arte).


title: Martti Wallén

text:
Levytyksiä: A.Sallinen:Ratsumies, E.Bergman: Det sjungande trädet, G.Verdi: Don Carlos,suomalaisia joululauluja ja ortodoksista kirkkomusiikkia(useita levytyksiä).
Hän on vieraillut muun muassa Tallinnan Estonia-teatterissa, Moskovan Bolšoi-teatterissa, Helsingin Juhlaviikoilla, Savonlinnan oopperajuhlilla ja Suomen Kansallisoopperassa. Konsertti -ja oratorioesiintymisiä kaikissa Pohjoismaissa ja Keski-Euroopassa. Wallen oli Sysmän Suvisoiton taiteellinen johtaja vuosina 1995–1999 ja Tukholmassa vuosina 1996–2000 toimineen Föreningen Finn Finsk Musik (FINNMUS) tapahtumanjohtaja. Martti Wallén muutti Espanjaan vuonna 2004.


title: Martti Wallén

text: Martti Wallénin kummatkin lapset, Herman Wallén (synt. 1978) valmistunut Karlsruhen musiikkikorkeakoulusta ja Ida Wallén (synt. 1979) valmistunut Münchenin musiikkikorkeakoulusta, toimivat ammattilaulajina Saksassa.


title: Sallatunturit

text: Sallatunturit on Sallassa, Lapissa sijaitseva tunturialue koostuen kahdesta huipusta, joista korkeampi on 478,8 metriä.


title: Sallatunturit

text: Lieksasta Savukoskelle ulottuva 270 kilometriä pitkä UKK-vaellusreitti kulkee Sallatunturien kautta.


title: Sallatunturit

text: Sallatunturien huiput tunnettiin aiemmin nimillä "Iso Pyhätunturi" ja "Pieni Pyhätunturi". Sallan kunnanhallitus anoi vuonna 2010 Maanmittauslaitokselta niiden nimeämistä Sallatuntureiksi ja myös, että kahta huippua ei enää erotettaisi toisistaan. Perusteena oli, että Sallan Pyhätunturit sekaantuivat usein Pyhätunturiin Pelkosenniemellä. Lapin maanmittaustoimisto muutti yhteiseksi karttanimeksi Sallatunturit vuonna 2012.


title: Sallatunturit

text: Sallatuntureilla on hiihto- ja lomakeskus. Siellä on 15 eri vaikeustasoista rinnettä, joista 11 on valaistuja ja noin 160 kilometriä hiihtolatuja, joista valaistuja on 42 kilometriä ja koiralatuja 17,5 kilometriä. Hiihtokeskus valittiin vuoden 2009 hiihtokeskukseksi.


title: Raul Ruutu

text: Ilkka "Raul" Ruutu (s. 28. elokuuta 1975 Vantaa) on Sunrise Avenuen basisti, joka toimii yhtyeessä myös taustalaulajana. Aiemmin Ruutu on vaikuttanut Unit-nimisessä musiikkiyhtyeessä. Hän soitti niin ikään viulua ja klassista kitaraa ennen siirtymistään bassonsoiton pariin. Ruutu tanssi nuorempana myös balettia, ja hän on puoliksi filippiiniläinen.


title: Raul Ruutu

text: Ruudun veli Aarne tanssii balettia Norjan kansallisbaletissa. Heidän siskonsa Raili tunnetaan laulavana näyttelijänä. Entinen NHL-pelaaja Jarkko, NHL-seura New Jersey Devilsissä pelaava Tuomo ja Ottawa Senatorsissa jääkiekkokykyjenetsijänä toimiva Mikko Ruutu ovat hänen serkkujaan.


title: Janne Kärkkäinen

text: Janne Kärkkäinen (s. 27. marraskuuta 1976 Espoo) on Phoenix Effect -yhtyeen perustaja. Phoenix Effectin debyyttialbumi "Cyanide Skies" julkaistiin 18. helmikuuta 2009 Insomniac-levy-yhtiön kautta.


title: Janne Kärkkäinen

text: Kärkkäinen oli aiemmin Sunrise Avenue -yhtyeen kitaristi ja taustalaulaja. Kärkkäinen erotettiin yhtyeestä 2007.


title: Satu Vihavainen

text: Satu Vihavainen (o.s. Parviainen, s. 21. tammikuuta 1957 Nilsiä) on suomalainen oopperalaulaja, sopraano.


title: Satu Vihavainen

text: Vihavainen valmistui laulunopettajaksi Sibelius – Akatemiasta vuonna 1981. Lauludiplomin hän suoritti 1982 ja antoi ensikonserttinsa vuotta myöhemmin Helsingissä. Ulkomaisia opintoja Vera Rozsa Lontoo, Rudolf Bautz Aachen, Herbert Brauer Berliin ja Irina Gavrilovic Wien. Kilpailumenestyksiä hänellä on muun muassa Lappeenrannan laulukilpailujen naisten sarjan II –palkinto 1981 ja Timo Mustakallio laulukilpailun II-palkinto 1980.


