title: Aino (ooppera)

text: Melartinin teosta pidetään ensimmäisenä suomalaisien oopperan mestariteoksena ja sitä on esitetty säännöllisesti aina nykypäiviin asti.


title: Antti Herlin

text: Antti Juhani Herlin (s. 14. marraskuuta 1956 Kirkkonummi) on Kone Oyj:n hallituksen puheenjohtaja ja entinen pääjohtaja (1996–2006), miljardööri ja Suomen rikkain henkilö. Herlin oli Forbesin listan mukaan maailman 514:nneksi rikkain henkilö maaliskuussa 2018.


title: Antti Herlin

text: Hänen isänsä Pekka Herlin, isoisänsä Heikki H. Herlin ja isoisoisänsä Harald Herlin ovat olleet Koneen omistajia ja johtajia. Herlin on Suomen talouselämän vaikutusvaltaisimpia henkilöitä. Iltalehti valitsi Antti Herlinin loppuvuodesta 2009 Suomen talouselämän toiseksi vaikutusvaltaisimmaksi päättäjäksi Björn Wahlroosin jälkeen.


title: Antti Herlin

text: Häntä on pidetty määrätietoisena, jopa häikäilemättömänä yritysjohtajana. Herlin on perustanut yleishyödyllisen "Tiina ja Antti Herlinin säätiön", ja hän toimii "Uusi Lastensairaala 2017" -säätiön hallituksessa.


title: Antti Herlin

text: Herlin on opiskellut maanviljelyä Yhdysvalloissa.


title: Antti Herlin

text: Kone Oy:n lisäksi muita Herlinin luottamustoimia ovat muun muassa:


title: Antti Herlin

text: Vuonna 2014 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Herlinille Suomen Leijonan suurristin.


title: Antti Herlin

text: Antti Herlin on Suomen ensimmäinen osakemiljardööri, sillä hänen kotimaisten pörssiomistustensa arvo oli kesäkuussa 2008 1,4 miljardia euroa. Varoja hän hallitsee kahden omistusyhtiön, Holding Manutasin ja Security Tradingin, kautta. Koko 1,4 miljardin osakesalkku ei ole suoraan hänen omistuksessaan, sillä vajaat puolet Holding Manutasista omistaa Koneen säätiö. Hallinta on kuitenkin Antti Herlinin käsissä.


title: Antti Herlin

text: Vuonna 2010 Herlin pääsi ensimmäisenä suomalaisena Forbes-julkaisun maailman rikkaimpien henkilöiden listalle, jaetulle 773. sijalle.


title: Antti Herlin

text: Vuonna 2013 Herlin oli Suomen ainoa miljardööri 3,1 miljardin dollarin omaisuudellaan ja maailman 437:nneksi rikkain henkilö. Vuonna 2014 hänen seurakseen Forbesin miljardöörilistalle olivat nousseet hänen kolme sisarustaan.


title: Antti Herlin

text: Antti Herlin on naimisissa, ja hänellä on kolme tytärtä ja poika Jussi Herlin, joka on ollut Koneen hallituksen jäsen 26. tammikuuta 2012 lähtien. Herlin asuu vaimonsa kanssa Thorsvikin kartanossa Kirkkonummella. Herlin nosti vuonna 2007 maataloustukea 243 000 euroa omistamalleen maatilalle.


title: Antti Herlin

text: Herlin on kauppatieteiden kunniatohtori vuodelta 2006 Helsingin kauppakorkeakoulussa ja Pietarin talouden ja rahoituksen valtionyliopiston kunniatohtori, sekä taiteen kunniatohtori Taideteollisessa korkeakoulussa.


title: Antti Herlin

text: Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) puheenjohtajan ominaisuudessa Antti Herlin vaati vuonna 2008 palkkamalttia ja varoitti palkkakilpailusta.


title: Coffeyville

text: Coffeyville on kaupunki Kansasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli 10 295.


title: Coffeyville

text: Sen lisäksi, että Kansasissa sijaitsee Yhdysvaltojen manneralueen maantieteellinen keskipiste, itse Coffeyvillea on vitsaillen noteerattu koko maailman keskipisteeksi, koska Google Maps -karttapalvelun aloitussivussa näkyy Yhdysvaltojen kartta, jota äärilleen tarkentamalla näkyviin tulee Coffeyville.


title: Coffeyville

text: 5. lokakuuta 1892 pahamaineiset Daltonin veljekset yrittivät ryöstää kaupungissa kaksi pankkia, mutta seuranneessa tulitaistelussa heistä kaikki, pahoin haavoittunutta Emmettiä lukuun ottamatta, kuolivat.


title: Nikolai Trubetzkoy

text: Ruhtinas N. S. Trubetzkoy (Nikolai Sergejevitš Trubetskoi; ven. "князь" Николай Сергеевич Трубецкой, 16. huhtikuuta 1890 Moskova, Venäjä – 25. kesäkuuta 1938 Wien, Itävalta) oli venäläissyntyinen kielitieteilijä.


title: Nikolai Trubetzkoy

text: Trubetzkoy oli Prahan kielitieteellisen piirin tärkeimpiä jäseniä, ja hänet mainitaan usein nykyaikaisen fonologian perustajaksi. Varsinkin hänen postuumisti julkaistulla kirjallaan "Grundzüge der Phonologie" on ollut huomattava vaikutus myöhempään kielentutkimukseen.


title: Villmark

text: Villmark eli Erämaa on vuonna 2003 valmistunut norjalainen kauhuelokuva. Elokuvan on ohjannut Pål Øie.


title: Villmark

text: TV-yhtiö keksii formaatin, jossa ihmisten täytyy olla neljä päivää syrjäisellä mökillä, ilman ostettua ruokaa, kännyköitä, sähköä ja tupakkaa. TV-yhtiön pomo Gunnar päättää itse lähteä ja ottaa mukaansa myös uuden kuvausryhmänsä, johon kuuluvat Lasse, Per, Elin ja Sara. Vaeltaessaan metsässä Per ja Lasse löytävät lammen rannalta pari kuukautta vanhan leiripaikan, jossa on teltta ja sinne on hylätty kaikki tavarat. Paikkaa tutkiessaan he löytävät järvestä nuoren naisen ruumiin. He ilmoittavat Gunnarille löydöstä, mutta he haluavat salata Eliniltä ja Saralta. Tilanne synnyttää kuitenkin pian epäilyjä, syytöksiä ja vainoharhaisuutta. Retkeläiset alkavat myös epäillä, että metsässä on muitakin kuin he...


title: Carita Holmström

text: Carita Elisabeth Holmström (s. 10. helmikuuta 1954 Helsinki) on suomalainen pianisti, laulaja ja säveltäjä. Holmström on uransa aikana säveltänyt ja esittänyt jazzia, kevyttä musiikkia ja klassista musiikkia. Vuonna 1974 hän edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Älä mene pois”.


title: Carita Holmström

text: Holmström opiskeli pianonsoittoa ensin Izumi Tatenon johdolla ja vuosina 1973–1974 Tukholmassa Gottfried Boonin johdolla. Hän suoritti 1979 Sibelius-Akatemian pianodiplomin ja piti ensikonserttinsa 1981. Vuodesta 1983 Holmström on ollut Sibelius-Akatemian lehtorina.


title: Carita Holmström

text: Holmström omaa klassisen musiikin taustan. Hän aloitti pianonsoiton opiskelun Sibelius-Akatemiassa 8-vuotiaana ja siirtyi sittemmin Ruotsiin jatkamaan opintojaan. Noin 11–12-vuotiaana hän alkoi esittää folk-musiikkia yhdessä Marianne Nymanin kanssa. Holmström soitti aluksi pianoa, mutta myöhemmin molemmat alkoivat soittaa kitaraa. Kaksikko esiintyi muun muassa Foggy Mountain Clubilla Helsingissä, missä he tapasivat Mikael Wiikin, joka myöhemmin alkoi esiintyä heidän kanssaan.


title: Carita Holmström

text: Vuonna 1969 Holmström ja Nyman esiintyivät Danny-show’ssa, jossa heillä oli oma 20-minuuttinen osuutensa. Saman vuoden keväällä he tekivät Scandialle singlen "Soi kitarani soi / Sano sano sano", joka musiikillisesti edusti käännös-iskelmää, sillä levy-yhtiö ei suostunut heidän ehdotukseen Holmströmin omien sävellysten levyttämisestä. Vuonna 1971 he esiintyivät Oliverin singlellä "Mikä saa ihmisen elämään / Osa elämää" sekä tansanialaisen Longfellow Mugarulan albumilla "Vijana msife moyo", joka sisältää Afrikkaa käsitteleviä poliittisia lauluja. Lisäksi Holmström ja Nyman esiintyivät televisiossa Kivikasvojen ja Anki Lindqvistin ohjelmissa sekä tekivät yhdessä Mikael Wiikin kanssa oman 40-minuuttisen ruotsinkielisen ohjelman. Holmströmin ja Nymanin yhteiset esiintymiset päättyivät vuonna 1972 erilaisten musiikillisten pyrkimysten vuoksi.


title: Carita Holmström

text: Holmström ryhtyi sooloartistiksi ja levytti kesällä 1973 esikoisalbuminsa "We Are What We Do", jonka kaikki kappaleet olivat hänen omaa tuotantoaan, lukuun ottamatta Yes-coveria ”Time and a Word”. Yleisradion viihdetoimittajat valitsivat sen vuoden kevyen musiikin levyksi, minkä lisäksi Musa-lehden lukijat äänestivät Holmströmin vuoden naislaulajaksi. Laajempaa julkisuutta Holmström saavutti myös esittämällä vuoden 1973 Syksyn sävelessä oman kappaleensa ”Joki”.


title: Carita Holmström

text: Keväällä 1974 Holmström edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa Eero Koivistoisen säveltämällä kappaleella ”Älä mene pois”, jonka Frank Robson oli kääntänyt englanniksi muotoon ”Keep Me Warm”. Se sijoittui kolmanneksitoista. Vuoden 1974 Syksyn säveleen Holmström puolestaan osallistui Juice Leskisen sanoittamalla laululla ”Jos tahtoo aamuun”. Syksyllä 1974 ilmestyi myös uusi albumi nimeltään "Toinen levy", jonka materiaali on pääosin Leskisen sanoittamaa.


title: Carita Holmström

text: Tammikuussa 1975 levytetyllä amerikkalaismuusikko Mark Levinin albumilla "Social Sketches" Holmström laulaa kappaleet ”Nylon Coverin’, Body Smotherin’” ja ”Wings of Icarus”. Suomen Euroviisu-karsinnoissa 1975 Kirka esitti Holmströmin säveltämän soul-vaikutteisen kappaleen ”Oh New York, rakkain”.


title: Carita Holmström

text: Vuonna 1978 Holmström teki kiertueen yhdessä kontrabasisti Teppo Hauta-ahon kanssa. He ovat jatkaneet yhteistyötään myöhemminkin, ja vuonna 1980 ilmestyi heidän yhteinen albuminsa "Two Faces". Sillä on Holmströmin sävellysten lisäksi mukana myös muun muassa Chick Corean ”Windows” ja The Beatlesin ”Dear Prudence”.


title: Carita Holmström

text: Holmström johti omaa jazzyhtyettään Players Unlimited vuosina 1987–1995.


title: Carita Holmström

text: Uusimman albuminsa, "My Diary of Songs", Holmström julkaisi vuonna 2010.


title: Carita Holmström

text: Holmströmin sävellystuotantoon kuuluu levytysten lisäksi kaksi musikaalia, kamariooppera, laulusarjoja naisäänelle ja eri soittimille sekä kamarimusiikkia.


title: Archlord

text: Archlord on NHN Gamesin ja Codemastersin kehittämä usean pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG), joka sijoittuu Chantran-nimiseen fantasiamaailmaan.


title: Archlord

text: Muista samantyyppisistä verkkopeleistä poiketen Archlordissa voi hallita pelimaailmaa ja sitä kautta saada huimia etuja. Chantran-maailma on jaettu viiden eri elementin ympärille, joista jokaisella on omat ainutlaatuiset piirteensä. Pelityyli on lajityypille ominaisesti melko vapaa ja riippuu pelaajasta; pelaaja voi tappaa toisia pelaajia, pelata rauhaisasti yksinään tutkien Chantraa ja hioen taitojaan tai osallistua useiden pelaajien ryhmäkahakoihin.


title: Archlord

text: Pelistä perittiin ennen 5,99 € kuukausimaksua, mutta pelaajamäärän pudotessa se poistettiin. Nyt Archlordin pelaajamäärä onkin nousussa. Pelin musiikki on Lontoon sinfoniaorkesterin soittamaa.


title: Archlord

text: Pelissä pystyy ostamaan oikealla rahalla pelirahaa (Chantra)


title: Archlord

text:
5e = 1300cc
10e = 4000cc
15e = 6300cc


title: Archlord

text: Pelirahalla voi ostaa erikoistavaroita, joista maksetaan myös pelissä meheviä summia.


title: Archlord

text:
Pelaaja voi pelata kolmella eri rodulla: ihmisillä, Kuuhaltijoilla ja Örkeillä. Jokaisella rodulla on myös muutamia hahmoluokkia.
Archlord-tittelin voi saada vain yksi henkilö yhdellä serverillä. Archlordina pelaaja voi mm. vaikuttaa sääolosuhteisiin, saada paremmat varusteet, lentää pelimaailmassa lohikäärmeellä, laittaa meteorisateita haluamiinsa kohteisiin sekä päästä kiltoineen archlordin linnaan.


title: Karl Malden

text: Mladen George Sekulović eli Karl Malden (22. maaliskuuta 1912 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – 1. heinäkuuta 2009 Brentwood, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän sai urallaan niin Oscar-, Emmy- kuin Golden Globe -palkinnonkin. Oscarilla hänet palkittiin roolistaan elokuvassa "Viettelyksen vaunu" (1951), minkä lisäksi hän sai Oscar-ehdokkuuden myös elokuvasta "Alaston satama" (1954). Molemmissa elokuvissa hän näytteli Marlon Brandon kanssa. Maldenilla oli merkittävä rooli myös elokuvassa "Vihan riivaama", jossa hän näytteli niin ikään Brandon rinnalla.


title: Karl Malden

text: Maldenilla oli sukujuuria Serbiassa ja Tšekkoslovakiassa. Alun perin Mladen George Sekulović vaihtoi nimensä vuonna 1934 Karl Maldeniksi setänsä mukaan. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli vuonna 1940 ilmestynyt "Intohimojen sylissä". Yhdysvaltojen liityttyä toiseen maailmansotaan vuonna 1941 Malden palveli Yhdysvaltain armeijan ilmavoimissa.


title: Karl Malden

text: Malden teki viimeisen roolinsa vuonna 2000 televisiosarjaan "West Wing".


title: Karl Malden

text: Malden oli 18. joulukuuta 1938 lähtien naimisissa Mona Grahamin kanssa ja heillä oli Hollywoodin pisimpään jatkunut avioliitto ja Hollywoodin pisin avioliitto yleensäkin (71-vuotinen avioliitto oli myös Charles Lanella ja Ruth Covell Lanella). Maldenilla on kaksi lasta, molemmat tyttäriä.


title: Leikkipaikka

text: Leikkipaikka on leikkimiseen tarkoitettu alue, joita voi olla sekä ulkona että sisällä. Leikkipaikalla voi olla leikkikaluja tai leikkimiseen tarkoitettuja esineitä. Leikkipaikkoja on usein koulujen ja päiväkotien pihoilla. Niitä on myös monissa kaupoissa ja ravintoloissa ("leikkinurkka"), joissa osassa on järjestetty myös ulkopuolinen valvoja. Ulkona olevia julkisia kaikille koko ajan avoimia leikkipaikkoja kutsutaan useimmiten nimillä leikkipuisto tai leikkikenttä.


