title: Paimenkoira

text: Älykkyytensä ja kauniin ulkonäkönsä vuoksi paimenkoirarotuja otetaan usein myös perheen lemmikeiksi. Ne on kuitenkin jalostettu tekemään kovaa työtä, joten ne tarvitsevat myös seurakoirina tavallista enemmän liikuntaa ja muita virikkeitä. Usein koiran paimennusvaisto on voimakas, ja se saattaa soveltaa paimennustaitojaan ihmisiin, erityisesti lapsiin tai vaikkapa autoihin.


title: Paimenkoira

text: FCI:n roturyhmä 1 sisältää lammas- ja karjakoirat (paitsi sveitsinpaimenkoirat). Se jakautuu kahteen alaryhmään. Rodun jälkeen suluissa on sen numero sekä alkuperämaa.


title: Sangha-Mbaéré

text:
Sangha-Mbaéré on yksi Keski-Afrikan tasavallan prefektuureista. Se on toinen maan kahdesta ”talousprefektuurista” ("préfecture économique"). Sen pääkaupunki on Nola.
Sangha-Mbaérén pinta-ala on 19 412 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan 101 074 asukasta.


title: Sangha-Mbaéré

text: Sangha-Mbaérén rajanaapurit ovat Mambéré-Kadéï, Lobaye, Kamerun ja Kongon tasavalta. Prefektuurin läpi virtaa Sanghajoki.


title: Le Villi

text: Le Villi ("Lumeneidot") on italialaisen oopperasäveltäjä Giacomo Puccinin ensimmäinen oopperateos. Sen ensiesitys oli vuonna 1884.


title: Le Villi

text: Milanon konservatoriossa opiskellut Giacomo Puccini sävelsi oopperansa alun perin Edoardo Sonzognon sävellyskilpailuun, jonka ilmoitus oli milanolaisessa teatterialan julkaisussa "Il Tearto Illustrato"ssa oli 1. huhtikuuta 1883. Pääpalkintona oli rahaa sekä teoksen esitys milanolaisessa teatterissa. Puccinin opettaja Amilcare Ponchielli kuului milanolaiseen taiteilijapiiriin scapigliaturaan, jota kautta hän tunsi libretisti Ferdinando Fontanan. Pitkien neuvottelujen ja tinkimisen jälkeen Fontana ilmoitti aiheeksi Les Willisin, johon Puccini sävelsi ensioopperansa. Kun kilpailun tulokset julistettiin, Puccinia ei kuitenkaan edes mainittu. Hänen teoksensa oli todennäköisesti hylätty myöhästyneenä.


title: Le Villi

text: Puccini kuitenkin soitti otteita teoksestaan taiteilijapiirin illanvietossa keväällä 1884 ja teki kuulijoihin vaikutuksen. Arrigo Boito alkoi kerätä rahaa esityksen tuottamiseksi ja järjesti suhteillaan esityksen Teatro dal Vermeen. Tällä oli ratkaiseva merkitys Puccinin uralle.


title: Le Villi

text: Yksinäytöksinen ooppera Le Willis esitettiin 31. toukokuuta 1884 vain muutama viikko Sonzognon kilpailun voittajien teosten esityksestä. Sekä kriitikot että yleisö pitivät esityksestä. Intermezzo "Noitasapatti" piti uusia kolme kertaa.


title: Le Villi

text: Musiikkikustantaja Giulio Ricordi suostui painattamaan libretot ilmaiseksi ensi-iltaan. Hyvä vastaanotto sai Ricordin tekemään sopimuksen Puccinin kanssa. Sopimuksen mukaisesti Puccini laajensi Le Willis'in kaksinäytöksiseksi ja nimi italialaistettiin Le Villiksi. Fontana teki libreton myös Puccinin toiseen oopperaan Edgariin, joka sitten ensiesitettiin La Scalassa.


title: Le Villi

text:
Laajennetun Le Villin ensiesitys oli Teatro Regiossa Torinossa 26. joulukuuta 1884.
I näytös 25 min, II näytös 35 min, yhteensä tunti.
Tapahtuu Mustassa metsässä Reinin alueella tarunomaisena aikana.


title: Le Villi

text: I NÄYTÖS


title: Le Villi

text: Näytös tapahtuu Gugliemo Wulfin talon edustalla olevalla metsäaukiolla. On kevät ja pöydille on katettu ruokaa ja juomaa. Vuoristolaiset juhlivat Annan ja Roberton kihlajaisia. Roberton vanhahko naispuolinen sukulainen on jättänyt jälkeensä omaisuuden ja Roberto on lähdössä Mainziin noutamaan perintöään. Vieraat tanssivat "Ländlerin". Anna lähestyy kädessään kimppu lemmikkejä ja laittaa ne hellästi Roberton matkatavaroihin "Se come voi piccina io fossi" (Olisinpa niin pieni). Hän toivoo, että kukat nimensä (non ti scordar di me/forget-me-not) mukaisesti muistuttavat Robertoa Annasta. Roberto palaa paikalle ja yrittää piristää Annaa. Anna kertoo nähneesä unen, jossa Roberto on hänet hylännyt. Roberto ja Anna vannovat ikuista uskollisuutta: duetto "Tu dall’infanzia mia" (Lapsuudesta asti). Kun lähdön hetki koittaa, kaikki yhtyvät turvallisen matkan rukoukseen "Angiol di Dio" (Herran enkeli).


title: Le Villi

text: II NÄYTÖS


title: Le Villi

text: Ennen varsinaista näytöstä on kaksi intermezzoa. Ensimmäistä intermezzoa "L'abbandono" (Hylkäys) edeltää runo joka kertoo, että ”seireeni” Mainzista on vietellyt Roberton säädyttömissä orgioissa ja Roberto on unohtanut Annan kokonaan. Kun intermezzo lähenee loppuaan, kulisseissa näkyy Annan hautajaissaattue.


title: Le Villi

text: Toinen intermezzo on "La Tregenda" (Noitasapatti). Sitäkin edeltää runo, jojssa kuvataan kuinka lumeneidot ("villi" eli petettyjen neitojen henget) lepäävät ja odottavat pettäjiään. Kun he tapaavat pettäjänsä, he tanssittavat miehen kuoliaaksi. Runo edelleen kertoo, että ”seireeni” on hylännyt Roberton ja hän on nyt matkalla takaisin kotiinsa. Intermezzo päättyy lumeneitojen balettiin, jossa he tanssivat läpi talvisen metsän.


title: Le Villi

text: Toisen näytöksen aloittaa Gugliemon suru, koska hänen tyttärensä kuolema on kostamatta "Anima santa della figlia mia" (Oi, tyttäreni siunattu sielu). Gugliemo astuu huoneeseen ja lumeneitojen pilkalliset äänet kuuluvat ulkoa. Roberto pyrkii sisään. Hän kärsii muistoistaan ja toivoo saavansa anteeksiannon "Torna ai felici di" (Tuskaiset ajatukseni palaavat). Yliluonnolliset äänet saavat hänet tuntemaan syyllisyyttä.


title: Le Villi

text: Annan henki ilmestyy Robertolle ja ilmoittaa kostavansa Annan kuoleman. Henki on kuuro Roberton anteeksipyynnöille. Henki kertoo pettyneestä odotuksesta ja ojentaa kätensä syleilläkseen Robertoa. Roberto ei ymmärrä, että myös Anna on muuttunut lumeneidoksi ja siksi lähestyy Annaa. Välittömästi heidät ympäröivät villisti pyörivät lumeneidot, jotka pakottavat Roberton tanssimaan. Lopulta väsynyt Roberto lyyhistyy maahan ja kuolee Annan jalkojen juureen. Lumeneidot laulavat ”Hoosianna”. Roberton ruumiin edessä Annan isä Gugliemo kiittää taivasta kostosta.


title: Le Villi

text: Le Willis 31.5.1884 Teatro dal Verme, Milano


title: Le Villi

text: Kapellimestari Arturo Panizza


title: Le Villi

text: Laajennettu kaksiosainen Le Villi, 26.12.1884 Teatro Regio, Torino


title: Le Villi

text: Kapellimestari Giovanni Bolzoni


title: Le Villi

text: M/S Silja Europa 8.5.2000


title: Le Villi

text: Suomen maan kamaralla ensiesitys 27.5.2016


title: Le Villi

text: Giacomo Puccinin debyyttiooppera Le Villi (Lumeneidot) nähtiin toukokuussa 2016 tanssia ja visuaalisuutta yhdistävänä teoksena. Ohjaaja Ville Saukkosen vahva visio loi oopperasta kauniin mustavalkoisen toteutuksen kauhuromanttisine tunnelmineen. Puccinin tunnekylläisiä ja koskettavia melodioita loihti orkesterista esiin kapellimestari Jonas Rannila. Kyseessä oli teoksen ensiesitys Suomen maan kamaralla. Rooleissa Heikki Halinen (Roberto), Satu Strömberg (Anna) ja Markus Nieminen (Guglielmo). Kuorona toimi Hämäläis-Osakunnan Laulajat.


title: Monsteri-talli

text: Monsteri-talli (, 2002–2006) oli yhdysvaltalainen autojen virittelyyn ja kustomointiin keskittynyt ohjelma Discovery-kanavalla. Suomessa sarjaa esitti Yle TV2. Juontajana toimi Jesse G. James.


title: Port-Royal des Champs

text: Port-Royal des Champs on vanha, keskiaikainen sisterssiläisluostari Chevreusen laaksossa Pariisista lounaaseen, ja se on muutaman merkittävän hankkeen alkukoti.


title: Port-Royal des Champs

text: Apottiluostari perustettiin vuonna 1204 ja sen nimi vahvistettiin vuonna 1216, mutta tuli tunnetuksi opetuslaitoksena, kun abbedissa Jacqueline Arnaud oli suorittanut luostarin reformaation vuonna 1602. Arnauld’n suku otti luostarin suojelukseensa ja tämän jälkeen suvun jäsenet johtivat luostaria. Vuonna 1625 luostarisisaret perustivat Pariisiin uuden Port-Royal-luostarin, jota kutsuttiin Pariisin Port-Royal-luostariksi ja aiemmasta tuli Port-Royal des Champs -luostari.


title: Port-Royal des Champs

text: Alkuperäiseen ympäristöön perustettiin lukuisia kouluja ja ne tulivat tunnetuksi Port-Royalen pikkukouluina. Niistä tuli kuuluisia niissä annettavan opetuksensa korkean laadun tähden. Vuonna 1634 Saint-Cyran tuli luostarin hengelliseksi johtajaksi, hän oli jensenistien ystävä ja tästä hetkestä lähtien luostarit ja pikkukoulut liittyivät kiinteästi tähän teologiseen suuntaukseen.


title: Port-Royal des Champs

text: Jansenistien vakavahenkinen ja hurskas ilmapiiri veti puoleensa useita aikakauden kulttuurielämän merkkihenkilöitä. Jean Racine sai kasvatuksensa luostarilla, ja Blaise Pascal puolusti luostaria jesuiittoja vastaan, kun he olivat törmäyskurssilla jansenistien kanssa. Luostaria suojelleen Arnauld’n suvun jäsenet sijoittuivat yhteiskunnassa hyvin merkittäviin tehtäviin, Simon Arnauld de Pomponne toimi jopa Ludvig XIV ministerinä. Luostarissa toimineet Antoine Arnauld ja Pierre Nicole kirjoittivat tunnetun "Port-Royalin logiikan" (1662).


title: Port-Royal des Champs

text: Kuitenkin kun jansenistien taistelu katolisen uskon sisällä jatkui, niin Port-Royalen pikkukouluja pidettiin kerettiläisyyden tahrimina. Vuonna 1679 kiellettiin luostaria vastaanottamasta enää uusia noviiseja, ja tämä päätös tuomitsi luostarin katoavaksi. Luostari instituutiona lakkautettiin paavi Klemens XI bullalla vuonna 1708. Nunnat, jotka olivat vielä jääneet luostariin, karkotettiin sieltä lopullisesti vuonna 1709 ja myös itse rakennukset purettiin maan tasalle vuonna 1710.


title: Port-Royal des Champs

text: Vuodesta 1710 Ranskan vallankumoukseen luostarin alue kuului Pariisin Port-Royal-luostarille. Papiston omaisuuden takavarikoimisen myötä luostarialue myytiin kansallisena omaisuutena vuonna 1791. Maa-alue ja erakkomajat myytiin eräälle maanviljelijälle. Tämä osa luostarista tuli valtion omaisuudeksi vuonna 1951. Muu osa tiluksista, jotka muodostuivat eritoten luostarin rakennusten raunioista, myytiin eräälle naiselle, joka oli ollut lähellä jansenistien maailmaa, rouva Desprez’lle. Hänen perheensä oli omistajana aina vuoteen 1828 asti, jolloin se siirtyi jansenistien eräänlaisen hätäapukassan omistukseen. Kassan asiamies Luis Silvy perusti jälleen ilmaisia kouluja, jotka oli tarkoitettu alueen lapsille, ja ne ovat olleet toiminnassa aina vuodesta 1867 lähtien. Tämän jälkeen Port-Royal-yhdistys osti alueet ja hallitsi niitä aina vuoteen 2004 saakka, jolloin ne luovutettiin valtion suojelukseen. Tästä suojelusta vastaa valtio kulttuuriministeriön välityksellä. Näin alue kokonaisuudessaan on nykyisin yleisölle avoimena.


title: Port-Royal des Champs

text: Kirjailija Charles Augustin Sainte-Beuve on koonnut lukuisia yksityiskohtia Port-Royalen historiasta. Näitä asioita on esitelty Lausannen akatemialla aina vuodesta 1837 lähtien eri konferenssien yhteydessä. Kirjailija saattoi kirjoittaa kolme nidettä laajan kirjan Port-Royal-luostarista. Tätä teosta pidetään nykyisin täydellisimpänä tämän apottiluostarin historiana.


