title: Abha

text: Korkeamman sijaintinsa johdosta ilma on viileämpää, luonto vihreää ja ilma on utuisempaa kuin pääosassa Saudi-Arabiaa. Abha on suosittu pakopaikka kesäpaahteilta niin monille saudeille kuin Persianlahden maiden arabeilekin. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 236 157 ihmistä.


title: Abha

text: Abhassa talot on suurimmaksi osaksi tehty kivestä ja rakennettu käsin. Jotkut talot ovat yli 300 vuotta vanhoja ja edelleen asuttuja. Kaupunki on tunnettu toristaan, joka on auki päivittäin ja jossa myydään muassa vihanneksia, hedelmiä ja kahvipapuja.


title: Abha

text: Kaupungissa toimii Kuningas Khalidin yliopisto, joka on perustettu 1999.


title: Miikka Lindholm

text: Miikka Lindholm (s. 21. kesäkuuta 1980 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija. Lindholm on nopea pelaaja. Hän tekee yleensä suurimman osan maaleistaan läpiajoista. Herrasmiespelaajana tunnettu Lindholm ottaa vain muutaman jäähyn kaudessa.


title: Miikka Lindholm

text: Lindholm pelasi juniorivuotensa Keravan Shakersissa ja kuului joukkueensa parhaimmistoon Heikki Löfmanin kanssa. Lindholm pelasi viimeisen Shakers -kautensa aikana myös 16-vuotiaiden maajoukkueessa kaksi ikäluokan kolmesta turnauksesta ja teki kuudessa ottelussaan viisi maalia. Shakersin hyvää menestystä ihmeteltiin ja Helsingin suurseurat ottivat Shakersin lupaukset junioreihinsa. Lindholm siirtyi HIFK:n B-junioreihin, mutta kun peli ei alkanut kulkemaan helsinkiläisseurassa, koitti siirto Kiekko-Espooseen. Vaikeasta kaudesta huolimatta Lindholm pääsi näyttämään taitojaan nuorten maajoukkueessa neljän pelin verran. Seuraavalla kaudella hän kuuluikin jo Kiekko-Espoon A-nuorien avainpelaajiin ja pääsi mukaan alle 18-vuotiaiden EM-kisoihin Ruotsiin. Lindolm oli hopeaa saavuttaneen Leijona-miehistön avainpelaajia. Hän jatkoi myös kauden 1998–1999 Bluesiksi muuttuneen espoolaisseuran A-junioreissa ja pääsi useaan otteeseen nuorten maajoukkueen mukaan. Lindholm pelasi myös Bluesin liigajoukkueessa kahden ottelun ajan.


title: Miikka Lindholm

text: Lindholm aloitti uransa miesten sarjoissa kaudella 1999–2000 KJT:ssä I-divisioonassa. Hyvillä peliesityksillään hän pelasi itselleen paikan joulukuun alle 20-vuotiaiden MM-kisoihin.


title: Miikka Lindholm

text: Kaudeksi 2000–2001 Lindholmille avautui rapakon takaa mahdollisuus pelata ja opiskella. Hän pelasi yhdessä vanhan aisaparinsa Heikki Löfmanin kanssa CHA-sarjassa Minnesotassa. Seuraavat kaksi kautta Lindholm pelasi KJT:ssä ja kauden 2003–2004 Kiekko-Vantaassa. Kauden 2004–2005 alku ei sujunut Vantaalla odotetusti ja mies siirtyi loppukaudeksi Italiaan.


title: Miikka Lindholm

text: Kesällä 2005 Lindholm oli Pelicansissa try-outilla, mutta Pitsiturnauksessa annetut näytöt eivät riittäneet ja hän aloitti kauden 2005–2006 Järvenpään Haukoissa. Lindholm siirtyi kuitenkin loppukaudesta Sveitsiin. Kaksi seuraavaa kautta Lindholm pelasi KooKoossa, mutta loukkaantumiset sotkivat hänen kautensa. Kauden 2008–2009 Lindholm hyökkäsi Mikkelin Jukureissa kuten myös kaksi seuraavaa kautta. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi Suomi-sarjan HC Keski-Uusimaahan.


title: Miikka Lindholm

text: Lindholm on harrastanut kesälajinaan rullakiekkoa. Hän sai tililleen harjoitusmaaotteluita 2005 ja 2006, mutta rullakiekon SM-liigassa Mahtiankkoissa pelannut hyökkääjä ei mahtunut vielä tuolloin Leijonien MM-kisamiehistöön. Lindholm teki MM-debyyttinsä MM-kisoissa vuonna 2007 Saksassa, kun Suomi hävisi jatkoajalla mestaruuden Ruotsille. Lindholm keräsi turnauksen kuudesta ottelusta tehot 1+1.


title: Fernando Gomes

text: Fernando Mendes Soares Gomes (s. 22. marraskuuta 1956 Porto) on entinen portugalilainen jalkapalloilija. Hän edusti lähes koko uransa ajan syntymäkaupunkinsa jalkapalloseuraa FC Portoa, neljää vuotta lukuun ottamatta. Muut seurat olivat Sporting Gijón ja Sporting Clube de Portugal. Hän edusti myös Portugalin jalkapallomaajoukkuetta ja teki 13 maalia 48:ssa ottelussa.


title: Raoul Servais

text: Raoul Servais (s. 1. toukokuuta 1928) on belgialainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja sekä animaattori. Hän syntyi Ostendissa ja opiskeli Ghentin kuninkaallisessa taideakatemiassa.


title: Raoul Servais

text: Servais on tullut tunnetuksi animaatioelokuvillaan, joilla hän on voittanut useita palkintoja. Vuonna 1979 hän sai "Harpya"-animaatiollaan Cannesin elokuvajuhlien parhaan lyhytelokuvan Kultaisen palmun.


title: Woldemar Oinonen

text: Woldemar Oinonen (käytti Saksassa peitenimeä Oppmann), (2. lokakuuta 1891 Lappeenranta – 15. kesäkuuta 1963 Längelmäki) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Otto Vilhelm Oinonen ja Emilia Syrjäläinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Elna Estrid von Pfalerin kanssa.


title: Woldemar Oinonen

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lappeenrannan suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1910 ja liittyi Savolaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1911–1915. Hän suoritti esiupseerien tykistökurssin vuonna 1923 ja sotakorkeakoulun erikoiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925 sekä Sotakorkeakoulun yleisen osaston vuosina 1926–1927. Opintomatkan Saksan ratsuväkikouluun Hannoveriin hän teki vuonna 1929. Opintomielessä Oinonen oli merkittynä Puolan 10. Ulaanirykmenttiin vuonna 1929 sekä oli komennettuna Saksaan perehtymään ratsuväkeen, panssarimuodostelmien järjestelyyn ja koulutukseen kesällä vuonna 1939.


title: Woldemar Oinonen

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 4. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan ratsuosastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Woldemar Oinonen

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan päälliköksi Karjalan Ratsujääkärirykmentin 3. eskadroonaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa ja Karjalankannaksella.


title: Woldemar Oinonen

text: Oinonen siirrettiin sisällissodan jälkeen 29. marraskuuta 1918 alkaen Lapin ryhmän I pataljoonan Kuhmon osaston päälliköksi. Lapin ryhmästä hänet siirrettiin 1. huhtikuuta 1919 alkaen Hämeen ratsurykmentin konekiväärieskadroonan päälliköksi. Hämeen ratsurykmentistä hänet siirrettiin 24. heinäkuuta 1919 patteriston komentajaksi Hyökkäysvaunurykmentin I patteristoon. Oinonen siirrettiin 1. kesäkuuta 1920 Sotaministeriöön, missä hän toimi liikekannallepanotoimiston päällikkönä, kunnes hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1922 Yleisesikunnan järjestely-toimiston päälliköksi. Oinonen sai jättää seuraavaksi esikuntatehtävät, kun hänet siirrettiin 21. marraskuuta 1923 pataljoonan komentajaksi Uudenmaan rykmentin II pataljoonanaan. Uudenmaan rykmentistä hänet siirrettiin 15. elokuuta 1924 alkaen 2. divisioonan esikuntapäälliköksi, josta hänet siirrettiin Ratsuväkiprikaatin esikunnan esikuntapäälliköksi 13. heinäkuuta 1926. Ratsuväkiprikaatin esikunnasta hänet komennettiin ja nimitettiin huhtikuussa vuonna 1927 Hämeen ratsurykmentin komentajaksi. Sotakorkeakouluun johtajan apulaiseksi ja taktiikan opettajaksi hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1931. Seuraavaksi hänet nimitettiin 1. heinäkuuta 1933 Keski-Suomen sotilasläänin komentajaksi ja 13. syyskuuta 1935 alkaen Suomen valkoisen kaartin komentajaksi. Suomen valkoisesta kaartista hänet siirrettiin 14. tammikuuta 1936 Yleisesikunnan järjestely- ja liikekannallepano-osaston päälliköksi sekä sotaväen päällikön esikuntapäälliköksi 1. tammikuuta 1938.