title: Satu Vihavainen

text: Suomen Kansallisoopperassa Satu Vihavainen oli vierailija 1980–1982 ja kiinnitettynä solistina 1982–2009. Vuosina 1988–1998 hän työskenteli laulunopettajana Sibelius-Akatemiassa. Vihavainen on toiminut opettajana myös useilla laulun kesäkursseilla, kuten Porvoossa, Nivalassa, Sysmän Suvisoitossa, Sielua Liikuttava Musiikinhenki nimisellä laulukurssilla Valamon luostarissa ja Siuntion Lauluakatemiassa. Hän on esiintynyt kotimaassa ja ulkomailla, muun muassa Bayreuthin musiikkijuhlilla, Tukholman Kuninkaallisessa oopperassa, Savonlinnan Oopperajuhlilla, Helsingin juhlaviikoilla, Etelä-Saksan Zwingenberg-linnafestivaaleilla, Nilsiän Satua vai totta -festivaaleilla, ja Opera Cava –festivaaleilla.


title: Satu Vihavainen

text: Satu Vihavaisen laajasta yli 40 sopraanoroolia käsittävästä ohjelmistosta mainittakoon muun muassa Bizet´n Carmenin Micaëla, Gounod´n Faustin Marguerite, Puccinin La Bohèmen Mimì ja Madama Butterflyn Cio-Cio-San, Verdin Otellon Desdemona, Mozartin Taikahuilun Pamina ja Wagnerin Nibelungin sormuksen Freia, Gerhilde ja Gutrune. Suomalaisissa oopperoissa hän on esiintynyt muun muassa seuraavissa rooleissa: Kokkosen Viimeisten kiusausten Riitta, Sallisen Kullervon Sisar ja Kuningas Lear –oopperan Regan, Rautavaaran Auringon talon Noora, sekä Merikannon Juhan Anja.


title: Satu Vihavainen

text: Satu Vihavaisen ohjelmistoon kuuluvat myös keskeiset oratoriot, passiot ja orkesteriteokset. Hän on pitänyt omia konsertteja, laulanut useissa levytyksissä ja esiintynyt orkesterien solistina eri puolilla Eurooppaa, Venäjällä, Japanissa ja Yhdysvalloissa. Hän on tehnyt yhteistyötä monien merkittävien kapellimestareiden kanssa, kuten Neeme Järvi, Eri Klas, Leif Segerstam, Ulf Söderblom, Ari Rasilainen , Ralf Weikert ja Christian Thielemann.


title: Satu Vihavainen

text: Vihavaiselle on myönnetty musiikin Minna Canth -palkinto ja hänet on valittu Savon naiseksi vuonna 2001.


title: Satu Vihavainen

text: Hänen puolisonsa on oopperalaulaja Ilkka Vihavainen.


title: Nino Rota

text: Nino Rota (oik. Giovanni Rota Rinaldi, 3. joulukuuta 1911 Milano – 10. huhtikuuta 1979 Rooma) oli italialainen säveltäjä, joka tunnetaan erityisesti Federico Fellinin elokuviin tekemästään musiikista sekä "Kummisetä"-elokuvien musiikista. Kaikkiaan Rota sävelsi musiikin yli sataan elokuvaan, mutta myös paljon muuta musiikkia, esimerkiksi kymmenen oopperaa ja viisi balettia.


title: Nino Rota

text: Rota syntyi musikaaliseen perheeseen Milanossa ja opiskeli Ildebrando Pizzettin oppilaana. Ollessaan vielä lapsi hän muutti Roomaan ja jatkoi opintoja Santa Cecilian konservatoriossa muun muassa Alfredo Casellan johdolla. Hän päätti opintonsa 1929. Rota muutti Yhdysvaltoihin, jossa eli vuodesta 1930 vuoteen 1932. Palatessaan Milanoon hän kirjoitti tutkielman renessanssiajan säveltäjästä Gioseffo Zarlinosta. Rota suoritti kirjallisuuden tutkinnon Milanon yliopistossa.


title: Käytäntö

text: Käytäntö voi tarkoittaa yleisessä kielenkäytössä käytännöllistä elämää, todellisuutta (teorian vastakohtana) tai käytössä olevia menettelytapoja.


title: Käytäntö

text: Filosofi Edward Craig on katsonut, että käytännön käsite kävi 1900-luvulla yhä keskeisemmäksi filosofisessa keskustelussa. Tutkimus alkoi kiinnittää entistä enemmän huomiota inhimilliseen toimintaan. Käytäntö on keskeinen käsite erityisesti pragmatismissa. Filosofi Sami Pihlströmin mukaan pragmatistit korostavat käsitystä ihmisestä olentona, joka on kiinnittynyt todellisuuteen monenlaisten käytäntöjen kautta. Filosofiset ongelmat nähdään pragmatismissa käytäntöön liittyvinä, ”käytäntöpitoisina”.