Tyynenmeren sota toisessa maailmansodassa () oli Tyynellämerellä, Kaakkois-Aasiassa ja Itä-Aasiassa liittoutuneiden ja Japanin välillä vuosina 1941–1945 käyty osa toista maailmansotaa. Sotatapahtumiin sisällytetään Tyynenmeren sotatoimialue, Tyynenmeren lounainen sotatoimialue, Kaakkois-Aasian sotatoimialue sekä Kiinan-Japanin sota (joulukuusta 1941) kuten myös Neuvostoliiton ja Japanin konflikti vuonna 1945.


title: Tyynenmeren sota toisessa maailmansodassa

text: Tyynenmeren sodan katsotaan alkaneen 7./8. joulukuuta 1941, jolloin japanilaiset nousivat maihin Thaimaahan ja Brittiläiseen Malaijaan Malakan niemimaalla ja hyökkäsivät Yhdysvaltain laivaston Tyynenmeren laivaston tukikohtaan Pearl Harboriin. Sen voidaan katsoa alkaneeksi jo Japanin hyökättyä 19. syyskuuta 1931 Mantšuriaan tai viimeistään sen hyökättyä Kiinaan 7. heinäkuuta 1937 ja aloitettua toisen Kiinan–Japanin sodan.


text: Tyynenmeren sodan alkuvaiheessa Japani valloitti liittoutuneiden vastarinnasta huolimatta suunnitelmiensa mukaisesti suuria alueita Tyynenmeren alueelta uhaten lopulta Australian rannikkoa. Liittoutuneiden vastarinnan kovetessa ja Yhdysvaltain saavuttaessa teollisen ylivoimansa avulla menestystä liittoutuneet aloittivat etenemisen, joka huipentui atomipommien pudottamiseen Japaniin. Japanin valtuuskunta allekirjoitti 2. syyskuuta 1945 Tokionlahdelle ankkuroituneen "USS Missourin" kannella antautumisasiakirjan, joka päätti toisen maailmansodan.


text: Japanin keisarikunta harjoitti 1800-luvun lopulta alkaen johdonmukaista laajentumispolitiikkaa, johon liittyi Saksan keisarikunnan Tyynenmeren alueen siirtokuntien haltuunotto ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


text: Japani aloitti sodan Kiinaa vastaan valloittaen suuria alueita ja se painosti Vichyn Ranskan antauduttua Ranskan Indokiinan alistumaan hallintaansa.


text: Thaimaa (silloinen Siam), jonka hallinto oli avoimesti akselivaltoja myötäilevä, teki liittosopimuksen Japanin kanssa jouduttuaan hyökkäyksen kohteeksi vuonna 1941. Samoin Phayap armeija lähetti joukkoja miehittämään Burman koillisosaa eli entistä Thai aluetta, jonka britit olivat liittäneet Burmaan. Lisäksi alueella oli Manchukuon ja Wang Jingwein nukkevaltiot. Japanin sotajoukoissa palveli runsaasti korealaisia ja formosan kiinalaisia sekä jonkin verran Vichyn Ranskan alueelta palkattuja sekä Intian ja Burman kansallisarmeijoiden sotilaita.


text: Yhdysvaltain politiikan mukaan Thaimaa ei ollut akselivalta ja siten Yhdysvallat ei käynyt sotaa Thaimaata vastaan. Samoin sodan jälkeen Thaimaata ei kohdeltu voitettuna valtiona, vaan Japanin sotatoimien ja poliittisen painostuksen uhrina. Thaimaata siis kohdeltiin samoin kuin Saksan valtaamia Belgiaa, Tšekkoslovakiaa, Tanskaa, Norjaa, Kreikkaa, Puolaa, Alankomaita ja Japanin miehittämää Koreaa. Yhdysvaltain liittolaisina alueella olivat Kiinan tasavalta, Yhdistynyt kuningaskunta, Australia, Filippiinit, Alankomaat, Uusi-Seelanti ja Kanada.


text: Neuvostoliitto kävi vuosina 1938 ja 1939 lyhyet rajasodat Japania vastaan. Sotien jälkeen Neuvostoliitto osallistui Japanin vastaisiin sotatoimiin vasta elokuussa 1945 vallatessaan Manchukuon, Kiinan tasavallan, Sisä-Mongolian, Japanin Korean protektoraatin sekä Japanin hallinnoimia saaria kuten Sahalinin.


text: Toinen Kiinan–Japanin sota käytiin vuosina 1937–1945 Kiinan ja Japanin välillä toista maailmansotaa ennen ja sen aikana. Sota päättyi Japanin antautumiseen 1945. Japanin hyökkäys Kiinaan kuului keisarillisen Japanin armeijan suurempaan suunnitelmaan hallita Manner-Aasiaa muun muassa nukkehallituksien avulla – Japani oli provosoinut Kiinaa vuoden 1931 Mantšurian valtauksesta lähtien, jonka aloitti Mukdenin välikohtaus. Viimeinen pienemmistä yhteenotoista oli sodan lopullisesti käynnistänyt Marco Polon sillan välikohtaus vuonna 1937.


text: Japani aloitti hyökkäyksen liittoutuneita vastaan samanaikaisesti Pearl Harborissa ja Aasiassa – päivämäärärajan takia Pearl Harborissa oli vielä 7. joulukuuta mutta Aasian puolella jo 8. joulukuuta.


text: Japanin keisarillisen laivaston ilmavoimat iskivät aamulla 7. joulukuuta 1941 Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastoon Pearl Harborissa, Havaijin O‘ahussa. Hyökkäys pakotti Yhdysvallat julistamaan sodan akselivalloille niin idässä kuin lännessäkin. Aamulla 7. joulukuuta vara-amiraali Chuichi Nagumon laivasto purjehti O’ahun pohjoispuolelle 440 kilometriä saaren tukikohdista. Kello 6 aamulla ensimmäiset japanilaiset koneet lähtivät kohti Pearl Harboria.


text: Samanaikaisesti Pearl Harborille tehdyn iskun kanssa japanilaiset joukot hyökkäsivät Guamille, Wakelle, Filippiineille, Thaimaahan ja Malesiaan sekä brittien hallinnoimaan Hongkongiin Kiinan rannikolla. Hyökkäyksen kohteeksi joutuneista alueista Guam, Wake ja Hongkong antautuivat ennen vuoden loppua.


text: Kolme päivää Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen 10. joulukuuta japanilaiset lentokoneet upottivat Britannian kuninkaallisen laivaston osasto Z:n taistelulaiva "Prince of Walesin" ja taisteluristeilijä "Repulsen" Malesian rannikolla.


text: Thaimaa solmi sotilasliiton Japanin kanssa 21. joulukuuta ja sen hallinnassa olleet tukikohdat siirtyivät japanilaisten käyttöön. Tammikuussa 1942 Japani hyökkäsi Burmaan, Hollannin Itä-Intiaan, Uuteen Guineaan, Salomononin saarille ja se valtasi Manilan, Kuala Lumpurin ja Rabaulin. Singapore antautui 15. helmikuuta, jolloin lähes 130000 liittoutuneiden sotilasta joutui sotavankeuteen. Filippiineillä Filippiinien ja Yhdysvaltain joukot tekivät ankaraa vastarintaa, kunnes lopulta antautuivat 8. toukokuuta.


text: Japani hyökkäsi 3. kesäkuuta Aleuteille valloittaen Attun ja Kiskan saaret.


text: Liittoutuneiden tiedustelu sai vihiä japanilaisten aikomuksesta hyökätä mereltä Port Moresbyä, Uuden Guinean pääkaupunkia vastaan. Liittoutuneet kokosivat kaksi lentotukialusta sekä monia pienempiä aluksia sisältäneen amerikkalais-australialaisen taisteluosaston ja lähettivät sen japanilaisten laivastoa vastaan. Taistelu kesti neljännestä päivästä toukokuuta kahdeksanteen toukokuuta. Aluksi kumpikaan osapuoli ei havainnut toisen pääosastoa, vaan molemmat iskivät pienempiä kohteita vastaan.


text: Taistelussa amerikkalaiset menettivät suuremman lentotukialuksistaan, vanhentuneen "Lexingtonin" ja toinen, uudempi "Yorktown" vaurioitui pahasti. Japani menetti yhden pienen tukialuksen, "Shohon", ja toinen tukialus, "Shokaku" vaurioitui pahasti. Lisäksi kolmas, "Zuikaku" menetti kaikki lentokoneensa, mikä riitti johtamaan japanilaisten perääntymiseen ja maihinnousun peruuntumiseen.


text: Japanilaiset aiheuttivat liittoutuneille hiukan suuremmat tappiot, mutta strategisesti taistelu oli voitto liittoutuneille; maihinnousu peruuntui, ja liittoutuneiden taistelutahdolle teki hyvää nähdä, että japanilaisetkin voidaan pysäyttää. Lisäksi kumpikaan taistelusta selvinneistä japanilaisista lentotukialuksista ei ehtinyt mukaan Midwayn taisteluun, amerikkalaisten "Yorktown" saatiin korjattua.


text: 4. kesäkuuta – 7. kesäkuuta 1942 Yhdysvaltain ja Japanin laivastojen välillä Midwaysaarten vesillä käyty Midwayn taistelu oli toisen maailmansodan Tyynellä valtameren käytyjen taisteluiden käännekohta. Japani menetti taistelussa neljä tukialustaan: "Kagan", "Akagin", "Soryun" ja "Hiruyn" eikä kyennyt korvaamaan menetyksiään. Yhdysvallat menetti ainoastaan yhden, "Yorktownin".


text: Lähes suurempi merkitys kuin lentotukialuksilla oli kokeneiden lentäjien kärsimät tappiot.


text: Japanin maavoimat jatkoivat etenemistään Salomoninsaarilla ja Uudessa-Guineassa. Heinäkuusta 1942 alkaneissa taisteluissa australialaiset usein kouluttamattomat reservipataljoonat viivyttivät japanilaisten etenemistä Kokodantietä yli Owen Stanleyn -harjanteen kohti Port Moresbyä. Nämä taisteluissa kuluneet joukot korvattiin elokuun lopulla vakinaisilla Australian 2. armeijan () yksiköillä, jotka olivat palanneet Välimereltä suojaamaan kotimaataan.


text:
Syyskuun alussa Japanin merijalkaväki iski strategisesti tärkeään Australian ilmavoimien tukikohtaan Milnenlahdella lähellä Uuden-Guinean itäkärkeä. Australian armeija löi maihinnousseet japanilaiset ja taistelu oli japanilaisjoukkojen ensimmäinen epäonnistunut maihinnousu sodan alkamisen jälkeen.
Vuonna 1942 käytiin vielä itäisten Salomonsaarten sekä Santa Cruzin saarten taistelut, jotka kumpikin päättyivät ratkaisemattomina. Taistelut kuitenkin kuluttivat Japanin resursseja enemmän kuin Yhdysvaltojen.


text: Aloite siirtyi amerikkalaisille, jotka alkoivat hitaasti vallata menetettyjä saaria takaisin. Japanilaiset olivat linnoittautuneet hyvin ja taistelivat viimeiseen mieheen, joten eteneminen oli hidasta.


text: Uusien F6F Hellcat -koneiden saapuminen loppuvuodesta 1943 myös lopullisesti sinetöi amerikkalaisten ilmaherruuden.


text: Sodan loppupuolella japanilaiset alkoivat tehdä kamikaze-itsemurhaiskuja amerikkalaisia laivoja vastaan; lentokone aseistettiin isolla pommikuormalla ja se ohjattiin päin amerikkalaislaivoja.


text: Japanissa oli myös aloitettu valmistelut kaikkien kansalaisten aseistamiseksi taistelemaan jos amerikkalaiset nousisivat maihin emäsaarille. Hiroshiman ja Nagasakin kaupunkien tuhoaminen atomipommeilla sai kuitenkin Japanin antautumaan.


title: DVD

text: DVD ( tai "Digital Video Disc", ) on optinen datan tallennusväline. DVD:n yleisimmät käyttötavat ovat videokuvan ja tiedon tallennus. Se on tällä hetkellä elokuvien yleisin kotikäyttöön suunnattu levitysformaatti. DVD muistuttaa ulkoisesti CD-levyä. DVD:n kapasiteetti vaihtelee välillä 4,38–15,9 gigatavua .


title: DVD

text: DVD voi sisältää dataa useissa formaateissa


title: DVD

text: DVD-media voi olla


title: DVD

text: 1990-luvun alussa oli uudeksi optiseksi massamuististandardiksi kaksi kilpailevaa ehdokasta. Ensimmäinen oli Multimedia Compact Disc (MMCD), jota tukivat Philips ja Sony, toinen oli Super Disc (SD), jolla oli takanaan kahdeksan teollisuusjätin tuki (ml. Toshiba ja Time-Warner). IBM johti yritystä saada kaikki yhtiöt yhden standardin alle, jotta VHS:n ja Betamaxin kaltaiselta formaattisodalta vältyttäisiin. Lopputuloksena oli syyskuussa 1995 julkistettu DVD-formaatti. Virallista määrittelyä valvoo DVD Forum, johon kuuluvat edellä mainitut 10 perustajayhtiötä sekä yli 220 muuta jäsentä.


title: DVD

text: Yhdysvalloissa DVD-soittimen hinnat putosivat keväällä 1999 300 dollarin rajapyykin alle, jolloin Wal-Mart alkoi tarjota soittimia liikkeissään. Tällöin VHS muodosti vielä suurimman osan myynnistä, ja DVD oli pelkkä marginaalituote. Vuoteen 2004 mennessä tilanne oli kääntynyt päälaelleen. Useimmat kauppaketjut tarjoavat myynti-DVD:itä, kun taas kasettien myynti on romahtanut. Euroopassa (Suomi mukaan lukien) tilanne on ollut parin vuoden viiveellä sama; suurin osa elokuvavuokrauksista oli DVD-formaatissa jo vuonna 2005.


title: DVD

text: ”DVD” oli alun perin tarkoitettu lyhenteeksi sanoille ”digital video disc”, mutta jotkut DVD Forumin jäsenet halusivat sen tulevan sanoista ”digital versatile disc” (digitaalinen monikäyttölevy), jotta formaatin muut käyttömahdollisuudet tulisivat paremmin esiin. DVD Forum ei koskaan päässyt asiasta yksimielisyyteen, ja nykyisin formaatin virallinen nimi on yksinkertaisesti ”DVD” ilman virallista selitettä.


title: DVD

text: DVD-Video-levy on tarkoitettu videokuvan ja -äänen tallentamiseen. Kuva tallennetaan levylle MPEG-2-muodossa resoluution ollessa (NTSC) 720/704×480 tai (PAL) 720/704×576. Levyjen toistoon tarvitaan DVD-asema ja MPEG-2-dekooderi, toisin sanoen DVD-soitin tai tietokoneeseen kytketty DVD-ROM-asema tarvittavine ohjelmineen. Ääniraita voidaan tallentaa MPEG-, PCM-, DTS-, MP2- tai Dolby Digital -muodossa, joista Dolby Digital on selvästi yleisin. Huomionarvoista on lisäksi se, että ainoastaan eurooppalainen DVD-Video-standardi tukee monikanavaista MPEG-ääntä (jopa 7.1 kanavaa) – joskin sen tuki on lopetettu käytännössä myös Euroopassa – sekä MP2-ääntä.


title: DVD

text: Useimmilla elokuvalevyillä on käytössä CSS-suojaus, jonka vuoksi levyä voi soittaa vain lisensoidulla soittimella, eikä siltä voi kopioida MPEG2-tiedostoja ulos. Suojaus osoittautui heikoksi ja 15-vuotias norjalainen Jon Lech Johansen (”"DVD Jon"”) julkaisi sen murtavan ohjelman vuonna 1999. Nykyisten elokuvien levyjä on alettu suojata lisäämällä niille virheellisiä sektoreita, mutta nämäkin ”suojaukset” on kierretty yleensä nopeasti, jopa ennen kuin ensimmäistäkään suojausta käyttävää levyä on ilmestynyt.


title: DVD

text: Kuluttajille myytävien kirjoitettavien DVD:iden hinnassa oli Suomessa 0,60 euron suuruinen tekijänoikeuden hyvitysmaksu (1–10:n Gt:n levyt).


title: DVD

text: Tallenteiden hyvitysmaksu poistui 1.1.2015.


title: DVD

text: Elokuvia julkaisevat yhtiöt suojelevat markkinoitaan julkaisemalla DVD-elokuvia eri maissa eri aikaan ja eri hintaisina. Tämän vuoksi maapallo on jaettu eri alueisiin "aluekoodeilla". Eri alueilla myydään pääasiassa vain kyseisen alueen soittimia ja levyjä. Aluekoodijako ja sen ohittaminen on ollut tekijänoikeuslainsäädännön keskustelunaiheena ympäri maailmaa.


title: DVD

text: Aluekoodia 0 ei ole olemassa, mutta R0-lyhennettä käytetään ilmaisemaan, että levy on tarkoitettu toistettavaksi kaikissa soittimissa; tällöin kaikki alueet on kytketty päälle. Alkuaikoina laitevalmistajat saattoivat kytkeä laitteen aluekoodin nollaksi, jolloin toiselta alueelta tuotu levy toistui ongelmitta. Jakeluyhtiöt tukkivat tämän porsaanreiän varsin nopeasti RCE-laajennuksella. Joissain maissa, muun muassa Australiassa ja Uudessa-Seelannissa aluekoodien käyttö on kielletty laittomana. Suomen näkemyksen mukaan aluekoodin murtaminen ei ole laitonta, koska kyse ei ole suoranaisesta kopioinnin estämiseen ja siten tekijäinoikeuksien suojaamiseen tarkoitetusta tekniikasta. Kiinalla on oma aluekoodinsa sen omasta vaatimuksesta: painottaakseen vaatimustaan Kiina uhkasi ottaa käyttöön kilpailevan elokuvalevyn, joka olisi kiistatta loukannut DVD:tä koskevia patentteja. Kiinan motivaationa uskotaan olevan sensuuri: se haluaa kontrolloida DVD-elokuvien tarjonnan sisältöä.