title: Woldemar Oinonen

text: Oinonen osallistui talvisotaan Päämajan yleisesikunnanpäällikön apulaisena ja sodan loppupuolella 23. divisioonan komentajana, missä tehtävässä hän johdatti joukkonsa taisteluihin Kämäränjärvellä, Näykkijärvellä, Leitimojärvellä ja Kärstilänjärvellä. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, mutta siirrettiin myöhemmin Erillisen Divisioonan komentajaksi ja edelleen III armeijakunnan virkaa tekeväksi komentajaksi.


title: Woldemar Oinonen

text: Jatkosodan puhjettua Oinonen sai komentoonsa Ryhmä Oinosen, joka kuului Karjalan armeijaan. Oinonen johdatti ryhmänsä taisteluihin Suojärvi–Porajärvi-Kentjärvi-Kontupohja-Koikari-Käppäselkä-Äänisenniemi–Karhumäki akselilla. Vuonna 1942 hänet siirrettiin päälliköksi Kotijoukkojen esikuntaan. Vuonna 1944 hän toimi Kotijoukkojen komentajan viransijaisena.


title: Woldemar Oinonen

text: Sotien jälkeen Oinonen nimitettiin Puolustusvoimain pääesikunnan komentoesikunnan väliaikaiseksi päälliköksi, myöhemmin hän vastaanotti komentoesikunnan vakinaisen päällikkyyden vuonna 1945. Oinonen erosi vakinaisesta palveluksesta vielä saman vuoden 1945 aikana ja toimi sen jälkeen tilanomistajana Taipalsaaren Vehkataipaleessa vuoteen 1963 saakka. Hänet on haudattu Lappeenrantaan.


title: Woldemar Oinonen

text: Oinonen toimi kenttäohjesääntökomitean jäsenenä vuosina 1927–1928 ja Ratsuväkiprikaatin kunniatuomioistuimen varapuheenjohtajana vuosina 1929–1931 sekä Suomen upseeriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1925–1926. Suomen sotatieteellisen seuran varapuheenjohtajana hän toimi vuonna 1932 ja oli armeijan edustajana Breitenfeldin taistelun 300-vuotisjuhlissa vuonna 1931. Yleisesikunnan kunniatuomioistuimen puheenjohtaja hän toimi vuosina 1937–1939. Upseeriratsastajayhdistyksen puheenjohtajana hän taasen toimi vuosina 1936–1938 ja oli Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1938–1945. Suojeluskunnan ja aluejärjestön tarkistuskomitean puheenjohtajana hän toimi vuonna 1939 ja oli Puolustusvoimain Pääesikunnan organisaation tarkistamista varten määrätyn toimikunnan puheenjohtajana vuonna 1945. Hän oli myös Upseeriratsastajat-yhdistyksen ja Hakkapeliittayhdistyksen kunniajäsen.


title: Oiva Olenius

text: Oiva Oskar Olenius (16. syyskuuta 1890 Helsinki – 23. elokuuta 1968) oli suomalainen jääkärikenraali (jalkaväen). Hänen vanhempansa olivat työnjohtaja Johan Olenius ja Justiina Marjamäki Karijoen Pääroosista. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Brita Sigrid Ingeborg Alice Nydahlin kanssa.


title: Oiva Olenius

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta reaalilyseosta vuonna 1909 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiankieltenosastolla vuosina 1909–1914. Opintojensa jälkeen hän toimi Rantatiehallituksessa lasku- ja konttoriapulaisena vuosina 1909–1912. Jonka jälkeen lähti opintomatkalle Englantiin vuonna 1913 ja Saksaan vuonna 1914.


title: Oiva Olenius

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 23. syyskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 10. heinäkuuta 1917 pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet komennettiin 31. heinäkuuta vuonna 1917 pataljoonan edustajana Suomeen ottamaan yhteyttä kotimaan aktivistijärjestöihin ja poliittisiin johtohenkilöihin sekä hankkimaan selvyyttä kotimaan eri piirien suhtautumisesta Jääkäripataljoona 27:ään. Hän järjesteli samalla matkalla myös aseiden kuljetusta Uumajasta Suomeen. Takaisin pataljoonaan hän palasi 18. marraskuuta 1917 ja sijoitettiin edelleen 2. konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui vuonna 1917 Libaussa järjestettyyn sotakoulun A-kurssiin.


title: Oiva Olenius

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi joukkueenjohtajaksi ja myöhemmin komppanianpäälliköksi 4. jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Oiva Olenius

text: Olenius komennettiin sisällissodan jälkeen 12. kesäkuuta 1918 alkaen Suomen senaatin sota-asiaintoimituskuntaan, missä hän palveli toimistoupseerina yleisellä sota-asiainosastolla. Hänet siirrettiin 1. maaliskuuta 1919 Suomen armeijan päällikön esikuntaan (Sotaväen esikunta) järjestelytoimiston päälliköksi, josta hänet siirrettiin 1. kesäkuuta 1920 alkaen takaisin sotaministeriöön (puolustusministeriö), jossa hänet määrättiin aluksi järjestelytoimiston ja 6. maaliskuuta 1922 alkaen yleisen sota-asiainosaston sekä 18. huhtikuuta 1926 alkaen keskusosaston päälliköksi. Samalla hän toimi kansliapäällikkönä. Puolustusministeriön kansliapäälliköksi hänet nimitettiin l. tammikuuta 1938.


title: Oiva Olenius

text: Olenius toimi ohjesääntökomitean sihteerinä vuosina 1919–1920 ja oli jäsenenä ja puheenjohtajana useissa komiteoissa, joissa on käsiteltiin puolustuslaitoksen järjestelyä, sotilas- ja siviilivirkakunnan palkkaus-, eläke- ym. oloja, valtion tulo- ja menoarvion rakennetta, sotilasohjesääntöjen laadintaa ja suomalaisen sotilaskielen kehittämistä. Valtioneuvoston määräämä apujäsenenä hän toimi kielitutkintolautakunnassa suomenkielessä suoritettavia tutkintoja varten vuodesta 1923 alkaen. Valtion kivääritehtaan johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1931–1946 ja puolustuslaitoksen leski- ja orpokassan valtuutettuna vuodesta 1932 alkaen.


title: Oiva Olenius

text:
Hän oli Suomen sotilasaikakauslehden perustajia ja toimi lehden sihteerinä vuosina 1921–1923. Olenius toimi jääkäritoimiston jäsenenä vuosina 1918–1919 ja Jääkäriliiton johtokunnan varajäsenenä vuosina 1923 ja 1931–1935 sekä jäsenenä vuosina 1925–1930 ja vuodesta 1936 eteenpäin. Jääkärikotisäätiön sihteerinä hän toimi vuodesta 1935 alkaen oli Helsingin shakkiklubin johtokunnan jäsen vuodesta 1919 alkaen sekä istui Suomen shakkiliiton hallituksen jäsenenä vuodesta 1928 alkaen. Hän toimi Finnish Chemicals Oy:n johtokunnan jäsenenä vuosina 1940–1962 ja oli Valtioneuvoston eläkevaliokunnan jäsenenä vuodesta 1940 alkaen. Vapaudenristin ritarikunnan hallituksen jäsenenä hän istui vuodesta 1941 alkaen. Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikuntien hallituksen jäsenenä hän toimi vuosina 1946–1964. Olenius oli myös Vapaudenristin ritarikunnan rahastonhoitaja 1941–1968.
Hän kuului myös vuosi 1946–1958 Neste Oy:n Valmetin hallintoneuvostoon jäsenenä.