title: Taustalaulaja

text: Taustalaulaja on henkilö, joka laulaa yhdessä yhtyeen varsinaisen laulajan kanssa, esimerkiksi kertosäkeen aikana. Taustalaulaja on usein merkittävä henkilö yhtyeessä, sillä hänen avullaan laulusta saadaan monipuolisempaa. Taustalaulajina toimivat yleensä yhtyeen kitaristit ja basistit, toisinaan myös rumpalit ja kosketinsoittajatkin. Joskus, varsinkin levytettäessä, taustalaulajana voi toimia myös yhtyeen ulkopuolinen jäsen, niin sanottu "vieraileva artisti". Äänitteitä tehtäessä varsinainen laulaja saattaa laulaa myös taustalauluraitoja. Toisinaan taustalaulajalla on oma stemma, jota hän laulaa.


title: Taustalaulaja

text: Tuplaaja on rap-artistin konsertissa esiintyvä taustalaulaja, joka räppää artistin mukana kappaleiden avainriimejä tai -sanoja. Hänellä saattaa olla konsertissa myös pieniä soolo-osuuksia.


title: Nasserjärvi

text: Nasserjärvi () on suuri tekojärvi eteläisen Egyptin ja pohjoisen Sudanin alueella. Se on muodostunut Assuanin padon rakentamisen seurauksena. Järvi on nimetty Egyptin presidentin Gamal Abdel Nasserin mukaan. Tarkkaan ottaen, vain järven Egyptin puoleinen osa (83% järven pinta-alasta) on nimeltään Nasserjärvi, sudanilaiset kutsuvat oman valtionsa alueella olevaa järven eteläosaa nimellä "Nuubianjärvi". Nasserjärvi on noin 550 kilometriä pitkä ja sen leveys on noin 35 kilometriä leveimmältä kohdalta. Järven pinta-ala on noin 5250 km².Järven tieltä jouduttiin siirtämään satoja tuhansia ihmisiä uusille asuinpaikoille. Myös useita arkeologisesti tärkeitä kohteita, kuten Abu Simbel, purettiin ja siirrettiin kivi kiveltä uuteen paikkaan.


title: Extraliga (Tšekki)

text: Extraliga on Tšekin jääkiekon korkein sarjataso. Se on perustettu vuonna 1994. Extraligassa pelaa 14 joukkuetta. Pudotuspelit pelataan kahdeksan joukkueen kesken. Sarjan virallinen nimi on Tipsport Extraliga.


title: Extraliga (Tšekki)

text: Kaudella 2014-2015 sarjan yleisökeskiarvo oli 5 113.


title: Dave Freudenthal

text: David Duane (Dave) Freudenthal (s. 12. lokakuuta 1950) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, joka toimi Wyomingin kuvernöörinä 2003–2011.


title: Dave Freudenthal

text: Freudenthal syntyi Wyomingin Thermopolisissa. Hän oli vanhempiensa kahdeksasta lapsesta seitsemäs. Hän opiskeli Amherst Collegessa ja sai vuonna 1973 taloustieteen kandidaatin arvon. Hän opiskeli lisäksi Wyomingin yliopiston College of Law'ssa lakia. Bill Clinton nimitti Freudenthalin vuonna 1994 silloisen kuvernööri Mike Sullivanin suosituksesta valtion asianajajaksi Wyomingissa. Hän jätti viran toukokuussa 2001.


title: Dave Freudenthal

text: Freudenthal päätti lähteä ehdolle Wyomingin kuvernööriksi ja voitti vastaehdokkaansa, republikaani Eli Beboutin 7. marraskuuta 2002. Hän astui uuteen virkaansa 6. tammikuuta 2003. Hänet valittiin toiselle kaudelle 7. marraskuuta 2006. Freudenthalin edeltäjä oli Jim Geringer.


title: Dave Freudenthal

text: Freudenthalilla on aviopuoliso Nancy D. Freudenthal sekä neljä lasta: Donald, Hillary, Bret ja Katie.


title: Sveitsin frangi

text: Sveitsin frangi (lyhenne Sfr, valuuttatunnus CHF) on Sveitsin ja Liechtensteinin virallinen rahayksikkö. Se jakaantuu 100 rappeniin (, , ).


title: Sveitsin frangi

text: Sveitsin frangi kuuluu maailmantalouden vaihdetuimpiin valuuttoihin. Sveitsin frangin seteleissä on lukuisia väärentämistä vaikeuttavaa ominaisuutta. Useiden sveitsiläisten kolikoiden arvopuolen ulkoasu on pysynyt samanlaisena yli 100 vuotta.


title: James Lovelock

text: James Ephraim Lovelock (s. 26. heinäkuuta 1919) on riippumaton brittiläinen tiedemies, kirjailija, ympäristönsuojelija ja tulevaisuudentutkija. Lovelock tunnetaan parhaiten Gaia-hypoteesistaan, jonka mukaan Maa toimii eräänlaisen superorganismin tavoin itseään säätelevänä kokonaisuutena. Keskustelua on käyty siitä, pitääkö Lovelockin esitys Maapallosta elollisen olennon kaltaisena kappaleena ottaa kirjaimellisesti vai vertauskuvallisesti.