title: Leikkipaikka

text: Leikkipuisto on joko valvottu tai valvomaton, yleensä lasten tai varhaisnuorten yleiseen käyttöön ajanviettopaikaksi tarkoitettu puisto tai puiston osa, johon on sijoitettu lapsille ja joskus myös aikuisille suunniteltuja palveluja, leluja tai laitteita. Usein leikkipuiston suunnittelussa pyritään ottamaan perheet huomioon ja tästä syystä leikkipuistosta saattaa löytyä esimerkiksi pöydät eväiden nauttimista varten.


title: Leikkipaikka

text: Leikkipuiston yhteydessä saattaa toimia myös esimerkiksi koulu, päiväkoti, kahvio, nähtävyys tai yritys. Joidenkin leikkipuistojen tai -kenttien yhteydessä voi olla välineetön hiekka- tai sora-alue sekä koirien ulkoiluttamisalue.


title: Leikkipaikka

text: Leikkipuisto voi olla esimerkiksi kaupungin, kunnan tai yksityisen tahon ylläpitämä. Leikkipuistot yleisesti ottaen pyritään suunnittelemaan turvallisiksi myös pieniä alueen käyttäjiä varten sekä kestämään vaihtelevia sääolosuhteita ja ilkivaltaa.


title: Leikkipaikka

text: Leikkipuistoon sijoitettuja yleisimpiä laitteita tai asioita ovat esimerkiksi


title: Leikkipaikka

text:
Hiekkalaatikolla muovataan hiekasta muotoa. Hiekka pysyy paremmin koossa ja muodossaan kun sen kastelee vedellä.
Leikkipaikoilla on usein keinu, jossa voi keinua. Keinussa voi ottaa vauhtia itse tai avustettuna. Kiipeilytelineillä kiivetään ja roikutaan käsien tai jalkojen varassa. Hyvin varustetuilla leikkipaikoilla voi olla jopa majoja. Muita yleisimpiä leikkipaikalle rakennettuja laitteita ovat karusellit, jossa leikkijät potkivat jaloilla vauhtia saadakseen karusellin pyörimään pitäen kiinni karusellin käsikahvoista. Laitteessa voi olla useampia yhtäaikaisesti.


title: Super Idol

text: Super Idol oli kreikkalainen television kykyjenetsintäkilpailu, joka perustui brittiläisestä "Pop Idolista" alkunsa saaneeseen Idols-formaattiin. Vuonna 2004 järjestetyn ainoan "Super Idol" -kauden voitti Stávros Konstantínou. Tuomareina toimivat Élena Katravá, Konstantís Spyrópoulos ja Ilías Psinákis. Koelauluja järjestettiin Ateenassa, Thessalonikissa ja Kyproksella.


title: Super Idol

text: Heikon menestyksen vuoksi Mega Channel luopui ohjelman tuottamisesta yhden kauden jälkeen. Vuonna 2010 Kreikassa alkoi toinen Idols-formaattiin perustuva sarja, "Greek Idol". Sitä FremantleMedia tuottaa yhteistyössä Alpha TV:n kanssa.


title: Kasavuori (Kauniainen)

text: Kasavuori () on Kauniaisten ainoa nimetty kaupunginosa ja sijaitsee kaupungin länsipuolella, Turunväylän ja rantaradan pohjoispuolella.


title: Kasavuori (Kauniainen)

text: Kasavuori liitettiin Kauniaisiin 1957.


title: Kasavuori (Kauniainen)

text: Paitsi asuinalue Kasavuori on myös metsäinen 64 metriä korkea kukkula. Siitä näkee laajalti kukkulan jyrkältä länsilaidalta: Espoon keskuksen ja Bembölen suuntaan – Karvasmäen pelloille. Kukkulan itälaita loivenee hitaasti kohti Kauniaisten keskustaa. Kukkula on suosittu retkeilyalue. Alueella on valaistu pururata, jossa on talvella hiihtoladut.


title: Kasavuori (Kauniainen)

text: Kasavuoren alueella sijaitsee Kauniaisten hautausmaa – erillään kirkosta – kukkulan luoteislaidalla, ja tämän itäpuolella on Kasavuoren koulukeskus.


title: Kasavuori (Kauniainen)

text: Kasavuoren asuinalue sijaitsee kukkulan, keskustan ja rantaradalla olevan Koivuhovin aseman rajaamana. Alueen katunimistössä ovat muun muassa Kasavuorentie, Bredantie, Yrjö Liipolan tie ja Mikael Lybeckin tie.


title: Lipinlahti

text: Lipinlahti on pieni Nurmeksen kylä, jossa asuu alle 1000 asukasta. Se sijaitsee aivan Nurmeksen vieressä ja yksi sen naapurikyliä on Höljäkkä. Lipinlahdessa on Kohtavaaran seisake, jolla pysähtyy kiskobussi.


title: Lipinlahti

text: Lipinlahdessa on ollut koulu, mutta se lakkautettiin vuonna 2006. Kylän nähtävyyksiä ovat Tuohuspirtti ja entinen Nurmeksen Evankelinen Opisto. Tuohuspirtillä on yleensä järjestetty kesäteatteriesityksiä, joihin on tullut ihmisiä kauempaakin. Kylällä toimii myös Lipinlahden Nuorisoseura. Aiemmin Lipinlahden Nuorisoseura on järjestänyt muun muassa 24 tunnin hiihtotapahtuman, Kuutamohiihdon sekä Pyssyvaaran hölökän. Nykyään Nuorisoseuran aktiviteetteihin kuuluvat esimerkiksi Laskiaistapahtuma, Ikinuorten kerho vanhuksille, perinteiset hiihtokilpailut sekä lastendiscot Tuohuspirtillä. Seuran jäsenmaksu on 5 euroa/henkilö ja alle kouluikäisten jäsenyys on ilmainen.


title: Lipinlahti

text: Lipinlahdessa on monia lomamökkiyrittäjiä, joiden mökit ovat usein Pielisen rannalla. Lipinlahden maisemaan kuuluu olennaisena osana vaarat, metsät ja järvet.


title: Lipinlahti

text: Vuorineuvos Sulo Albin Tervo on syntynyt Lipinlahdessa.


title: Kasavuori (Soukka)

text: Kasavuori on kallioinen mäki Espoon Soukassa, Espoonlahden itärannalla, Soukan asuntoalueen eteläpuolella ja Suvisaaristoon menevän tien länsipuolella. Länsireunan huippu kohoaa 44 metrin korkeuteen merenpinnasta, ja sieltä on avara näkymä Suomenlahdelle ja lounaisen Espoon rannikolle. Kasavuori kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin kallioalueisiin. Graniitille ominaisen vaakarakoilun vuoksi alueen rinteet ovat paikoin porrasmaisia. Kasavuorella on ollut muinoin rannikon puolustusketjuun kuulunut merkkitulipaikka.


title: Teksturointi

text: Teksturoinnilla eli "pintakuvioinnilla" tai "tekstuurimappauksella" tarkoitetaan tietokonegrafiikassa geometrisen perusmuodon pinnoittamista useimmiten bittikarttakuvalla eli tekstuurilla. Teksturointia käytetään etenkin 3d-grafiikassa tuomaan kuvaan lisää todenmukaisuutta ja näyttävyyttä ilman että kuvan polygonimallin rakennetta tarvitsee monimutkaistaa. 3d-grafiikassa kappaleen muotoa kuvataan polygoneilla eli monikulmioilla ja sen pintarakennetta tekstuureilla.


title: Teksturointi

text: Teksturointia käytetään nykyisissä peleissä hyvin paljon, ja nykyaikaiset näytönohjaimet ja pelikonsolit pystyvätkin reaaliaikaiseen teksturointiin laitteistotasolla.


title: Teksturointi

text: Teksturoinnin perusajatuksen esitti Edwin Catmull vuonna 1974. Teksturointi jakautuu teknisesti kahteen vaiheeseen, geometriseen kuvaukseen eli tekstuurin kuvaamiseen kappaleen pinnalle ja suodatukseen, eli tapaan jolla pikselit esitetään ruudulla. Tekstuuri kuvataan geometriselle muodolle yleensä siten, että kolmion (polygoni voidaan aina jakaa kolmioiksi) jokaiselle kulmalle on määritelty tekstuurikoordinaatit ja teksturointi kolmion sisäosiin interpoloidaan kulmien koordinaattien perusteella käyttämällä Bresenhamin algoritmin laajennusta. Muilla kuin ortogonaalisilla koordinaatistoilla yksinkertainen lineaarinen interpolointi johtaa kuitenkin perspektiivivääristymään, jonka korjaamiseksi tarvitaan perspektiivikorjausta. Se kuluttaa enemmän tehoa, mutta useimmat nykyiset näytönohjaimet pystyvät laitteistotasoiseen perspektiivikorjaukseen.


title: Teksturointi

text: Koska teksturoitava pinta voi olla missä asennossa ja millä etäisyydellä katsojaan nähden tahansa, tekstuurin pikselit (eli tekselit) ja kuvan pikselit eivät yleensä vastaa toisiaan. Esimerkiksi jos kappale on kaukana ja siten kuvataan ruudulle pienenä, voi jokaista kuvan pikseliä kohden olla useampia tekstuurin pikseleitä. Vastaavasti, jos pinta on lähellä, yksi tekstuuripikseli voi kuvautua useaksi kuvan pikseliksi. Suodatus eli filtteröinti tarkoittaa kuvan pikselien päättelemistä tekstuurin pikseleistä.


title: Teksturointi

text: Yksinkertaisin ja nopein suodatustapa on lähimmän naapurin menetelmä, jossa haetaan lähimmän tekstuuripikselin väriarvo. Näin yksinkertainen suodatus aiheuttaa kuitenkin ongelmia silloin, kun kappaleet ovat erityisen kaukana, jolloin tekstuurit muuttuvat pikselimössöksi, eli signaalinkäsittelyn termein kuva laskostuu, ja silloin, kun kappaleet ovat erityisen lähellä, jolloin tekstuurit palikoituvat. Kaukana olevien tekstuurien laskostumisongelmaa voi korjata mipmapping-tekniikalla, jossa tekstuuri vaihdetaan esimuodostettuun pienempään versioon kappaleen siirtyessä kauemmas. Tämä parantaa myös etenkin monimutkaisempien suodatusalgoritmien tehoa, koska niiden ei tarvitse laskea kaukana olevien kappaleiden pikseleitä lukuisten tekstuuripikseleiden keskiarvona. Mipmapping ei kuitenkaan auta palikoitumiseen tekstuurien ollessa lähellä.


title: Teksturointi

text: Kehittyneempi mutta myös hieman enemmän tehoa vievä on bilineaarinen suodatus, jossa pikseli lasketaan neljän lähimmän tekstuuripikselin etäisyyksillä painotettuna keskiarvona. Tämä parantaa lähellä olevien tekstuurien ulkonäköä (tosin myös sumentaa niitä). Laskostumisongelmaa bilineaarinen suodatus sen sijaan ei korjaa, joten siihen yhdistetään lähes aina mipmapping.


title: Teksturointi

text: Trilineaarinen suodatus huomioi bilineaariseen interpolointiin lisäksi lähimmän toisen mipmapping-tason pikselit, mikä korjaa häiriötä mipmappien vaihtumiskohdassa. Kehittynein nykyisten yksityiskäyttäjätasoisten näytönohjainten tukema suodatusmenetelmä on anisotrooppinen suodatus, joka interpoloi pikseleitä katselukulman mukaan muodostetun puolisuunnikkaan mukaan trilineaarisen ja bilineaarisen suodatuksen käyttämän neliön sijaan. Tämä parantaa tulosta epäsuorissa kulmissa ja kaukaisuudessa.


title: Teksturointi

text: Käytettävä tekstuuri on yleensä kaksiulotteinen bittikarttakuva, mutta se voi olla myös yksi- tai kolmiulotteinen. Se voidaan ottaa valokuvasta, piirtää tai konstruoida matemaattisena funktiona, ja esittää normaalina bittikarttataulukkona tai esimerkiksi fourier-sarjoina. Tekstuuri voi olla myös muu kuin kuva: esimerkiksi bump mapping-tekniikassa vaikutetaan valaistuksessa käytettäviin parametreihin.


title: Kasavuori

text: Kasavuori tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Paranoid (kappale)

text: Paranoid on brittiläisen heavy metal -yhtye Black Sabbathin kappale, joka julkaistiin vuonna 1970 "samannimisellä albumilla" sekä singlenä ennen itse albumia. Siitä muodostui suuri hitti kappaleen noustessa yhtyeen kotimaassa singlelistan sijalle 4. Lisäksi se nousi listaykköseksi Länsi-Saksassa. Suurimmassa osassa singlen painoksista b-puolella oli kappale ”The Wizard”, joka oli julkaistu yhtyeen esikoisalbumilla "Black Sabbath". Joissain painoksissa b-puolena oli "Paranoid"-albumilta otettu "Rat Salad" ja myöhemmissä uusintapainoksissa "Vol. 4"-albumilta otettu "Snowblind".


title: Paranoid (kappale)

text: Kappale kertoo nimensä mukaisesti vainoharhaisesta miehestä, joka kärsii masennuksesta erottuaan naisestaan. Itse sanaa ”Paranoid” ei kuitenkaan mainita laulussa kertaakaan.


title: Paranoid (kappale)

text: "Paranoid"-albumin äänityksissä yhtye tarvitsi levylle kolmeminuuttisen täyteraidan. Kitaristi Tony Iommi sai idean kappaleeseen viettäessään lounastaukoa studioilla. Hän soitti kappaletta yksinään, kunnes basisti Geezer Butler ja rumpali Bill Ward tulivat siihen mukaan. Wardin mukaan Iommi oli keksinyt kappaleen riffin puoli kahden aikaan iltapäivällä ja kello kahteen mennessä ”Paranoid” oli kehittynyt lopulliseen muotoonsa.McIver 2007, s.71. Tosin "Paranoid"-albumin vuoden 2009 Deluxe Edition-painoksella on kappaleesta vaihtoehtoisilla lyriikoilla varustettu otto, josta voi päätellä, että kappaleesta on otettu useampiakin ottoja ennen varsinaisten lyriikoiden hahmottumista. Lisäksi laulaja Ozzy Osbournen mukaan levy-yhtiö ja tuottaja olivat olleet täyteraidan sijasta lähinnä singlen perään, koska albumin muut kappaleet olivat "liian pitkiä" singleiksi.


title: Paranoid (kappale)

text: Basisti Butlerin mukaan hän ja laulaja Osbourne olivat aluksi huolissaan siitä, että Iommin tekemä riffi toi liian selvästi mieleen Led Zeppelinin kappaleen "Communication Breakdown". Miehet suostuivat levyttämään kappaleen vasta Iommin suostuttelun jälkeen.


title: Paranoid (kappale)

text: Albumin tuottaja Rodger Bain innostui kappaleesta. Hänen mielestään siinä oli vahva rytmi sekä tehokas riffi. Yhtyeen itsensä kerrotaan ensi alkuun pitäneen kappalettaan vain epämääräisenä jammailupalana.McIver 2007, s.71.


title: Paranoid (kappale)

text: Niinpä Geezer Butler kirjoitti nopeasti sanat, joita solisti Osbourne luki laulaessaan. Butler on myöhemmin kertonut kappaleen pohjautuvan hänen teini-iässään kärsimäänsä masennukseen.


title: Paranoid (kappale)

text: Kappale julkaistiin singlenä heinäkuussa 1970 ja se sai lähinnä viileän vastaanoton medialta. Se alkoi kuitenkin nousta listoilla ja elokuun lopussa se nousi sijalle 4. Britanniassa ja sen myötä yhtye pääsi televisioon esiintymään suositussa Top of the Pops-tv-ohjelmassa. Myös Manner-Euroopassa single sai hyviä listasijoituksia nousten mm. Länsi-Saksan listan kärkeen. Itse "Paranoid"-albumi nousi Brittein albumilistan kärkeen. Pohjois-Amerikassa "Paranoid" julkaistiin singlenä yhtyeen ensimmäisen sikäläisen kiertueen aikana marraskuussa 1970 ja siellä se nousi sijalle 62. ja varsinainen albumi nousi sijalle 12. myyden kultaa ja ennen pitkää nelinkertaista platinaa.