title: Oiva Olenius

text: Olenius toimi talvisodasta lähtien aina vuoteen 1955 saakka puolustusministeriön kansliapäällikkönä, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Blomberg–Fritsch-kriisi oli natsi-Saksan ylintä sotilasjohtoa alkuvuodesta 1938 ravistellut seksiskandaali, jonka seurauksena valtakunnan sotaministeri, sotamarsalkka Werner von Blomberg ja maavoimien komentaja, kenraalieversti Werner von Fritsch joutuivat jättämään paikkansa. Seurauksena oli ylimmän sotilasjohdon uudelleenjärjestely ja armeijan johdon siirtäminen Adolf Hitleriä tukevien upseerien käsiin.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Hitler järjesti salaisen kokouksen valtakunnankansliassa 5. marraskuuta 1937. Paikalla olivat Hitlerin lisäksi asevoimien komentaja Blomberg, maavoimien komentaja Fritsch, merivoimien komentaja Erich Raeder, ilmavoimien komentaja Hermann Göring, ulkoministeri Konstantin von Neurath ja eversti Friedrich Hossbach.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Hitler aloitti vetoamalla Saksan kansan elintilan puutteeseen ja tarpeeseen laajentaa valtakunnan alueita. Ensimmäisiksi laajennuksen kohteiksi hän mainitsi Tšekkoslovakian ja Itävallan ja ensimmäinen laajennussota tulisi tarvittaessa käydä jo seuraavana vuonna, mutta viimeistään vuoteen 1943 mennessä. Saksan eteneminen riippuisi osittain Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan asenteesta ja toimista, sillä Hitler varoi joutumista niin sanottuun kahden rintaman sotaan. Britannian ja Ranskan varalta hän esitti kolme vaihtoehtoista strategista suunnitelmaa. Edelleen Hitler puhui tarpeesta saavuttaa autarkia, taloudellinen omavaraisuus ja riippumattomuus sodankäyntiä silmällä pitäen.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Blomberg, Fritsch ja Neurath kritisoivat ja vastustivat suunnitelmaa, jonka he uskoivat saattavan Saksan suursotaan. Hitler raivostui ja alkoi yhdessä Göringin ja Heinrich Himmlerin kanssa suunnitella keinoja, joilla asevoimien johto saataisiin korvattua. Suuri osa Wehrmachtin johtomiehistä vaihdettiinkin Hitlerille uskollisiin sotilaisiin.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Joulukuun alussa 1937 59-vuotias valtakunnan sotaministeri Blomberg ilmoitti ilmailuministeri Hermann Göringille solmivansa avioliiton 25-vuotiaan sihteerinsä Margarethe Gruhnin kanssa. Vaikka korkean saksalaisen upseerin avioliittoa alemmista yhteiskuntaluokista tulevan naisen kanssa oli aikaisemmin pidetty sopimattomana, Göring kehotti Blombergia ottamaan rohkean askeleen. Hän muistutti tätä ottaneensa itsekin vaimokseen valtakunnannäyttelijä Emmy Sonnemannin. Göring jopa auttoi Blombergia lähettämällä maasta kiusallisen kilpakosijan. 12. tammikuuta 1938 Blomberg ja Margarethe Gruhn solmivat avioliiton. Göring toimi bestmanina, ja Adolf Hitler oli Göringin ohella toinen avioliiton todistajista.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Muutama päivä vihkimisen jälkeen Göringin käsiin osui poliisin muistio, jonka mukaan Gruhn oli työskennellyt nuoruudessaan Berliinissä prostituoituna. Hitler kutsutti Blombergin takaisin avioparin häämatkalta Caprilta ja ilmoitti, että Gruhnin kyseenalaisen menneisyyden vuoksi Blomberg oli sopimaton valtakunnan sotaministeriksi ja armeijan kenraaliksi. Blomberg kieltäytyi ottamasta avioeroa ja pyysi eroa tehtävistään.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Koska Blombergin ero oli onnistunut niin helposti, Hitler ja puoluejohto juonivat samantyyppisen skandaalin myös maavoimien komentajan Werner von Fritschin pään menoksi. 26. tammikuuta 1938 Werner von Fritsch kutsuttiin valtakunnankansliaan, jossa paikalla oli pikkurikollinen Otto Schmidt. Schmidt ansaitsi elantonsa kiristämällä homoseksuaaleja maassa, jossa homoseksuaaliset teot oli ankarasti kriminalisoitu. Hän ”tunnisti” von Fritschin mieheksi, jonka hän oli yllättänyt harjoittamasta seksiä erään berliiniläisen miesprostituoidun kanssa. Vaikka Fritsch kiisti syytöksen jyrkästi, Hitler vapautti hänet tehtävistään maavoimien johdossa.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Fritschin kollegat alkoivat tutkia tapausta omin päin, ja pian selvisi, että Otto Schmidtin kiristyksen kohteeksi joutunut mies oli todellisuudessa ollut ratsumestari von Frisch eikä suinkaan kenraali von Fritsch. Hermann Göring keskeytti 10. maaliskuuta pidetyn ensimmäisen sotaoikeuden istunnon, jossa von Fritschin siveettömyyssyytöksiä käsiteltiin, vedoten kiristyneeseen tilanteeseen Itävallan suunnalla – Anschluss eli Itävallan yhdistämisen Saksaan tapahtui 12. maaliskuuta. 18. maaliskuuta pidetyssä toisessa sotaoikeuden istunnossa Otto Schmidt peruutti aikaisemman tunnistuksensa ja sanoi, että Gestapo oli painostanut hänet väärään todistukseen. Fritsch vapautettiin kaikista syytteistä, ja hänestä tehtiin vanhan tykistörykmenttinsä kunniaeversti. Fritsch kaatui Puolan offensiivissa Varsovan lähellä Pragassa. Useiden todistajien mukaan Fritsch asettui tietoisesti kuolemanvaaraan vihollisen tulituksessa.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Otto Schmidt löydettiin surmattuna vain muutama päivä oikeudenkäynnin jälkeen. Hänen kuolemansa jäi hämäräksi.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Sotaministeri Blombergin erottua tehtävistään Adolf Hitler ilmoitti lakkauttavansa koko valtakunnan sotaministeriön ja siirtävänsä sen tehtävät uudelle esikunnalle Oberkommando der Wehrmachtille. Sen johtajaksi Hitler nimitti nöyristelevän ja kansallissosialisteihin myötämielisesti suhtautuvan Wilhelm Keitelin. Wehrmachtin johdon Hitler otti omiin käsiinsä. Maavoimien komentajaksi Hitler nimitti niin ikään myötämielisen Walther von Brauchitschin. Ilmailuministeri Göring, joka ilmeisesti oli toivonut itse pääsevänsä asevoimien komentajaksi, sai ikään kuin lohdutuksena valtakunnanmarsalkan arvon.


title: Blomberg–Fritsch-kriisi

text: Blombergia ja Fritschiä kunnioittaneet Wehrmachtin korkea-arvoiset usein vanhoista ritarisuvuista periytyvät upseerit eivät antaneet Hitlerille ja natsipuolueelle skandaaleihin johtanutta juonittelua ja erottamisia anteeksi. Hitlerin ja natsien vastaiset salaliitot vahvistuivat armeijan piirissä, ja korkea-arvoiset upseerit yrittivät useita kertoja murhata Hitlerin. Näistä yrityksistä lähimpänä onnistumista oli heinäkuun 20. päivän salaliittona tunnettu pommiattentaatti vuonna 1944.


title: Rheinfelden (Sveitsi)

text: Rheinfelden on kaupunki Sveitsissä. Se sijaitsee Aargaun kantonissa, Reinin rannalla, joka on samalla Saksan ja Sveitsin raja. Rheinfelden sijaitsee noin 15 kilometriä Baselista itään. Vastapäätä Reinin toisella rannalla sijaitsee samanniminen kaupunki Saksassa.


title: Rheinfelden (Sveitsi)

text: Kunnan pinta-ala on 16,03 km² ja vuoden 2011 lopulla siellä asui 12 034 asukasta.


title: A. C. Lyles

text: Andrew Craddock ”A. C.” Lyles (17. toukokuuta 1918 – 27. syyskuuta 2013 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja. Hänelle myönnettiin Golden Boot -palkinnon (1992) lisäksi vuonna 1988 tähti Hollywood Walk of Famella.


title: A. C. Lyles

text: Pitkän uran Paramount Picturesissa luonut Lyles tuli tunnetuksi työstään länkkäreissä.


title: Frederik Ndoci

text: Frederik Ndoci (s. 9. helmikuuta 1960 Shkodër, Albanian sosialistinen kansantasavalta) on albanialainen laulaja, joka edusti maatansa Eurovision laulukilpailussa Helsingissä 2007 kappaleella "Hear My Plea". Hän ei päässyt semifinaalista finaaliin.


title: Frederik Ndoci

text: Frederik Ndocin kotisivut


title: M/S Crowley Shipper

text: M/S Crowley Shipper () on Stena Florida Line Ltd:n omistama ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1977 Jos L Meyer Werftin telakalla, Papenburgissa, Saksassa. Crowley Shipper on rekisteröity Yhdistyneen kuningaskunnan alle ja sen kotisatama on Hull. Nykyisin yhdysvaltalainen Crowley liikennöi aluksella Karibialla.


title: M/S Crowley Shipper

text: Alusta on käytetty Britannian puolustusministeriön sotatarvikekuljetuksissa.


title: M/S Crowley Shipper

text: Crowley Shipperin sisaraluksia ovat M/S Ems, M/S Crowley Ambassador ja M/S Crowley Senator.