title: James Lovelock

text: Lovelock syntyi Letchworthissä ja opiskeli kemiaa Manchesterin yliopistossa. Hän on lääketieteen ja biofysiikan tohtori. Nykyään hän asuu Cornwallissa Isossa-Britanniassa. 1950-luvulla Lovelock kehitti laitteita, joiden avulla voidaan tutkia kaasujen pitoisuuksia Maan ilmakehässä. Niiden avulla voitiin muun muassa seurata otsonikatoa aiheuttavien CFC-yhdisteiden kertymistä ilmakehään. Gaia-hypoteesin Lovelock kehitti 1960-luvulla ollessaan NASAn palveluksessa. Ohjelman tavoitteena oli kehittää laitteita planeettojen ilmakehien ja maaperän tutkimiseen sekä erityisesti löytää elämää Marsista.


title: James Lovelock

text: Viime vuosina Lovelock on aiheuttanut kohua puhumalla voimakkaasti ydinvoiman puolesta, koska hänen mielestään ydinvoima on ainoa realistinen keino pysäyttää ilmaston lämpeneminen. Hän uskoo ilmastonmuutoksen aiheuttavan miljardien ihmisten kuoleman.


title: Merja Wirkkala

text: Merja Helena Wirkkala-Vapaavuori (s. 7. lokakuuta 1954 Kaustinen) on suomalainen oopperalaulaja (sopraano).


title: Merja Wirkkala

text: Wirkkala valmistui Sibelius-Akatemiasta ensin kanttori-urkuriksi 1974, ja sen jälkeen hän opiskeli Liisa Linko-Malmion oppilaana laulua ja suoritti diplomin 1978. Hän voitti Lappeenrannan laulukilpailun 1978.


title: Merja Wirkkala

text: Wirkkala on ollut kiinnitettynä Suomen kansallisoopperaan vuodesta 1981. Sitä ennen hän lauloi Wienin valtionoopperassa 1980–1981 ja Bonnin oopperassa. Hän on vieraillut monissa ulkomaisissa oopperataloissa.


title: Iberomesornis

text: Iberomesornis romeralli oli pieni ja alkukantainen lintu, joka eli liitukaudella noin 120 miljoonaa vuotta sitten. Lajista tunnetaan vain yksi hyvin säilynyt luuranko, joka löydettiin vuonna 1992 Espanjan Las Hoyasin järvikerrostumista.


title: Iberomesornis

text: "Ibemerosorniksen" siipiväli oli noin 20 senttiä ja se painoi luultavasti muutamia kymmeniä grammoja. Lajilla oli hampaat ja siivissä kynnet perintönä dinosauruksilta. Ravinnosta ei voida sanoa mitään varmaa. Koska se löydettiin järvikerrostumasta se mahdollisesti hankki ruokansa järvestä, josta se saattoi napata esimerkiksi äyriäisiä.


title: EuroFloorball Cup

text: EuroFloorball Cup (EFC) on Kansainvälisen Salibandyliiton järjestämä vuosittainen salibandykilpailu Euroopan 5. ja huonommin IFF:n rankingissa sijoittuneen maiden seurajoukkueille. Miesten ja naisten turnaus pelataan samaan aikaan ja samalla paikkakunnalla.


title: EuroFloorball Cup

text: EuroFloorball Cup on toiseksi korkein Euroopan seurajoukkueturnaus Champions Cupin jälkeen. Joukkueita turnaukseen osallistuu miehissä, sekä naisissa kuusi. Yleensä järjestäjämaa saa turnaukseen kaksi paikkaa ja muut yhden. Lisäksi 2017 lähtien edellisvuoden EuroFloorball Challenge'n voittaja pääsee turnaukseen.


title: EuroFloorball Cup

text: EuroFloorball Cupia ei pelattu vuonna 2018, sillä turnauksen ei löydetty järjestäjää. 2019 EuroFloorball Cupia suunnitellaan järjestettäväksi Venäjällä Pietarin alueella.


title: EuroFloorball Cup

text:
EuroFloorball Cup tunnettiin vuoteen 2007 asti nimellä Euroopan Cup. Euroopan Cupia oltiin pelattu sekä miehissä, että naisissa vuodesta 1993 lähtien. Vuoteen 2010 EFC oli Euroopan korkein seurajoukkueturnaus, kunnes Champions Cup perustettiin ja 1.-4. sijoitetettujen maiden joukkueet siirtyivät sinne. Nykyään EuroFloorball Cupissa pelaavat 5. ja huonommin sijoitettujen maiden joukkueet.
Vuosina 2011-2016 EuroFloorball Cupin voittaja pääsi mukaan seuraavan vuoden Champions Cupiin.


title: Sulkasammal

text: Sulkasammal ("Ptilium crista-castrensis") on synkkien metsien sammallaji.