title: DVD

text: DVD-Audio on uusi formaatti, joka tukee parempaa äänenlaatua kuin CD. Se tukee monikanavaääntä ja suurempia taajuuksia ja tarkkuuksia kuin CD. Uudet levyt eivät ole saavuttaneet juurikaan markkinaosuutta. Lisäksi sillä on kilpailijana samat edut tarjoava SACD.


title: DVD

text: Ensimmäiset levyt tarjosivat mahdollisuuden kaksipuoliseen tallennukseen ja kahteen tallennuskerrokseen per levyn puoli. Levyjä voitiin kuitenkin tallentaa vain prässäämällä. Ensimmäiset DVD-tallentimet tulivat markkinoille 2000, jolloin formaattien välille syntyi formaattisota.


title: DVD

text:
Formaattien nimissä "+" ja "-" viittaavat kahteen, osittain yhteensopivaan tekniseen standardiin. Standardit ovat likimain yhtä suosittuja, ja suurin osa DVD-laitteista tukee niistä kumpaakin.
Eroa DVD-/+RW ja DVD-RAM -levyissä on se, että RW-levyn voi pyyhkiä ja uudelleen tallentaa noin tuhat kertaa. RAM-levyn taas voi pyyhkiä ja uudelleen tallentaa otaksuttavasti jopa satatuhatta kertaa.


title: DVD

text: Levyjen valmistajien tekemien simuloitujen vanhentamiskokeiden perusteella tiedon väitetään säilyvän kertatallenteisilla DVD-R:illä ja DVD+R:illä 30–100 vuotta ja 30 vuoteen asti uudelleen tallennettavilla formaateilla. Käytännössä levyjen kestävyys nähdään vasta vuosien saatossa.


title: DVD

text: Vuonna 2006 Toshiba julkaisi HD DVD -formaatin, kun Philips ja Sony puolestaan esittelivät Blu-rayn, tarkoituksenaan korvata DVD. Vaikka HD DVD:llä oli omat etunsa Blu-ray formaattiin verrattuna, se kuitenkin hävisi formaattisodan Blu-raylle pienemmän kapasiteettinsa sekä elokuvayhtiöiden tuen puutteen vuoksi.


title: DVD

text: DVD näyttää kuitenkin vielä pitävän pintansa ja pysyvän pääasiallisena ohjelmamateriaalin levitysformaattina. Syynä tähän uskotaan olevan se, että DVD riittää ominaisuuksiltaan ja tekniseltä suorituskyvyltään suurimmalle osalle kuluttajista. He eivät myöskään halua vaihtaa olemassa olevia levyjään ja soittimiaan kalliimpiin vastaaviin, joista ei välttämättä ole näkyvää/kuuluvaa hyötyä, mikäli katsojalla on käytössä 32" tai sitä pienempi televisio ja laadultaan vaatimattomampi äänentoistojärjestelmä.


title: DVD

text: HVD, eli englanniksi "Holographic Versatile Disc" on teknologia, joka perustuu holograafiseen levyn luentaan lasersäteillä. Levyä luetaan vihreällä sekä punaisella säteellä. Vihreä laser lukee datan levyn ylemmältä kerrokselta, punaista käytetään paikantamaan raita CD-tyyliseltä kerrokselta. HVD:n kapasiteetti teoriassa on maksimissaan 6 TB, käytännössä tällä hetkellä 500 GB. HVD:n on tarkoitus tukea UHDV laatua.


title: DVD

text: 5D DVD on formaatti, jossa on useita datakerroksia päällekkäin. Tämä mahdollistaa kapasiteetin nostamisen jopa 10:een terabittiin asti. Tekniikan kehittäjät arvioivat vuonna 2009 kaupallisten sovellusten olevan mahdollisia viidestä kymmeneen vuoden kuluessa.


title: Lev Šnirelman

text: Lev Genrihovitš Šnirelman (, 15. tammikuuta 1905 Homel – 24. syyskuuta 1938 Moskova) oli neuvostoliittolainen matemaatikko, joka etsi Goldbachin konjektuurin todistusta. Vuonna 1931 hän todisti Brunin seulamenetelmän avulla, että jokainen ykköstä suurempi kokonaisluku voidaan esittää korkeintaan 300 000 alkuluvun summana.


title: Lev Šnirelman

text: Šnirelmanin toinen merkittävä keksintö syntyi yhteistyössä Lazar Ljusternikin kanssa. He keksivät yhdessä "Ljusternikin–Šnirelmanin kategorian", joka perustui Henri Poincarén, David Birkhoffin ja Marston Morsen aikaisempiin tuloksiin. Teorian avulla voidaan määrittää avaruuksien globaaleja invariantteja, ja sillä on käyttöä differentiaaligeometriassa ja topologiassa.


title: Lev Šnirelman

text: Lev Pontrjaginin muistelmien mukaan Šnirelman teki itsemurhan Moskovassa 24. syyskuuta 1938.


title: 1-heksadekaanitioli

text: 1-heksadekaanitioli on orgaaninen yhdiste (tioli), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHS ja rakennekaava on CH(CH)SH. 1-heksadekaanitiolista käytetään myös nimityksiä "heksadekyylimerkaptaani", "1-merkaptoheksadekaani", "setyylimerkaptaani" ja "heksadekaani-1-tioli".


title: 1-heksadekaanitioli

text: 1-heksadekaanitiolin moolimassa on 258,5 g/mol, sulamispiste 18 °C, kiehumispiste 0,93 kPa paineessa 184 °C, suhteellinen tiheys 0,84 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), ei liukene veteen, leimahduspiste 135 °C o.c. ja CAS-numero 2917-26-2.


title: 1-heksadekaanitioli

text: Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Palaessaan muodostaa myrkyllisiä yhdisteitä, mm. rikin oksideja.


title: Sokotra

text: Sokotra (; ) on Jemenille kuuluva saariryhmä ja maakunta Arabianmerellä. Saariryhmä sijaitsee Somalian rannikolla noin 300 kilometriä Arabian niemimaasta etelään. Saaristolla tavataan monia kotoperäisiä kasvi- ja eläinlajeja. Luontonsa takia se on myös osa Unescon maailmanperintöluetteloa.


title: Sokotra

text: Sokotran asukkailla on oma kielensä, seemiläiseen kieliryhmään kuuluva sokotra, jonka lisäksi saaristossa puhutaan arabiaa.


title: Sokotra

text: Sokotran pääsaari on Sokotra ja sen lähellä sijaitsevat pienemmät Samhah, Darsan Al-Ikhwan ja Abd al-Kuri. Pääsari Sokotran sisämaassa sijaitevat Hajhir-vuoret. Jabal Haggier kohoaa 1 419 metrin korkeuteen merenpinnasta. Saariston etäisyys Arabian niemimaan rannikosta on noin 300 kilometriä ja Afrikan rannikosta 240 kilometriä. Sokotran lounaisosat ovat kuivia ja paljaita, mutta sen muut osat saavat suhteellisen runsaasti sateita monsuunikautena heinäkuun ja joulukuun välillä.


title: Sokotra

text: Tutkimukset ovat osoittaneet, että yli kolmasosaa Sokotran noin 800 kasvilajista ei esiinny missään muualla. Saaristossa kasvavaa "Dracaena cinnabar" -nimistä puulajia sanotaan alkuperäiseksi lohikäärmeen veri -puuksi, ja siitä saadaan aiemmin tärkeää kauppatavaraa, punaista väriainetta, lohikäärmeen verta. Saarilla on myös eräitä endeemisiä lintulajeja. Kotoperäisiä matelijoita on 24, ja ainoita kotoperäisiä nisäkkäitä ovat lepakot. Sokotran saariryhmä valittiinkin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2008 rikkaan ja omalaatuisen kasvistonsa ja eläimistönsä ansiosta.


title: Sokotra

text: Sokotran nimen alkuperästä on useampia eri teorioita ja niistä yhden mukaan se on johdettu sanskritinkielisestä nimestä "dvipa sukhadhara" eli vapaasti käännettynä "autuuden saari". Saaret on joskus yhdistetty Vergiliuksen "Panchaiaan" ja dioskuureihin. Roomalaiset tunisvat mahdollisesti saaret mahdollisesti nimellä "Dioscoridis Insula". Sokotra oli mahdollisesti "Iskuduru", joka mainitaan yhtenä Dareios I:n valtaamana maana. 100-luvulla elänyt Peripluksen nimettömäksi jäänyt kirjoittaja mainitsee osan saaren asukkaista puhuneen kreikkaa ja heidän käyneen kauppaa Arabian ja Intian kanssa. Sokotran erityinen vientituote olivat kilpikonnan kuoret. Kosmas Indikopleustes vieraili saarella 500-luvulla ja kirjoitti sen kreikankielisen väestönosan olevan peräisin ptolemaiosten valtakaudelta. Marco Polo mainitsee saarten ympäristössä harjoitetun valaanpyyntiä. Saaret on tunnettu pitkään myös merirosvojen tukikohtana.


title: Sokotra

text: Monet arabimaantieteilijät mainitsevat Sokotran omissa teoksissaan. Saaren asukkaiden mainitaan olevan kristittyjä arabeja ja al-Idrisi mainitsee Aleksanteri Suuren aikanaan korvanneen saaren alkuperäiset ja alkukantaiset asukkaat kreikkalaisilla siirtolaisilla Aristotelesin kehotuksesta. Ensimmäinen eurooppalainen saarilla sittemmin oli portugalilainen Afonso de Albuquerque, joka valtasi saaren vuonna 1507. Portugalin valta ei kuitenkaan jatkunut pitkään. Myöhemmin saarta hallitsivat Masqatin imaami ja Mahran sulttaani. Mahran sulttaanilla oli pääkaupunki Sokotralla Hadibussa. Britit miehittivät saarta viiden vuoden ajan sopimuksella Mahran sulttaanin kanssa vuodesta 1834. Brittiläisen Intian oli tarkoitus ostaa saari sulttaanilta pysähdyspaikaksi laivoille, mutta vuonna 1886 sulttaanikunnasta tuli Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatti ja osa Adenin protektoraattia, jota hallittiin Intiasta käsin. Hallinto siirrettiin Intiasta Lontooseen vuonna 1937.


title: Sokotra

text: Ensimmäinen kiitotie saarella valmistui vuonna 1940 ja vuonna 1942 valmistui suurempi kiitotie. Etelä-Jemenin itsenäistyttyä sen kiitotietä käyttivät tukikohtanaan Intian valtamerellä toimineet Neuvostoliiton lentokoneet, minkä lisäksi saarille rakennettiin tukikohta neuvostoliittolaisille laivoille ja sukellusveneille. Etelä-Jemen perusti puolestaan saarille vankileirejä poliittisia vankeja varten. Osa yhdistynyttä Jemeniä Sokotrasta tuli Etelä- ja Pohjois-Jemenin yhdistyessä 22. toukokuuta 1990.


title: Sokotra

text: Jemenin sisällissodan aikana Sokotra on paljolti säästynyt muuta maata hävittäneiltä yhteenotoilta. Saaristo on ollut kansainvälisesti tunnustetun presidentti Abdrabuh Mansour Hadin hallinnon joukkojen alaisuudessa.


title: Sokotra

text: Sokotra on Jemenin uusin maakunta. Se perustettiin vuonna 2013 ja se käsittää koko saariston. Maakunta jakautuu kahteen piirikuntaan, jotka ovat Hidaybu ja Qulensya ja Abd al-Kuri.


title: Sokotra

text: Vuonna 2006 Sokotran kahden piirikunnan alueella asui yhteensä noin 44 000 henkilöä. Saariston asukkaat koostuvat sekä sunnalaisista että šiialaisista. Asukkaiden selvä enemmistö asuu pääsaari Sokotralla. Abd al-Kurilla on asukkaita vain muutama sata ja Samhalla vain noin tusina.


title: Sokotra

text: Sokotralaiset ovat sekoitus arabeja, intialaisia, somaleja ja entisistä orjista polveutuvia mustia. Sisämaan asukkaat ovat beduiineja, jotka kasvattavat vuohia, lampaita ja kameleja. Eteläinen rannikko on asumaton ja pohjoisrannikolla on noin 20 pientä kylää, joiden asukkaat harjoittavat esimerkiksi kalastusta. Sokotralla puhutaan Sokotran kieltä, joka kuuluu nykyeteläarabialaisiin kieliin ja eroaa näin esimerkiksi arabian kielestä.


title: Miguel Ángel Angulo

text: Miguel Ángel Angulo Valderrey (s. 23. kesäkuuta 1977 Oviedossa, Asturian maakunnassa, Espanjassa) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa tällä hetkellä Portugalin pääsarjassa pelaavaa Sporting Clube de Portugalia. Hän pelaa yleensä hyökkäävän keskikenttäpelaajan roolissa. Angulon vahvuus pelaajana on monipuolisuus sekä fyysinen kestävyys. Angulo ei tekniikaltaan yllä huippujen tasolle, mutta on erittäin työteliäs ja monipuolinen pelaaja. Kaudella 2006–2007 Valencian joukkueen riesana ovat olleet lukuisat loukkaantumiset, jolloin Anguloa on käytetty jopa alimmassa puolustuslinjassa.


title: Miguel Ángel Angulo

text: Angulo aloitti uransa Sporting Gijónin B-joukkueessa kaudella 1994–1995 ja liittyi Valencian B-joukkueeseen seuraavalla kaudella. Kauden 1996–1997 hän vietti lainassa Villarrealissa, josta palasi takaisin Valenciaan kesällä 1997. Vuonna 2004 Angulo pelasi UEFA Cupin loppuottelussa, kun Valencia voitti Marseillen 2–0 Göteborgissa.


title: Miguel Ángel Angulo

text: Angulo kuului hopeaa vuoden 2000 kesäolympialaisissa voittaneeseen Espanjan joukkueeseen. Ensiesiintymisensä aikuisten maajoukkueessa Angulo teki 1–0-voittoon päättyneessä ystävyysottelussa Englantia vastaan 17. marraskuuta 2004. Hän on ollut mukana maajoukkueen kokoonpanossa myös vuoden 2008 EM-kilpailuiden karsinnoissa.


title: Luule Viilma

text: Luule Viilma (6. huhtikuuta 1950 – 20. tammikuuta 2002) oli virolainen kirjailija, joka on kirjoittanut elämänopetuksia sisältäviä kirjasarjoja. Hän oli myös aikansa tunnetuin virolainen henkiparantaja. Luule Viilma hukkui auto-onnettomuudessa 2002.


title: Luule Viilma

text: Luule Viilmanin perusajatus itsensä parantamisessa on anteeksiannon voima. Hänen opetuksensa peruspilari on stressien vapauttamista antamalla anteeksi. Kirjasarja kertoo juuri näistä opetuksista. Suurta suosiota saaneet kirjat on käännetty venäjäksi, suomeksi, latviaksi ja liettuaksi.


title: Luule Viilma

text: Viilma valmistui gynekologiksi Tarton yliopistosta 1974, toimi sen jälkeen gynekologina julkisessa terveydenhoidossa, mutta ryhtyi 1991 pitämään yksityisvastaanottoa.


title: Luule Viilma

text: Luule Viilman nuorempi tytär Vilja Tuisk ja tämän puoliso Jarmo Tuisk huolehtivat Luulen kirjojen parissa aloittaman työn jatkumisesta.


title: Paso fino

text: Paso fino () on noin 500 vuotta vanha puertoricolainen hevosrotu, joka polveutuu berberi- ja andalusianhevosista. Paso finolla on ratsastajalle mukavat liikkeet ja miellyttävä luonne ja se nauttii ihmisen seurasta. Varsinkin kotimaassaan rotu on kasvattanut suosiotaan vapaa-ajan hevosena. Lisäksi se on suosittu näyttelyhevonen.