title: M/S Crowley Shipper

text: Alus laskettiin vesille 24. marraskuuta 1979 länsisaksalaisella Jos L Meyer Werftin telakalla Papenburgissa. 28. joulukuuta laiva luovutettiin "MS "NESTOR" Reederei & Schiffahrtsgesllschaft-GmbH & Co. KG:n omistukseen, joka rekisteröi sen Saksan lipun alle nimellä "Nestor". Tämän jälkeen alus aikarahdattiin erilaisiin tehtäviin. Vuonna 1983 aluksen 16-sylinterinen Stork Werkspoor -pääkone vaihdettiin yhteen MaK:n koneeseen. Vuonna 1984 alus siirtyi Scorpion Schiffahrtsgesellschaft mbh:n omistukseen. Samalla alus sai nimen "Nestor I". Tämän jälkeen alus aikarahdattiin Crowley Maritime Transportin Yhdysvaltain ja Karibian väliseen liikenteeseen. Joulukuussa 1985 rahtaus päättyi ja alus siirrettiin Saksan alusrekisteriin nimellä "Nestor". Vuodesta 1986 vuoteen 1987 Nestor oli aikarahdattuna EG-Linen Göteborgin ja Eemshavenin väliseen liikenteeseen.


title: M/S Crowley Shipper

text: Vuonna 1987 Sorinco-Marine S.a.r.l. osti aluksen ja rekisteröi sen Togon lipun alle. Kotisatamaksi tuli Lomé. Elokuussa uusi omistaja antoi alukselle nimen "African Gateway". Tämän jälkeen laiva aikarahdattiin Nile Dutch Linen Pohjois-Euroopan ja Länsi-Afrikan väliseen liikenteeseen. 17. toukokuuta 1989 alus saapui Alankomaiden Rotterdamiin rahtauksen päätyttyä. Samana päivänä alus siirrettiin jälleen Saksan lipun alle. 18. toukokuuta alus aikarahdattiin Tor Linen käyttöön reitille Harwich–Immingham–Helsingborg. 25. toukokuuta aluksen ollessa Helsingborgissa, nimettiin alus jälleen "Nestoriksi". Rahtaus päättyi 9. lokakuuta. Tämän jälkeen alus aikarahdattiin Stream Linen liikenteeseen nimellä "Caribbean Stream". Vuonna 1991 alus sai jälleen nimen "Nestor".


title: M/S Crowley Shipper

text: Vuonna 1994 Stena Florida Line Ltd. osti aluksen ja antoi sille nimen "Stena Shipper". Vuonna 1995 Stena Shipper aikarahdattiin belgialaisen Cobelfret Ferriesin Zeebruggen ja Imminghamin väliseen liikenteeseen. Maalis- ja huhtikuun aikana aluksen MaK -pääkone vaihdettiin MAN 8L58/64:än. Elokuussa 1999 Stena Shipper siirrettiin linjalle Zeebrugge–Göteborg. Samalla alus rekisteröitiin Britannian lipun alle. Vuonna 2000 alus siirtyi reitille Zeebrugge–Immingham. Vuonna 2001 alus aikarahdattiin CETAMin Ranskan ja Tunisian väliseen liikenteeseen.


title: M/S Crowley Shipper

text: Tammikuussa 2003 alus aikarahdattiin Britannian puolustusministeriön Lähi-itään suuntautuvia sotatarvikekuljetuksia varten. Aluksen kotisatamaksi vaihdettiin Hull. Muut ruotsalaisomisteiset ro-ro-alukset sotatarvikekuljetuksissa olivat M/S Vikingland (Svenska Orient Linjen), M/S Tor Anglia (DFDS/Tor Line), M/S Gute (Rederi AB Gotland), M/S Anna Oden, M/S Britta Oden ja M/S Eva Oden (B&N). Huhtikuussa alus aikarahdattiin Stena Linen Rotterdamin ja Harwichin väliseen liikenteeseen. Helmikuussa 2004 Stena Shipper aikarahdattiin P&O Ferriesin liikenteeseen. Saman kuukauden aikana rahtaajaksi tuli DFDS Tor Line, joka käytti alusta reitillä Fredericia–Klaipėda–Kööpenhamina. Maaliskuussa 2005 alus aikarahdattiin K Line European Sea Highway Servicen liikenteeseen nimellä "Volga Highway". Huhtikuussa alus aloitti liikennöinnin reitillä Saksa–Suomi–Venäjä. 18. tammikuuta 2006 rahtaus päättyi ja alus sai jälleen nimen "Stena Shipper". Tämän jälkeen alus aikarahdattiin WW:n käyttöön. Elokuussa alus meni Remontowa -nimiselle telakalle Puolaan. Helmikuussa 2007 alus aikarahdattiin yhdysvaltalaisen Crowleyn Karibianliikenteeseen 24 kuukaudeksi. Nykyisin alus on nimeltään "Crowley Shipper".


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Mestarien liigan kausi 2008–2009 oli Mestarien liigan 17. kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 54. kausi. Finaali pelattiin Rooman Olympiastadionilla 27. toukokuuta 2009, jossa kohtasivat Barcelona ja hallitseva mestari Manchester United. Barcelona voitti ottelun 2–0 ja varmisti seurahistoriansa kolmannen Mestarien liigan voiton.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Ensimmäiset osaottelut pelattiin 15. ja 16. heinäkuuta 2008. Toiset osaottelut pelattiin 22. ja 23. heinäkuuta 2008.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Ensimmäiset osaottelut pelattiin 29. ja 30. heinäkuuta 2008. Toiset osaottelut pelattiin 5. ja 6. elokuuta 2008.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Ensimmäiset osaottelut pelattiin 12. ja 13. elokuuta 2008. Toiset osaottelut pelattiin 26. ja 27. elokuuta 2008.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Joukkueet jaetaan kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan koti- ja vierasottelun. Jokaisen lohkon kaksi parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon kolmanneksi sijoittuvat pääsevät UEFA Cupin kolmannelle kierrokselle ja neljänneksi sijoittuvat putoavat pois.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Kahdeksasta lohkoista kaksi parasta eli yhteensä 16 joukkuetta selviytyi pudotuspeleihin. Kaikki ottelut, paitsi finaali, pelattiin kaksiosaisena. Joukkueet pelasivat toisiaan vastaan kotona ja vieraissa. Ensimmäiselle kierrokselle samaan ottelupariin ei voinut päästä arvonnasta kahta joukkuetta samasta maasta.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Ensimmäisen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin 19. joulukuuta 2008. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 24. ja 25. helmikuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 10. ja 11. maaliskuuta 2009.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Toisen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin 20. maaliskuuta 2009. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 7. ja 8. huhtikuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 14. ja 15. huhtikuuta 2009.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Kolmannen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin myös 20. maaliskuuta 2009. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 28. ja 29. huhtikuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 5. ja 6. toukokuuta 2009.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Mestarien liigan finaali pelattiin Rooman Olympiastadionilla 27. toukokuuta 2009. Viidennen kerran peräkkäin vähintään yksi englantilainen joukkue selvitti tiensä finaaliin. Manchester United oli ensimmäinen joukkue, joka eteni puolustavana mestarina finaaliin sitten Juventuksen kaudella 1996–1997.


title: Mestarien liigan kausi 2008–2009

text: Parhaat maalintekijät Mestarien liigan kaudella 2008–2009 (vain lohkovaihe ja pudotuspelit):


title: Jonathan Bennett (näyttelijä)

text: Jonathan D. Bennett (s. 10. kesäkuuta 1981) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Jonathan Bennett (näyttelijä)

text: Bennett syntyi Toledossa, Ohiossa. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa näytelmässä ollessaan seitsemännellä luokalla North Carolinassa. Vähän ajan päästä hän muutti Rossfordiin, Ohioon, missä hän kävi Rossfordin lukiota. Hän valmistui 1999 ja meni Otterbein yliopistoon, missä hän opiskeli teatteriohjelmassa. Yliopiston jälkeen hän muutti New Yorkiin harjoittaakseen näyttelijätaitojaan.


title: Jonathan Bennett (näyttelijä)

text: Kuuden kuukauden jälkeen hän sai roolin saippuaoopperasarjasta "All My Children" J.R. Chandlerinä (vuosina 2001–2002). Sen jälkeen hän on saanut vierailla eri televisiosarjoissa, mukaan lukien , Smallville, Deceptioni ja Veronica Mars. Hän näytteli Aaron Samuelsia menestyselokuvassa Mean Girls (2004), ja sitten alkoi ilmestyä Villi tusina 2 (2005) ja Haaksirikkohuijaus (2005). Bennetin uusimmassa elokuvassa, The Dukes of Hazzard: The Beginning, hän näyttelee Bo Dukea. Bennet asuu Los Angelsin alueella.