title: Paranoid (kappale)

text: "Paranoid" on julkaistu singlenä myöhemminkin muutamaan kertaan ja vuoden 1980 NEMS Recordsin uusintajulkaisu nousi Britanniassa sijalle 14.


title: Paranoid (kappale)

text: Nykyisin ”Paranoid” on yksi historian tunnetuimmista ja suosituimmista heavy metal -kappaleista. Siitä on julkaistu lukuisia cover-versioita, ja yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin versio oli vuonna 1995 Grammy-ehdokkaana.. Lauseesta ”Soittakaa Paranoid!” on Suomessa muodostunut rockklisee. Suomenkielisiä versioita kappaleesta löytyy sekä Freud, Marx, Engels & Jung -yhtyeeltä nimellä ”Metsän poika” että Sleepy Sleepersin "Jätkät huojuu, palmut heiluu". Myös suomalainen ”rottayhtye” The Ratzz on tehnyt kappaleesta oman versionsa, kuten myös Poverty Stinks albumilleen Gargle Blaster.


title: Nuolijärvi

text: Nuolijärvi on kylä ja järvi Valtimolla, Pohjois-Karjalassa. Se sijaitsee noin 8 km Valtimolta pohjoiseen, Nuolijärven rannoilla ja Puukarin ja kirkonkylän välimaastossa. Nuolijärven kylälle ovat tyypillisiä vaarojen välisessä laaksossa olevat, vesistön varren viettävät, hyväkasvuiset pellot tiloineen. Myös harju kulkee halki kylän eteläosan. Pääosa tiloista on järven itäpuolella vanhan, asutuksen läpi mutkittelevan päätien, Puukarintien varressa. Järven itärantaa seurailee myös Joensuu–Kontiomäki-rata, jolla on Nuolijärven seisake. Henkilöliikenne radalla loppui 1993. Länsirannan tilojen halki taas kulkee uudempi päätie, Valtatie 6.


title: Nuolijärvi

text: Nuolijärven kylän kukoistusaikoina siellä oli myös oma koulu vuosina 1937–1974. Ennen Nuolijärveen on laskettu kuuluvan myös Halmekylän eli Halmejärven kylä pohjoisessa.


title: Nuolijärvi

text: Suomessa on neljä Nuolijärvi-nimistä järveä. Valtimon Nuolijärvi on 54 hehtaarin kokoinen kapea ja matala järvi, joka sijaitsee kuutostien ja rautatien välissä. Se on nuolen muotoinen, josta nimen arvellaan johtuvan. Toisen kertomuksen mukaan nimi on tullut järven pohjasta löytyneestä rautakautisesta nuolesta.


title: Nuolijärvi

text: Nuolijärveen lasketaan kuuluvan lisäksi kylän eteläpuolella ja 5 km:n päässä kirkonkylän pohjoispuolella oleva Nuolikosken siirtolaisasutus Valtatie 6:n ja Koppelon tien risteyksessä. Sodan jälkeen Nuolikosken asutusalueelle perustettiin karjalaisille siirtolaisille 11 tilaa. Nuolikosken itäpuolelta kulkee myös Joensuu-Kontiomäki-rata, jolla on Nuolikosken seisake. Nuolikoski on myös Valtimojoen vesistöalueeseen kuuluvan Tuupanjoen koski, joka laskee Valtatie 6:n alitse suvantoon.


title: Malaijien saaristo

text: Malaijien saaristo eli Itä-Intian saaristo on maailman laajin saaristo Kaakkois-Aasian niemimaan ja Uuden-Guinean välissä. Se käsittää Isot ja Pienet Sundasaaret, Molukit sekä Filippiinit. Saariston yhteenlaskettu maapinta-ala on yli kaksi miljoonaa neliökilometriä ja saarten lukumäärä noin 20 000. Toisinaan myös Australaasiaan kuuluva Uuden-Guinean saari lasketaan Malaijien saaristoon.


title: Malaijien saaristo

text: Malaijien saaristo on yksi maailman tuliperäisimmistä alueista. Alueella on useita tulivuoria sekä korkeita vuoristoja; korkein huippu Kinabalu (4 101 m) sijaitsee Sabahin osavaltiossa Borneon pohjoisosassa. Ilmasto on trooppinen saariston sijaitessa päiväntasaajan molemmin puolin. Sademäärät ovat länsiosissa yli 3 000 mm vuodessa ja itäosissa 1 000 – 3 000 mm.


title: The Elusive Light and Sound, volume 1

text: The Elusive Light and Sound, volume 1 on kitaristi Steve Vain kokoelmalevy.


title: Jukka Tyrkkö

text: Jukka Pellervo Tyrkkö (vuoteen 1927 Nieminen; 2. huhtikuuta 1912 Ylöjärvi – 16. lokakuuta 1979) oli suomalainen toimittaja ja sotakirjailija. Hän alkoi vuonna 1933 vain 21-vuotiaana julkaista Ylöjärven ensimmäistä sanomalehteä nimeltä "Ylöjärvi". Lehti ilmestyy edelleenkin "Ylöjärven Uutiset" -nimellä.


title: Jukka Tyrkkö

text: Tyrkkö osallistui sotaan suomalaisessa SS-vapaaehtoispataljoonassa pataljoonan sotakirjeenvaihtajana; näistä kokemuksistaan hän myöhemmin kertoi kirjassaan "Suomalaisia suursodassa". Hän oli myös 1943–1944 SS-Aseveljet ry:n sihteeri.


title: Jukka Tyrkkö

text: Jukka Tyrkkö oli naimisissa toimittaja Marjatta Tyrkön (o.s. Tulenheimo) kanssa. Heidän tyttärensä on toimittaja ja kirjailija Maarit Huovinen. Myös hänen veljensä Martti Tyrkkö oli kirjailija.


title: Milton Babbitt

text: Milton Byron Babbitt (10. toukokuuta 1916 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat – 29. tammikuuta 2011 Princeton, New Jersey) oli yhdysvaltalainen säveltäjä.


title: Milton Babbitt

text: Babbitt sai Pulitzer-palkintolautakunnan erikoismaininnan elämäntyöstään vuonna 1982. Hän on musiikissaan laajentanut dodekafonista ilmaisua ja tehnyt myös innovaatioita elektronisen musiikin alalla. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa jousikvartettoja.


title: Milton Babbitt

text: Babbitt alkoi jo varhain soittaa viulua, klarinettia ja saksofonia. Hänen isänsä oli matemaatikko, ja myös pojan tarkoituksena oli alun perin opiskella matematiikkaa. Hän kuitenkin lähti Pennsylvanian yliopistosta New Yorkin yliopistoon, jossa hänelle opettivat musiikkia Philip James ja Marion Bauer. Juuri New Yorkissa hän kiinnostui toisen wieniläisen koulukunnan säveltäjien musiikista. Hän sai lisäksi sävellyksenopetusta Roger Sessionsilta, ensin yksityisesti, sitten Princetonin yliopistossa.


title: Milton Babbitt

text: Babbitt kuului itse myöhemmin Juilliard School of Musicin opettajiin; hänen tunnetuimpia oppilaitaan oli Lera Auerbach. Hän on ollut Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemian jäsenenä vuodesta 1965. Hänellä oli vaimonsa Sylvian (k. 2005) kanssa tytär Betty Anne. Babbitt kuoli 94-vuotiaana tammikuussa 2011.


title: Milton Babbitt

text: Babbittin väitöskirjaa pidettiin aikanaan 1946 niin vaikeatajuisena, että hän sai tohtorin arvon vasta 1992, jolloin hänet jo tunnettiin sukupolvensa merkittävimpiin kuuluvana sävellyksenopettajana. Hän oli ahkera kirjoittaja, jonka tunnetuimpia artikkeleita oli High Fidelityssa 1958 julkaistu artikkeli "Who cares if you listen".


title: Milton Babbitt

text: Babbittin musiikki on saanut uutta suosiota, kun esimerkiksi James Levine on johtanut hänen teoksiaan.


title: Kalevi Hartti

text: Arvi Kalevi Hartti (1. tammikuuta 1927 Helsinki – 19. elokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen elokuvanäyttelijä ja säveltäjä. Hänet muistetaan rooleistaan Suomisen perhe -elokuvissa. Hän on myös säveltänyt musiikkia moniin elokuviin sekä taustamusiikin muun muassa 1960-luvun Esso-mainokseen. Hartti kuoli tehtyään itsemurhan 37-vuotiaana.


title: Kalevi Hartti

text: Kalevi Hartti opiskeli Sibelius-Akatemiassa 1939–48 ja Helsingin yliopistossa 1952–54. Hän opiskeli lisäksi Yhdysvalloissa Metropolitan School of Musicissa.


title: Kalevi Hartti

text: Hartti tuli tunnetuksi jazzmuusikkona, ja esiintyi 1950-luvulla perustamansa yhtyeen kanssa omissa konserteissaan sekä radiossa. Lisäksi hän levytti jazzia, mm. Cole Porterin sävellyksen ”Night and Day” ja Harry Warrenin ”September in the Rain”. Hän teki myös sävellyksiä kaikkiaan seitsemään Aarne Tarkaksen elokuvaan. Näitä olivat muun muassa "Kovanaama", "Tyttö lähtee kasarmiin", "Paksunahka" ja "Olin nahjuksen vaimo". Elokuvassa "Kasvot kuvastimessa" 1953 Hartti hyödynsi jo aiemmin levytettyjä lauluja ”Etelän yössä”, ”Dolorosa”, ”Kotisaaren poukama” ja ”Venetsiana”. "Harha-askeleeseen" vuonna 1964 Hartti sävelsi joulusävelmän. Elokuvassa "Vihdoinkin hääyö..." on kaksi Hartin säveltämää valssia, sekä sovittama ”Häämarssi”. "Kovanaamassa" taas kuullaan yli 20-minuuttisen päämusiikin lisäksi Hartin säveltämä ja Tarkaksen sanoittama kappale ”Kaukokaipuu”. Hartin sävellysuralla poikkeus oli ”läpisävelletty” elokuva "Kesäyön lapset", jossa musiikki soi koko elokuvan ajan.


title: Kalevi Hartti

text: Elokuvan "Olin nahjuksen vaimo" kuvaukset Pariisissa innoittivat Harttia säveltämään Reino Helismaan sanoituksen ”Pariisi ja kevät”. Lisäksi Hartti sävelsi musiikkia näyttämölle ja radiokuunnelmiin. Hän teki sävellyksiä myös lyhytelokuviin, kuten tukkukauppaa esittelevään "Ikuiseen kiertokulkuun", sekä henkilökuvaan "Mies ja hänen maailmansa. Antti Wihurin tarina". Mainosmusiikkia Hartti teki yrityksille kuten Asko, Esso ja Valio.


title: Kalevi Hartti

text: Hartti sävelsi myös musiikin muutamaan varhaiseen tv-näytelmään, mm. Jean Anouilh’n komediaan "Prinssi ja hatuntekijä" (1961, Suomen Televisio) ja Aleksis Kiven "Olviretkeen" (1967, Mainostelevisio). Vuodesta 1956 hän oli osakkaana ja teknillisenä johtajana X-Filmi Oy:ssä, jonka toimialana oli elokuvaohjelmien valmistaminen.


title: Kalevi Hartti

text: Teoksessa "Rumbakuninkaista salsatähtiin" (1997) sanotaan, että Kalevi Hartin levyttämä instrumentaalikappale ”Rumba bueno” (1954) bongosooloineen poikkesi 1950-luvun puolivälin valtavirtauksesta.


title: Kalevi Hartti

text: Hartti sai ensikosketuksen elokuva-alalle 16-vuotiaana. Kesällä 1942 hän oli mukana elokuvan "Uuteen elämään" kuvausryhmässä sekä statistina. Suomisen perheestä kertovissa elokuvissa Hartti näytteli Suomisen Ollia esittäneen Lasse Pöystin luokkatoveria, Eka Teiralaa, tosin sarjan toisessa elokuvassa "Suomisen Ollin tempaus" hänen roolinsa oli Jaska Suominen, joka ei kuitenkaan ollut Ollille sukua. Eka Teiralan roolissa Hartti esiintyi kolmessa seuraavassa elokuvassa: "Suomisen taiteilijat", "Suomisen Olli rakastuu" ja "Suomisen Olli yllättää". Eka on jonkin verran murrosikäisempi kuin Olli, ja esimerkiksi "Suomisen taiteilijoissa" kymmenisen senttiä Ollia pidempi.


title: Kalevi Hartti

text: Eka Teiralan lisäksi huomattavin Hartin elokuvarooleista oli Veikko Syvärinen elokuvassa "Kasvot kuvastimessa", johon hän teki myös sävellyksen. Hartti toimi myös kamera-assistenttina vuoden 1952 kesäolympialaisten aikaan kuvatuissa dokumenteissa "Maailmat kohtaavat" ja "Kultaa ja kunniaa".


title: Kalevi Hartti

text: "Suomis"-elokuvien jälkeen Hartin filmityöt jäivät taka-alalle säveltämisen vaihtuessa päätyöksi, ja vuoden 1953 jälkeen hän esiintyi enää pikkurooleissa. Viimeiseksi elokuvaksi jäi "Teerenpeliä" (1963).


title: Artsvašen

text: Artsvašen (myös Artzvašen ja Baškend) (, ) on kylä Geghark'unik'in maakunnassa Armeniassa. Se on myös Armenian eksklaavi Azerbaidžanissa, eli alue on kokonaan Azerbaidžanin ympäröimä. Eksklaavi on pohjois-eteläsuunnassa noin 9,4 kilometriä pitkä. Kylä perustettiin vuonna 1845 ja tunnettiin vuoteen 1980 saakka nimellä Baškend. Azerbaidžan on miehittänyt aluetta vuodesta 1992 lähtien. Nykyään suurin osa alueen asukkaista on azereita.


title: Artsvašen

text: Kylä on neuvostosankari Saribek Tšilingarian syntymäpaikka.


title: Roope Lehtinen

text: Roope Lehtinen (s. 1. toukokuuta 1970 Tampere) on suomalainen televisiotuottaja. Hän työskentelee televisio-ohjelmia tuottavan Moskito Television Oy:lla tittelillä "senior advisor / founder" ja vastaa yhtiön draaman tuotannoista. Nykyisiin työtehtäviin hän siirtyi Moskito Televisionin toimitusjohtajan tehtävistä vuonna 2016. Hän toimii mainoselokuvia tuottavan Woodpecker Film Oy:n hallituksen puheenjohtajana.


title: Roope Lehtinen

text: Roope Lehtinen on opiskellut Tampereen yliopistossa ja Helsingin Kauppakorkeakoulussa.


title: Roope Lehtinen

text: Tuottajana Lehtinen on työskennellyt vuodesta 1992. Hänen tuottamiaan ohjelmia ovat muun muassa "Mediapeli", "Verkossa", "Stiller", "Isänmaan toivot", "Popkomissio", "Kultakuume.com", "Me Stallarit", "4 Pop", "Sairaskertomuksia", "Skene", "Toni Wirtanen Undercover", "Hämmentäjien kuningas", "Osasto 5", "Ajoneuvos", "Kansakunnan käännekohta", "Ruben & Joonas", "Einstein", "Uudisraivaaja" ja "Fitnesspäiväkirjat".


title: Roope Lehtinen

text: Lisäksi Lehtinen on toiminut Suomen audiovisuaalisten tuottajien järjestön SATU ry:n puheenjohtajana.


title: Paniikkikohtaus

text: Paniikkikohtauksella tarkoitetaan yllättävää pelko- tai ahdistustilaa. Kohtaus kestää yleensä viidestä minuutista tuntiin.


title: Paniikkikohtaus

text: Yleisiä oireita ovat:


title: Paniikkikohtaus

text: Mikäli kohtaukset toistuvat eikä henkilö saa apua tähän, hän voi ruveta kokemaan esimerkiksi kaupassa käymisen ylivoimaiseksi, koska pelkää saavansa siellä kohtauksen. Silloin tilanne voi olla jo niin paha, että hän pysyttelee vain sisällä, eikä pidä yhteyttä keneenkään.