title: Sulkasammal

text: Sulkasammal kasvaa 4–12 cm korkeaksi. Se on symmetrinen, linnunsulan muotoinen, melko vaaleanvihreä sammal. Sen itiökapseli on punaruskea, 2–4 mm pitkä ja kasvaa 2–4,5 cm pitkän punaisen varren päähän.Tällä on myös taipumus taittua hieman päästä.


title: Sulkasammal

text: Sulkasammal kasvaa varjoisissa kosteissa vähäravinteisissa paikoissa, tyypillisesti tiheissä kuusimetsissä. Sitä kasvaa sekä maassa että lahopuiden päällä. Sulkasammal on yleinen koko Suomessa.


title: Kansallisarkiston digitaaliarkisto

text: Arkistolaitoksen digitaaliarkisto on Suomen Kansallisarkiston ylläpitämä tietokanta, jossa on digitoituna ja selainpalvelun avulla Internetissä katseltavina ja haettavina yleisesti käytettyjä Suomen historiaan liittyviä aineistoja.


title: Kansallisarkiston digitaaliarkisto

text: Kansallisarkiston digitaaliarkistoon sisältyviä aineistoja ovat muun muassa erilaiset historialliset lähdesarjat, luettelot ja oppaat, ja aineistoon sisältyy myös piirustuksia ja karttoja. Kartat eivät ole palvelussa paikkatietomuodossa vaan muun aineiston tapaan kuvatiedostoina, joita on mahdollisuus hakea esimerkiksi paikkakunnan nimellä. Aineisto karttuu jatkuvasti.Aineistoja digitoidaan sekä värillisenä että harmaasävyisenä. Harmaasävyisenä digitoidaan aineistot, joissa värejä ei pidetä tutkimuksen kannalta merkittävinä. Digitaaliarkistoa varten tasokuvanlukijalla suurella resoluutiolla digitoidut kuvatiedostot julkaistaan verkossa pienennettyinä. Alkuperäisiä, suuriresoluutioisia kuvatiedostoja on tilattavissa Kansallisarkistosta maksullisina.


title: Kansallisarkiston digitaaliarkisto

text: Henkikirjat sisältävät seuraavien läänien ja alueiden henkikirjat:


title: Kansallisarkiston digitaaliarkisto

text: Maanmittaushallituksen vanhoja karttoja ja muita aineistoja: Vuosina 2009 ja 2010 arkistolaitos suoritti mittavat digitointihankkeet. Vuonna 2009 arkistolaitos digitoi aineistoja opetus- ja kulttuuriministeriön erillismäärärahan turvin noin 3,7 miljoonan tiedoston verran, ja seuraavana vuonna digitointihanke sisälsi noin 5,5 miljoonaa tiedostoa. Digitointihankkeissa oli muun muassa seuraavia aineistoja:


title: Skanneristi

text: Skanneristi on henkilö joka kuuntelija-amatöörin tapaan kuuntelee hyötyradioliikennettä, mutta on erikoistunut pääasiassa vain ULA-taajuuksille ja paikallisen radioliikenteen kuuntelemiseen ja analysointiin. Skanneristi-nimitys tulee skanneristien käyttämästä radiovastaanottimesta, jolla voi käydä läpi kymmenien kanavia sisältämiä taajuusalueita lyhyessä ajassa.


title: Extraliga (Slovakia)

text: Tipsport liga on Slovakian jääkiekon pääsarja. Joukkueita on 12, joista 8 pääsee pudotuspeleihin. Lisäksi bratislavalainen HK Orange 20, joka on Slovakian alle 20-vuotiaiden maajoukkue, pelaa kaksi ottelua kaikkia vastaan. Eniten mestaruuksia on voittanut HC Košice, joka on juhlinut mestaruutta kahdeksan kertaa.


title: Extraliga (Slovakia)

text: Sarjan nimioikeudet on myyty sponsorille. Sarja tunnettiin aikaisemmin nimellä Slovnaft Extraliga öljynjalostamo Slovnaftin mukaan.


title: Johannes Jungarå

text: Johannes Arthur Jungarå (9. helmikuuta 1902 Jepua – 16. tammikuuta 1995 Uusikaarlepyy) oli suomalainen maanviljelijä ja RKP:n kansanedustaja vuosina 1958–1966.


title: Johannes Jungarå

text: Jungarå syntyi Jepualla Gustaf Johannes Jungarån ja Sanna Karolina Sandbergin pojaksi. Hän oli sotilasarvoltaan alikersantti ja meni vuonna 1928 naimisiin Hellin Regina Sandbergin kanssa. Jungarå oli Jepuan kunnanvaltuuston puheenjohtaja ja toimi vuonna 1962 yhtenä presidentin valitsijamiehistä. Hän kuoli Uudessakaarlepyyssä 92 vuoden ikäisenä.


title: Mika Väyrynen (muusikko)

text: Mika Väyrynen (s. 7. lokakuuta 1967 Helsinki) on suomalainen harmonikkataiteilija.