title: Eri esittäjiä

text: Eri esittäjiä on musiikkiteollisuudessa käytettävä nimitys, jota käytetään useamman muusikon tai yhtyeen kappaleista koostetusta kokoelma-albumista tai yhteistyössä tekemästä kappaleesta. Eri esittäjien kokoelma-albumit on usein koostettu tietyn musiikkityylin tai aikakauden mukaan.


title: Eri esittäjiä

text: Lyhenteitä V.A. tai V/A käytetään englanninkielisen termin "various artists" mukaan.


title: Himalajanhaikara

text: Himalajanhaikara ("Ardea insignis") on äärimmäisen uhanalainen eteläisellä Himalajalla Bhutanin, Intian, Bangladeshin ja Myanmarin alueilla elävä pelikaanilintu.


title: Himalajanhaikara

text: Kooltaan himalajanhaikara on noin 127 cm. Lajin vatsa ja kurkku ovat väritykseltään valkoiset. Selkä on musta ja pitkä kaula on väriltään tumman harmaa. Himalajanhaikaran nokka on pitkä ja väriltään päältä musta ja alta oranssi. Linnun koivet ovat pitkät ja mustat. Ulkonäöltään himalajanhaikara muistuttaa paksunokkahaikaraa ("Ardea sumatrana"), mutta eroaa siitä valkoisen vatsansa perusteella. Himalajanhaikaran ääni on matala ja syvä "ok ok ok urrrrrr" .


title: Himalajanhaikara

text: Himalajanhaikaran elinympäristöä ovat useimmiten hiekka- tai sorapohjaiset joet usein subtrooppisten metsien läheisyydessä. Pääosin linnut elävät yhdyskunnissa, mutta saattavat hajaantua talveksi pienemmiksi parviksi. Lajin tiedetään viettävän lisääntymis- ja sulkasatoajan mäntyjä kasvavissa metsissä .


title: Himalajanhaikara

text: Himalajanhaikarakannan kooksi arvioidaan noin 50–250 yksilöä . Pääuhka linnulle on jokiympäristöjen tuhoutuminen muun muassa saastumisen, vesistörakentamisen ja vesikuljetusten takia. Lisäksi vesilintujen ampumien on suosittu harrastus Myanmarissa


title: Nautakiiliäinen

text:
Nautakiiliäinen ("Hypoderma bovis"), kansanomaisesti myös häntäkärpänen tai perskärpänen, on mehiläismäinen kiiliäisiin kuuluva kärpänen, jonka toukat loisivat nautaeläimissä. Kiiliäisen toukkaa kutsutaan myös nimellä permu. Poroissa elävä vastaava loinen on nimeltään kurmupaarma eli porokiiläinen.
__notoc__
Suurikokoinen ja karvainen nautakiiliäinen liimaa munansa yleensä isäntäeläimen takapuoleen tai -reisiin. Noin neljän päivän kuluttua kuoriutuva toukka tunkeutuu isännän ihon läpi ja vaeltaa usean kuukauden aikana sen selkänahan alle. Toisessa toukkavaiheessa se poraa ihoon hengitysreiän ja kolmannen toukkavaiheen jälkeen kehittyy 4–11 viikon aikana esikoteloksi. Täysikasvuinen toukka on noin 30 mm mittainen. Esikotelo tunkeutuu ulos isännästä ja maahan pudottuaan hakee itselleen piilopaikan ja koteloituu. Kotelo kestää −28° C:n pakkasen. Kuoriutunut nautakiiliäinen elää kolmesta viiteen päivää.


title: Nautakiiliäinen

text: Suomessa nautakiiliäisiä ei ole tavattu vuosikymmeniin, mutta porojen vastaava kurmu on yleinen loinen. Kurmu on herkkä ivermektiinivalmisteilla, ja oletettavasti myös nautakiiliäinen saataisiin häädettyä samoilla lääkkeillä.


title: Nautakiiliäinen

text: Kuvaannollisesti hyönteisen nimeä häntäkärpänen on käytetty merkitsemään kintereillä häiritsevästi hyörivää ihmistä sekä hännystelijää.


title: Horrorscope

text: Horrorscope on thrash metal -yhtye Overkillin vuonna 1991 julkaistu kuudes studioalbumi. Vaikka yksi yhtyeen tärkeimmistä jäsenistä, kitaristi ja säveltäjä Bobby Gustafson, lähtikin edellisen albumin jälkeen, yhtye onnistui silti tekemään levyn, jonka monet kannattajat katsovat kuuluvan yhtyeen parhaimmistoon.


title: Horrorscope

text: Edeltäjänsä "The Years of Decayn" tavoin albumin tuotti Terry Date. Uusien kitaristien (Cannavino & Gant) tulon myötä yhtyeen soundi muuttui hieman, mutta pysyi silti tunnistettavana. Albumi lienee yksi yhtyeen teknisimmistä soitoltaan ja kappalerakenteiltaan.


title: Under the Influence

text: Under the Influence on thrash metal -yhtye Overkillin vuonna 1988 ilmestynyt neljäs studioalbumi. Kappale "Hello From the Gutter" julkaistiin singlenä, ja sai jonkin verran soittoaikaa MTV:llä.


title: Under the Influence

text: Vaikka edellisellä levyllä "Taking Over" kuultiinkin hieman kunnianhimoisempia kappalerakenteita, oli "Under the Influence" jonkinlainen täyskäännös kohtiin yhtyeen alkuaikojen punk-vaikutteisempaa tuotantoa. Vanhan koulun thrash-ystävät pitivät kyllä levystä, mutta kaikkia kriitikoita yhtyeen tyylisuunnan pelkistäminen ei miellyttänyt.


title: Under the Influence

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet D.D. Verni, Bobby Ellsworth ja Bobby Gustafson.


title: Stuart Milner-Barry

text: Sir (Philip) Stuart Milner-Barry OBE CB KCVO (20. syyskuuta 1906 – 25. maaliskuuta 1995) oli brittiläinen shakinpelaaja, shakkikirjailija, koodinmurtaja toisessa maailmansodassa sekä valtion virkamies. Milner-Barry toimi sodan aikana Bletchley Parkissa ja oli "Hut 6":n johdossa. Ryhmä oli vastuussa saksalaisten käyttämän Enigma-salausjärjestelmän murtamisesta. Sodan jälkeen Milner-Barry työskenteli muun muassa valtiovarainministeriön virkamiehenä. Shakin saralla hän edusti Englantia kansainvälisissä turnauksissa ja antoi nimensä kolmelle avausmuunnelmalle.


title: Pekka Väyrynen

text: Pekka Väyrynen (myös taiteilijanimellä Lonely Wolf; s. 5. heinäkuuta 1948 Kemijärvi) on suomalainen kuvataiteilija ja taidemaalari. Hän on myös järjestöaktiivi.


title: Pekka Väyrynen

text: Väyrysen teoksia oli ensi kertaa esillä 1979 galleria Strindbergissä Helsingissä. Hän ei ole saanut taiteilijakoulutusta mutta on pitänyt yksinäyttelyitä ja osallistunut yhteisnäyttelyihin ja hänen teoksiaan on julkisissa kokoelmissa.


title: Pekka Väyrynen

text: Väyrynen on julkaissut 2002 omakustanteena cd:n "Music of Lonely Wolf"


title: Pekka Väyrynen

text: Väyrysen vanhemmat ovat Veikko Väyrynen ja Elna Väyrynen, o.s. Rytilahti. Hänen puolisonsa on Arja-Liisa Vastamaa.


title: Mika ja Turkka Mali

text: Mika ja Turkka Mali on suomalainen lauluduo, jonka artistit ovat veljekset Mika ja Turkka Mali. He ovat erityisesti tunnettuja Forssaan liittyvistä kappaleistaan sekä Vladimir Vysotskin laulujen käännöksistä. Molemmat laulajat ovat esiintyneet ja levyttäneet myös erikseen. Vuonna 1992 levytetty "Näin käy haaveiden" sisältää amerikkalaisen kulttilaulajan Harry Chapinin lauluja.


title: Hi-MD

text:
Hi-MD on Sonyn vuoden 2004 tammikuussa julkistama tallennusformaatti MiniDiscin päivitys
. Formaatti julkistettiin myöhemmin samana vuonna ja sitä tukevat laitteet kykenivät käyttämään uusia yhden gigatavun Hi-MD-levyjä, jotka ulkoisesti muistuttivat Minidiscejä.Hi-MD tarjoaa monia tallennusmuotoja äänen nauhoittamiseksi: PCM, Hi-SP ja Hi-LP, jotka voidaan valita suoraan tallennuslaitteesta. PCM on laadultaan paras muoto, sitten Hi-SP (oletus) ja viimeiseksi Hi-LP.Jokainen nimetyistä tallennusmenetelmistä löytyy suoraan jokaisesta Hi-MD laitteesta. Lisää bittinopeuksia pakkaamisen hienosäätämiseen voi valita SonicStage -ohjelmasta tietokoneelta. Kehnoimmalla Sonicstagesta valitulla laadulla yhdelle levylle mahtuu jopa 45 tuntia ääntä.