title: Paniikkikohtaus

text:
Paniikkikohtausten hoitoon saatetaan kirjoittaa esimerkiksi bentsodiatsepiineihin lukeutuvia diatsepaamia tai alpratsolaamia. Näiden lääkkeiden säännöllinen käyttö saattaa kuitenkin usein pahentaa ongelmaa, sillä bentsodiatsepiinien säännöllinen käyttö altistaa paniikkikohtauksille. Paniikkihäiriön hoidossa käytetään myös Propral-betasalpaajiin kuuluvaa lääkettä. Se auttaa jännitysoireisiin sekä tasoittaa sydämenlyöntejä. Pitkään kestäneissä paniikkihäiriötapauksissa pohjalääkkeeksi määrätään usein masennuslääkitys, joka nostaa aivojen serotoniinitasoa.
Jukka Turtosen laatima paniikkihäiriötä käsittelevä "Potilasopas" esittää adekvaateina lääkityksinä paniikkihäiriöön sekä paroksetiinin että trisyklisen klomipramiinin. Vihkosessa mainitaan myöskin joidenkin lääkkeiden altistavan paniikkihäiriölle, sekä olevan paniikkikohtauksen laukaisijoina. Yhtenä ryhmänä mainittiin muun muassa astma- ja nuha- sekä yskänlääkkeet.


title: Paniikkikohtaus

text: Toistuvia paniikkikohtauksia kokevilla henkilöillä saatetaan todeta ahdistuneisuushäiriöihin luettava paniikkihäiriö.


title: Deonttinen logiikka

text: Deonttinen logiikka eli normilogiikka on modaalilogiikan alue, joka käsittelee välttämättömyyttä (tai velvollisuutta), mahdollisuutta (tai luvallisuutta) ja näihin liittyviä käsitteitä (kuten pakollinen, sallittu, kielletty). Formaalisena järjestelmänä deonttinen logiikka pyrkii kuvaamaan näiden käsitteiden loogisia ominaisuuksia. Deonttinen logiikka käyttää tyypillisesti ilmaisua "OA" merkitsemään "on välttämätöntä, että A" (tai "pitäisi olla, että A"), ja ilmaisua "PA" merkitsemään "on mahdollista, että A". Termi "deonttinen" on johdettu muinaiskreikan sanasta "déon", "se mikä on sitovaa".


title: Deonttinen logiikka

text: Deonttista logiikka ovat kehittäneet muun muassa Ernst Mally ja Karl Menger. Ensimmäisenä vakuuttavan esityksen deonttisesta logiikasta antoi suomalainen G. H. von Wright kirjoituksessaan "Deontic Logic", joka julkaistiin filosofisessa aikakauslehti "Mindissa" vuonna 1951. Von Wright oli myös ensimmäinen, joka käytti tämänkaltaisesta logiikasta nimitystä "deonttinen".


title: Lehigh Valley Phantoms

text: Lehigh Valley Phantoms on NHL-seura Philadelphia Flyersin farmijoukkue, joka pelaa AHL-liigassa.


title: Lehigh Valley Phantoms

text: Joukkueen nimi oli Philadelphia Phantoms vuosina 1996–2009 ja Adirondack Phantoms vuosina 2009–2014. Phantoms on voittanut Calder Cupin kahdesti, vuosina 1998 ja 2005. Vuonna 2009 Phantoms muutti Glens Fallsiin, koska sen omistaja vaihtui ja vanha jäähalli Philadelphiassa purettiin. Kaudeksi 2014–2015 seura muutti lähemmäs Philadelphiaa, Allentowniin.


title: Logisismi

text: Logisismi on matematiikan filosofian suuntaus, joka piti matematiikkaa logiikan laajennuksena ja pyrki palauttamaan osan matematiikasta tai koko matematiikan logiikkaan. Ohjelman isänä voidaan pitää Gottlob Fregeä, ja sitä toteuttivat ennen kaikkea Bertrand Russell ("Principles of Mathematics", 1903) ja Alfred North Whitehead. Frege luopui ohjelmasta Russellin havaittua niin sanotun Russellin paradoksin, joka todisti naiivin joukko-opin ristiriitaisuuden. Russell ja Whitehead jatkoivat logisismin kehittämistä teoksessaan "Principia Mathematica" (1910–1913).


title: Logisismi

text: Kurt Gödelin epätäydellisyyslauseen on usein katsottu romuttaneen ohjelman lopullisesti. Uutta pyrkimystä logisismin jatkamiseen on kutsuttu uuslogisismiksi. Uuslogisismia on kannattanut ennen kaikkea Crispin Wright.


title: Logisismi

text: Logisismi oli keskeisessä osassa analyyttisen filosofian kehityksessä 1900-luvulla.


title: Matias Strandvall

text:
Matias Johan Gustav Strandvall (s. 15. maaliskuuta 1985 Helsinki) on suomalainen entinen maajoukkuehiihtäjä.
Strandvall voitti keväällä 2007 pronssia sprinttihiihdossa nuorten MM-kisoissa ja sijoittui Sapporon MM-kisoissa sprintissä yhdeksänneksi. Maailmancupissa hän saavutti ensimmäisen – ja toistaiseksi ainoan – palkintokorokepaikkansa oltuaan kolmas vapaan hiihtotavan sprintissä Canmoressa 26. tammikuuta 2008. Kymmenen parhaan joukkoon hän on sijoittunut maailmancupin henkilökohtaisissa sprinteissä viisitoista kertaa ja parisprintissä neljästi.


title: Matias Strandvall

text: Strandvall voitti SM-kisoissa 2007 sprintissä hopeaa ja kahtena seuraavana vuonna kultaa. Hän sai SM-hopeaa sprintissä 2011 sekä sprintissä ja 3,75 kilometrin prologissa 2012. Hän voitti sprintin Suomen-mestaruuden 2013 ja 2015 sekä sai hopeaa 2016. Hän voitti parisprintin Suomen-mestaruuden 2017.


title: Matias Strandvall

text: Strandvall edusti IF Minken -seuraa. Hänen valmentajansa oli Roland Willför. Matias Strandvallin pikkuveli Sebastian Strandvall on pelannut jalkapalloa Veikkausliigassa (Hakassa, IFK Mariehamnissa ja Vaasan Palloseurassa) ja yhden A-maaottelun. Myös Matias pelaa ehtiessään jalkapalloa Nelosessa pelaavassa Kungliga Wasa CF:ssä. Korkeimmillaan hän on esiintynyt jalkapallossa Kakkosessa Vasa IFK:n riveissä.


title: Matias Strandvall

text: Strandvall päätti lopettaa hiihtouransa kauteen 2018 ja keskittyä jatkossa pyörittämään omaa pitkien matkojen erikoshiihtäjien hiihtotallia.


title: Tomi Mäkipää

text: Tomi Mäkipää (s. 15. elokuuta 1930 Nokia) on suomalainen jääkiekkohuoltaja. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Mäkipään Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 128.


title: Tomi Mäkipää

text: Seuratasolla Mäkipää toimi vuosina 1957–1975 huoltajana Leppävaaran Pallossa, Töölön Vesassa, Jokereissa. Sen jälkeen jälkeen hän siirtyi Suomen Jääkiekkoliiton palvelukseen. Mäkipää toimi poikien ja nuorten maajoukkueiden huoltajana vuosina 1975–1984 ja Suomen jääkiekkomaajoukkueen huoltajana vuosina 1985–2000. Mäkipää on toiminut myös Suomen Jääkiekkoliiton varustepäällikkönä.


title: Australian osavaltiot ja territoriot

text:
Australian osavaltiot ja territoriot muodostavat Australian liittovaltion.
Osavaltiot ovat Uusi Etelä-Wales, Queensland, Etelä-Australia, Tasmania, Victoria ja Länsi-Australia. Tärkeimmät territoriot ovat Pohjoisterritorio (NT) ja Australian pääkaupunkiterritorio (ACT). ACT hallinnoi myös erillistä aluetta Uudessa Etelä-Walesissa, joka tunnetaan nimellä Jervis Bay Territory, jossa on laivastotukikohta ja pääkaupungin satama.


title: Australian osavaltiot ja territoriot

text: Australialla on myös useita asuttuja saaria, joilla on territorio-asema: Norfolkinsaari, Joulusaari ja Kookossaaret. Tämän lisäksi on joukko asumattomia saaria: Korallimeren saarten territorio, Heard ja McDonaldinsaaret ja Australian Antarktiksen alue.


title: Mielenrauhaa

text: Mielenrauhaa on Aki Sirkesalon ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin helmikuussa 1995 levymerkill Sony Music. Albumi vietti 33 viikkoa Suomen virallisella albumilistalla, jolloin se saavutti korkeimmillaan sijan 11. Syksyllä 1995 levystä julkaistiin "Kultapainos" joka sisälsi 4 uutta kappaletta. Levyltä julkaistiin kaikkiaan viisi singleä; "Hikinen iltapäivä", "Mustankipee", "Naispaholainen", "Sä jaksat tanssii" sekä "Pelkkää kuvitelmaa".


title: Mielenrauhaa

text: Levy sai Vuoden albumi -Emman vuonna 1995.


title: Valtimonjoki

text: Valtimonjoki eli Valtimon reitin vesistö sijaitsee Vuoksen vesistön latvoilla Maanselän vedenjakaja-alueen ja Pielisen välissä. Koko Valtimojoen vesistö mahtuu lähes kokonaan Valtimon kunnan alueelle. Maanselällä sijaitsee kahden vesistön Oulujoen ja Vuoksen vesistön välillä bifurkaatio, kun Kalliojärvi laskee vetensä sekä pohjoiseen, että etelään Vuoksen vesistöön päin.


title: Valtimonjoki

text: Valtimojoen vesistö on kolmihaarainen, kuin verisuonisto. Vesistön kokooma-altaana on Haapajärvi, johon vedet laskevat idästä, pohjoisesta ja lännestä.


title: Valtimonjoki

text: Valtimojoen pituus on 45 kilometriä. Se on järjestyksessä 63. suurin vesistöalue Suomen joista. Vesialueen pinta-ala 1285 km². Järvien osuus vesistöalueesta on 4,6 %. Keskivirtaama 15 m³/s, vuoden keskimääräisesti suurin virtaama 165 m³/s ja pienin virtaama 3 m³/s


title: Valtimonjoki

text: Itäisen haaran pääjokena on Sivakkajoki, joka alkaa Autiojärvestä, laskee Autiojoki -nimisenä Sivakkajärveen, josta lähtien laskee monikoskisena Sivakkajoen kylän läpi Ylä-Valtimojärveen. Ylä-Valtimojärveen. Pieni Pertunjoki laskee myös pohjoisesta samaan järveen. Järven rannoilla sijaitsee Ylä-Valtimon kylä. Ylä-Valtimojärven pintaa on aikoinaan laskettu muun muassa tulvasuojelun takia.Ylä-Valtimojärven vedet laskevat Valtimojärveen, josta jatkavat kulkuaan Valtimon kirkonkylän eli Haapakylän itäpuolitse Myllyjokena Pieneen-Valtimojärveen. Joessa on sijainnut mylly. Pienestä Valtimojärvestä vedet virtaavat Valtimonniemen kapean kannaksen läpi Haapajärven keskusjärveen, sen erääseen osaan, Pieneen Haapajärveen.


title: Valtimonjoki

text: Kerää vesiä monesta Maanselältä laskevasta joesta.


title: Valtimonjoki

text: Tunnetuin latvajoki on Kokkojoki, joka saa alkunsa Kalliojärven bifurkaatiojärven alapuolisesta Alasenjärvestä. Sitä pitkin on kulkenut 1500-luvulta saakka tunnettu karjalaisten eräelämän runkotie eli Pohjantie Laatokalta Pohjanlahdelle. Joen varsilla sijaitsee Kokkoharju. Rumon kylä sijaitsee sen varsilla. Joki on muodostaa monia koskia ja siinä sijaitsee kuuluisa koskinähtävyys, Valtimon komein koski Kalliokoski. Kalliokoski on jyrkästi kalliokynnyksen yli kuohuva ja kaksiosainen. Kokkojokeen tuovat vesiään koillisesta vedenjakajalta matomaisesti kiemurteleva Matojoki, Saarijoki ja Verkkojoki. Verkkojoki virtaa Verkkojoen kylän läpi ja siinä sijaitsee myös nähtävyytenä tunnettu entisöity Tavikosken Hierinmylly. Kokkojoen alajuoksu on nimeltään Hallajoki.


title: Valtimonjoki

text: Rumojoki on toinen keskisen reitin latvajoki, Kokkojoen kanssa samansuuntaisesti Rasimäen kylän läpi kaakkoon virrannut Rumojoki laskee Hallajokeen Puukarin kylän kohdalla. Hallajoki taas laskee Puukarinjärveen smalla seudulla.


title: Valtimonjoki

text: Puukarinjärvestä vitaavat vedet Välijoen kautta Nuolijärveen, jonka molemmin puolin on Nuolijärven kylä. Järveen tuo lisävesiä koillisesta Halmejärveltä Halmejoki. Nuolijärvestä reitti jatkuu Tuupanjoen ja Nuolikosken kautta Polvijärveen ja Matkusjokeen, joka laskee Haapajärveen.


title: Valtimonjoki

text: Koppelojärvestä laskee Matkusjokeen Koppelojoki. Koppelojärven reitin latvajokena on luoteesta Koppelon kylän kohdalla Koppelojärveen laskeva Palmikkojoki. Palmikkojokeen taas tuo lisävesiä Ylimmäisenjärvestä laskeva Myllypuro, jossa on sijainnut nimensä mukaisesti mylly.


title: Valtimonjoki

text: Saa alkunsa Rautavaaran puolelta Hiirenjärvestä, josta laskee Pajukosken reittinä Hiirenjokena Happajärven läntiseen osaan tai lahteen, Mustajärveen. Hiirenjoen alajuoksulle laskee vetensä Kalliojärven pienreitti Kalasalmen kautta. Se tuo vesiä Pohjajärvestä, Sorsajärvestä ja lintujärvenä tunnetusta Kalliojärvestä.


title: Valtimonjoki

text:
Paitsi koko vesistöä, myös Haapajärven alapuolista jokiosuutta Pieliseen on kutsuttu myös Valtimojoeksi. Haapajärvestä vedet laskevat Pienen Haapajärven kautta Karhunpään kylän läpi, ensin Karhunpääjokeen, sitten Karhujärveen. Järven jälkeen joki puhkaisee Neitivirtana pitkittäisharjun. Nämä seudut ovat kauneudestaan kuuluisia. Joki jatkaa Nurmeksen puolelle Vastimojokea pitkin Pielisen Kuokkastenlahteen. Joen suussa Nurmeksen Kuokkastenkoskella on v. 1989 rakennettu voimalaitos. Sen omistaa nykyään Pohjois-Karjalan Sähkö Oy.
Nousia venäläinen / karjalainen saneli Kustaa Vaasan kirjurille 1557 Viipurissa tarkalleen Pohjantien vesireitin paikannimet. Kustaa Vilkuna löysi muistiinpanot Ruotsin valtionarkistosta ja tarkasti nimien säilymisen. Hän etsi Nousia venäläisten kirjaamat paikannimet nykykielisinä. Näin paikallistettiin Padenkieli (Kalliokoski), Likotaival, Hevonperse ja monet muut kosket ja sahit. Tuon entisajan tärkeän vesireitin käyttöön viittaavat nimet Vastimo ja Matkusjoki.