title: Mika Väyrynen (muusikko)

text: Väyrynen on opiskellut konserttiharmonikansoittoa Tampereen konservatoriossa, Sibelius-Akatemiassa ja Gustave Charpentier -konservatoriossa, Pariisissa. Hän suoritti maisteritutkinnon 1992 ja tohtoritutkinnon 1997. Hänen opettajinaan ovat toimineet muun muassa Timo Kinnunen, Matti Rantanen, Max Bonnay ja Friedrich Lips.


title: Mika Väyrynen (muusikko)

text: Väyrynen on voittanut useita palkintoja kansainvälisissä kilpailuissa, muun muassa Coupe Mondiale -kilpailun Luzernissa, Sveitsissä vuonna 1989. Hän on myös ollut lukuisissa kansainvälisten kilpailujen tuomaritehtävissä.


title: Mika Väyrynen (muusikko)

text:
Ensikonserttinsa Väyrynen piti Tampereella 1985, jonka jälkeen hän on konsertoinut muun muassa Itävallassa, Belgiassa, Ukrainassa, Kiinassa, Kroatiassa, Tanskassa, Ranskassa, Saksassa, Islannissa, Japanissa, Hollannissa, Norjassa, Puolassa, Venäjällä, Slovakiassa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa kotimaan konserttien lisäksi. Monet konsertit ovat tapahtuneet kyseisten maiden tunnetuilla konserttiareenoilla, kuten Wienin Musikvereinin kultaisessa salissa, Pariisin Salle Pleyelissä, Tokion Musashino Hallissa, Amsterdamin De Ijsbrekerissä ja Tampere-talolla.
Väyrynen on esiintynyt lukuisilla kansainvälisillä festivaaleilla ja työskennellyt yhteistyössä lukuisten solistien ja orkesterien, muun muassa Helsingin kaupunginorkesterin ja kapellimestari Okko Kamun, Radion sinfoniaorkesterin ja Sakari Oramon ja lukuisien muiden orkestereiden sekä kapellimestareiden kanssa. Hän on myös kantaesittänyt useiden nykysäveltäjien, kuten Jouni Kaipaisen, Tuomas Kantelisen, Ilkka Kuusiston, Paavo Korpijaakon, Pehr Henrik Nordgrenin, Petri Makkosen, Matti Murron, Juhani Nuorvalan, Bogdan Preczin, Leif Segerstamin ja Erkki-Sven Tüürin teoksia.


title: Mika Väyrynen (muusikko)

text: Väyrysen repertuaari ja levytykset sisältävät laajalti erilaisia tyylilajeja: nykymusiikkia, uutta tangoa, konserttoja ja kamarimusiikkia. Hän toimii harmonikansoiton opettajana Sibelius-Akatemiassa sekä aktiivisena konserttitaiteilijana ja vierailevana artistina eri puolilla maailmaa.


title: Teollisuusrobotti

text: Teollisuusrobotti on tietokoneohjattu työkappaleita tai työvälineitä käsittelevä yleiskäyttöinen kone, robotti. Yleiskäyttöisyys tarkoittaa sitä että ohjelma jonka mukaan robotti toimii on helposti muutettavissa ja samaa robottia voidaan käyttää useisiin käyttötarkoituksiin. Robotin liikkeet voidaan tuottaa sähköisten, pneumaattisten tai hydraulisten toimilaitteiden avulla.


title: Teollisuusrobotti

text:
"Robotiikka" on oppi robottien suunnittelemisesta, rakentamisesta ja käytöstä.
Ohjausteknisesti teollisuusroboteissa on oleellista liikeakseleiden aseman mittaus ja takaisinkytkentä eli servo-ohjaus. Robotteja, joiden akselien liikkeet menevät vain ääriasennosta toiseen ilman paikanmittausta, sanotaan manipulaattoreiksi. Teollisuusrobottien tilastoinnissa robotiksi luokiteltavalta laitteelta vaaditaan vähintään kolmea vapaasti ohjelmoitavaa liikeakselia ja vähintään yhtä työkalua. Myös automaattitrukit eli vihivaunut luetaan usein roboteiksi, mutta niitä ei tilastoida teollisuusroboteiksi.


title: Teollisuusrobotti

text: Standardin SFS-EN 775 mukaan:


title: Teollisuusrobotti

text: Teollisuusrobotteja alettiin kehittää 1960-luvulla Yhdysvalloissa. Pioneeriyritys oli Unimationin Incorporation, joka toi vuonna 1961 markkinoille ensimmäisen teollisuusrobotin Unimate 1900. Ensimmäinen asennettiin 1961 General Motorsin autonosia valmistavalle tehtaalle painevalukoneen palveluun. Vuonna 1969 GM automatisoi Lordstownin tehtaansa Ohiossa, jossa se pystyi siellä tuottamaan 110 autoa tunnissa. Tämä oli kaksi kertaa enemmän kuin mikään muu tuonaikainen tehdas. Autoteollisuudesta muodostuikin robotiikan suurin käyttäjä. Japanilainen Kawasaki lisensoi Unimationin tekniikan ja alkoi valmistaa robotteja Japanissa. Unimationin valmistamista roboteista tunnetuin on alkujaan Victor Sheinmanin 1973 suunnittelema robotti, josta Unimation General Motorsin avustamana kehitti vuonna 1977 robottimallin PUMA (lyhenne sanoista Programmable Universal Machine for Assembly tai Programmable Universal Manipulation Arm). Nokia valmisti Puma robotteja 1980-luvulla. Unimationin osti vuonna 1980 Westinghouse, joka myi sen vuonna 1988 Sveitsiläiselle robottivalmistajalle Stäublille.