title: Paso fino

text: Paso fino muistuttaa ulkonäöltään andalusianhevosta. Sillä on jalo pää ja isot silmät, joiden katseen tulee olla tarkkaavainen. Kaula on keskipitkä, jalat ovat suorat ja sirot. Sillä on lyhyt selkä ja voimakas takaosa. Harja ja häntä ovat pitkiä. Rodussa tavataan kaikki värit. Paso finojen säkäkorkeus on 132–152 cm. Luonteeltaan rotu on energinen, eteenpäinpyrkivä, älykäs ja vilkas.


title: Paso fino

text: Paso finon erityisominaisuus on harvinainen askellaji "paso", jossa hevosen saman puolen etu- ja takajalka nousevat lähes yhtä aikaa ilmaan. Pasosta löytyy kolme eri nopeutta, "classic fino", "paso corto" ja "paso largo". Classic finossa hevonen kulkee hyvin koottuna ja hitaasti. Paso cortossa vauhti on suunnilleen sama kuin ravissa ja paso largossa kuin laukassa. Askellaji on ratsastajalle erityisen tasainen ja miellyttävä.


title: Paso fino

text: Paso fino Hevosmaailma.netissä


title: Etaanitioli

text: Etaanitioli on orgaaninen yhdiste, joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on pistävä haju. Sen kemiallinen kaava on CHSH ja rakennekaava CHCHSH. Etaanitiolista käytetään myös nimitystä "etyylimerkaptaani".


title: Etaanitioli

text: Etaanitiolin moolimassa on 62,1 g/mol, sulamispiste –144,4 °C, kiehumispiste 35 °C, suhteellinen tiheys 0,839 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 20 °C:n lämpötilassa 0,68 g/100 ml, leimahduspiste –48,3 °C, itsesyttymislämpötila 299 °C ja CAS-numero 75-08-1.


title: Etaanitioli

text: Etaanitiolia valmistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1852. Ainetta voidaan valmistaa nulkeofiilisella substituutiolla atyylihalogenidin, kuten etyylijodidin ja sulfidisuolan kuten natriumsulfidin välisellä reaktiolla. Toinen tapa on kuumentaa etanolia ja vetysulfidia.


title: Etaanitioli

text: Etaanitiolia käytetään sen voimakkaan ominaishajun vuoksi merkkiaineena maakaasussa ja eräiden vaarallisten hajuttomien kaasujen joukossa merkkiaineena. Yhdistettä voidaan käyttää myös lähtöaineena orgaanisissa synteeseissä.


title: Etaanitioli

text: Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.


title: Sokotran kieli

text: Sokotra on seemiläinen kieli, jota puhutaan pääasiassa Jemeniin kuuluvalla Sokotran saariryhmällä, Intian valtamerellä.


title: Sokotran kieli

text: Sokotraa puhui vuoden 1990 väestönlaskennan aikaan Jemenissä 57 000 ihmistä. Kaikkiaan puhujia on noin 64 000. Jemenin lisäksi puhujia on mm. Arabiemiirikunnissa.


title: Sokotran kieli

text: Suurin osa sokotran puhujista on muslimeita. Kieli jakautuu erinäisiin murteisiin.


title: Lusitano

text: Lusitano ("Puro Sangue Lusitano", myös lusitanianhevonen) on Portugalista kotoisin oleva lämminverinen hevosrotu. Lusitanon historia ulottuu kauas menneisyyteen. Iberian niemimaan arkeologisissa kaivauksissa lusitanon edeltäjästä sorraianponista on löytynyt merkkejä, jotka juontavat juurensa aikaan 25 000 eaa. Sorraianponeja esiintyy muun muassa luolamaalauksissa.


title: Lusitano

text: Lusitanot ovat useimmiten ruunikkoja, rautiaita tai kimoja ja säkäkorkeudeltaan noin 150–160 senttimetriä. Ulkonäöltään ne ovat jykevän majesteettisia, ja niiden pään profiili on kyömy. Rakenteen perusteella lusitanon voi helposti sekoittaa andalusianhevoseen, jolle rotu onkin läheistä sukua. Hevosen lavat ja takaosa ovat hyvin vahvat ja liikkeet näyttävät ja ilmavat. Lusitanon harja ja häntä näyttävät silkkisiltä.


title: Lusitano

text: Lusitanorodun tärkeimpiin jalostusvaikutteisiin lukeutuvat arabianhevonen ja andalusianhevonen. Entisaikoina lusitano oli armeijan ratsu ja maatilallisten työhevonen. Sotaväen ja konkistadorien sotaratsuna rotu levisi myös Amerikan mantereille.


title: Lusitano

text: Nyky-Portugalissa yksi rodun merkittävimmistä jalostusperusteista on hevosen menestyminen härkätaisteluissa. Lusitano on myös erinomainen harrasteratsu, työ- ja ajohevonen. Härkätaisteluareenoilla vaaditut ominaisuudet – notkeus, nopeus ja kuuliaisuus – ovat muutenkin arvostettuja piirteitä.


title: Varkauden lentoasema

text: Varkauden lentoasema on pienehkö lentokenttä Joroisten kunnassa, noin 16 kilometriä Varkaudesta etelään. Se on aikoinaan palvellut lähinnä Keski-Savon alueen teollisuutta ja muita yrityksiä. Reittiliikenne Varkauden lentoasemalle lopetettiin vuonna 2013, ja vuoden 2016 alusta alkaen lentoasema muutettiin valvomattomaksi lentopaikaksi.


title: Varkauden lentoasema

text: Lentoaseman läheisyydessä sijaitsee muun muassa Joroisten venesatama ja golfkenttä. Lentokentällä toimii myös Varkauden Lentokerho, jossa voi harrastaa purje- ja moottorilentämistä. Kerho järjestää vuosittain myös purjelentokursseja ja purjelennon tutustumiskursseja.


title: Varkauden lentoasema

text: Alun perin sotilaskenttänä toimintansa aloittanut, tuolloiselta nimeltään "Joroisten lentokenttä", otettiin käyttöön vuonna 1937.


title: Varkauden lentoasema

text: Teollisuuskaupunki Varkauteen lentoasema rakennettiin alueen vahvojen teollisuusyritysten vaatimuksesta. Koska Varkauden kaupungilla ei ollut tilaa lentoasemalle, se sijoitettiin vanhalle sotilaslentokentälle Joroisiin. 1980-luvulla lentoasema oli erittäin vilkas ja DC-9-lentokoneet olivat usein täysiä.


title: Varkauden lentoasema

text: Lentoasema on kuitenkin hiljentynyt Varkauden talousalueen yritysmaailman näivettyessä sekä maantieyhteyksien huomattavien parannusten myötä. Myös vilkkaan Kuopion lentoaseman läheinen sijainti on vaikuttanut lentoaseman toimintaan. Varkauden lentoasemalle ei ole ollut reittiliikennettä vuoden 2013 jälkeen, ja lentoasema muutettiin valvomattomaksi lentopaikaksi vuoden 2016 alusta.


title: Varkauden lentoasema

text: Säännöllinen reittiliikenne oli viimeisimien vuosien aikana vahvasti julkisen tuen varassa. Välillä reittilennot olivat useiden kuukausien ajan pysähdyksissä rahoituksessa olleiden ongelmien vuoksi. Alimmillaan vuonna 2007 Varkauden lentoaseman kautta kulki vain alle 2 400 matkustajaa. Vuonna 2010 matkustajia oli hieman yli 8 000. Vielä vuonna 2013 Nordic Regional Airlines (aik. Flybe Finland) liikennöi Varkauden ja Helsingin välillä kesätaukoa lukuun ottamatta.


title: Varkauden lentoasema

text: Varkauden lentoasemalle ei ole säännöllistä reittiliikennettä. Aiemmin Varkauden ja Helsingin välillä ovat liikennöineet muiden muassa Finnair ja Flybe Nordic.


title: Larbi Ben Barek

text: Larbi Ben Barek (16. kesäkuuta 1917 – 16. syyskuuta 1992 Casablanca) oli marokkolainen jalkapalloilija. Hänen lempinimensä oli "Musta helmi". Jalkapallohistoria on tuntenut useampiakin "mustia helmiä", kuten esimerkiksi Pelén ja Eusébion, mutta Ben Barek oli tiettävästi ensimmäinen.


title: Larbi Ben Barek

text: Ben Barek aloitti uransa kotimaansa Marokon jalkapalloliigassa, jossa hän myös voitti yhden mestaruuden, mutta siirtyi jo 20-vuotiaana vuonna 1938 silloisen emämaan Ranskan pääsarjaan. Hänen ensimmäinen joukkueensa Ranskassa oli Olympique de Marseille, jossa hän pelasi vielä toisen kerran uransa loppuvaiheessa 1950-luvulla.


title: Larbi Ben Barek

text: Varsinaiseen tähteyteen Ben Barek nousi kuitenkin Espanjan pääsarjan Atlético Madridissa, jonka riveihin hän liittyi vuonna 1948. Jo 31 vuoden ikään ehtineen suhteellisen tuntemattoman pelaajan palkkaamista pidettiin tuolloin riskinä, joka kuitenkin lopulta kannatti. Ben Barekista tuli tärkeä osa mestarivalmentaja Helenio Herreran joukkueessa, joka voitti Espanjan mestaruuden kahdesti peräkkäin vuosina 1950 ja 1951. Jälkimmäisen mestaruuskauden kohokohtia oli marraskuussa 1950 pelattu Madridin paikallisottelu, jossa Real Madrid kärsi 3–6 tappion uudella kotistadionillaan Ben Barekin tehdessä kaksi täysosumaa. Voitto oli hieno osoitus Ben Barekin ja Atléticon kahden muun hyökkääjätähden, Adrián Escuderon ja ruotsalaisen Henry "Garvis" Carlssonin, saumattomasta yhteispelistä. Kaikkiaan Ben Barek pelasi Atléticossa 114 liigaottelua, joissa hän teki 58 maalia. Peliura Atléticossa päättyi vuonna 1954, jonka jälkeen hän pelasi vielä yhden kauden Ranskassa. Ben Barekin lähdön myötä päättyi myös yksi aikakausi Atléticon historiassa. Siihen saakka seura oli kilpaillut kaikkien aikojen menestyneimmän espanjalaisseuran tittelistä Real Madridin ja Barcelonan kanssa. Vuoden 1951 jälkeen Atlético voitti Espanjan mestaruuden seuraavan kerran vasta vuonna 1966, ja huonon liigamenestyksen vuosina kilpailijoiden etumatka pääsi kasvamaan liian suureksi. Vaikka seuran parhaat vuodet olivatkin vasta edessä, oli mahdollisuus nousta maan ykkösseuraksi menetetty.


title: Larbi Ben Barek

text: Maajoukkuetasolla Ben Barek edusti Marokon silloista siirtomaaisäntää Ranskaa. Vuosien 1938 ja 1954 välillä hän pelasi kaikkiaan 17 A-maaottelua ja teki niissä kolme maalia.


title: Larbi Ben Barek

text: Peliuransa jälkeen Ben Barek ryhtyi valmentajaksi ja toimi 1950-luvun lopulla myös Marokon jalkapallomaajoukkueen käskyttäjänä. Ben Barek kuoli kotikapungissaan Casablancassa vuonna 1992. Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA myönsi hänelle postuumisti vuonna 1999 kultaisen ansiomitalin, joka on korkein liiton jakama palkinto.


title: Metyylimerkaptaani

text: Metyylimerkaptaani on orgaaninen yhdiste, joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä kaasua, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHSH. Metyylimerkaptaanista käytetään myös nimityksiä "metaanitioli", "merkaptometaani", "metyylisulfhydraatti" ja "tiometanoli" (kaasupullo). Metyylimerkaptaania esiintyy pieniä määriä epäpuhtautena raakatärpätissä.


title: Metyylimerkaptaani

text: Metyylimerkaptaanin moolimassa on 48,1 g/mol, sulamispiste –123 °C, kiehumispiste 6 °C, suhteellinen tiheys 0,9 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 20 °C:n lämpötilassa 2,3 g/100 ml ja CAS-numero 74-93-1.


title: Metyylimerkaptaani

text: Metyylimerkaptaanilla on alhainen hajukynnys (1-2 ppb) ja voimakas epämiellyttävä haju. Metyylimerkaptaani haisee ulosteelle, mädälle kaalille, valkosipulille ja sipulille ja palaneelle kumille.


title: Metyylimerkaptaani

text: Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä ja hengitysteitä.


title: Sindhi

text: Sindhī (سنڌي, सिन्धी) on indoeurooppalainen kieli, joka kuuluu indoarjalaisten kielten perheeseen. Sitä puhuu noin 21 miljoonaa ihmistä, joista valtaosa asuu Pakistanissa ja loput Intiassa. Sindhi on kummassakin maassa myös tunnustettu viralliseksi kieleksi. Pakistanissa sitä kirjoitetaan muunnelluin arabialaisin kirjaimin ja Intiassa myös devanagarilla.


title: Ivironin Jumalanäiti

text: Ivironin Jumalanäidin ikoni on muunnelma ns. Tiennäyttäjä-ikonista.


title: Ivironin Jumalanäiti

text: Perimätiedon mukaan tämänkin ikonin alkuperäisen mallin valmisti apostoli ja evankelista Luukas. Tarinan mukaan ikonoklasmin aikaan 800-luvulla eräs leskinainen laittoi ikonin mereen Nikeassa. Erilaisten vaiheiden ja ihmeiden kautta ikonin sitten löysivät Athoksen munkit, jotka sijoittivat sen vuonna 999 Ivironin luostariin Athokselle, missä se edelleen on.


title: Ivironin Jumalanäiti

text: Ikonista on kuuluisia kopioita Venäjällä muun muassa Valdain luostarissa Novgorodin hiippakunnassa.


title: Ivironin Jumalanäiti

text: Ortodoksinen kirkko viettää Jumalanäidin juhlaa Ivironin ikonin muistoksi vuosittain lokakuun 13. päivä.


title: Ivironin Jumalanäiti

text: Ikonin nimi viittaa Ivironin luostariin, joka puolestaan on saanut nimensä georgialaisten perustajiensa mukaan. Iveria eli Kaukasian Iberia oli nykyisen Georgian alueella aikanaan sijainnut kuningaskunta.


title: Lolland

text: Lolland eli Lollanti (aiemmin Laaland) on Tanskan neljänneksi suurin saari. Se sijaitsee Itämerellä Själlannin etelä- ja Falsterin länsipuolella.


title: Lolland

text: Lolland on 58 kilometriä pitkä ja 15–25 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 1 243 km². Asukasluku on 68 224 (1. tammikuuta 2006).


title: Lolland

text: Lollandin suurin kaupunki on noin 15 500 asukkaan Nakskov. Muita kaupunkeja ovat muun muassa Maribo, Sakskøbing ja Rødby. Aiemmin saarella sijainneista kunnista seitsemän yhdistyi Lollandin kunnaksi saaren länsiosaan Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä 1. tammikuuta 2007. Saaren itäosan kunnat puolestaan liittyivät uuteen Guldborgsundin kuntaan. Saari on myös osa Sjællandin aluetta, jota ennen se oli osa kuntauudistuksessa lakkautettua Storstrømin amtia.


title: Lolland

text:
Saaren yhdistäminen tunnelilla Fehmarniin, Saksaan on suunnitteilla
ja rakentaminenkin on alkanut tunneliputkien upottamisella maiden välisen salmen pohjaan.
Valmista tulisi olla vuonna 2024 ja kokonaispituutta on noin 18 kilometriä.


title: Pyöräntuenta

text: Pyöräntuenta tarkoittaa niitä komponentteja, joilla pyörät tai akselistot on yhdistetty auton runkoon. Toisinaan käytetään nimitystä pyöränripustus (engl. "suspension", ruots. "hjulupphängning"), mutta tosiasiassa pyörät eivät riipu muulloin kuin auton ollessa ilmassa, mikä taas ei ole auton normaali olotila.