title: Hi-MD

text: Kaikki Hi-MD -laitteet pystyvät soittamaan tavallisia MiniDiscejä. Useimmat Hi-MD Walkmanit pystyvät myös nauhoittamaan tavallisille MiniDisc levyille standardeissa SP, LP2 and LP4 muodoissa "MD moodissa" (vs. "Hi-MD moodi"), mikä sopii vanhemmissa (ennen Hi-MD:tä valmistetuissa) laitteissa soitettavien levyjen tekemiseen.


title: Hi-MD

text: Hi-MD levyille voi tallentaa tietokoneen datatiedostoja äänen lisäksi. Levyllä voi haluttaessa olla esimerkiksi koulu- tai työasiakirjoja, kuvia, videoita jne. musiikin lisäksi. Levyllä olevaa musiikkia voi soittaa Hi-MD Walkmanilla.


title: Hi-MD

text: Kun laite kytketään tietokoneeseen (USB-kaapelilla), Hi-MD Walkman näkyy tavallisena USB massamuistina eli siirrettävänä levynä samaan tapaan kuin USB-muisti tai ulkoinen kiintolevy. Levy käyttää FAT-tiedostojärjestelmää. Kun laite on kytketty, se saa myös virtansa USB-portin kautta kuten USB-muistitkin. Nauhoitettuja äänitiedostoja ei voi siirtää massamuistimoodissa, vaan tarvitaan SonicStage -ohjelmisto. Nykyisillä SonicStage-ohjelman versioilla siirretyt nauhoitukset voi myös muuntaa yleisempään WAV-muotoon jatkokäsittelyä varten.


title: Suomen futsalmaajoukkue

text: Suomen futsalmaajoukkue edustaa Suomea kansainvälisissä futsalin maajoukkuekilpailuissa. Se toimii Suomen Palloliiton alaisuudessa. Suomi on hallitseva Pohjoismaiden Mestari. Maajoukkue ei ole vielä selviytynyt maailmanmestaruus- tai Euroopan-mestaruuskilpailuissa lopputurnaukseen. Maajoukkueen päävalmentaja toimii kroatialainen Mico Martic, valmentajana Ville Sihvonen ja maalivahtivalmentajana Dusan Matic. Suomen UEFA-ranking on 21.


title: Suomen futsalmaajoukkue

text: Futsalin maajoukkuetoiminta alkoi, kun Suomesta kerättiin maajoukkue vuoden 1994 opiskelijoiden MM-kilpailuihin Kyproksella. Kahta vuotta myöhemmin Suomi toimi opiskelijoiden MM-kilpailuiden isäntämaana, kun turnaus pelattiin Jyväskylässä. Suomen ensimmäiset viralliset futsalmaaottelut pelattiin kuitenkin vasta 21. ja 22. lokakuuta 1998 Unkaria vastaan. Myöhemmin samana vuonna Suomi osallistui 1999 EM-kisojen karsintaan Timo Liekosken valmentamana, muttei päässyt kisoihin.


title: Suomen futsalmaajoukkue

text:
Liekoskea maajoukkueen päävalmentajana seurasi Simo Syrjävaara vuoden 1999 lopusta lähtien. Syrjävaaran johdolla Suomi karsi kaksiin MM-kisoihin ja kolmiin EM-kisoihin. Näistä karsintaotteluista Suomi voitti kaksi ja hävisi 14. Syrjävaaran jälkeen valmentajaksi valittiin Jouni Pihlaja. Hän valmensi maajoukkuetta vuoden 2005 alusta vuoden 2012 loppuun.
Suomen futsalmaajoukkueen pelaajat 30.1.- 2.2.2019 Moldovassa pelatussa MM-karsintojen Preliminary Roundilla :
Myös seuraavat pelaajat ovat esiintyneet maajoukkueessa 1.1.2017 jälkeen:


title: Suomen futsalmaajoukkue

text: Katso myös: Luettelo Suomen futsalmaajoukkueen otteluista


title: Suomen futsalmaajoukkue

text: Päivitetty 23.3.2015


title: Suomen futsalmaajoukkue

text: Päivitetty 30.11.2015


title: Suomen futsalmaajoukkue

text: Päivitetty 5.11.2014


title: Omenarupi

text: Omenarupi on omenassa esiintyvä kasvitauti, joka näkyy sekä lehdissä tummina laikkuina että hedelmissä halkeamina. Taudin aiheuttaa "Venturia inaequalis" -sieni, joka talvehtii maahan pudonneissa lehdissä. Keväällä itiöt lentävät takaisin puuhun, jossa ne itävät kosteassa ja lämpimässä. Lehdiltä ne siirtyvät kesän aikana omenan raakileisiin veden mukana, jolloin omenaan muodostuu rupilaikkuja. Yleensä omena myös halkeilee ja siihen tarttuu paremmin myös muumiotauti.


title: Omenarupi

text: Tautia voi torjua valitsemalla ruvelle vastustuskykyisiä lajikkeita tai käyttämällä torjunta-aineita. Ennakoivasti puu ja maa sen ympärillä voidaan ruiskuttaa urea-liuoksella, mutta myös keväällä voi ruiskuttaa kemiallisilla torjunta-aineilla. Myös lehtien poistaminen puun ympäriltä syksyllä ehkäisee ruven talvehtimista. Omenaruven kemiallisissa torjunta-aineissa tehoaineina voidaan käyttää ainakin ditianonia, bitertanolia ja penkonatsolia.


title: Mika Mali

text: Mika Mali (s. 17. helmikuuta 1958 Forssa) on suomalainen lauluntekijä ja muusikko.


title: Mika Mali

text: Mali esiintyy ja on levyttänyt vuodesta 1978 lähtien vanhemman veljensä Turkan kanssa duona Mika ja Turkka Mali. Levytyksiin kuuluu muun muassa useampi albumi Vladimir Vysotskin musiikkia suomennettuna.


title: Mika Mali

text: Mika Mali on tehnyt myös monia musiikkikirjoja koululaisille. Hänet tunnetaan myös Saaren kansanpuiston juhannusjuhlien keulahahmona.


title: Lastentaudit

text: Lastentaudeilla tarkoitetaan lapsuusiälle ominaisia sairauksia. Vastasyntyneen sairauksien syynä voivat olla hapenpuute synnytyksessä, keskosuus tai epämuodostumat. Imeväisikäisten yleisiä sairauksia ovat hengitystietulehdukset ja ripuli sekä virtsatietulehdukset. Lasten keskushermoston sairauksia ovat kouristustaudit, aivokalvontulehdus, aivovauriot ja kehitysvammaisuus. Lapsuusiässä yleisiä tarttuvia tauteja ovat tuhkarokko, vesirokko, vihurirokko, tulirokko, sikotauti ja hinkuyskä, joita on onnistuttu torjumaan rokotuksilla.


title: Lastentaudit

text: Myös muiden tautien hoito on lapsilla erilaista kuin aikuisilla, koska lapsen kehittyvä ja pienikokoisempi elimistö reagoi samoihin lääkkeisiin eri tavalla kuin aikuisten elimistö. Lapsilla on havaittu sellaisia sivuvaikutuksia, joita aikuisilla ei ole.


title: Lastentaudit

text: Lääketieteen lastentauteihin erikoistunutta osa-aluetta kutsutaan pediatriaksi.


title: Saattokeikka

text: Saattokeikka ("The Last Detail") on vuonna 1973 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamakomedia. Merisotilaista kertovan tarinan on ohjannut Hal Ashby. Elokuva perustuu Darryl Ponicsanin romaaniin "The Last Detail.


title: Saattokeikka

text: Billy ”Bad Ass” Buddusky (Jack Nicholson) on laivaston renttu. Billy saa ystävänsä ”Mule” Mulhallin (Otis Young) kanssa tehtäväksi kuljettaa 40 euron näpistysyrityksestä kiinni jäänyt Larry Meadows (Randy Quaid) laivaston vankilaan. Syy ankaraan tuomioon on se että yrityksen kohde oli Meadowsin esimiehen vaimon tukema hyväntekeväisyysyhdistys. Kun saattajat saavat kuulla että Larrylle on tiedossa kahdeksan vuoden tuomio, he päättävät järjestää Larrylle ikimuistoisen illan johon kuuluu muun muassa bordellissa käynti.


title: Saattokeikka

text: Arto Pajukallion mukaan elokuva on psykologinen henkilötutkielma, joka ruotii "armeijan perimmäistä hierarkiaa, kaksinaamaisuutta ja turhantärkeää aikaansaamattomuutta".