title: Teollisuusrobotti

text: 1970-luvun puolivälin jälkeen tulivat markkinoille ASEA ja japanilaiset yritykset sähköisillä roboteilla. Myös Saksalainen KUKA aloitti 1970-luvulla. 1990-luvun alkuun mennessä nivelrobottikäsivarret olivat saavuttaneet teknisen kypsyytensä, niihin tuli muun muassa vaihtovirtaservot. Tämän jälkeen robottien valmistuksessa on yritetty saada massatuotannon etuja. Robottitehtaissakin käytetään robotteja. Robottien hinnat puolittuivatkin 2000-luvulle tultaessa 1990-luvun alun tasosta. Maailmassa on noin miljoona teollisuusrobottia ja vuosittaiset markkinat ovat noin 100 000 teollisuusrobottia.


title: Teollisuusrobotti

text: Kaikkien robottien perustana on uudestaan ohjelmoitavat liikkeet. Kun tuotanto muuttuu, robotin ohjelma voidaan sekunnissa vaihtaa käsittelemään uutta tuotetta. Tämän ominaisuuden vuoksi roboteista käytetään termiä joustava automaatio. Roboteissa on myös rakenteellista joustavuutta, sillä robottikäsivarsi, jota on käytetty koneenpalvelussa, voidaan uudelleen työllistää lavauksessa tai jopa hitsauksessa kohtuullisella työpanoksella.


title: Teollisuusrobotti

text: Teollisuudessa robotteja käytetään paljon metalli-, muovi- ja elintarviketeollisuudessa. Suomen Robotiikkayhdistyksen tilastojen mukaan Suomessa oli vuoden 2007 lopussa käytössä 5 821 teollisuusrobottia, pääasiassa kappaleenkäsittelyssä, hitsauksessa ja kokoonpanotehtävissä. Suomen sijoitus tällä robottimäärällä on suhteellisesti ottaen maailman kuudenneksi robotisoitunein teollisuusmaa, kun suhdelukuna on robottimäärä/10 000 teollisuuden työntekijää. Japanissa on maailman robotisoitunein teollisuus.


title: Teollisuusrobotti

text: Robotit ovat osa teollisuuden automaatiota ja sen yhteiskunnalliset vaikutukset ovat samanlaisia eli ihmisten työpanoksia vapautuu muihin tehtäviin.


title: Teollisuusrobotti

text: Mekaniikkansa suhteen teollisuusrobotit voidaan jakaa nivelrobotteihin ja lineaarisesti liikkuviin, joita sanotaan portaaliroboteiksi. Tarkemman lajittelun mukaan perusrakenteita löytyy useampia:


title: Teollisuusrobotti

text: Hydraulisia robotteja käytetään silloin, kun siirrettävät kuormat ovat suuria, tyypillisesti yli 100 kg, mutta voivat olla jopa kymmeniä tonneja. Voimakkaimmilla sähkökäyttöisillä roboteilla maksikuorma on yli 1000 kg. Robotteihin on kehitetty suorakäyttöisiä (direct drive) sähkömoottoreita, joita käytettäessä voidaan jättää vaihteistot pois. Näitä käytetään erityisesti SCARA-roboteissa. Pneumaattisia robotteja käytetään muun muassa räjähdysherkiksi luokitelluissa tiloissa.


title: Teollisuusrobotti

text:
Teollisuusrobottien työalueen avaruus hallitaan koordinaatistoilla, joita voi olla kolmekin yhtä aikaa käytössä:
Kuusiakselisen käsivarren asennon määrittämiseen tarvitaan kolme kulmatietoa ranneakseleista ja kolme kulmatietoa jalustaan sidotusta koordinaatistosta. Robotin oma ohjaus tietää akselien pituuden ja laskee näiden avulla xyz-koordinaatit. Kun nivelrobotti siirtää esimerkiksi hitsaustyökalua pitkin lineaarista hitsisaumaa, niin se joutuu kääntämään kaikkia akseleitaan. Samoin nivelrobotille voidaan määrätä ulkoinen piste esimerkiksi hitsauskolvin kärkeen siten, että tuo piste pystyy paikoillaan robotin vaihtaessa työkalun kulmaa. Nämä liikkeet edellyttävät varsin hyvää ratalaskentakykyä. Lineaariroboteissa on yleensä yksinkertaisempi ohjaus, koska akselien suuntaiset lineaariliikkeet saadaan aikaan itse liikeakseleilla.