title: Pyöräntuenta

text: Pyöräntuennan tehtävänä on tukea ja ohjata pyörien ja korin keskinäistä asentoa toisaalta joustoliikkeissä, toisaalta kiihdytys-, jarrutus- ja sivuttaisvoimia vastaan.


title: Pyöräntuenta

text: Kun jäykkä akseli on jousitettu pitkittäisillä lehtijousilla, ei muuta pyöräntuentaa välttämättä tarvita. Tätä rakennetta ei kuitenkaan enää käytetä henkilöautoissa.


title: Pyöräntuenta

text: Joustintuki on nykyisin ylivoimaisesti yleisimmin käytetty etupyöräntuennan rakenne. Siinä on poikittainen alatukivarsi (useimmiten kolmio- tai L-tukivarsi) ja pystysuuntainen jousijalka, johon on yleensä sijoitettu sekä kierrejousi että iskunvaimennin. Joustintuen etuna on yksinkertainen rakenne ja siksi huokeat valmistuskustannukset, haittana taas hieman epätäydellinen pyörän ohjaus joustoliikkeissä.


title: Pyöräntuenta

text: Suunnikastuenta (päällekkäiset kolmiotukivarret) on toinen yleisesti käytetty rakenne. Siinä on poikittaiset kolmiomaiset tukivarret, jotka yleensä ovat hieman eripituiset ja erisuuntaiset. Sillä tavoin voidaan pyörän asentoa hallita hyvin koko joustoliikkeen matkalla.


title: Pyöräntuenta

text: Jäykkä taka-akseli, joka on jousitettu kierrejousilla, vaatii vähintään kaksi pitkittäistukivartta lähelle akselin päitä sekä poikittaistuennan, joka hoidetaan useimmiten ns. Panhard-tangolla. Tämä on poikittainen tukitanko, joka on yhdistetty akseliin lähelle sen toista päätä ja runkoon vastakkaiselle puolelle.


title: Pyöräntuenta

text: Erillisjousitettu taka-akseli tuetaan useimmiten viistoilla kolmiotukivarsilla, varsinkin jos kyse on takavetoisesta autosta. Viistot kolmiotukivarret hoitavat samalla kertaa sekä pitkittäis- että poikittaistuennan.


title: Pyöräntuenta

text: Yhdystukiakselisto on nykyisin kaikkein yleisin rakenne takapyöräntuennassa. Siinä on pitkittäiset tukivarret, jotka on etupäästään yhdistetty toisiinsa puolijäykällä poikittaispalkilla. Tämä palkki toimii samalla kallistuksenvaimentimena. Yhdystukiakselisto sopii ainoastaan etuvetoisiin autoihin.


title: Pyöräntuenta

text: Monivarsituenta on kaikkein uusin ja monimutkaisuudestaan huolimatta nopeasti yleistyvä rakenne. Siinä kumpikin takapyörä on tuettu vähintään viidellä tukivarrella, jotka on suunnattu siten, että pyörän asento pysyy mahdollisimman edullisena kaikissa ajotilanteissa.


title: Pyöräntuenta

text: DeDion-akselisto on klassinen vetävän akselin rakenne, joka yhdistää jäykän akselin ja erillisjousituksen edut. Siinä pyörät on yhdistetty toisiinsa jäykällä yhdysakselilla mutta vetopyörästö on kiinnitetty runkoon kuten erillisjousituksessa.


title: Pyöräntuenta

text: Auton jousitus on elintärkeä turvallisuuden, ajo-ominaisuuksien sekä mukavuuden takaamiseksi. Jousituksen tarkoituksena on että auton jokainen pyörä pystyy seuraamaan epätasaistakin tietä ja että auton kori kulkee tasaisesti riippumatta tienpinnan laadusta. Usein kuitenkin nämä ovat yhdessä vastakohtaisia vaatimuksia joten jousituksessakin joudutaan aina tekemään kompromisseja, myös hinnan takia.


title: Pyöräntuenta

text: Jousitukseen kuuluvat jousien lisäksi myös iskunvaimentimet sekä itse pyöräntuennan osia kuten tukivarsia ja kallistuksenvaimentimia. Iskunvaimentimen tehtävä on lopettaa jousien aiheuttama keinuntaliike. Pyöräntuennan tehtävänä on tukea sekä ohjata pyörää jouston aikana.


title: Pyöräntuenta

text: Tärkeän osan joustamisesta hoitavat myös ilmakumirenkaat. Suuret renkaat pystyvät kulkemaan tasaisemmin pienten kuoppien yli, mikä aiheuttaa jousitukselle vähemmän rasitusta. Pienemmillä pyörillä asia on toisin päin.


title: Pyöräntuenta

text: Jousityyppejä on erilaisia. Ennen 1980-lukua hyvin yleinen oli lehtijousi, joka koostuu yhdestä tai useammasta teräsliuskasta. Myös lujitemuovisia lehtijousia on käytetty. Jousenlehdet voivat olla kiinni toisissaan metallisiteillä. Pisimmän jousenlehden päissä on silmukat jousen kiinnittämiseksi koriin. Jommassakummassa päässä lehtijousessa pitää olla myös jousenriipuke, jota tarvitaan kun jousi kuormattuna muuttuu kaarevasta suoraksi ja luonnollisesti samalla sen pituus kasvaa. Lehtijouset voivat olla autossa poikittain tai pitkittäin. Pitkittäiset lehtijouset eivät vaadi erillisiä tukivarsia ollenkaan, mutta ilman niitä lehtijousi voi voimakkaissa jarrutuksissa tai kiihdytyksissä vääntyä S-mutkalle, minkä pystyy estämään pitkittäistukivarsilla/-varrella. Kuitenkin itse akseli pystyisi vielä liikkumaan vähän pystytasossa, mihin auttavat poikittaistukivarret/-varsi. Lehtijouset on 80-luvun alun jälkeen korvattu muilla, kehittyneemmillä jousityypeillä, mutta vielä tänäkin päivänä niitä on käytössä uusissa alustoissa, mm. raskaammissa kulkuneuvoissa kuten linja- ja kuorma-autoissa ja eksoottisena poikkeuksena uudessa Chevrolet Corvette -urheiluautossa.


title: Pyöräntuenta

text: Nykyään yleisin jousityyppi on kierrejousi, joka vaatii sekä poikittais- että pitkittäistuet, koska itse jouset eivät tue akselia lainkaan toisin kuin lehtijousissa. Kierrejousi on yksinkertainen kierteellä oleva jousilanka, joka painuu kokoon kuormituksen mukaan. Jousto ei kuitenkaan tapahdu jousilankaa taivuttamalla vaan kiertämällä, samalla tavoin kuin vääntöjousessa.


title: Pyöräntuenta

text: Kolmas teräsjousityyppi on vääntöjousi. Vääntöjouset ovat teräsliuskoja tai -tankoja, jotka toimivat kiertymällä. Vääntöjousen toinen pää on kiinnitetty akselin tukivarteen ja toinen koriin. Vääntöjousen etuna on sen vähäinen tilantarve.


title: Pyöräntuenta

text: Teräsjouset ovat yleisimpiä, mutta teräksen ohella joustavana materiaalina voidaan käyttää kumia, ilmaa tai jotakin puhdasta kaasua.


title: Pyöräntuenta

text: Kumijouset voivat toimia puristumalla, kiertymällä tai venymällä. Lähes kaikissa autoissa käytetään teräsjousien apuna kumikartioita, jotka vaimentavat jousituksen pohjaanlyöntiä.


title: Pyöräntuenta

text: Ilmajousia käytetään toisinaan teräsjousituksen apuna mm. siksi, että niiden avulla voidaan pehmentää jousituksen toimintaa ja säädellä auton jousituskorkeutta (maavaraa). Ainoa autonvalmistaja, joka on käyttänyt kaasujousia suurtuotannossa, on Citroën.


title: MD3 Rider

text:
MD3 Rider on tšekkiläis-italialainen kaksipaikkainen rinnakkainistuttava ylätaso ultrakevyt lentokone. Rider on luokiteltu USA:ssa LSA luokkaan 576 kg lentopainolla. Rakenteeltaan se on alumiinia ja komposiittia. Rider on varusteltavissa pelastusvarjolla, pyöräkellukkeilla ja suksilla.
http://www.gryfair.cz/aircraft/production.php?lang=en


title: MD3 Rider

text:
Suomen maahantuoja:
http://www.scanflyers.com


title: Mobiilitelevisio

text:
Mobiilitelevisio on kännykkätelevisio, eli matkapuhelin tai jokin muu pieni päätelaite, jossa on televisio-ohjelmien katselumahdollisuus. Suomessa mobiilitelevisio käyttää lähetyksissä DVB-H-standardia.
Kännykkätelevisiotekniikoita on useita. Euroopan mobiilitelevisiostandardiksi on valittu DVB-H, joka on kehitetty varta vasten mobiililaitteiden tarpeet huomioon ottaen.


title: Mobiilitelevisio

text: Suomessa mobiilitelevisiota on kokeiltu jo ennen 2000-lukua. Aiemmin ongelmana oli muun muassa kännykän näyttöjen heikko resoluutio, jolloin esimerkiksi jalkapallo-ottelua katsellessa pallo ei näkynyt laajassa kuvassa. Mobiilitelevision päätelaitteena on kokeiltu monenlaisia laitteita muun muassa GSM-puhelinta, tietokonetta ja PDA-laitetta. Myös autonavigaattori voisi sopia päätelaitteeksi.


title: Mobiilitelevisio

text: Vuonna 2003 NEC kehitti ensimmäisen prototyypin matkapuhelimesta jolla voidaan vastaanottaa maanpäällisiä digitaalitelevisiolähetyksiä. Toisen prototyypin kännykkätelevisiosta, jolla voidaan paitsi vastaanottaa televisiosignaalia, myös tallentaa sitä jopa puolen tunnin ajan, esitteli japanilainen Sanyo vuonna 2003; prototyypissä vastaanotettiin maanpäällistä digitelevisiosignaalia CDMA2000-verkossa. Ensimmäinen matkapuhelinmalli, jolla voitiin vastaanottaa analogista televisiosignaalia oli Toshiban toukokuun 2004 lopussa julkistama V401T-malli.


title: Mobiilitelevisio

text:
Ensimmäinen IP Datacast -mobiilivastaanotin oli Nokia Streamer. Laite kiinnitettiin akun tapaan Nokian 7700-malliin. Nokia Streamer ei tullut lainkaan myyntiin vaan se jäi testilaitteeksi. Sitä kuitenkin testattiin muun muassa 20 käyttäjän voimin kesällä 2004 BMCO:n Friendly user -testissä. Myyntiin tuleva malli tulee olemaan Streamer SU-22 joka sijoitetaan Nokian 7710-älypuhelimeen.
Elisa ja Sonera ovat kokeilleet joissa televisio-ohjelmia lähettämistä joko GPRS verkon kautta tai nopeamman UMTS verkon kautta. Nämä lähetykset ovat suunnattu operaattorin omille asiakkaille ja vaativat toimiakseen S60 laitealustalle pohjautuvan puhelimen. Operaattorien tarjoamat ohjelmat pakataan joko reaaliaikaisesti .3gp muotoon tai tarjotaan viimeisintä tallennetta ohjelmasta (esimerkiksi uutislähetys).


title: Mobiilitelevisio

text:
Muita mobiilitelevisio teknologioita ovat DMB ja MediaFLO. DMB on kaupallisessa käytössä varsinkin Koreassa ja jokunen pilotti Euroopassa. MediaFLO on Yhdysvaltalaisen Qualcommin kehittämä teknologia. IP Datacast -lähetykset olivat vielä 2006 kokeiluasteella.
Nokia on testannut 7700 ja 7710 sarjan puhelimia kahdessakin eri pilottijaksossa vuosina 2004 / 2005. Kokemukset ovat olleet uutisointien mukaan myönteisiä ja kokeiluun osallistuneista merkittävä osa on valmis maksamaan palvelusta jopa noin 10 euroa kuukaudessa.
Elisa TV


title: Mobiilitelevisio

text:
YLE GSM 20 Kbps
YLE 3G 83.6 Kbps


title: Mobiilitelevisio

text: Sonera MobiiliTV


title: Mobiilitelevisio

text: Suomessa on mobiilitelevisioon valittu eurooppalainen lähetysstandardi DVB-H "(Digital Video Broadcasting - Handhelds)". Se on digitaalisten televisiolähetysten standardi matkapuhelintyyppisiä päätelaitteita varten. Se on sukua muille digitaalisen televisiolähetyksen DVB-standardeille kuten DVB-T, DVB-C ja DVB-S mutta toimii pienemmällä sähkönkulutuksella. Nopeasti liikkuvassa ympäristössä se vie vähemmän radiokaistaa, koska kuvan tarkkuus on alhaisempi kuin tavallisen tv-kuvan. DVB-H:n kuvan tarkkuus on 320x240 (vertaa DVB-T:n 720x576).


title: Mobiilitelevisio

text: Valtioneuvosto julkisti 23. maaliskuuta 2006, että Digita saa verkkoluvan DVB-H-lähetyksille sitouduttuaan rakentamaan mobiili-tv-verkon. Suomen ensimmäinen mobiilitv-verkko avattiin 1. joulukuuta 2006.


title: Mobiilitelevisio

text: Suomen kokeilut matkapuhelintelevisiolla olivat myönteisiä. Finnish Mobile TV -hankkeen raportti julkaistiin toukokuussa 2008. VTT:n kenttäkokeilussa 27 eri-ikäistä pääkaupunkiseudun asukasta käytti puolen vuoden ajan mobiili-tv:n kaupallisia ja uusia kokeiluvaiheessa olevia palveluja. Käyttäjäpaneeli piti mobiilitelevisiota ennen kaikkea viihdyttävänä laitteena, mutta uutiset olivat kiinnostavin sisältö. Kuvan ja äänen erinomainen laatu yllätti testikäyttäjät, sillä ohjelmia pystyi hyvin seuraamaan pienestä kuvasta huolimatta.


title: Mobiilitelevisio

text: Mobiilitelevision leviämistä rajoittavat tiettyjen tekijänoikeusjärjestöjen vaatimukset siitä, että samaan aikaan television kautta matkapuhelimiin lähetettävistä ohjelmista pitäisi maksaa toinen maksu.


title: Mobiilitelevisio

text: Kaupallinen mobiilitelevisiotarjonta alkoi Suomessa syksyllä 2008. Digitan DVB-H-verkossa toimiva Kanavanippu D on varattu mobiilitelevisiokäyttöön. Nipussa lähetetään kahta televisiokanavaa ja kolmea kuvaradiokanavaa. Kanavanippu kattaa pääkaupunkiseudun sekä Tampereen, Turun ja Oulun kaupungit lähiseutuineen, eli noin 40 % koko Suomen väestöstä. Lopullinen mobiilitelevision tulonjakomalli ei ole selvinnyt, joten tarjolla olevat pari kanavaa näkyvät toistaiseksi asiakkaille ilmaiseksi. Koska tekijänoikeusjärjestöt vaativat lisämaksuja lähettämisen edellytyksenä, ei uusilla kanavilla ole kiirettä lähteä mukaan.


title: Fehmarn

text: Fehmarn () on Saksalle kuuluva saari Itämerellä. Se sijaitsee Tanskalle kuuluvan Lollandin saaren eteläpuolella. Fehmarn on vuodesta 2003 myös kyseisellä saarella sijaitsevan kaupungin nimi. Saari ja kaupunki ovat osa Schleswig-Holsteinin osavaltiota.


title: Fehmarn

text: Fehmarnin pinta-ala on 185,45 km² ja väkiluku 12 552 (31.12.2016). Rantaviivaa kertyy 78 kilometriä.