title: Valtimonjoki

text:
Aikoinaan on Pielisestä noussut muun muassa siikaa vesistöön, mutta vesistön perkauksen ja Kuokkastenkosken patoamisen ja valjastamisen jälkeen niiden nousu on loppunut.
Ennen oli reitti tärkeä uittoväylä. Latvapurot tammettiin veden kokoamista varten, kosket perattiin ja sahit rännitettiin. Runsasvetisemmät joet ja järvet puomitettiin ja ukotettiin. Esimerkki latvavesistöjen tammeamisesta on tammettu ns. Viisisoppinen -lampi, 2 km pitkä jokilaajentuma Hiirenjoessa, Valtimon ja Rautavaaran rajalla. Murtojärvellä on Tammikämppä. Esimerkki uiton takia peratusta ja rännitetystä koskesta on Valtimon kirkolta 4 km:n päässä pohjoisessa valtatie 6:n alitse virtaava Nuolikoski. Se on perattu myös kauan aikaa uittojen jälkeenkin 1980- luvulla. Tällaisen perkauksen jäljiltä paljastuu aina kuiville kaloja ja Nuolikoskellakin löytyi muun muassa kirjolohia ja kivennuoliaisia, jotka olivat menettäneet piilonsa. Nuolikoskella on kasvatettu myös kirjolohia kosken alapuolisen suvannon viereisessä pikkulammessa. Tulvien aikaan niitä pääsi joskus myös jokeen nousevan veden mukana.
Ennen oli Valtimon vesistössä kolmekin tulvaa vuosittain. Tulvista ensimmäinen oli keväinen suurin tulva, sitten sateiden jälkeinen kesätulva ja vielä syystulva. Tulvat haittasivat suuresti maanviljelyä. Tilannetta yritettiin aluksi korjata Koppelojärven ja Ylä-Valtimojärven veden laskulla. Latva-alueiden asutusten ja soiden ojitus sekä purojen perkaus lisäsivät tulvahuippuja. Tulvien saamiseksi lopullisesti kuriin perustivat rannanomistajat Valtimon vesistön perkaus- järjestely-yhtiön. Säännöstelytyön teki ja rahoitti 1962–1964 Suomen valtio. Pää- ja sivuväylät perattiin ja rakennettiin muun muassa siltoja.


title: Valtimonjoki

text: Vesistöalueen vesi on hyvin humuspitoista. Lähes kaikki vesistöalueen suot ovat ojitettu, jonka lisäksi alueella on aurattu valtavia aloja hakkuuaukeita. Näistä ojista ja aurausalueista virtaava humus on mataloittanut, rehevöittänyt ja samentanut vesistöjä suuresti. Mm. valtatie 6:n viereinen Polvijärvi kirkonkylän pohjispuolella on esimerkki tällaisesta kiintoaineksen mataloittamasta järvestä. Lisäksi Haapajärveen laskettiin kirkonkylän jätevedet lammikkopuhdistamon sakeuttamisaltaiden kautta. Vesistön laatu parani, kun Valtimon kirkonkylien jätevesien siirtoviemäri Nurmekseen valmistui 1995.


title: Tapio Karjalainen

text: Tapio Seppo Karjalainen (s. 19. joulukuuta 1939 Kestilä) on suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko.


title: Tapio Karjalainen

text: Karjalainen on varsinaiselta ammatiltaan opettaja, hän valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1960 ja yleisaineiden opettajaksi vuonna 1966. Hän toimi vuodesta 1960 vuoteen 1964 kansakoulun opettajana Kiuruvedellä, vuodet 1964–1965 kansakoulun opettajana Maaningalla ja vuodet 1966–1973 yleisaineiden opettajana Pyhäjärven kansalaiskoulussa ennen siirtymistään Pyhäjärven yläasteen rehtoriksi vuonna 1973. Karjalainen toimi rehtorina Pyhäjärvellä vuoteen 1989, jolloin hän siirtyi oululaisen Kastellin yläasteen rehtoriksi. Kastellin yläasteen rehtorina hän jatkoi vuoteen 1999.


title: Tapio Karjalainen

text: Karjalainen valittiin eduskuntaan vuonna 1995 Oulun läänin vaalipiiristä. Hän sai eduskuntavaaleissa 1995 yhteensä 5 260 ääntä, yhdenneksitoista eniten kaikista Oulun piirin ehdokkaista ja toiseksi eniten SDP:n ehdokkaista Oulun piirissä; yhteensä piiristä valittiin kolme SDP:n edustajaa, Karjalaisen lisäksi Liisa Jaakonsaari ja Tuija Pohjola. Hänet valittiin jatkokaudelle eduskuntaan vuoden 1999 vaaleissa, joissa SDP menetti kolmannen paikkansa Oulussa. Kahden kansanedustajakautensa aikana Karjalainen toimi varsinaisena jäsenenä kahdeksan vuotta sekä maa- ja metsätalousvaliokunnassa että sivistysvaliokunnassa ja vuonna 1999 kaksi viikkoa perustuslakivaliokunnassa. Maaliskuusta 2002 hän toimi myös sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän toisena varapuheenjohtajana.


title: Tapio Karjalainen

text: Kansanedustajuuden lisäksi Karjalainen toimi poliittisella urallaan vuodesta 1977 vuoteen 1989 Pyhäjärven kunnanvaltuuston jäsenenä ja vuodet 1993–2000 Oulun kaupunginvaltuustossa. Pyhäjärvellä hän toimi myös kunnanhallituksen jäsenenä vuodet 1973–1988 ja Oulussa hän oli kaupunginhallituksen jäsen vuodet 1993–1995. Karjalainen oli myös presidentin valitsijamies presidentinvaalissa 1988 ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntavaltuuston puheenjohtaja vuodet 1993–1996.


title: Tapio Karjalainen

text: Karjalainen on ollut naimisissa vuodesta 1962 ja hänellä on vaimonsa kanssa kolme lasta, kaksi poikaa ja yksi tytär.


title: Jumbo V

text: Jumbo V on saksalaisen huvilaitesuunnittelija Anton Schwarzkopfin suunnittelema vuoristorata. Vuoristorata valmistui vuonna 1983. Se muistuttaa ulkoisesti paljon Jet Staria. Alueen koko on 44,30 m × 24,45 m, radan pituus 530 m, huippunopeus 55 km/h ja ajonpituus 90 sekuntia.


title: Filmiteollisuus Fine

text: Oy Filmiteollisuus Fine Ab oli vuosina 1995–2013 toiminut suomalainen elokuvien ja televisio-ohjelmien tuotantoyhtiö. Vuonna 2013 yritys fuusioitiin konsernille emoyhtiöksi perustettuun Yellow Film & TV:hen, ja Filmiteollisuus Fine on nykyisin sen aputoiminimi. Filmiteollisuuden operatiivisesta toiminnasta sekä konsernin strategisesta johtamisesta vastasi Olli Haikka, joka on toiminut vuodesta 2008 emoyhtiön toimitusjohtajana sekä vastaavana tuottajana.


title: Filmiteollisuus Fine

text: Tunnetuimpia Oy Filmiteollisuus Fine Ab:n tuottamia ohjelmia ovat mm. Itse valtiaat, Jopet Show, Firma sekä Videotreffit. Uransa alkutaipaleella Filmiteollisuus profiloitui lähinnä tuottamalla erinäisiä harraste- ja lemmikkieläinohjelmia. Takavuosilta muistetaan myös kulttimainetta nauttineet ohjelmat Gonzo-TV, Blondirundi, Villit pippelit sekä Timo T.A. Mikkosen vuorokauden ympäri juontama, Guinnesin ennätyskirjaankin päätynyt Maailman pisin talkshow.


title: Filmiteollisuus Fine

text: Funny-Films Oy oli Spede Pasasen perustama suomalainen tuotantoyhtiö, jonka hän myi MTV3:lle ja se "sulautui" MTV3:een. Yhtiö tuotti kaksi Uuno Turhapuro -elokuvaa ja muutaman muun Spede-elokuvan vuosina 1976, 1979–1981 ja 1986. MTV3 perusti Funny Films Oy:n uudelleen 1995. Se tuotti 1990- ja 2000-luvuilla MTV3:lle ja SubTV:lle TV-ohjelmia Räsypokka, Jyrki ja Bänd-X.


title: Filmiteollisuus Fine

text: Nykyisin Yellow Film & TV-konserniin kuuluva Oy Filmiteollisuus Fine Ab osti Funny Filmsin vuonna 2002. Yhtiön toimitusjohtajana toimii Osku Pajamäki. Yhtiö on tuottanut muun muassa Kotipizzan tv-mainoksia sekä televisio-ohjelmia, kuten Kirjan takana ja Afganistan.


title: Tieto-Tapiola

text: Tieto-Tapiola Oy oli ICT-palveluyritys, jonka omistivat Tapiola-ryhmä ja Etera. Tapiolan ja Eteran lisäksi Tieto-Tapiolan asiakkaana oli Turva. Tieto-Tapiola on perustettu vuonna 1974, jolloin se toimi nimellä "Akapo". Yhtiön palveluksessa oli 2011 noin 400 henkilöä Espoossa ja Tampereella. Vuoden 2011 lopussa yhtiöstä irtisanottiin n. 65 henkeä ja siirrettiin konsernin tietohallintoon n. 20 henkilöä. Kesäkuussa 2011 n. 30 henkeä siirrettiin Tieto Oyj:n palvelukseen ja loput siirrettiin CGI:n (ent. Logica) kanssa perustettavaan yhteisyritykseen LTC-Otsoon. 2013 Tieto-Tapiola oli ulkoistanut koko henkilöstönsä ja toimi enää ns. pöytälaatikkofirmana.


title: Otanta

text: Otanta on tilastotieteen osa-alue, joka tarkastelee kuinka havaintoyksiköt kannattaa poimia perusjoukosta. Tavoitteena on kerätä aineisto mahdollisimman tehokkaasti tilastollisen päättelyn kannalta. Otantatutkimus on osajoukon eli otoksen poimimista perusjoukosta. Otoksen perusteella tehdään päätelmiä koko perusjoukosta.


title: Otanta

text: Satunnaisotannassa jokaisella havaintoyksiköllä on sama todennäköisyys tulla valituksi otokseen. Tällöin otos on edustava osajoukko perusjoukosta. Jos tietynlaiset havaintoyksiköt poikkeavat tietyllä tavalla muista, voidaan painottamalla joidenkin yksiköiden todennäköisyyttä saavuttaa tehokkaampi otanta. Esimerkiksi tutkittaessa Suomen kaupunkeja voidaan haluta varmistaa, että suurimmat kaupungit ovat mukana otoksessa.


title: Otanta

text: Otanta voidaan tehdä myös ilman satunnaisuutta jotain sääntöä noudattaen, jolloin kyseessä on systemaattinen otanta. Esimerkiksi Suomen kaupungit voidaan järjestää aakkosjärjestykseen ja poimia listalta joka kymmenes alkio otokseen. Toisaalta laaduntarkkailussa voidaan poimia joka sadas tuote liukuhihalta. Systemaattinen otanta on usein helppo toteuttaa, mutta se tuottaa huonoja tuloksia, jos perusjoukossa on periodista vaihtelua.


title: Otanta

text: Yksinkertainen satunnaisotanta on yleisin otantamenetelmä. Siinä poiminta tehdään suoraan arpomalla alkiot perusjoukosta. Useimmiten se tehdään palauttamatta, jolloin jokainen alkio voidaan valita vain kerran. Jos se tehdään palauttaen, niin sama alkio voidaan valita joka kerran samalla todennäköisyydellä.


title: Otanta

text: Tehtäessä otanta koon mukaan, kasvaa alkion todennäköisyys tulla valituksi suhteessa sen kokoon. Kaupunkien kohdalla painokertoimet voidaan laskea esimerkiksi väkiluvun perusteella.


title: Otanta

text: Ositettu otanta () tehdään ryhmittelemällä alkiot osajoukkoihin, jonka jälkeen kustakin ryhmästä poimitaan alkioita. Poiminta voidaan tehdä tasakiintiöin, jolloin jokaisesta ryhmästä poimitaan sama määrä alkioita. Jos poiminta tehdään suhteellisin kiintiöin, poimitaan ryhmistä sama osuus alkioita, jolloin suuremmista ryhmistä poimitaan useampia alkioita.


title: Otanta

text: Ryväsotanta () perustuu perusjoukon alkioiden muodostamiin ryhmiin. Sen perusteena on usein hallinnolliset rakenteet. Esimerkiksi haastattelututkimukset kohdistetaan kotitalouksiin, joihin tutkimuksen kohteena olevat ihmiset ovat ryvästyneet.


title: Almnäsin linna

text: Almnäsin linna () on historiallinen rakennus Hjon kunnassa Länsi-Götanmaan maakunnassa Ruotsissa. Vättern-järveen kuuluvan lahdelman läheisyydessä sijaitsevan rakennuksen rakennutti kenraali Wolter Reinhold Stackelberg vuosina 1773-1776.


title: Alnarpin linna

text: Alnarpin linna () on linnamainen rakennus Lomman kuntaan kuuluvassa Alnarpissa Skånen maakunnassa Ruotsissa. Linna on valmistunut vuonna 1862 tanskalaisen arkkitehdin Ferdinand Meldahlin suunnitelmien mukaan Alnarpin maatalousoppilaitoksen käyttöön. Tyyliltään rakennus edustaa hollantilaista renessanssi-tyyliä.


title: Alnarpin linna

text: Linnassa sijaitsee Ruotsin maataloustieteellisen yliopiston puutarhakeskus sekä Ruotsin suurin puutarhakirjasto.


title: Mikko Kuustosen diskografia

text: Tämä artikkeli sisältää Mikko Kuustosen diskografian.


title: Ladies in Lavender

text: Ladies in Lavender on William J. Locken samannimiseen novelliin perustuva elokuva kahdesta sisaruksesta, joiden elämä muuttuu täysin heidän löytäessään rannalta puolikuolleen ulkomaalaismiehen. Elokuvan ohjasi Charles Dance ensimmäisenä ohjaustyönään. Sen ensi-ilta oli Isossa-Britanniassa 12. marraskuuta 2004.


title: Ladies in Lavender

text: "Ladies in Lavenderin" pääosia näyttelivät Judi Dench, Maggie Smith, Daniel Brühl, Natascha McElhone, David Warner sekä Miriam Margolyes. Dance oli laatinut käsikirjoituksen juuri Denchiä ja Smithiä varten.


title: Ladies in Lavender

text: Elokuvan nimi ei viittaa väriin tai hajuun vaan sisältää englantilaisen idiomin "in lavender" ’poissa muodista’. Nimen suora suomennos olisi siis jotakuinkin ”vanhentuneet rouvat”.


title: Ladies in Lavender

text: Hieman ennen toista maailmansotaa, myrskyn riehuttua pienessä ja rauhallisessa englantilaiskylässä, missä mikään ei koskaan muutu, Widdingtonin vanhapiikaneidit Ursula ja Janet löytävät rannalta pahasti loukkaantuneen puolalaismiehen, Andrean. He ottavat miehen luokseen toipumaan ja hoivaavat tätä parhaansa mukaan taloudenhoitajansa Dorcasin avustuksella. He opettavat Andrealle englantia ja tutustuttavat hänet englantilaiseen kulttuuriin kuten aamupuuroon ja elonkorjuujuhliin. Janet hoivaa Andreata kuin omaa poikaansa, mutta pian Ursula huomaa tuntevansa erilaista kiintymystä nuorta miestä kohtaan. Ikuisena vanhanapiikana Ursula ei ole voinut hyväksyä kohtaloaan, eikä sitä, että Janetilla oli sulhanen, vaikka kaatuikin ensimmäisessä maailmansodassa. Nuori mies tuo iloa taloon ja Ursulakin tuntee taas elävänsä, mutta idylli rikkoutuu, kun paikkakunnalle saapuu venäläinen taiteilijatar Olga. Andrea ja Olga näyttävät viihtyvän hyvin yhdessä ja se saa Ursulan raivoihinsa. Myöskään kylän tohtori, joka tuntee vetoa kauniiseen Olgaan, ei ole hyvillään romanssista vaan usuttaa jopa poliisin Andrean kimppuun. Käy ilmi myös, että Andrea on erinomainen viulisti, mutta Ursulan murheeksi hän ja Janet eivät riitä yleisöksi, vaan Olgan rohkaisemana Andrea halajaa suuremmille estradeille. Toinen maailmansota kiristää tunnelmaa, Ursula ei pysty hillitsemään tunteitaan Andreaa kohtaan ja Widdingtonin neitien elämä on kokonaan muuttunut.