title: Saattokeikka

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen toteaa tämän ”rivosuisen rellestyksen” antavan mainioita elämyksiä ja antaa "Saattokeikalle" neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Into Koponen

text: Into Koponen (s. Oulu) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä, joka kuului Freud Marx Engels & Jung -yhtyeeseen vuosina 1999–2002. Koposen ensimmäinen yhtye oli Rio. Hän on tehnyt myös yhteistyötä monien suomalaisten artistien kanssa, joista mainittakoon mm. Jani Wickholm, Mikko Kuustonen, Viktor Klimenko, Nylon Beat ja Pate Mustajärvi. Koponen valmistui kitaransoitonopettajaksi Helsingin Pop & Jazz Konservatoriosta vuonna 2000, ja on toiminut opettajana Oulun Konservatoriossa vuodesta 2002. Hän on tehnyt opetustyötä 1990-luvun alusta saakka. Koponen on toiminut myös freelancer-muusikkona eri yhteyksissä tehden mm. teatteri- ja elokuvamusiikkia sekä radio- ja tv-mainoksia.


title: Victoria Jackson

text: Victoria Jackson (s. 2. elokuuta 1959) on yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä. Hän esiintyi "Saturday Night Live" -show’ssa vuosina 1986–1992.


title: Victoria Jackson

text: Jackson kasvoi hartaan kristityssä kodissa ja kilpaili nuorena voimistelussa. "Saturday Night Liven" ulkopuolella hän on esiintynyt muun muassa "The Tonight Show Starring Johnny Carsonissa" ja useissa elokuvissa.


title: Victoria Jackson

text: Vuodesta 2008 Jackson ilmoitti uskovansa, että Barack Obama on kommunisti. Vuonna 2015 hän levitti salaliitoteorioita Obaman uskonnosta, jossa hän ilmoitti tämän olevansa islamistinen jihadisti, joka kannatti islamilaista valtiota, että hänellä oli muslimiveljeskunnan jäseniä kabinetissaan ja että Obaman tuki abortille ja saman sukupuolen avioliitolle osoitti, ettei hän ole kristitty


title: Kamara (yhtye)

text:
Kamara on vuonna 2000 perustettu rock/metalliyhtye. Alun perin Kamaran nimi oli Lumessakahlaajat ja yhtye soitti soitti suomenkielisiä cover-kappaleita. Yhtyeen perustivat laulaja-kitaristi Juha Minkkinen ja kitaristi Tuomas Janhunen. Yhtyeen kokoonpano vakiintui nykyiselleen basisti Henri Lehmosen, kitaristi Jaakko Minkkisen ja rumpali Jaakko Silvastin myötä.
Cover-yhtyeenä aloittanut Kamara kirjoitti myös omaa materiaalia ja ensimmäinen demo tehtiin kokeiluhengessä Lumessakahlaajat-nimellä. Demo sisälsi kolme omaa kappaletta sekä yhden coverin ja se nauhoitettiin Jyväskylässä Studio Watercastlella.


title: Kamara (yhtye)

text: Lumessakahlaajat lähti nauhoittamaan toista demoaan syksyllä 2003 samaiselle Studio Watercastlelle. Seinäjokelainen levy-yhtiö Firebox Records kiinnostui toisesta demosta ja viisi kappaletta sisältänyt EP "Tämäkin vielä" julkaistiin maanlaajuiseen levitykseen maaliskuussa 2004. Samalla yhtye muutti nimensä Kamaraksi.


title: Kamara (yhtye)

text: Kamaran musiikki sai radiosoittoa ja yhtye esiintyi kesällä 2004 myös musiikkifestivaaleilla, muun muassa Nummirockissa ja Suonenjoen Jörisrockissa.


title: Kamara (yhtye)

text: Yhtye nauhoitti ensimmäisen kokopitkän studioalbumin "Synti, Tuomio, Katumus" kevättalvella 2005 noin kahdessa viikossa jälleen Jyväskylässä Studio Watercastlella. Myös seuraavat Kamara-äänitteet, "Tyrannia" (2010) ja "Painajaismaa" (2013) nauhoitettiin Studio Watercastlessa. Sen jälkeen yhtye on tehnyt yhteistyötä nyt jo kahden albumin verran äänittäjä ja tuottaja Tuomas Kokon kanssa Jyväskylän Vaajakoskella sijaitsevassa Electric Fox -studiossa. Yhteistyön tuloksena ovat syntyneet levyt "Kahden maailman välissä" vuonna 2016 ja viimeisimpänä eponyymi "Kamara"-albumi, joka julkaistiin 8.6.2018.


title: Claude Nicollier

text: Claude Nicollier (s. 2. syyskuuta 1944) on sveitsiläinen astronautti. Hän on saanut osakseen useita tunnustuksia, kuten Albert Einstein -mitalin 1998. Hänestä tuli École Polytechnique Fédérale de Lausannen professori vuonna 2007.


title: Bill Barrett

text: William E. ”Bill” Barrett (9. helmikuuta 1929 Lexington, Nebraska – 20. syyskuuta 2016 Lexington, Nebraska) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän istui liittovaltion edustajainhuoneen jäsenenä Nebraskan kolmannesta vaalipiiristä vuosina 1991–2001.


title: Bill Barrett

text: Nebraskan lakiasäätävässä elimessä Barrett oli istunut jo vuodesta 1978, ja hän toimi sen puhemiehenä vuosina 1987–1991.


title: Karl Olanti

text: Karl Ragnar Olenius myöh. Olanti (16. tammikuuta 1893 Porvoo – 6. kesäkuuta 1964) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Karl Gustaf Olenius ja Ida Maria Taaksi. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Signe Tepsan kanssa.


title: Karl Olanti

text: Hän kävi viisi luokkaa Raahen alkeiskoulua ja suoritti yksityisesti kahdeksannen luokan Kouvolan yhteiskoulussa vuonna 1926. Hän kävi Haminan Taistelukoulun vuonna 1918 ja kapteeni Delavaux'n johtamat pioneerikurssit vuonna 1922 sekä sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925. Sotateknillisen koulun hän kävi vuosina 1929–1930.


title: Karl Olanti

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 16. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hän kuului myös pataljoonan soittokuntaan. Hän suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Karl Olanti

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vääpeliksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan vääpeliksi 3. jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 25. maaliskuuta 1918 joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Karl Olanti

text: Olenius palveli sisällissodan jälkeen 4. Jääkärirykmentissä ja siitä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Pohjolan jääkäripataljoona ja sitten Kajaanin sissipataljoona. Hän toimi pataljoonassa nuorempana upseerina eri komppanioissa. Kajaanin sissipataljoonasta hänet siirrettiin 22. heinäkuuta 1921 alkaen Pioneeripataljoona 1:een, missä hän toimi ensin nuorempana upseerina ja 22. joulukuuta 1921 alkaen 1. komppanian päällikkönä. Hänet määrättiin 7. heinäkuuta 1923 alkaen aliupseerikoulun johtajaksi ja 11. huhtikuuta 1924 alkaen 1. komppanian päälliköksi. Pioneeripataljoonasta hänet siirrettiin 26. elokuuta 1927 Erillisen pioneerikomppanian päälliköksi. Myöhemmin hän toimi vuonna 1928 opettajana Taistelukoulussa.


title: Karl Olanti

text: Olanti osallistui talvisotaan ylimääräisten harjoitusten aikana U-ryhmän pioneerikomentajana ja jatkoi samassa tehtävässä talvisodan puhjettua III Armeijakunnassa. Hän osallistui talvisodan taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän jatkoi edelleen toimiaan 3. Armeijakunnassa, kunnes jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin II Armeijakunnan (Maaselän Ryhmä vuosina 1942–1944) pioneeri komentajaksi. Vuonna 1944 hänet siirrettiin Pioneerirykmentin komentajaksi. Olanti osallistui jatkosodan taisteluihin Itä-Karjalassa Karjalankannaksella.


title: Karl Olanti

text: Olanti jatkoi sotien jälkeen edelleen entisissä tehtävissään, kunnes vuonna 1945 hänet siirrettiin Pioneerirykmentin komentajan viransijaiseksi ollen tehtävässä vuoteen 1946 saakka. Edellä mainittuna aikana hän oli komennettuna miinanraivaukseen Pohjois-Suomeen. Vuonna 1946 Olanti nimitettiin Pioneerirykmentin komentajaksi ja oli tehtävässä vuoteen 1953 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja työskenteli sen jälkeen ravintolatarkastajana vuosina 1953–1956 ja Suomen Turistiauto Oy:n paikallisliikenteen liikennepäällikkönä vuosina 1955–1958.