title: Fehmarn

text: Fehmarn on yhdistetty mantereelle 963,40 metriä pitkällä langerpalkkisillalla.


title: Makijivka

text: Makijivka (, ) on Itä-Ukrainassa Donetskin alueella sijaitseva kaupunki. Vuoden 2013 alussa sen asukasluku oli 353 918, ja se oli Donetskin ja Mariupolin jälkeen kolmanneksi suurin Donetskin alueen kaupunki. Makijivka on tärkeä terästeollisuus- ja kaivospaikkakunta. Se sijaitsee vain 14 km:n päässä Donetskista.


title: Makijivka

text: Makijivkan perustamisajankohtana monet teokset pitävät vuotta 1777, mutta sittemmin tutkimuksissa on kaupungista löytynyt mainintoja jo vuodelta 1696. Paikkakunta yhdistettiin 1920 viereiseen "Dmytrijevskiin" (, ), josta tuli kaupunki 1925. Vuosina 1931-1933 kaupungin nimi oli "Dmytrijevsk-Stalinsk", sitten Makijivka.


title: Makijivka

text: Itä-Ukrainan sodan alkuvaiheessa venäläisjoukot ottivat Makijivkan haltuunsa 13. huhtikuuta 2014. Siitä lähtien kaupunki on ollut ns. Donetskin kansantasavallan alueella.


title: Diamond DA20 Katana

text: Diamond DA20 Katana on kaksipaikkainen VLA luokan lentokone, jonka valmistaja on itävaltalainen Diamond Aircraft.


title: Diamond DA20 Katana

text: Lentokonetta on valmistettu vuodesta 1993 Itävallassa ja 1994 Kanadassa.


title: Matti ja Teppo (albumi)

text: Matti ja Teppo on Matin ja Tepon ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1972.


title: Katharina Wagner

text: Katharina Friederike Wagner (s. 21. toukokuuta 1978 Bayreuth, Länsi-Saksa) on saksalainen oopperaohjaaja. Hänen isänsä Wolfgang Wagner oli oopperaohjaaja, Bayreuthin musiikkijuhlien johtaja. Katharinan isoisä oli musiikkijuhlien johtaja ja säveltäjä Siegfried Wagner ja isoisoisä oli säveltäjä Richard Wagner ja isoisänäidinisä on säveltäjä ja pianovirtuoosi Franz Liszt.


title: Katharina Wagner

text: Katharina Wagner on opiskellut Berliinin Freie Univertsitätissä teatteritiedettä ja valmistunut sieltä vuonna 2005. Avustajana ja ohjaajan assistenttina hän on toiminut Tokion Uudessa kansallisteatterissa, Berliinin valtionoopperassa Unter den Lindenillä Harry Kupferin kanssa sekä muutamissa Bayreuthin produktioissa (mm. Tannhäuser ja Nürnbergin mestarilaulajat). Hänen ensimmäinen ohjauksensa oli Lentävä hollantilainen Würzburgissa 2002. Vuonna 2007 ohjasi Nürnbergin mestarilaulajat esimmäisenä ohjauksenaan Bayreuthin musiikkijuhlille. Katharina Wagner on vuonna 1876 alkaneiden Bayreuthin musiikkijuhlien toinen naisohjaaja – ensimmäinen oli hänen isoisänsä äiti Cosima Wagner.


title: Katharina Wagner

text: Richard Wagnerin säätiö valitsi äänin 22–0 kokouksessaan 1. syyskuuta 2008 Katharina Wagnerin ja hänen sisarpuolensa Eva Wagner-Pasquier'n johtamaan Bayreuthin musiikkijuhlia.


title: Katharina Wagner

text: Katharina Wagner on ideoinut ja toteuttanut oopperaesitysten suoria lähetyksiä suurelle yleisölle.


title: Katharina Wagner

text: Kesällä 27. heinäkuuta 2008 esitettiin Nürnbergin mestarilaulajat Bayreuthissa. Maksutonta esitystä seurasi yhteensä kaikkiaan n. 38 000 katselijaa Bayreuthin Volksfestplatzilla.


title: Katharina Wagner

text: Bremenin Goetheplatzilla esitettiin 11. lokakuuta 2008 klo 19.00 Katharina Wagnerin ohjaaman Rienzin ensi-ilta suorana lähetyksenä suurelta videotaululta ilmaiseksi yleisölle.


title: Göteborg City Airport

text: Göteborg City Airport , aikaisemmalta nimeltään "Säven lentokenttä", oli toinen Göteborgin kahdesta kansainvälisestä lentoasemasta. Se palveli matkustajaliikenteessä 18.1.2015 asti. Nykyisin kenttä on vain pienkoneiden käytössä. Se sijaitsee Hisingenin saarella 14 kilometriä Göteborgin keskustasta luoteeseen. Ennen vuotta 2001, jolloin Ryanair alkoi liikennöidä kentältä, lentoaseman vuosittainen matkustajamäärä oli vain noin 9 000, kun taas vuonna 2005 lentoaseman kautta kulki yhteensä jopa 500 000 matkustajaa. Kaupallisten lentoyhtiöiden lisäksi lentoasemaa käyttää myös muun muassa Ruotsin rannikkovartiosto. Lentoasemalla on myös yleisilmailutoimintaa, ja siellä toimiikin kaksi lentokerhoa: "Chalmers flygklubb" sekä yksi Euroopan vanhimmista lentokerhoista, "Aeroklubben i Göteborg".


title: Göteborg City Airport

text: Göteborgia palvelee nykyisin vain Landvetterin lentoasema, joka sijaitsee 20 kilometriä Göteborgin keskustasta itään.


title: Göteborg City Airport

text: Lentoasemalle säännöllisesti lentävät lentoyhtiöt ovat:Göteborgin keskustasta oli linja-autoyhteydet kaikille Ryanairin, Germanwingsin ja Wizzairin lennoille. Yhdensuuntainen matka maksoi 50 kruunua ja kesti noin 20 minuuttia.


title: Göteborg City Airport

text: Matka taksilla keskustaan maksaa 200–300 kruunua.


title: Mario Regueiro

text: Mario Ignacio Regueiro Pintos (s. 9. syyskuuta 1978 Montevideo, Uruguay) on uruguaylainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Murciaa lainasopimuksella saman sarjan Valenciasta. Hän pelaa tavallisesti vasemman laitalinkin paikalla.


title: Mario Regueiro

text: Regueiro aloitti uransa kotimaassaan Cerrossa kaudella 1996–1997. Seuraavalla kaudella hän siirtyi yhteen Uruguayn suurseuroihin lukeutuvaan Nacionaliin. Kolmen Nacional-kauden jälkeen Regueiro suuntasi Espanjaan Racing Santanderiin.


title: Mario Regueiro

text: Kesällä 2005 viiden Santanderissa vietetyn vuoden jälkeen Valencia osti keskikenttäpelaajan 1,2 miljoonalla eurolla. Ennen Valenciaan siirtoa, Regueiron siirtymistä Real Betisiin pidettiin jo lähes varmana. Kaudeksi 2007–2008 Regueiro lainattiin Real Murciaan.


title: Mario Regueiro

text: Uruguayn maajoukkueessa Regueiro teki debyyttinsä ystävyysottelussa Englantia vastaan vuonna 2006.


title: Tieteen huiput

text: Tieteen huiput -sarja on 26 maan kustantamojen yhteistyönä ilmestyvä kansantajuisten tiedekirjojen sarja, jonka kirjoittajat ovat kuuluisia tutkijoita. Sarjan toimittaja on John Brockman. Sarjan suomalainen kustantaja on WSOY.


title: Kuhmolainen

text: Kuhmolainen on vuonna 1959 perustettu Kuhmossa kahdesti viikossa (tiistaisin ja perjantaisin) ilmestyvä sitoutumaton paikallislehti. Kuhmolainen ilmestyy painetun lehden ohella digilehtenä, joka sisältää videoita ja lisäkuvia. Näiden lisäksi Kuhmolainen julkaisee säännöllisesti verkkolehteä.


title: Kuhmolainen

text: Kannanotoissaan lehti pyrkii ajamaan paikkakunnan yleistä etua sekä Kainuussa että valtakunnallisesti. Samalla se myös arvioi kriittisesti paikallisten hallintoelinten päätöksentekoa.


title: Kuhmolainen

text: Lehden päätoimittaja on Timo Kyllönen. Vuonna 2014 lehden levikki oli 5 174. Kuhmolaisella on yli 16 000 lukijaa.


title: Ota kiinni

text: Ota kiinni on Matin ja Tepon toinen studioalbumi.


title: Ilmavoimien viestitekniikkalaitos

text: Ilmavoimien viestitekniikkalaitos (IVL) oli Tikkakoskella sijainnut ilmavoimiin kuulunut joukko-osasto. Se vastasi ilmavoimien valvonta-, johtamis- ja viestijärjestelmistä sekä elektronisen sodankäynnin järjestelmistä.


title: Ilmavoimien viestitekniikkalaitos

text: Laitoksen viimeisenä johtajana vuodet 2008–2009 toimi insinöörieversti Jarmo Kurunmäki (s. 1951). Laitoksen henkilöstömäärä tuolloin oli 182, joista 75 % siviilejä.


title: Ilmavoimien viestitekniikkalaitos

text: Ilmavoimien viestitekniikkalaitoksen tausta tulee 1. joulukuuta 1941 perustetusta Ilmavoimien viestivarikosta. Se perustettiin Naarajärvelle, josta siirtyi useiden paikkakuntien kautta 1. syyskuuta 1973 vihdoin Tikkakoskelle. Toisen maailmansodan aikana varikko jopa lakkautettiin ja perustettiin uudelleen. Laitos on koko toimintansa ajan ollut yksi Luonetjärven varuskunnan joukko-osastoista. Laitoksella on erityisosaamista mm. tietotekniikassa, tietoliikenteessä, mikroaaltotekniikassa ja signaaliprosessoinnissa.


title: Ilmavoimien viestitekniikkalaitos

text:
Kun varikon toimet ulkoistettiin, perustettiin Valtion Sähköpaja tekemään osa sen tehtävistä. Sittemmin Valtion Sähköpaja muuttui Televaksi, joka se puolestaan muuttui Tele-Nokiaksi.
Joukko-osaston nimi muuttui 13. syyskuuta 2001 Ilmavoimien viestivarikosta (IlmavVV) Ilmavoimien viestitekniikkalaitokseksi. Aikaisempi nimi oli Ilmavoimien Varikon viestivarikko-osasto (Vvko-os/IlmavV) vuoteen 1991 saakka, jolloin yksikkö itsenäistyi. Itsenäisen viestivarikon ensimmäinen komentaja oli everstiluutnantti Osmo Korppinen.


title: Ilmavoimien viestitekniikkalaitos

text: Laitokseen aikaisemmin kuulunut "Ilmavoimien kuvakeskus" (sotien aikana "Lentokuvakeskus" LeKuvaKesk) on sittemmin sulautunut ilmavoimien muihin toimintoihin. Keskuksen päällikkönä on toiminut mm. kapteeni Olavi Halminen.


title: Ilmavoimien viestitekniikkalaitos

text: 1. tammikuuta 2010 laitos sulautui nimenmuutoksen yhteydessä Ilmavoimien materiaalilaitokseen (IlmavMatL) ollen nykyään sen Tikkakosken toimipiste .


title: Ilmavoimien viestitekniikkalaitos

text: Laitoksen aikaisempina johtajina ovat toimineet:


title: Nauha-asema

text:
Nauha-asema on tallennusväline, joka lukee ja kirjoittaa magneettinauhalle tallennettua tietoa. Nauha-asemia on käytetty suurtietokoneissa ennen kiintolevyjen yleistymistä.
Ensimmäisiä tietokoneissa käytettyjä nauha-asemia oli UNIVAC I:n UNISERVO.


title: Nauha-asema

text: Nykyisin nauha-asemia käytetään kiintolevyille tallennetun tiedon arkistointiin ja varmuuskopiointiin. Nauhat ovat tallennusmediana kapasiteettiinsa nähden edullisia ja niiden luotettavuus arkistointivälineenä on hyvä oikeissa olosuhteissa säilytettynä. C-kasettia käyttävä kasettiasema oli 1980-luvulla yleinen kotitietokoneissa. Vanhemmat teknologiat, kuten c-kasetti, ovat analogisia ja niistä otettu signaali muunnetaan digitaaliseksi dataksi, jotta tietokone voisi käsitellä sitä. Jo 1980-luvulla yleistyivät nauhat, joissa data on suoraan digitaalisessa muodossa (ks. DAT-nauha).


title: Nauha-asema

text: Kiintolevyjen käyttämän tiedon hajasaannin sijaan nauha-asemat mahdollistavat vain tiedon peräkkäissaannin. Kiintolevyn luku- ja kirjoituspäät voivat siirtyä mihin tahansa satunnaiseen levyn kohtaan melko lyhyessä ajassa (millisekunneissa). Sen sijaan nauha-asemalta kuluu huomattavan paljon aikaa nauhan kelaukseen, ennen kuin se pystyy lukemaan halutussa nauhan kohdassa sijaitsevan tiedon. Tämän vuoksi nauha-asemien keskimääräiset hakuajat ovat hyvin hitaita. Hitaasta hakuajasta huolimatta nauha-asemat pystyvät kuitenkin tallentamaan tietoa nauhalle hyvin nopeasti. Esimerkiksi nykyaikaiset LTO-7-asemat yltävät jatkuvaan 300 Mt/s tiedonsiirtonopeuteen, mikä vastaa likimain kiintolevyjen siirtonopeuksia.


title: Nauha-asema

text: Nykyisin yleisimpiä nauhaformaatteja ovat HP:n, IBM:n ja Quantumin kehittämä Linear Tape-Open (LTO), HP:n kehittämä DAT-nauhoihin perustuva Digital Data Storage (DDS), 3M:n omistaman Imationin Quarter-inch cartridge (QIC) ja Travan.


title: Nauha-asema

text: Nauha-aseman voi kytkeä tietokoneeseen SCSI- (yleisin), Fibre Channel-, rinnakkais-, IDE-, USB-, FireWire- tai muun liitännän kautta. Nauha-asemien tallennuskapasiteetti vaihtelee käytetyn tekniikan mukaan muutamasta megatavusta aina 3200 gigatavuun. Nauha-aseman tallennuskapasiteettiin viitattaessa käytetään oletuksena suhdelukua 2:1. Kun nauha-aseman tiedoissa ilmoitetaan kapasiteetiksi 80/160, se tarkoittaa että normaali tallennuskapasiteetti on 80, kun taas pakattuna tallennuskapasiteetti voi olla 160.


title: Nauha-asema

text: Nauha-asemia käytetään esimerkiksi ns. nauhakirjastoissa eli nauharoboteissa, jossa yhdessä laitteessa voi olla kymmeniä nauhureita, satoja nauhoja ja robotti joka hoitaa nauhojen lataamisen, poistamisen ja varastoinnin.


title: Nauha-asema

text: 1980-luvulla tietyn tyyppisiä nauha-asemia käytettiin levymuistien sijaan edullisemman hintansa vuoksi, esimerkiksi ZX Microdrive ja Rotronics Wafadrive.


title: Otis

text: Otis Elevator Company on yhdysvaltalainen maailman suurin hissien ja liukuportaiden valmistaja. Yhtiön perusti yhdysvaltalainen Elisha Otis vuonna 1853 New Yorkissa. Yhtiö on valmistanut hissejä moniin kuuluisiin rakennuksiin, kuten Eiffel-torniin, Empire State Buildingiin ja New Yorkin World Trade Centeriin.


title: Otis

text: Otis on United Technologies Corporationin tytäryhtiö.