title: Geghark'unik'

text: Geghark'unik' () on yksi Armenian maakunnista ("marz"). Idässä maakunnan naapurina on Azerbaidžan. Pinta-alaltaan (5 348 neliökilometriä) maakunta on Armenian suurin. Maakunnan pääkaupunki on Gavar ja asukkaita maakunnassa on 215 371 (2001). Asukkaista miehiä oli 103 883 ja naisia 111 488. Armenian ja koko Kaukasuksen suurin järvi, Sevan sijaitsee maakunnassa.


title: Geghark'unik'

text: Geghark'unik'in naapurimaakunnat ovat Vajots' Dzor etelässä, Ararat lounaassa, Kotajk' lännessä ja Tavuš pohjoisessa.


title: Geghark'unik'

text: Myös Azerbaidžanin ympäröimä ja miehittämä Artsvašenin eksklaavi kuuluu maakuntaan.


title: Geghark'unik'

text: Geghark'unikin maakunta muodostuu 92 yhteisöstä ("hamaynkner"), joista viisi on kaupunkeja ja ne on alla olevassa luettelossa lihavoituina. Loput 87 yhteisöä ovat maalaiskuntia.


title: Ferdinand Meldahl

text: Ferdinand Meldahl (16. maaliskuuta 1827 - 3. helmikuuta 1908) oli tanskalainen arkkitehti. Hän kouluttautui Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa. Myöhemmin, vuosina 1873-1890 Meldahl toimi myös akatemian johtajana. Vuonna 1892 hänelle myönnettiin kamariherran ("kammerherre") arvonimi.


title: Gauge

text: Gauge (s. 24. heinäkuuta 1980 Hot Springs, Arkansas) (oik. Elizabeth R. Deans) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.


title: Gauge

text: Gauge tuli mukaan pornoalalle 19-vuotiaana. Nukkemaisen ulkonäkönsä johdosta hänen huhuttiin olleen alaikäinen, mutta tätä hän käytti tietoisesti uransa edistämiseen. Hän esiintyi useissa pornofilmeissä "teinityttönä", vaikka olikin jo yli kahdenkymmenen ikäinen. Hän on esiintynyt yli 170 pornoelokuvassa. Hänen arvellaan nykyään jättäneen pornoelokuvat, tosin hän on myöhemmin esiintyi eroottisena tanssijana. Hän on käyttänyt myös nimiä Guage, Gage ja Paige.


title: Gauge

text: Gauge avioitui 14. maaliskuuta 2006 Jason -nimisen miesystävänsä kanssa. He erosivat joulukuussa 2008.


title: Mats Hummels

text: Mats Julian Hummels (s. 16. joulukuuta 1988 Bergisch Gladbach, Nordrhein-Westfalenin osavaltio, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on Bayern Münchenin kasvatti. Hän siirtyi vuonna 2008 lainapelaajana Dortmundiin ja vuonna 2009 myytiin sitten Borussiaan, jossa hän pelasi vuoteen 2016 asti. 1. heinäkuuta 2016 Hummels siirtyi takaisin kasvattajaseuraansa Bayern Müncheniin. Hummelsin pelipaikka on keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Mats Hummels

text: Ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Hummels allekirjoitti pian 18-vuotissyntymäpäivänsä jälkeen, 19. joulukuuta 2006. Hän voitti alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Saksan joukkueessa vuonna 2009. Hän pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa 13. toukokuuta 2010 Maltaa vastaan. Kaikkiaan hän on pelannut 66 maaottelua ja tehnyt niissä viisi maalia.


title: Lämpövyöhyke

text: Lämpövyöhyke on maapallon alue, jolla vallitsee tietynlainen lämpötila. Karkeimmillaan maapallo voidaan jakaa neljään erilaiseen lämpövyöhykkeeseen: trooppiseen eli kuumaan vyöhykkeeseen, subtrooppiseen eli lämpimään vyöhykkeeseen, lauhkeaan vyöhykkeeseen ja kylmään vyöhykkeeseen. Muut lämpövyöhykkeet ympäröivät trooppista vyöhykettä sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla siten, että subtrooppinen vyöhyke sijaitsee trooppisen ja lauhkean vyöhykkeen välissä ja kylmä vyöhyke lähimpänä napoja.


title: Lämpövyöhyke

text: Merkittävin tekijä lämpövyöhykkeiden syntyyn on auringon säteilyn jakautuminen maan pinnalle eri tavoin. Kääntöpiirien välisellä alueella aurinko paistaa kohtisuoraan tai lähes suoraan ylhäältä, jolloin alueen saama säteilyn intensiteetti on suurin ja ilmasto siten lämpimin. Napaseuduilla aurinko ei koskaan nouse kovin korkealle, ja talvella koittaa kaamos, jolloin aurinko ei nouse lainkaan horisontin yläpuolelle. Auringonvalon osuessa maahan pienessä kulmassa tietty säteilymäärä jakautuu suuremmalle pinta-alalle, jolloin säteilyn intensiteetti on pieni ja ilmasto kylmä.


title: Lämpövyöhyke

text: Lämpövyöhykkeiden sijaintiin vaikuttavat myös pinnanmuodot, sillä ilman lämpötila laskee keskimäärin 6,5 °C jokaista ylöspäin mentyä kilometriä kohden. Merellä ja suurilla järvillä on kesäisin viilentävä ja talvisin lauhduttava vaikutus. Lämpimät ja kylmät merivirrat muuttavat vyöhykkeiden rajoja etelään ja pohjoiseen: Golfvirran ansiosta Pohjois-Norjassa vallitsee lauhkea ilmasto, vaikka samoilla leveysasteilla Grönlannissa on jäätiköitä.


title: Lämpövyöhyke

text: Trooppisella vyöhykkeellä jokaisen kuukauden keskilämpötila on yli 18 °C ja termisiä vuodenaikoja ei ole erotettavissa. Subtrooppisella vyöhykkeellä vuoden keskilämpötila on alle 18 °C ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila yli 10 °C. Vuodenaikojen vaihtelu on vähäistä. Joillakin alueilla (talvisateiden ilmasto) sataa eniten viileänä vuodenaikana, joillakin kuumana. Lauhkealla vyöhykkeellä lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on yli 10 °C ja kylmimmän kuukauden alle 10 °C vuodenaikoja on erotettavissa neljä: kevät, kesä, syksy ja talvi. Kylmällä vyöhykkeellä lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on alle 10 °C.


title: Lämpövyöhyke

text: Trooppinen vyöhyke käsittää likimain kääntöpiirien välisen alueen (23,5°N–23,5°S). Subtrooppinen vyöhyke sijaitsee kääntöpiireiltä noin 40. leveyspiirille, ja siihen kuuluu muun muassa Meksiko, Yhdysvaltain eteläosa, Välimeren alue, Lähi-itä, Etelä-Kiina, Japanin eteläosa, Australia pohjoisosia lukuun ottamatta, Uuden-Seelannin Pohjoissaari, Afrikan eteläosa ja Etelä-Amerikan keskiosat. Lauhkea vyöhyke käsittää suurimman osan Pohjois-Amerikkaa ja Euraasiaa niiden pohjoisia ja eteläisia osia lukuun ottamatta, Patagonian, Tasmanian ja Uuden-Seelannin Eteläsaaren. Kylmään vyöhykkeeseen kuuluvat Antarktis sekä Pohjoisen jäämeren saaret ja rannikkoseudut Pohjois-Norjaa lukuun ottamatta.


title: Lämpövyöhyke

text: Saman lämpövyöhykkeen eri alueilla voi vallita hyvinkin erilainen ilmasto, sillä sademäärät vaihtelevat. Kylmää vyöhykettä lukuun ottamatta kussakin lämpövyöhykkeessä on useita niille ominaisia kasvillisuusvyöhykkeitä, joita erottavat toisistaan sateen määrä ja sen kausittaisuus.


title: Aittokylä

text: Aittokylä voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Lontoon kaupungintalo

text: Lontoon kaupungintalo on Greater London Authorityn ja Lontoon kaupunginjohtajan keskustoimisto. Se sijaitsee Thamesin etelärannalla Tower Bridgen lähellä. Rakennuksen suunnitteli Norman Foster ja se avautui heinäkuussa 2002.


title: Pekka Rechardt

text: Eero Pekka ”Rekku” Rechardt (s. 11. helmikuuta 1952) on suomalainen rock-kitaristi ja säveltäjä. Hänet tunnetaan parhaiten Wigwam-yhtyeestä, jossa hän on soittanut vuodesta 1974 alkaen, aina kun yhtye on aktiivinen. Wigwamin musiikkia on kutsuttu progressiiviseksi rockiksi, mutta vuonna 1975 julkaistu "Nuclear Nightclub" siirtyi edellisistä levyistä askeleen popmusiikin suuntaan. Rechardt itse on kuvaillut Wigwamin musiikkia termillä ”deep pop”.


title: Pekka Rechardt

text: Rechardt julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Snakecharm" alkuvuonna 2007. Levyä oli tosin suunniteltu jo monia vuosia aiemmin.


title: Pekka Rechardt

text: Rechardt soitti myös Lapinlahden Linnut -huumoriyhtyeessä vuosina 1995–2002 ja sävelsi ryhmän levyille muun muassa laulut "Mun puutarhassa" ja "Voisinko olla minä".


title: Pekka Rechardt

text: Pääsoittimenaan Rechardt on uransa läpi käyttänyt Les Paul -tyyppistä teetettyä sähkökitaraa. Sen kaula on Hoyer-orkesterikitaran kaula. Kitaran rungon suunnitteli Janne Ödner ja se rakennettiin 1971-72. Varsinaisen rakennustyön teki Malmström- niminen viulunrakentaja. Sekä mikrofonit, talla että virityskoneistot on vaihdettu rakennettaessa käytetyistä.


title: Pekka Rechardt

text: 1980-luvun puolivälissä Rechardt aloitti uudelleen edellisellä vuosikymmenellä kesken jääneet sosiaalipsykologian opinnot Helsingin yliopistossa ja valmistui 1990-luvun puolella valtiotieteiden maisteriksi.


title: Pekka Rechardt

text: Vuonna 2013 Rechardt palasi levyttäväksi taiteilijaksi suomalaisen Black Crucifixion -yhtyeen riveissä. Rechardt soittaa kitaraa black metallin pioneeriyhtyeen "Coronation of King Darkness" -levyllä. Inferno-lehti kutsui yhteistyötä "täydelliseksi ratkaisuksi!". Rechardt soittaa myös yhtyeen 2018 ilmestyvällä "Lightless Violent Chaos" -albumilla. Molemmat Black Crucifixion -levyt ovat saaneet Inferno-lehden kriitikolta arvosanaksi 4,5/5 pistettä.


title: Pekka Rechardt

text: Rechardtille myönnettiin taiteilijaeläke 2013.


title: Pekka Rechardt

text: Rechardt on tehnyt sävellyksiä Wigwamin, Lapinlahden Lintujen ja oman sooloalbumin lisäksi myös Sakari Kuosmaselle. Hän on myös säveltänyt musiikkia elokuviin (mm. "Apinan vuosi") ja näytelmiin (mm. Arto Mellerin Ryhmäteatterille kirjoittama "Sopimus Mr. Evergreenin kanssa"). Lisäksi hän on toiminut sovittajana.


title: Aittokylä (Oulu)

text: Aittokylä on Aittokoski-nimisen koskipaikan ympärille muodostunut kylä Sanginjoen varrella Vepsän kaupunginosassa Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla, noin viisi kilometriä etelään Vepsänkylältä ja linnuntietä pitkin noin 14 kilometrin päässä Ylikiimingin taajamasta eteläkaakkoon. Kylään johtaa paikallistie 18697 Vepsänkylältä. Kylä sijaitsi aiemmin Muhoksen kunnanrajojen sisällä olevassa pienessä entisen Ylikiimingin kuntaan kuuluneessa eksklaavissa.


title: Charlottenlundin linna

text: Charlottenlundin linna () sijaitsee Tanskan pääkaupungin Kööpenhaminan pohjoispuolella Gentoften kunnassa, metsäalueella, joka aikaisemmin tunnettiin nimellä Gyldenlund. Linna on nimetty kuningas Kristian VI:n siskon Charlotte Amalien mukaan.


title: Charlottenlundin linna

text: Linna rakennettiin alun perin vuosina 1731–1733, arkkitehti Johan Cornelius Kriegerin piirustusten pohjalta. Sitä ei kuitenkaan rakennettu täysin tyhjästä, vaan laajennettiin ja uudistettiin samalla paikalla jo sijainnutta vanhempaa rakennusta, Gyldenlundia.


title: Charlottenlundin linna

text: Vuosina 1880–1881 barokki-tyyliä edustanut linna koki suurin muodonmuutoksen, kun siihen lisättiin kaksi erkkeri-ikkunaa, kaksi poikittaista siipeä sekä kupoli. Muodonmuutoksen suunnitteli tanskalainen arkkitehti Ferdinand Meldahl, ja muutoksen myötä tyylisuunta vaihtui barokista ranskalaiseen renessanssiin.


title: Charlottenlundin linna

text: Tanskan kuninkaallinen perhe lakkasi käyttämästä linnaa vuonna 1935. Linna on täysin Tanskan valtion omistuksessa.


title: Tanskan kuninkaallinen taideakatemia

text: Tanskan kuninkaallinen taideakatemia () on Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa sijaitseva kansainvälinen taidekorkeakoulu. Se on yksi Tanskan 20:stä valtiollisesta taidekorkeakoulusta. Taideakatemia jakaantuu neljään instituutioon: kuvataidekouluun, arkkitehtikouluun, konservaattorikouluun sekä kuninkaalliseen kaunotaiteiden akatemiaan.


title: Tanskan kuninkaallinen taideakatemia

text: Kuninkaallinen taideakatemia perustettiin vuonna 1754. Alkuperäinen nimi oli "Det Kongelige Danske Skildre-, Billedhugger- og Bygnings-Academie i Kiøbenhavn". Nykyinen nimi on ollut käytössä vuodesta 1968 lähtien.


title: Tanskan kuninkaallinen taideakatemia

text: Akatemia perustettiin 31. maaliskuuta 1754. Se oli syntymäpäivälahja Tanska-Norjan kuninkaalle Fredrik V:lle hänen 31. syntymäpäivänään. Kuningas Fredrik V halusi Tanskassa olevan paljon taitavia taiteilijoita. Akatemian perustuspäivä ei ole täysin tarkka, sillä se perustettiin jo kuusi vuotta aikaisemmin ja siirrettiin Charlottenborgiin heinäkuussa 1754. Sen perustamista juhlittiin tosin vasta kuninkaan syntymäpäivänä.


title: Tanskan kuninkaallinen taideakatemia

text: Akatemialla on ollut useita nimiä vuosien mittaan. Nykyisen nimensä, Tanskan kuninkaallinen taideakatemia, se sai vuonna 1968. Akatemia sijaitsee sen alkuperäisessä rakennuksessa Charlottenborgin palatsissa Kungens Nytorvilla Kööpenhaminassa.


title: Tanskan kuninkaallinen taideakatemia

text:
Akatemiassa opetetaan eri taiteenaloja ja niiden historiaa. Siellä on 2000 oppilasta vuoden 2015 tiedon mukaan.
https://kunstakademiet.dk/en/schools-visual-arts/history-schools-visual-arts/art-academy-born


title: Haihtuva muisti

text: Haihtuva muisti () tarkoittaa tietokonemuistia, joka menettää sisältönsä virtakatkoksessa. Tällaisia ovat yleensä tietokoneiden keskusmuistit.


title: Haihtuva muisti

text: Rakenteellisesti yleisimpiä haihtuvia muisteja ovat dynaamiset RAM-muistit eli DRAM-muistit. Näissä muisteissa tieto on talletettu kondensaattoreihin, joita pitää virkistää säännöllisesti tiedon säilyttämiseksi ja aina lukuoperaation jälkeen. Ensimmäisten DRAM-muistien virkistämisestä huolehti suoritin, mutta nykyisissä muisteissa virkistäminen on rakennettu muistiin. DRAM-muisti vie suhteellisen vähän piipinta-alaa mikropiirillä, joten muisti on edullista.