title: Teollisuusrobotti

text: Liikeratojen opettamisessa on käytössä seuraavia menetelmiä:


title: Teollisuusrobotti

text: Näitä kaikkia ohjelmointitapoja voidaan käyttää samassa sovelluksessa. Ohjelman runko ja liikeradat voidaan tehdä etäohjelmoituna. Kun ohjelma on ladattu robotille, se käydään askelittain läpi ja korjataan mahdolliset virheet.


title: Teollisuusrobotti

text: Kun robottiasemassa on kameroita tai muita antureita, robotti saadaan adaptiiviseksi. Esimerkiksi kappaleiden poiminen kuljettimelta kameran avulla onnistuu siten, että kamera kuvaa kappaleen ja kuvasta tunnistetaan, missä asennossa kappale on (pääkoordinaatin suunta ja paikka). Tämän jälkeen robotti pystyy kääntämään työkalunsa oikeaan kulmaan ja tekemään koordinaatisto siirtymän siten, että poimintaliike siirretään tapahtumaan kappaleen todellisen sijainnin mukaiseksi.


title: Teollisuusrobotti

text: Robottikäsivarren asema mitataan epäsuorasti servomoottorien akseleihin liitettyjen asema-anturien kautta. Käsivarret ovat lisäksi pitkiä ja kevytrakenteisia, joten niihin syntyy helposti taipumaa kuormasta ja siirtymiä lämpölaajenemisen johdosta. Toistotarkkuutta roboteille luvataan +/- 0,1 mm. Absoluuttinen tarkkuus saattaa jäädä niinkin huonoksi kuin +/- 50 mm kuormitetun ja kuormittamattoman käsivarren välillä. Jos robotti ohjelmoidaan opettamalla ja kuormitettuna, niin huono absoluuttinen tarkkuus jää huomaamatta. Tarkkuudesta tulee ongelma etäohjelmoinnissa, jota vaikeuttaa lisäksi nivelrobotin koordinaatistojen vääristymät. Etäohjelmoinnin paikkavirheitä voidaan jossain määrin kompensoida korjauskertoimilla koordinaatiston eri pisteissä, kun virheen suuruus on ensin mitattu.


title: Teollisuusrobotti

text: Robotin työn onnistumisen kannalta on oleellista, että käytettävät tarraimet tai työkalut ovat toimivia ja sopivat valittuun tehtävään. Tarraimen suunnittelun ongelmana on, että tarraimen ja siirrettävän kappaleen yhteenlaskettu paino ei saa ylittää robotin maksimikuormitusta. Lisäksi painopisteen etäisyys työkalulaipasta on rajoitettu. Robotti liikkuu nopeasti, jolloin kiihdytyksistä ja hidastuksista aiheutuu suuria rasituksia mekaniikalle. Turvallisuuden vuoksi siirrettävä kappale ei saa irrota robotin otteesta.


title: Teollisuusrobotti

text: Tarraimet ovat yleensä imukupeilla toimivia tai pihtimäisiä. Valmiita tarrainrunkoja on saatavissa, mutta yleensä tapauskohtaisesti joudutaan suunnittelemaan itse siirrettävään kappaleeseen tarttuvat osat. Työkaluja ovat esimerkiksi hitsauspistoolit. Hitsausvarustuksiin kuuluu, että robotin ohjelmasta tulee ohjaussignaalit valokaaren sytyttämisestä, suojakaasusta ja langansyötöstä. Hitsausarvoja voidaan muuttaa saumakohtaisesti. Työkalu voi olla myös pora tai hiomakone. Näiden kanssa voidaan käyttää voimanmittausta. Tarraimet ja työkalut voivat olla kiinni työkalunvaihtolaipassa, jolloin robotti pystyy vaihtamaan työkalua käsiteltävien kappaleiden tai työtehtävän mukaan.


title: Teollisuusrobotti

text: Automaattisena ja voimakkaana koneena teollisuusrobotit asettavat työturvallisuudelle vaatimuksia. Robotti on Suomessakin ollut osallisena kuolemaan johtaneeseen työtapaturmaan. Robottien ja sen työaseman turvallisuutta koskee konedirektiivi ja useampikin sen kanssa harmonisoitu standardi (robotin turvaratkaisuista SFS-EN 775). Yleisesti turvallisuusvaatimukset johtavat siihen, että robottiasemat aidataan tai eristetään valorajoilla tai kosketusherkillä matoilla siten, että robotin työalueelle meneminen pysäyttää robotin. Teollisuusrobottien turvallisuusvaatimukset aiheuttavat ongelmia robottien käytön laajenemiselle esimerkiksi ravintoloihin tai sairaaloihin. Siellä robotit joutuisivat olemaan läheisessä kosketuksessa ihmiseen, joten turvallisuustason tulisi olla vielä teollisuuttakin parempi.