title: Gotska Sandön

text: Gotska Sandön on Ruotsille kuuluva saari Itämerellä, noin 38 kilometriä Fåröstä pohjoiseen. Se kuuluu Gotlannin lääniin ja Gotlannin kuntaan. Saari on muodostunut tuhansia vuosia sitten moreenista, sorasta ja hiekasta. Se on kokonaan hiekan peitossa ja tuuli on kasannut hiekasta erilaisia dyynejä. Korkein kohta on 42 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Gotska Sandön

text: Gotska Sandönin kokonaispinta-ala on 36,51 km², joka on kokonaan maa-aluetta. Vuoden 1960 väestönlaskennassa saarella oli 15 asukasta.


title: Gotska Sandön

text: Asukkaita Gotska Sandönillä on ollut kivikaudelta asti. Ruotsille saari on kuulunut vuodesta 1645. 1700-luvulla eräs ruotsalainen kauppias alkoi viljellä saarta tehokkaammin. Majakka rakennettiin vuosina 1858–1859. Sittemmin majakka on korvattu erillisellä valomastolla. Kappeli rakennettiin 1894, ja se sai aluksi toimia myös kouluna. Rakennus paloi 1934, mutta uusi kappeli saatiin valmiiksi vasta 1950. Uuden kappelin 50-vuotisjuhlien kunniaksi vihittiin käyttöön uusi kellotapuli, vanha kun oli kärsineessä kunnossa ja purettu turvallisuussyistä. Hautausmaa on ollut käytössä 1800-luvun puolivälistä, samoin kuin venäläinen hautausmaa. Vuonna 1939 rakennetussa koulurakennuksessa toimi koulu vuoteen 1963, jonka jälkeen siitä tehtiin luonto- ja kotiseutumuseo. Saarella on myös vanhoja venäläisiä tykkejä.


title: Gotska Sandön

text: Vallitsevana kasvillisuutena ovat mäntymetsät. Paikoitellen metsät ovat hyvin tiheitä. Metsiä on saarella palanut ja hakattu useita kertoja. Kasvu on hyvin hidasta, koska veden ja ravinteiden saanti on rajallista sekä kasvillisuuden pohjakerros on tiheä. Pohjakerroksessa kasvaa variksenmarjaa, kanervaa, jäkälää ja sammalia, lisäksi jonkin verran vanamoita ja talvikkeja. Lehtipuita löytyy joiltakin alueilta, esimerkiksi haapoja, koivuja, pihlajia ja tammia. Lehtipuualueilla pohjakerroksessa on enemmän lajeja kuin mäntymetsissä. Esimerkkeinä mainittakoon sinivuokko, oravanmarja, metsäorvokki ja erilaisia orkideoja. Niityillä ja dyyneillä kasvaa myös paljon monenlaisia kasveja. Metsistä on löytynyt yli 250 jäkälälajia, 50 sammallajia ja 400 putkilokasvilajia.


title: Gotska Sandön

text: Saaren eristyneen sijainnin vuoksi nisäkkäitä on vähän. Maalla eläviä nisäkkäitä saarella ovat metsäjänis ja lepakot. Vedessä elävistä harmaahylkeet vierailevat saarella usein. Lintuja sen sijaan on paljon erilaisia, erityisesti keväällä ja alkukesästä: kahlaajia, lokkeja, tiiroja, käpylintuja, nuolihaukkoja jne.


title: Gotska Sandön

text: Saari on ollut kansallispuistona vuodesta 1909 lähtien. Saaren koillispuolelta löydettiin 2009 Venäjän keisarillisen laivaston sukellusvene Bars, joka oli uponnut sinne 1917.


title: Gotska Sandön

text: Saaren säätiedot mainitaan Yleisradion Merisää-tiedotteessa.


title: Francisco Rufete

text: Francisco Javier Pérez Rufete (s. 20. marraskuuta 1976 Benejúzar, Alicanten maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Espanyolia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Francisco Rufete

text: Vuodesta 2006 Espanyolia edustanut Rufete on aikaisemmin pelannut Barcelonassa (1996), Toledossa (1997–1998), Mallorcassa (1998), Málagassa (1998–2001) ja Valenciassa (2001–2006).


title: Fårö

text: Fårö on Ruotsissa Gotlannin lääniin kuuluva Itämeren saari ja entinen kunta Gotlannin saaren pohjoispuolella. Fårön pinta-ala on 113 km², ja Fårönsalmi erottaa sen Gotlannista.


title: Fårö

text: Visbystä on 60 kilometriä matkaa Fårösundiin, josta menee lauttoja Fårön saarelle yleensä puolen tunnin välein. Saarella asuu suunnilleen 600 asukasta, joiden pääelinkeinoina on maatalous ja matkailu. Tosin monet käyvät varsinaisella Gotlannin saarella töissä.


title: Fårö

text: Saarella on 1840-luvulla rakennettu majakka, joka on ensimmäisiä Gotlannin majakoita. Lisäksi nähtävää on mm. 1600-luvulta peräisin oleva kalkin polttoon käytetty paikka, jossa on vieläkin uunien jäännökset jäljellä. Keskiajalta on peräisin kirkon raunioita ja vanha satama, jonka maankohoaminen on kuitenkin melkein umpeuttanut. Fårön kirkko on 1600-luvulta ja kolerahautausmaa 1800-luvulta. Kirkon torni on alkuperäinen, muu kirkko uusittiin 1858. Saarella on nähtävissä rannoilla luonnon aikaansaamia kalkkikivimuodostumia (), hiekkarantoja ja lintujensuojelualue.


title: Fårö

text: Elokuvaohjaaja Ingmar Bergman asui Fåröllä.


title: Fårö

text: Fårö muodosti ennen vuoden 1952 kuntauudistusta oman kunnan. Tuolloin se kuitenkin liitettiin Fårösundin kuntaan, joka puolestaan liitettiin vuonna 1971 nykyiseen koko saarimaakunnan kattavaan Gotlannin kuntaan. Fårö muodostaa edelleen oman seurakunnan.


title: Fanon varisto

text: Fanon varisto on Algebrallisessa geometriassa varisto, jonka antikanoninen kimppu on runsas.


title: Fanon varisto

text: Kaikki dimensiota 1 ja 2 olevat Fanon varistot ovat rationaalisia. Dimensiossa 2 niitä kutsutaan del Pezzo -pinnoiksi ja ne ovat isomorfisia sellaisten projektiivisten avaruuksien kanssa, joissa on räjäytetty korkeintaan 8 pistettä.


title: Fanon varisto

text: Fanon variston Kodaira-dimensio on −∞. Fanon varistot on nimetty italialaisen matemaatikko Gino Fanon mukaan.


title: Silikoni

text: Silikonit eli polysiloksaanit ovat pii-happi-polymeerejä, joiden kemiallinen kaava on [RSiO], jossa R on orgaaninen ryhmä, kuten metyyli, etyyli tai fenyyli. Nämä materiaalit koostuvat epäorgaanisesta pii-happi ketjurungosta, jossa piiatomeihin on kiinnittynyt orgaanisia sivuryhmiä. Joissakin tapauksissa orgaaniset sivuryhmät kiinnittävät kaksi tai useampaa -Si-O- -ketjua yhteen. Erilaisia silikoneja voidaan syntetisoida muuttamalla -Si-O- -ketjujen pituutta ja sivuryhmiä, jolloin niille muodostuu erilaisia ominaisuuksia koostumusten vaihdellessa. Silikoni voi olla nestemäistä, geeliä, kumimaista tai täysin kiinteää. Yleisin silikonityyppi on PDMS eli lineaarinen polydimetyylisiloksaani.


title: Silikoni

text: Silikoniöljyt, -polymeerit ja -tiivistysaineet ovat hajuttomia ja värittömiä, vedenpitäviä, kemikaalinkestäviä, hapettumista kestäviä ja vakaita korkeissa lämpötiloissa. Niillä on matala sulamispiste eivätkä ne johda sähköä. Silikoneja käytetään voiteluaineina, tiivisteinä, palontorjunnassa, lääketieteellisissä tuotteissa kuten keinonivelissä ja rintaimplanteissa. Myös elintarvikekäytössä kuten astioissa, paistinpannun kantena tai lappoletkuna. Niitä käytetään orgaanisten polymeerien korvikkeena korkeissa lämpötiloissa.


title: Kulutuskapula

text: Kulutuskapulan oli tarkoitus olla matkapuhelimissa ja Internet-selaimissa toimiva sovellus, jonka avulla on mahdollista selvittää kaupan hyllyllä olevan kulutustavaran eettinen pohja. Kulutuskapula hakee eettiset faktat kulutustavaroista löytyvien EAN-viivakoodien avulla. Kulutuskapulaa kehittää ja ylläpitää Suomessa Kulutuskapula ry. Kulutuskapula on kuitenkin myöhemmin kadonnut verkosta jälkiä jättämättä.


title: Kulutuskapula

text: Kulutuskapulan idean isä on Wesa Aapro, joka kehitti eettiseen kulutuksen ja tuotteiden eettisen tiedon esille saamiseen työkalun jokaisen kuluttajan saataville. Idea sai työnimekseen Kulutuskapula vuonna 2005. Koska kuluttajan on miltei mahdotonta saada tietoonsa tuotteen valmistukseen ja valmistajaan liittyviä tietoja, kuten ongelmat ihmisoikeuksien vastaisista työvoimankäytöstä sekä yrityksen toiminnan eettisestä taustasta, Kulutuskapula mahdollistaa näiden tietojen saamisen tuotteen mukana kulkevan EAN-viivakoodin avulla.


title: Kulutuskapula

text: EAN-viivakoodi on standardisoitu tuotteiden rekisteröinnin väline, jonka tiedot kenellä tahansa kuluttajalla on mahdollisuus hyödyntää. Silti laajamittaisen keskitettyjen tietojen kerääminen EAN-viivakoodin haltijalla ei onnistu lukuun ottamatta yksittäisen koodin kyselyä. Tämän vuoksi on vuonna 2006 perustettu kansalaisliike Kulutuskapula ry, joka vapaaehtoisten kuluttajien kanssa osallistuu kulutustavaroiden taustalla olevien tietojen keräämiseen ja tietojen jatkojalostamiseen.


title: Kulutuskapula

text: Kulutuskapulan toiminta on kokeiluasteella ja tietojen saatavuus on rajoitettua.


title: Kulutuskapula

text: Kulutuskapula voitti 2006 hallituksen tietoyhteiskuntaohjelmaan sisältyvän "Pääministerin parhaat käytännöt" -palkinnon IST Helsinki 2006 -tapahtuman päätöstilaisuudessa Uudet innovaatiot -sarjassa.


title: Kulutuskapula

text: Kulutuskapulan avulla kuluttaja voi tarkistaa kulutustavaran eettisen pohjan. Ennen tietojen käyttöönsaamista tiedot lukuisista EAN-viivakoodilla varustetuista tuotteista on syötettävä Kulutuskapula-sovellukseen. Haun perusteella saatujen tietojen avulla kuluttaja saa tiedot tuotteen taustoista kuten valmistaja, valmistusmaa ja tietoja omistajayrityksestä. Näin tiedot tuotteesta ovat käytettävissä kaupassa, ennen ostopäätöksen tekemistä, ennen kuin vahinko ehtii tapahtua omia eettisiä periaatteita vastaan.


title: Kulutuskapula

text: Tuotteen tiedot kuluttaja saa tekstiviestikyselyn tai matkapuhelimen selaimen välityksellä kaupan tuotehyllyn ääressä sekä myös tietokoneen avulla suoraan Kulutuskapulan internetsivulta. Palvelu tarjoaa ainoastaan tietoa kuluttajan päätöksien tueksi. Kuluttajille Kulutuskapulan tuottama tieto on ilmaista, vain tiedon välitys on maksullista käytetystä hakutavasta riippuen.


title: Kulutuskapula

text: Kulutuskapulan tavoitteena on mahdollistaa tuotteen taustalla olevien tietojen välittäminen kuluttajien saataville. Kuluttajien on mahdollista vertailla saatavilla olevan kuluttajaa palvelevan tiedon perusteella tuotteita ja tehdä ostopäätöksensä osittain niihin perustuen. Toivomuksena on, että jatkossa tuotteen mukana välittyy jo tuotteen mukana kuluttajien tarvitsemia ostopäätöstä tukevia tietoja.


title: Kulutuskapula

text: Nykyinen tilanne, missä tuotteen valmistajalla on huomattavasti enemmän tietoa tuotteesta, johtaa kuluttajan ostopäätöksen tekemiseen valmiiksi tuotteen mukana tulevan niukan ja oman kokemusperäisen tiedon perusteella. Esimerkkinä tästä on mahdollisesta puuttuvasta tiedosta on tuotteen valmistuksen eettiset ja ekologiset tiedot. Tiedon painottumista pääosin toisen osapuolen hallintaan kutsutaan epäsymmetriseksi informaatioksi.


title: Kulutuskapula

text: Ostopäätöksen painottuessa myös muiden, kuin tuoteominaisuuksiin ja hintaan perustuen, mahdollistaa tuotteiden tarjoaman monipuolistumisen kuluttajien mieltymyksien mukaisiksi. Tämän hetken tilanne suosii tuotevalikoimien yksipuolistumista yksittäisten markkinamekanismien ohjaamina, kuten esimerkiksi hinta. Tätä kutsutaan markkinoilla haitalliseksi valikoitumiseksi.


title: Stora Karlsö

text: Stora Karlsö on Ruotsiin kuuluva saari Itämerellä, noin 6 kilometriä Gotlannin länsirannikolta. Se on osa Gotlannin lääniä. Lähistöllä on myös toinen saari nimeltä Lilla Karlsö. Molemmat saaret ovat Itämeren ainoita lintusaaria.


title: Stora Karlsö

text: Stora Karlsön pinta-ala on 1 166 hehtaaria, ja korkein kohta on 51,6 metriä merenpinnasta. Saari on syntynyt samaan aikaan kuin Gotlanti eli noin 400 miljoonaa vuotta sitten.


title: Stora Karlsö

text: Saarella on mm. ravintola, museo ja majoitustiloja. 1980-luvulla matkailijoita oli jo 18 000 vuosittain ja useimmille lintuvuori oli suurin kiinnostuksen kohde.


title: Stora Karlsö

text: Stora Karlsö on luonnonsuojelualue, ollut vuodesta 1970. Sen eläimistöön kuuluu huomattavissa määrin lintuja, esimerkiksi etelänkiisloja ja ruokkeja. Linnut rauhoitettiin jo 1880-luvulla. Kasvillisuudesta esimerkkinä mainittakoon orkideat. Saarella oli lampaita laiduntamassa vuosisatojen ajan ja 1800-luvulle mennessä ne olivatkin jo syöneet suurimman osan kasvillisuudesta. Vuonna 1887 lampaat vietiin pois ja sen jälkeen kasvit ovat saaneet kasvaa vapaasti. Saarella on useita luolia, joista suurimmat ovat syvyydeltään 20 metriä.


title: Mercatorin projektio

text: Mercatorin projektio on flaamilaisen kartografin Gerhardus Mercatorin vuonna 1569 esittelemä, lieriöprojektioiden ryhmään kuuluva karttaprojektio. Se on oikeakulmainen projektio, joten se on käyttökelpoinen erityisesti navigoinnissa. Projektiossa pituus- ja leveyspiirit kuvautuvat yhdensuuntaisina suorina siten, että pituuspiirien etäisyys toisistaan on vakio ja leveyspiirien etäisyys toisistaan kasvaa napoja kohti kuljettaessa. Keskeinen piirre Mercatorin projektiossa on että leveyspiirien välit venyvät täsmälleen sellaisessa suhteessa, että leveys- ja pituussuuntaiset mittakaavat säilyvät samana. Mittakaava kasvaa siirryttäessä päiväntasaajalta kohti napoja, jolloin napojen lähellä olevat alueet näkyvät kartalla huomattavasti suurempina kuin vastaavan kokoiset alueet päiväntasaajalla. Vääristymistä kuvaavat Tissot'n indikaattorit säilyvät vääristymättöminä, mutta kasvavat päiväntasaajalta poispäin.