title: Haihtuva muisti

text:
Suorittimissa käytetään nopeana välimuistina staattista RAM-muistia (SRAM), jossa muistitieto talletetaan kiikkuun. Toteutustavan takia SRAM ei tarvitse virkistämistä, ja se voidaan suojata sähkökatkosta vastaan esimerkiksi paristovarmennuksen avulla. Muisti
kuluttaa sähköä käytännössä vain muuttaessaan tilaansa, minkä takia yksi paristo voi riittää pariksikymmeneksi vuodeksi. SRAM vie mikropiiriltä enemmän piipinta-alaa kuin DRAM, mikä tekee siitä DRAMia kalliimman tuottaa.


title: Haihtuva muisti

text: Varhaisissa tietokoneissa on käytetty elektroniputkia, Williams–Kilburn putkia (ks. Manchester Mark I), ferriittirengasmuistia ja muita menetelmiä ennen puolijohdemuistin yleistymistä. Näistä ferriittirengasmuisti ei ole haihtuva vaan säilyttää tilansa virrattomanakin.


title: Kərki

text: Kərki on Azerbaidžanin kylä ja eksklaavi Armeniassa, sillä armenialainen Araratin maakunta ympäröi sitä joka puolelta. Pinta-alaa Kərkilla on 7 neliökilometriä. Eksklaavi kuuluu Sədərəkin piirikuntaan, joka taas on osa Nahitševanin autonomista tasavaltaa. Kərki sijaitsee Nahitševanin rajalta noin viiden kilometrin päässä.


title: Kərki

text: Armenia on kontrolloinut Kərkia vuoden 1992 Vuoristo-Karabahin sodasta lähtien. Pohjois-Armenian Etelä-Armeniaan yhdistävä tie kulkee Kərkin läpi. Nykyisin Kərkissa pääasiassa asuukin armenialaisia. Armenian hallitus on nimennyt alueen kuningas Tigranin mukaan uudelleen Tigranašeniksi.


title: Kərki

text: Kərki on kuivien heinämaiden ympäröimä vihreä kylä suuren vuoren juurella. Kylästä on mahdollista nähdä Armenian ja Turkin rajalla sijaitsevalle Ararat-vuorelle.


title: Kərki

text: Nahitševanin ja Armenian välinen raja on suljettu sopimattoman konfliktin vuoksi. Kərkiin on helppo saapua Armenian pääkaupungista Jerevanista. Azerbaidžanin pääkaupungista Bakusta on matkaa Kərkiin 470 kilometriä.


title: Domestikaatio

text: Domestikaatio tarkoittaa eläinten kesyttämistä kotieläimiksi, ja monesti myös kasvien ottamista viljelyyn ja puutarhakasveiksi.


title: Domestikaatio

text: Koira kesytettiin ehkä jääkauden loppuvaiheessa noin 15 000 eaa., ja se lienee kesytetty monta eri kertaa monessa eri paikassa. Uusimpien teorioiden mukaan koira kesyyntyi sudesta kun se alkoi syödä jätteitä ihmisten jättämistä kasoista. Vasta noin 10 000–8000 eaa. alettiin kesyttää maatalouden kotieläimiä Lähi-idässä ja muualla Aasiassa. Hevonen kesytettiin mahdollisesti jo 4000 eaa., mutta täysin varmasti 2000 eaa. Ukrainan aroilla. Viljan viljely alkoi joskus 11 000–8500 eaa. Lähi-idässä.


title: Domestikaatio

text: Domestikaatiota tapahtuu nykyäänkin. Domestikoiduille lajeille tyypillistä on monipuolinen ruokavalio jolloin niitä on helppo ruokkia, niiden tulee kasvaa täysikokoiseksi suhteellisen nopeasti (teurastuskuntoon tai käyttöeläimeksi), lisääntymisen tulee onnistua vankeudessa, eläimillä tulee olla sopuisa mielenlaatu eivätkä ne saa panikoitua helposti esimerkiksi kosketuksesta ja niiden on sopeuduttava muuntautuvaan sosiaaliseen hierarkiaan eli laumaan.


title: Marie Jules César Lelorgne de Savigny

text: Marie Jules César Lelorgne de Savigny (5. huhtikuuta 1777 Provins, Ranska – 5. lokakuuta 1851 Galés, Ranska) oli ranskalainen eläintieteilijä.


title: Marie Jules César Lelorgne de Savigny

text: Lelorgne de Savigny osallistui eläintieteilijänä Napoleon Bonaparten sotaretkelle Egyptiin 1798–1802. Egyptissä hän tutki erityisesti selkärangattomia eläimiä. Jo ennen Egyptin-retkeä hän oli käynyt Kiinassa.


title: Marie Jules César Lelorgne de Savigny

text: Hän oli Ranskan tiedeakatemian jäsen ja myös Amsterdamin, Edinburghin ja Oxfordin akatemioiden jäsen.


title: Marie Jules César Lelorgne de Savigny

text: Lelorgne de Savigny kuvaili ja nimesi lukuisia lintulajeja, muun muassa keisarikotkan. Hän nimesi uudelleen kalasääsken, jolle Linné jo oli aiemmin antanut nimen "Falco haliaeetus" 1758. Savigny sijoitti sääksen aivan omaan sukuunsa, jolle hän antoi kreikkalaisen taruston mukaan sukunimeksi "Pandion".


title: Hurrikaani Allen

text: Hurrikaani Allen oli vuoden 1980 ensimmäinen nimetty trooppinen myrsky Atlantin hurrikaanikaudella, ja yksi siihenastisen historian voimakkaimmista trooppisista hirmumyrskyistä. Ilmanpaine sen keskuksessa oli alimmillaan 899 hPa, mikä oli Karibianmeren hurrikaanien ennätys. Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin korkeimmalle tasolle viisi. Myrsky aiheutti sitä ennen tuhoja Barbadoksella, Saint Lucialla, Guadeloupessa, Haitilla, Jamaikalla, Kuubassa, Caymansaarilla ja Yhdysvalloissa. Se surmasi yli 200 henkeä Karibialla ja kymmeniä Yhdysvalloissa. Sen tieltä evakuoitiin 300 000 henkeä Teksasissa. Koska myrsky iski lähinnä harvaanasutuille alueille, se aiheutti vain noin miljardin (sen ajan) dollarin aineelliset vahingot.


title: Filmiteollisuus

text: Filmiteollisuus voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tall Abu Huraira

text: Tall Abu Huraira oli kivikautinen maanviljelykylä Pohjois-Syyriassa, pohjoisen Levantin ja itäisen Mesopotamian rajalla. Kylän vanhemmassa kerrostumassa asui 200-300 metsästäjä-keräilijää paikoillaan. Kylä hylättiin joksikin aikaa, ja sitten kylä kasvoi valtavaksi esikeraamisen ajan keskukseksi.


title: Tall Abu Huraira

text: Tall Abu Huraira (Tell Abu Hureyra) oli epipaleoliittinen ja esikeraaminen neoliittinen maanviljelykylä Pohjois-Eufratin varrella. Noin 13 000-11 000 eaa. vallitsi Lähi-idässä sateinen kausi joka johti väestön asettumiseen paikoilleen muun muassa Hurairaan. Sateisuus mahdollisti runsasravintoiset ympäristöt. Hurairan lähellä kasvoi luultavasti joenuomissa tammea mistä saatiin syötäviä terhoja, villivehnää, kahta villiruislajia sekä läheisellä aavikolla liikkui gaselleja. Gasellit olivat tärkein liharavinnon lähde.


title: Tall Abu Huraira

text: Kylä Huraira 1 perustettiin ehkä noin 11 500 eaa.. Tällöin siellä asui noin 100-300 tyypillistä monipuolista ravintoa syöviä metsästäjä-keräilijää. Ilmasto oli kostea ja suosi ravinnon keruuta luonnosta viljelyn sijaan. Huraira oli Natufin kulttuurin tyyppinen epipaleoliittinen asuinpaikka. Silloin siellä oli pieni määrä ajalle tyypillisiä pyöreitä majoja. Gaselleja metsästettiin vuosivaelluksilla. Pienempiä eläimiä, kuten jäniksiä, kettuja ja lintuja, ympäri vuoden.


title: Tall Abu Huraira

text: Noin 11 000 eaa. ilmasto viileni nuorempaan dryaskauteen. Lähi-idän ilmasto kuivui. Tämä suosi maanviljelyä. Noin 11 000 eaa. tammenterhoja kasvavat metsät katosivat. Villivilja, höyhenheinä ja asphodelus-kasvin siemenet tulivat tammenterhojen tilalle. Noin 10 600 eaa. villit viljalajit hävisivät Hurairasta ja syötiin mm. apiloita ja mailaisia pistaasisatojenkin pienettyä.


title: Tall Abu Huraira

text: Huraira 1:stä onkin löydetty noin viljellyn tyyppistä ruista noin ajalta 10 700 eaa. Samalta ajalta on merkkejä rikkaruoho lajeista, joiden tiedetään kasvavan mieluummin kastellussa maassa. Tällöin Hurairassa olisi viljelty maata jo noin 1 000 vuotta aiemmin kuin muualla Lähi-idässä. Nuoremman dryaskauden aikana Hurairassa asui noin 100-300 ihmistä, ja väki kasvoi samaan aikaan kuin monien muiden kiinteiden asuinpaikkojen väki väheni tai paikkoja jopa hylättiin. Noin 10 000 eaa. paikka hylättiin. Luultavasti väki muutti riistan perässä toisille seuduille ilmaston muututtua riistalle, viljelyllä ja syötäville villikasveille laajoilla alueilla.


title: Tall Abu Huraira

text: Noin 9 400 eaa. paikka asutettiin uudelleen, ja tämän Huraira 2 -ajan löydöissä näkyy selviä jatkuvan viljelyn merkkejä. Huraira 1 oli tehty suorakulmaisista savitiilitaloista ja kujat olivat kapeita. Noin 500 vuoden kuluttua paikalla asui noin 20 kertaa enemmän ihmisiä kuin aiemmin, eli 4 000-6 000 ihmistä, mikä kertoo maanviljelyn nostaneen väkilukua rajusti. Noin 9 000 eaa. alkoi äkkiä vuohien ja lampaiden paimennus.


title: Miami Marlins

text:
Miami Marlins (entiseltä nimeltään Florida Marlins) on vuonna 1993 perustettu floridalainen baseballseura. Joukkue pelaa Major League Baseballin National Leaguen itäisessä divisioonassa. Marlinsin omistaa Jeffrey H. Loria ja seuran kotikenttänä toimii vuodesta 2012 alkaen Marlins Park Miamissa. Seuran aiempi kotikenttä oli Sun Life Stadium (alkuperäiseltä nimeltään Joe Robbie Stadium, myöhemmin myös Dolphin Stadium). Sun Life Stadium rakennettiin alun perin amerikkalaisen jalkapallon standardien mukaan, sillä rakentamisaikana ei vielä uskottu, että Floridaan perustettaisiin kansallisella tasolla pelaavaa baseballjoukkuetta.
Joukkueen nimi juontuu Floridan vesissä uiskentelevista purjekaloihin lukeutuvista marliineista (), jotka ovat suosittuja urheilukalastuksen kohteita. Marlinsin maskottina toimii ”Billy the Marlin”. Ennen Florida Marlinsia Miamissa toimi kaksi nimeä Miami Marlins käyttänyttä pientä baseballseuraa, ensimmäinen vuosina 1956–1961 ja toinen vuosina 1962–1970 ja 1982–1988 (vuosina 1971–1981 jälkimmäinen käytti nimeä Miami Orioles). Marraskuussa 2011 Florida Marlins otti käyttöönsä saman nimen seuran muuttaessa ennen kautta 2012 uudelle kotikentälle. Nimen Miami Marlins käyttöön oton yhteydessä seura sai myös uuden logon ja uudet värit.


title: Miami Marlins

text: Marlins aloitti uutena, niin sanottuna expansion-joukkueena vuonna 1993. Kuten aloittavilla joukkueilla on tapana, alkuvuosinaan Marlins ei kyennyt kilpailemaan vakavissaan muiden joukkueiden kanssa. Vuonna 1997 joukkueen onni kuitenkin kääntyi. Ennen kauden alkua joukkueen johto hankki isolla rahalla uusia pelaajia ja uuden valmentajan. Kauden aikana joukkue voitti 92 peliä sijoittuen divisioonansa toiseksi. Voittomäärä oikeutti sen kuitenkin niin sanotun villin kortin pudotuspelipaikkaan. Pudotuspeleihin päästyään joukkuetta ei pysäyttänyt enää mikään. Joukkue otti finaalissa voiton Cleveland Indiansista otteluin 4–3. Finaali on tunnettu viimeisestä pelistään, jossa ratkaisu tapahtui 11. vuoroparin lopulla.


title: Miami Marlins

text: Mestaruuden voittaneen joukkueen onni jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi. Ennen seuraavaa kautta joukkueen omistaja myi helpon rahan tarpeessa monet mestaruusjoukkueeseen kalliilla hankitut pelaajat pois. Liike vihastutti suuren osan faneista ja joukkue hävisi 1998 kaudella 108 peliä voittaen vain 54. Näin Florida Marlinsista tuli historian ensimmäinen joukkue, joka on World Series -mestaruuden voitettuaan hävinnyt seuraavalla kaudella yli sata peliä. Marlins joutui odottamaan seuraavaa voitokasta kauttaan vuoteen 2003 saakka.


title: Miami Marlins

text: Kausi 2003 alkoi Marlinsin kannalta heikosti. Ensimmäisten 38 pelin jälkeen joukkueen voitot–tappiot-tilasto näytti lukemia 16–22. Seuranneen valmentajanvaihdoksen jälkeen joukkue oli kuitenkin yksi koko sarjan parhaista: viimeiset 124 peliä se pelasi 75–49. Hienolla loppukaudellakaan Marlins ei saavuttanut historiansa ensimmäistä divisioonan mestaruutta, mutta sen 91 voittoa riittivät taas villin kortin paikkaan ja pudotuspeleihin. Historiansa toisissa pudotuspeleissä Marlins osoittautui taas lyömättömäksi ja sen toista World Series -mestaruutta juhlittiin, kun New York Yankees kaatui 4–2.


title: Miami Marlins

text: Vuoden 2003 mestaruuden jälkeen Marlins on voittanut enemmän pelejä kuin se on hävinnyt ja joukkue on ollut hyvinkin kilpailukykyinen. Pudotuspelipaikkoihin asti sen suoritukset eivät ole kuitenkaan viime vuosina riittäneet. Marlinsia pidetään hyvin menestyneenä ja onnekkaana: se on voittanut kaksi mestaruutta voittamatta kuitenkaan kertaakaan omaa divisioonaansa.


title: Fiat Punto

text: Fiat Punto on Fiatin vuodesta 1993 lähtien valmistama pieni henkilöautomalli, joka tuli Fiat Unon seuraajaksi. Punto on ollut useina vuosina Suomen myydyin pikkuauto, ja maailmanlaajuisestikin Punto on Fiatin myydyin malli. Kesäkuussa 2005 oli maailmassa valmistettu jo viisi miljoonaa Puntoa. Punton etuna on ollut sen edullinen hinta, mutta vastaavasti myös vakiovarustelu on tingitympi kuin kilpailevissa malleissa. Uuden Euro NCAP -törmäystestin mukaan testattuna Fiat Punto sai vuonna 2017 historiallisen huonon, nollan tähden testituloksen, mikä kertoo Fiat Puntojen heikosta turvavarustuksesta uudempiin kilpailijoihinsa verrattuna. Automallia valmistettiin yhä vuonna 2017, eikä sitä oltu päivitetty vakiona ajanmukaisilla turvavarusteilla, mistä syystä testijärjestö arvosteli autonvalmistaja FCA-ryhmää voimakkaasti. Vuonna 2017 Punton korvaajaksi Etelä-Amerikan markkinoilla esiteltiin Fiat Argo.


title: Fiat Punto

text: Ensimmäisen sukupolven Punto esiteltiin kesällä 1993 seuraajaksi Unolle, jolla oli ikää yli kymmenen vuotta. Punton on suunnitellut Giorgetto Giugiaro, ja se oli edeltäjäänsä Unoa pehmeämmin muotoiltu. Unon valmistus jatkui Punton rinnalla vielä jonkin aikaa. Punto valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 1995.