title: Mercatorin projektio

text: Ei ole tiedossa, miten Mercator on karttaprojektion luonut. Projektion matemaattiseen konstruoimiseen tarvittavat menetelmät on kehitetty vasta myöhemmin.


title: Mercatorin projektio

text: Tarkoissa kartoissa käytetään maapallon kuvaamiseen ellipsoidia. Ellipsoidilla projektion periaate on sama kuin pallopinnalla, mutta yhtälöt ovat monimutkaisempia. Approksimoidaan esimerkin vuoksi maapallo palloksi, jonka säde on formula_1. Mercatorin projektion keskeinen piirre on, että leveys- ja pituussuuntainen mittakaava on jokaisessa pisteessä täsmälleen sama. Jos kartan länsi-itäsuuntainen mittakaava päiväntasaajalla on formula_2, leveyspiirillä formula_3 se on formula_4. Jotta mittakaava olisi sama myös etelä-pohjoissuunnassa, täytyy projisoidussa pisteessä etäisyyden derivaatan päiväntasaajalta olla sama kuin länsi-itäsuuntainen mittakaava. Projisoidun pisteen pystykoordinaatti voidaan ilmaista differentiaaliyhtälönä formula_5. Integroimalla differentiaaliyhtälö saadaan ratkaisu


title: Mercatorin projektio

text:
Vaakasuunnassa projektiopiste kartalla määräytyy yksinkertaisesti pituuspiirin mukaan
jossa formula_8 on keskimeridiaani ja erotus formula_9 ilmaistaan radiaaneina.


title: Mercatorin projektio

text: Mercatorin projektio on matemaattisesti määritetty, eikä sille ole luonnollista vastinetta. Projisoitu kuva ei ole sama kuin minkä valaistu karttapallo muodostaa valkokankaalle, joka on kääritty lieriöksi karttapallon ympärille. Tällaisessa luonnollisessa projektiossa piste projisoituu kartalle pystysuunnassa yhtälön formula_10 mukaan. Mercatorin projektiossa viiva, joka yhdistää pisteen pallon pinnalta projektiopisteeseen, ei leikkaa pallopintaa kohtisuorassa, eikä tällaiset viivat eri leveysasteilta kohtaa samassa "polttopisteessä", toisin kuin luonnollisessa projektiossa. Vaikka molemmissa projektioissa navat kuvautuvat äärettömyyteen, niin luonnollisessa projektiossa äärettömyyttä lähestytään nopeammin, jolloin muodot venyvät pystysuunnassa kiihtyvällä voimakkuudella napoja lähestyttäessä. Mercatorin projektiossa mittakaava säilyy jokaisessa pisteessä samana molempiin suuntiin, eikä venymistä yhteen suuntaan tapahdu.


title: Mercatorin projektio

text: Melko yleisesti tässä projektiossa laaditut maailmankartat on katkaistu alareunassa 60. eteläisen, mutta yläreunassa vasta 80. pohjoisen leveyspiirin kohdalta, jolloin Etelämanner jää kokonaan kartan ulkopuolelle, mutta pohjoisessa kartta ulottuu Huippuvuorille saakka. Näin tehtäessä Eurooppa sijoittuu kartassa jokseenkin keskelle.


title: Mercatorin projektio

text: Mercatorin projektio on erityisen käyttökelpoinen merenkulussa, mikä selittää sen saavuttaman suosion. Siinä leveys- ja pituuspiirit ovat suoria ja kartta on oikeakulmainen, eli ilmansuuntien väliset kulmat ovat kaikkialla todellisuuden mukaisia. Erityisen tärkeää on, että muuttumatonta kurssia kulkevan aluksen kulkema reitti on kartalla suora. Maanpinnan loksodromit kuvautuvat siis suoriksi.


title: Mercatorin projektio

text: Isoympyränavigointiin projektio ei sovellu hyvin: Kartalla isoympyrä kuvautuu kaarena ja napojen kohdalla projektio on määrittelemätön. Tämän takia projektion merkitys lentoliikenteessä on pienempi kuin meriliikenteessä.


title: Mercatorin projektio

text: Todellisuudessa leveyspiirit ovat sitä lyhyempiä, mitä lähempänä napoja ne sijaitsevat ja pituuspiirit yhtyvät navoilla. Siten kartan mittakaava kasvaa länsi-itä-suunnassa napoja kohti. Jotta kulmat pysyisivät oikeansuuruisina, myös pohjois-eteläsuuntainen mittakaava kasvaa napoja kohti samassa suhteessa. Tästä seuraa, että kaukana päiväntasaajasta sijaitsevat alueet näkyvät Mercatorin projektion mukaan tehdyssä kartassa suhteettoman suurina verrattuna samansuuruisiin päiväntasaajan seudulla sijaitseviin alueisiin. Esimerkiksi Grönlanti näyttää suunnilleen Afrikan kokoiselta, vaikka todellisuudessa sen pinta-ala on alle 10 % Afrikan pinta-alasta. Myös Eurooppa näyttää Mercatorin kartassa suunnilleen Afrikan kokoiselta, vaikka todellisuudessa Euroopan pinta-ala on noin kolmasosa Afrikasta.


title: Mercatorin projektio

text: Mittakaavavirhe kasvaa nopeasti lähellä napaa. Esimerkiksi leveysasteella 70 mittakaava on noin 46 % suurempi kuin leveysasteella 60. Jos esimerkiksi Suomen alue kuvataan Mercator-projektiossa, Lappi näyttää pinta-alaltaan noin kaksinkertaiselta todellisuuteen nähden.


title: Mercatorin projektio

text: Merenkulussa muuttuvaa mittakaavaa ei yleensä pidetä merkittävänä ongelmana: Suurimittakaavaisilla kartoilla seikan merkitys on mitätön ja pienimittakaavaisilla kartoilla mittauksiin käytetään merikarttoihin yleensä painettavaa mittakaavan muuttumisen kartan alueella osoittavaa leveyasteikkoa.


title: Mercatorin projektio

text: Koska Mercatorin projektiossa pituusasteet ovat kaikki yhdensuuntaisia ja osoittavat karttapohjoiseen, karttapohjoinen ja napapohjoinen yhtyvät koko kartan alueella ja siten napaluvunkorjaus on koko kartalla nolla.


title: Mercatorin projektio

text: Vaikka Mercatorin projektiossa eri leveysasteilla alueiden pinta-alojen suhteet ovat hyvin virheelliset, se on aikoinaan ollut maailmankartoissa ehkä yleisimmin käytetty projektio, mitä tosin on paljon ja usein ankarastikin arvosteltu. Yleisyytensä vuoksi sen on arveltu suuressa määrin vaikuttaneen ihmisten käsitykseen maailmasta, ja koska päiväntasaajan lähellä olevat maat näyttävät siinä liian pieniltä suhteessa Euroopan ja Pohjois-Amerikan maihin, sen on arveltu osaltaan saaneen ihmiset pitämään näitä maita vähemmän tärkeinä.


title: Mercatorin projektio

text: Kysymys eri karttaprojektioiden paremmuudesta sai osakseen suurta julkista huomiota varsinkin sen jälkeen, kun Arno Peters vuonna 1973 oli julkaissut laatimansa karttaprojektion, Petersin projektion (joka todellisuudessa kuitenkin oli sama, jonka James Gall oli esittänyt jo yli sata vuotta aikaisemmin.) Peters esitti sen paremmaksi vaihtoehdoksi nimenomaan Mercatorin projektiolle, jota hän piti rasistisenakin. Kuitenkin Mercatorin projektion käyttö maailmankartoissa oli jo sitä ennen ollut pitkään vähenemässä.. Nykyisin maantieteilijät eivät suosittele niissä käytettäviksi mitään sellaista projektiota, jossa leveys- ja pituuspiirit näkyvät suorina ja maailmankartta on suorakulmion muotoinen.


title: Mercatorin projektio

text: Gauss–Krüger-projektio eli "poikittainen Mercatorin projektio" muodostetaan muuten samoin kuin Mercatorin projektio, mutta siinä lieriöpinta, jolle pallo projisoidaan, sivuaa maapalloa jotakin pituuspiiriä pitkin, jota sanotaan kartan "keskimeridiaaniksi". Tässä projektiossa pituuspiireistä vain keskimeridiaani, leveyspiireistä vain päiväntasaaja kuvautuu suoraksi viivaksi, muut ovat kaarevia. Projektiota käytetään lähinnä kartoissa, joissa näkyvä alue ulottuu enintään muutaman pituusasteen päähän jostakin sopivasta keskimeridiaanista, muun muassa yleisesti Suomen kartoissa.


title: Mercatorin projektio

text:
UTM-projektio ("Universal Transverse Mercator") muistuttaa Gaussin-Krügerin projektiota, mutta siinä
lieriö, jolle pallo projisoidaan, ei sivua pallon pintaa vaan leikkaa sen kahdessa kohdassa.


title: Mercatorin projektio

text: Monet verkossa toimivat, paikallisia tarjoavat palvelut, muun muassa Bing Maps, OpenStreetMap ja Google Maps käyttävät kartoissaan Mercatorin projektion approksimaatiota, joka tunnetaan nimellä Web Mercator ja jonka perustana on maailmanlaajuinen geodeettinen järjestelmä WBS 84. Tapaa, jolla Mercatorin projektion mukaisissa kartoissa otetaan huomioon Maan ellipsoidisuus (litistyneisyys navoilla), on siinä kuitenkin yksinkertaistettu tavalla, jonka vuoksi se ei ole täysin oikeakulmainen: siinä käytetään ellipsoidipinnan WGS 84 -koordinaatteja, jotka kuitenkin projisoidaan ikään kuin kyseessä olisi pallopinta. Yhdysvaltain hallinto ei hyväksy tämän projektion käyttöä virallisiin tarkoituksiin.


title: Pedro Munitis

text: Pedro Munitis Álvarez (s. 19. kesäkuuta 1975 Santander, Kantabria, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edusti valtaosan urastaan Espanjan Primera Divisiónissa pelannutta Racing Santanderia.


title: Pedro Munitis

text: Munitis edusti Racingia kolmeen otteeseen. Hän teki ensiesiintymisensä Espanjan pääsarjassa seuran edustusjoukkueen riveissä tammikuussa 1995. Pääsarjatasolla Munitis edusti myös Real Madridia ja Deportivo La Coruñaa. 2000-luvun alussa hän voitti Real Madridissa Espanjan pääsarjamestaruuden ja Mestarien liigan.


title: Pedro Munitis

text: Munitis pelasi Espanjan maajoukkueessa 21 ottelua ja teki otteluissa kaksi maalia. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2000 EM-kilpailuissa.


title: Pedro Munitis

text: Munitis toimii kaudella 2018–2019 Espanjan kolmannella sarjatasolla pelaavan Murcian päävalmentajana.


title: Lilla Karlsö

text: Lilla Karlsö on Itämeren saari, joka sijaitsee noin kolme kilometriä Gotlannista länteen ja 4,5 kilometrin päässä Stora Karlsöstä. Hallinnollisesti se kuuluu Gotlannin lääniin. Lilla Karlsö ja Stora Karlsö ovat Itämeren ainoita lintusaaria. Lilla Karlsöllä kävi ainakin 1980-luvun alkupuolella vain 3 000 kävijää vuosittain.


title: Lilla Karlsö

text: Lilla Karlsön pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Suurin osa saaresta on kalkkikiviylänköä. Korkein kohta on noin 66 metriä merenpinnan yläpuolella. Nimestään huolimatta saari on siis keskimäärin korkeampi kuin Stora Karlsö, pinta-alaltaan se tosin on pienempi. Saarella on meren tekemiä luolia, joista suurimmat ovat 30 metriä syviä.


title: Lilla Karlsö

text: Suurella osalla saaresta ei ole puita ja pensaita, koska siellä on ollut vuosisatojen ajan lampaita. Saarella on laiduntanut kerrallaan jopa sata lammasta karitsoineen. Vain pienellä alueella on satoja vuosia vanhoja jalavia, tammia ja saarnia. Muita kasveja on monipuolisesti, esimerkiksi kangasajuruohoa ja tähkätädykettä, harvinaisiakin kasveja löytyy. Stora Karlsön tapaan myös Lilla Karlsöllä on monipuolinen lintulajisto. Siellä on esimerkiksi etelänkiisloja ja ruokkeja. Esimerkiksi harmaalokkeja on Gotlannin suurin populaatio.


title: Lilla Karlsö

text: Lilla Karlsö on luonnonsuojelualue. Vuonna 1955 siitä tuli luonnonmuistomerkki ja 1964 luonnonsuojelualue. Se on Natura 2000 -alue. Saarella on myös useita muinaisjäänteitä pronssi- ja rautakaudelta.


title: Konstanz

text: Konstanz on yliopistokaupunki Etelä-Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa, Bodenjärven rannalla. Kaupungissa on 80 000 asukasta. Konstanz sijaitsee aivan Sveitsin rajalla Kreuzlingenin kaupungin naapurina Reinin varrella.


title: Konstanz

text: Konstanzin kirkolliskokous pidettiin vuosina 1414–1418.


title: Konstanz

text: Konstanz ja Kreuzlingen muodostavat käytännössä yhteisen kaupunkialueen. Toisen maailmansodan aikana jätettiin kaupungissa valot päälle yöajaksi. Siksi liittoutuneet luulivat kaupunkia osaksi Sveitsiä, eikä kaupunkia siten pommitettu.


title: Konstanz

text: Konstanzista pääsee junalla sekä Saksaan että Sveitsiin. Lähin lentoasema sijaitsee Friedrichshafenissa Saksassa, jonne pääsee nopeimmin Bodenjärven ylittävällä lautalla. Lähimmät kansainväliset lentokentät ovat Stuttgartin, Baselin ja Zürichin lentoasemat.


title: Konstanz

text: Zeppeliiniin keksijä Ferdinand von Zeppelin syntyi Konstanzissa.


title: Konstanz

text: Konstanzen ystävyyskaupungit ovat:


title: Insinööri (AMK)

text: Insinööri (AMK) (engl. "Bachelor of Engineering, B. Eng.") on 4-vuotinen tekniikan ja liikenteen alan ammattikorkeakoulututkinto, joka valmentaa lähinnä teollisuuden ja hallinnon työnjohto-keskijohtotason tehtäviin. Ennen ammattikorkeakoulujen tuloa 1990-luvun puolivälissä insinööri oli ammatillisen korkea-asteen tutkinto. Tutkinnot erottaa siitä, että ammattikorkeakoulututkinnon nimikkeeseen liitetään tunnus ’(AMK)’. Insinööri (AMK) -tutkinnon nimitys englanniksi on virallisesti "Bachelor of Engineering" (lyh. "B. Eng.")"." Englanninkielinen nimike eroaa siten tekniikan kandidaatista, jonka virallinen käännös on Bachelor of Science (Technology). Tutkinnon suorittamisen ja kolmen vuoden työkokemuksen jälkeen on mahdollista suorittaa ylempi ammattikorkeakoulututkinto, jonka tutkintonimike on Insinööri (ylempi AMK). Tutkinnon suorittamisen jälkeen on myös mahdollista hakea teknilliseen yliopistoon suorittamaan maisterin tutkinto (DI).


title: Insinööri (AMK)

text: Insinööri (AMK) -tutkinnon voi suorittaa seuraavissa koulutusohjelmissa:


title: Monokokki

text: Monokokki eli itsekantava kori on yksiosainen rakennetyyppi, jossa rakenteen kuori kantaa suuren osan kuormasta. Sana ”monokokki” tulee ranskankielisestä sanasta "monocoque", ’yksikuorinen’.


title: Monokokki

text: Vastakkainen rakennetyyppi on erillisrunkoinen rakenne, jossa on sisäinen runko, esimerkiksi putkikehikko, jonka päällä oleva kuori ei kanna rakenteen kuormaa.