title: Fiat Punto

text: Uudesta mallista pyrittiin tekemään aiempaa ympäristöystävällisempi ja turvallisempi. Vuoden 1997 Euro NCAP -kolaritesti antoi kuitenkin vain kaksi tähteä, kun Volkswagen Polo ja Ford Fiesta parhaimpina pikkuautoina ylsivät kolmeen tähteen. Testi suoritettiin lisävarusteisella kuljettajan turvatyynyllä varustetulle Puntolle, kun se taas oli Polossa ja Fiestassa vakiona.


title: Fiat Punto

text: Korimalleina olivat kolmi- ja viisioviset hatchbackit sekä vuodesta 1994 eteenpäin valmistettu Bertonen suunnittelema nelipaikkainen avomalli Cabrio.


title: Fiat Punto

text: Punton ainoat moottorit Suomessa olivat Unossakin käytetty 1,1-litrainen 55-hevosvoimainen FIRE ja siitä kehitetty 1,2-litrainen 75-hevosvoimainen versio. Muualla tarjottuja vaihtoehtoja olivat 1,2 (60 hv), 1,6 (88 hv), 1,7 D (57 hv), 1,7 TD (71 hv) ja 1,4 GT (133 hv). GT-mallissa oli korinväriset puskurit ja ulkopeilit, helmalevikkeet, kevytmetallivanteet sekä sumuvalot.


title: Fiat Punto

text: Suomessa myytävä mallisto oli suppea: 55 S kolmiovisena sekä viisioviset 75 S ja 75 SX.


title: Fiat Punto

text: S-mallin vakiovarusteluun sisältyi lämmitettävä kuljettajan istuin, sävylasit, sisältä säädettävät ulkopeilit ja takaluukun avaus sisältä. SX-mallissa oli lisäksi vakiona kaksiosainen takaselkänoja, keskuslukitus, sähköikkunat edessä, sumuvalot ja kierroslukumittari.


title: Fiat Punto

text: Suomen tuontiohjelmassa ei ollut paremmin varusteltuja ELX- ja HSD-malleja, joissa oli muun muassa ABS-jarrut ja kuljettajan turvatyyny sekä enemmän mukavuusvarusteita.


title: Fiat Punto

text: Vuoden 1997 mallistoon tehtiin pieniä parannuksia jousitukseen, ilmanvaihtoon ja lämmityslaitteen ohjaukseen. Samalla värivalikoima uusittiin ja kojelaudasta tuli tummempisävyinen. Syksyllä 1997 mallistoa täydensivät 16-venttiilinen, 86-hevosvoimainen versio 1,2-litraisesta moottorista sekä 60-hevosvoimainen turbodiesel. Kesän 1998 Stile-erikoismalleissa oli SX:n lisäksi korinväriset puskurit, kauko-ohjattu keskuslukitus ja kevytmetallivanteet.


title: Fiat Punto

text: Kesällä 1999 esiteltiin toisen sukupolven Punto, jonka osista 80 prosenttia oli täysin uusia verrattuna edeltäjään. Ulkomuoto oli aikaisempaa kulmikkaampi, ja kolmi- ja viisiovisten mallien muotoilu erosi toisistaan erityisesti peräosassa. Etuvalot olivat kirkaslasiset, mutta ajovaloyhdistelmän keskellä sijaitsevien vilkkujen havaittavuus oli tavanomaista huonompi. Ohjaus uudessa Puntossa oli erittäin kevyt, mutta lisäksi ohjauksen herkistämiseksi oli erityinen City-asento. Äänieristyksen parantamiseen sanottiin kiinnitetyn erityistä huomiota, mutta rengasmelu oli edelleen voimakas. Säilytyslokeroita lisättiin asiakkaiden toivomuksesta.


title: Fiat Punto

text: Korin galvanoitujen osien määrää oli lisätty ja vääntöjäykkyyttä parannettu. Turvallisuudessa oli tapahtunut merkittävää edistystä, jossa Punto oli nyt luokkansa kärkijoukossa. Euro NCAP -kolaritesti, josta Punto ansaitsi neljä tähteä, tehtiin kuitenkin edellisen sukupolven tapaan turvatyynyllä varustetulla autolla, ja Punto oli edelleen luokkansa ainoa auto Suomessa, jossa vakiovarustukseen ei sisältynyt ensimmäistäkään turvatyynyä. Testin jälkeen nousseen kohun seurauksena Fiat päätti lisätä kuljettajan turvatyynyn vakiovarusteeksi.


title: Fiat Punto

text: Mallistoon kuului aluksi kolme bensiinimoottoria, joista Suomeen tulivat 1,2-litraiset 60- ja 80-hevosvoimaiset, joista jälkimmäinen oli 16-venttiilinen. Ero suorituskyvyssä näiden kahden välillä oli minimaalinen. Malliston huipulla oli 130-hevosvoimainen 1,8 HGT, jossa oli normaalin varustuksen lisäksi sivuturvatyynyt, nahkaverhoiltu urheiluohjauspyörä, kojelaudan alumiinikoristeet, kevytmetallivanteet, takaspoileri sekä urheilulliset puskurit ja sivuhelmat. Dieselvaihtoehtoja muissa maissa olivat 1,9 D (60 hv) ja 1,9 JTD (80 hv).


title: Fiat Punto

text: Perusmalli oli nyt nimetön ja sisälsi keväästä 2000 lähtien radio/CD-soittimen. Kuljettajan turvatyyny maksoi 1 400 markkaa ja neljän turvatyynyn paketti 5 900 markkaa.


title: Fiat Punto

text: SX oli varustettu ohjaustehostimella, keskuslukituksella, sähköikkunoilla edessä ja kuljettajan turvatyynyllä. ELX:ssä oli lisäksi korinväriset puskurit, kaksiosainen takaselkänoja, sisävalon viive, ajotietokone ja kierroslukumittari.


title: Fiat Punto

text: Ilmastointi oli vakiona Cool-rinnakkaismalleissa ja vuoden 2003 alun Dynamicissa, joka muuten vastasi SX-tasoa.


title: Fiat Punto

text: Kesällä 2003 Punton ulkoasua kohennettiin kasvojenkohotuksen myötä. Umpikeulan sijasta autossa oli nyt kromikoristeinen musta etusäleikkö. Ajovalot olivat aikaisempaa suuremmat ja tehokkaammat. Aiemmasta poiketen keula oli nyt myös samanlainen kolmi- ja viisiovisissa korimalleissa. Kolmiovisessa oli aiempaa leveämmät takavalot. Sisällä kojelaudan keskikonsoli oli kokenut muutoksia ja uudet verhoilukankaat olivat entisiä laadukkaammat. Uusia saataville tulleita varusteita olivat ajonvakautusjärjestelmä ESP, luistonestojärjestelmä MSR, mäkilähtöavustin, pysäköintitutka, tuulilasinpyyhkijöiden sadetunnistin ja kaksivyöhykkeinen ilmastointi.60-hevosvoimaista 1,2-litraista moottoria oli uudistettu polttoainetaloudellisuutta silmällä pitäen. Uutta 1,4-litraista bensiinimoottoria ja 1,3- ja 1,9-litraisia Multijet-dieseleitä ei tuotu Suomeen.


title: Fiat Punto

text: Jousitusta oli parannettu vaimentamaan tärinää. Korirakenteessa uutta oli kiertojäykkyyttä parantava suurlujuusteräksinen tukipalkki. Turvavarustukseen sisältyi nyt kaikissa malleissa kaksi turvatyynyä, turvavöiden esikiristimet ja voimanrajoittimet sekä aluksi myös ABS-jarrut. Lisävarusteena sai sivuturvatyynyt ja turvaverhot (yht. kuusi turvatyynyä).


title: Fiat Punto

text: Perusvarustetaso Actualissa oli vakiona edellä mainittujen turvallisuusvarusteiden lisäksi lämmitettävät etuistuimet, ohjaustehostin ja radio/CD-soitin.


title: Fiat Punto

text: Active sisälsi ajotietokoneen, kierroslukumittarin, korinväriset puskurit, keskuslukituksen, sähköikkunat edessä ja takaistuinten pääntuet.


title: Fiat Punto

text: Dynamicissa oli kauko-ohjattava keskuslukitus, ilmastointi ja kylkilistat. 80-hevosvoimaisella moottorilla varustetuissa oli lisäksi korinväriset lämmitettävät sähköpeilit, kaksiosainen takaselkänoja ja ISOFIX-kiinnikkeet takaistuimella.


title: Fiat Punto

text: Punto Actualin ja Activen korvasi lokakuussa 2004 Easy, josta ABS-jarrut oli karsittu pois. Muilta osin varustelu vastasi Activea. Vuoden 2005 alusta lähtien ABS-jarrut olivat pakollinen varuste uusissa henkilöautoissa. Saman vuoden maaliskuussa perusmallin nimeksi tuli Torino, jossa oli samat varusteet kuin Easyssa.


title: Fiat Punto

text: Vuonna 2007 Punto koki viimeisen uudistuksensa, jossa se sai uuden kokonaan kromatun maskin. Sukupolven päättävä mallisto tunnettiin nimellä Classic. Serbialainen autonvalmistaja Zastava valmisti vuosina 2005–2011 Puntoa lisenssillä Zastava 10 -nimisenä.


title: Fiat Punto

text: Vuonna 2005 Fiat esitteli täysin uudistuneen, Giorgetto Giugiaron suunnitteleman Grande Punton. Se on suhteellisen kookas auto edeltäjäänsä verrattuna, eikä sillä ollut juuri kokoeroa verrattuna esimerkiksi Fiat Stiloon. Grande Puntoon perustuva sedan-malli Fiat Linea esiteltiin vuoden 2007 alussa. Edellisen sukupolven Punto jäi vielä mallistoon vuoteen 2007 saakka. Auto rakennettiin General Motorsin ja Fiatin yhteistyössä kehittämälle pohjalevylle, jolle perustuu myös Opel Corsa. Noin 30 prosenttia autojen osista on yhteisiä.


title: Fiat Punto

text: Vuoden 2005 Euro NCAP -kolaritestistä Grande Punto sai tulokseksi täydet viisi tähteä aikuismatkustajien turvallisuudesta ja kolme tähteä lapsimatkustajien turvallisuudesta. Uudemmilla Euro NCAP -törmäystesteillä mitattuna Fiat Punto sai kuitenkin vuonna 2017 ennätyksellisen huonon, nollan tähden testituloksen, mikä oli osoitus sen kilpailijoita huonommasta turvavarustelusta. Autosta puuttuu esimerkiksi autonominen hätäjarrutusjärjestelmä (AEB) ja lisäturvatyynyjä. Autosta puuttuu myös turvavyön aukijäämisestä kertova varoitus muiden kuin kuljettajan istuimelta, joka yhdessä AEB:n puutteen kanssa vaikutti keskeisesti vuoden 2017 testivaatimuksilla nollan tähden lopputulokseen, vaikka aikuisten, lapsen ja jalankulkijan turvallisuutta koskevissa testiosioissa automalli ylsikin kahden tähden tasolle. Testijärjestö myös arvosteli Fiat Punton valmistajaa vastuuttomaksi, sillä testattua automallia valmistetaan yhä. Päinvastoin kuin useimmat muut valmistajat, Fiat Punton valmistaja FCA-ryhmä ei ole ajantasaistanut automallia uudemmilla turvavarusteilla, ja näin vaarantaa asiakkaitaan.


title: Fiat Punto

text: Moottorit Suomessa olivat aluksi 1,4-litraiset 8V (77 hv) ja 16V (95 hv). Muilla markkina-alueilla oli tarjolla myös 1,2-litrainen bensiinimoottori sekä useita 1,3- ja 1,9-litraisia dieselversioita.


title: Fiat Punto

text: Perusmalli oli nimeltään Active. Siihen kuului kaksi turvatyynyä, keskuslukitus, lämmitettävät sähköpeilit, sähköikkunat edessä ja ajotietokone.


title: Fiat Punto

text: Kalleimmassa Dynamic-mallissa oli lisäksi sivuturvatyynyt ja turvaverhot (yht. kuusi turvatyynyä), sumuvalot, kauko-ohjattava keskuslukitus, kaksiosainen takaselkänoja ja manuaali-ilmastointi. Radio, aktiiviset pääntuet ja varapyörä olivat lisävarusteita.


title: Fiat Punto

text: Vuonna 2009 esiteltiin uudistunut malli, jonka nimeksi tuli Punto Evo. Huomattavimmat ulkonäölliset erot Grande Puntoon verrattuna olivat uudet puskurit, takavalot ja etusäleikkö. Sisällä näkyvin muutos oli uusi keskikonsoli. Uutena moottorivaihtoehtona oli 1,4-litrainen (105 hv) MultiAir-bensiinimoottori.


title: Fiat Punto

text: Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2011 esiteltiin kertaalleen kasvojenkohotuksessa uudistettu malli, jonka nimeksi palautettiin pelkkä Punto. Ulkonäöllisistä uudistuksista suurimmat keskitettiin jälleen keulan ilmeeseen, joka muuttui enemmän alkuperäistä Grande Puntoa muistuttavaksi. Myös takapuskuri muotoiltiin uudelleen.


title: Fiat Punto

text: Uutena moottorivaihtoehtona esiteltiin kaksisylinterinen 0,9-litrainen TwinAir-turbomoottori, joka tuottaa tehoa 85 hevosvoimaa. Samaa moottoria on aiemmin käytetty Fiat 500:ssa. Muut bensiinimoottorit ovat 1,2 (68 hv), 1,4 (75 hv), kolmisylinterinen 1,4 TwinAir (83 hv) ja 1,4 MultiAir Turbo (103/133 hv). Dieselvaihtoehtona on 1,3-litrainen (73/83 hv) Multijet.


title: The Rose that Grew from Concrete

text: The Rose That Grew from Concrete on albumi joka perustuu Tupac Shakurin runoihin. Albumi ilmestyi 17. lokakuuta 2000. Tällä albumilla on mukana paljon julkisuuden henkilöitä, jotka tulkitsevat Tupacin runoja ja kirjoituksia, ollen näin hengeltään paljolti perinteinen ns. puhuttu albumi.


title: Herb Gardiner

text: Herbert Martin Gardiner (8. toukokuuta 1891 Winnipeg, Manitoba, Kanada – 11. tammikuuta 1972) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Gardiner pelasi Montreal Canadiensissa ja Chicago Blackhawksissa National Hockey League -liigassa. Hän ehti edustaa myös WCHL:n Calgary Tigers -seuraa.


title: Finanssipolitiikka

text: Finanssipolitiikka ("engl. fiscal policy") on valtion harjoittamaa talouspolitiikkaa julkisen kulutuksen, julkisten investointien ja niiden rahoituksen osalta. Suomessa finassipolitiikkaa johtaa valtioneuvosto.


title: Finanssipolitiikka

text: Finanssipolitiikka ja rahapolitiikka ovat yhteiskunnan kattavan talouden eli makrotalouden välineitä, joiden avulla maan hallitus pyrkii ohjaamaan talouden kehitystä, teoriassa lähinnä elvyttämään taloutta taantumissa ja hillitsemään taloutta huippusuhdanteissa tasaisemman kehityksen aikaansaamiseksi. Finanssipolitiikan keinona on julkisen vallan tulojen ja menojen säätely, jolla säädellään kokonaiskysyntää.


title: Finanssipolitiikka

text: Elvyttävä finanssipolitiikka tarkoittaa julkisen talouden ylijäämän pienentämistä tai alijäämän, lainanoton kasvattamista. Se on käytännössä verojen alentamista ja/tai julkisten menojen kasvattamista (kuten julkisen sektorin investoinnit, kulutus ja tulonsiirrot). Julkisen sektorin kulutus sisältää esimerkiksi työvoiman koulutuksen ja työvoimasta eli ihmisistä huolen pitämisen sosiaalipalveluilla ja terveydenhuollolla.