title: Karl Olanti

text: Olanti toimi Teknillisten joukkojen kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuonna 1924 ja oli Terijoen kunnallislautakunnan jäsenenä vuonna 1931 sekä verotuslautakunnan jäsenenä vuodesta 1931 alkaen. Hän toimi myös kunnanvaltuuston varajäsenenä vuodesta 1931 alkaen ja oli Kellomäen kansakoulun johtokunnan jäsenenä vuodesta 1931 alkaen. Olanti toimi myös Elimäen kirkkovaltuuston jäsenenä vuosina 1949–1953 ja kunnanvaltuuston jäsenenä sekä varapuheenjohtajana vuosina 1951–1953. Hän toimi myös Korian seurakuntatalon rakennuslautakunnan puheenjohtajana ja Huopalahden Kirkkokuoron puheenjohtajana vuosina 1958–1964 sekä Huopalahden seurakunnan kirkkoneuvoston jäsenenä vuosina 1962–1964. Jääkäriliiton sihteerinä hän toimi vuosina 1963–1964. Hänet haudattiin Vanhan Kaartin hautausmaahan Helsinkiin.


title: Tiikerikillinen

text: Tiikerikillinen ("Aphanius sirhani") on hammaskillien heimoon kuuluva kalalaji. Lajia esiintyy vain Jordaniassa makean veden lähteissä. Laji on äärimmäisen uhanalainen, koska sen luontaiset elinpaikat on katoamassa.


title: Litokwa Tomeing

text: Litokwa Tomeing (s. 14. lokakuuta 1939 Wotjen atolli, Marshallinsaaret) on marshallinsaarelainen poliitikko, joka toimi maan presidenttinä tammikuusta 2008 lokakuuhun 2009.


title: Litokwa Tomeing

text: Tomeing oli Marshallinsaarten parlamentin, Nitijelan, puhemies kahdeksan vuoden ajan. Hän kuului presidentti Kessai Noten tukijoihin. Tomeing vaihtoi kuitenkin oppositiopuolueeseen pari viikkoa ennen parlamenttivaaleja 2007, kun Note ei hänen mielestään ollut täyttänyt lupauksiaan uudistuksista.


title: Litokwa Tomeing

text: Tomeing valittiin Marshallinsaarten presidentiksi vuoden 2008 vaaleissa. Hän voitti vallassa olleen Kessai Noten parlamentin äänestyksessä 18–15.


title: Litokwa Tomeing

text: Parlamentti antoi Tomeingille epäluottamuslauseen äänestyksessä 21. lokakuuta 2009, mikä merkitsi hänen presidenttikautensa loppua. Epäluottamuslause meni parlamentissa läpi äänin 17–15. Parlamentin puhemies Jurelang Zedkaia nimitti väliaikaiseksi presidentiksi Ruben Zackhrasin. Marraskuussa 2009 vakinaiseksi presidentiksi valittiin Jurelang Zedkaia.


title: Lahja Oksanen

text: Lahja August Oksanen (12. maaliskuuta 1897 Messukylä – 5. joulukuuta 1968 Turku) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat kauppias August Oksanen ja Islina Josefina Ammeenmäki. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Kaino Kyllikki Kantolan kanssa.


title: Lahja Oksanen

text: Hän kävi kuusi luokkaa Turun suomalaista lyseota ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan samassa koulussa vuonna 1925. Oksanen suoritti Sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925 ja kapteenikurssin Sotakorkeakoulussa vuonna 1926 sekä komppanianpäällikkökurssin Taistelukoulussa vuonna 1929. Konekivääri- ja kranaalinheitinkurssin hän suoritti Taistelukoulussa vuonna 1935.


title: Lahja Oksanen

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennyspataljoonaan 15. lokakuuta 1916. Hän osallistui Berliinissä järjestetyille räjäytyskursseille vuosina 1916 ja 1917, jotka käytyään hänet komennettiin Saksan Meriesikunnan käyttöön, joka komensi hänet erikoistehtäviin Ruotsiin sekä Suomeen.


title: Lahja Oksanen

text: Oksanen toimi ennen sisällissodan alkamista suojeluskuntatyössä Varsinais-Suomessa. Sisällissodan alettua hän toimi aluksi komppanianpäällikkönä Hämeen ryhmän 4, komppaniassa ja myöhemmin 13. komppaniassa sekä 22. maaliskuuta 1918 lähtien III Seppälän pataljoonan 3. komppaniassa. Hänet määrättiin 8. huhtikuuta 1918 Vaasaan rykmentin II pataljoonan 7. komppanian päälliköksi. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Vilppulassa, Mannisella ja Messukylässä sekä Tampereella ja Viipurissa.


title: Lahja Oksanen

text: Oksanen siirrettiin sisällissodan jälkeen suoritetussa armeijan uudelleenjärjestelyssä Itämeren jalkaväkirykmentti 1:een, josta myöhemmin muodostettiin Porin rykmentti. Porin rykmentistä hänet siirrettiin 10. joulukuuta 1918 Kaartin jääkäripataljoonaan ja 11. tammikuuta 1919 alkaen Pohjolan jääkäripataljoonaan, josta myöhemmin muodostettiin Kajaanin sissipataljoona. Kajaanin sissipataljoonassa hänet määrättiin 14. helmikuuta 1919 alkaen 3. komppanian päälliköksi. Kajaanin sissipataljoonasta hänet siirrettiin 6. joulukuuta 1920 alkaen Uudenmaan rykmenttiin 1. komppanian päälliköksi ja 29. kesäkuuta 1928 alkaen I pataljoonan komentajaksi. Uudenmaan rykmentistä Oksanen siirrettiin 1. joulukuuta 1931 Porin rykmentin I pataljoonan komentajaksi ja 30. toukokuuta 1938 alkaen Turun eteläisen sotilaspiirin päälliköksi. Myöhemmin hän toimi Santahaminan komendanttina vuosina 1927–1931 ja Turun kaupungin komendanttina vuosina 1932–1938.


title: Lahja Oksanen

text: Oksanen osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 14:ssä ja osallistui taisteluihin Muolaalla, Summassa, Viipurissa, ja Viipurinlahdella. Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin päälliköksi Lahden suojeluskuntapiirin I alueelle.


title: Lahja Oksanen

text: Jatkosodan puhjettua Oksanen komennettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 22:een, josta hänet siirrettiin myöhemmin komentajan viransijaiseksi Jalkaväkirykmentti 44:ään. Edellä mainitusta rykmentistä hänet nimitettiin vuonna 1941 Jalkaväkirykmentti 22:n komentajaksi, missä tehtävässä hän oli vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet komentajan viransijaiseksi Rajajääkäripataljoonan 3:een. Myöhemmin hänet siirrettiin IV Armeijakunnan esikuntaan, missä hän toimi maastosuunnittelu-upseerina ja kenttävarustustoimiston päällikkönä aina vuoteen 1944 saakka. Armeijakunnan esikunnasta hän oli komennettuna Jääkäripataljoona 2:n komentajan viransijaiseksi eri aikoina vuosina 1942–1943. Armeijakunnasta hänet siirrettiin vuonna 1944 pataljoonan komentajaksi Jalkaväen aliupseerikouluun, josta hänet siirrettiin edelleen sodan lopussa Jalkaväen koulutuskeskus 27:n päällikön apulaiseksi. Koulutuskeskuksesta hänet siirrettiin edelleen Panssarintorjuntakoulutuskeskuksen päälliköksi. Oksanen osallistui jatkosodan taisteluihin Korpiselässä, Salmissa, Kaukjärvellä, Säntämässä, Tuuloksessa, Nurmoilassa ja Syvärillä.


title: Lahja Oksanen

text:
Sotien jälkeen Oksanen jatkoi edelleen samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin myöhemmin Jääkäripataljoona 3:n Aliupseerikoulun väliaikaiseksi johtajaksi. Pataljoonan väliaikaisena komentajana hän toimi vuonna 1945, kunnes hänet nimitettiin kyseiseen virkaan. Pataljoona komentajan hän toimi vuosina 1945–1946. Lahden sotilaspiirin komentajaksi hänet nimitettiin vuonna 1946 ja oli tehtävässä vuoteen 1952 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja työskenteli sen jälkeen toimitusjohtajana omistamassaan Turun Sulkemis- ja Vartioimis Oy:ssä kuolemaansa saakka. Hänet haudattiin Turkuun.
Oksanen toimi Uudenmaan rykmentin kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1925 ja 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuosina 1925–1926 ja jäsenenä vuonna 1933. Hän toimi myös Helsingin pitäjän kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1930–1931 ja 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1945 sekä Etelä-Hämeen sotilasläänin varsinaisena jäsenenä vuonna 1947.


title: Jääpäiväkirja

text: Jääpäiväkirja () oli laivapäiväkirjaa täydentävä lomake, jota täytettiin 1927–1966 kaikissa konevoimalla kulkevissa suomalaisissa kauppalaivoissa, kun laiva kulki jäissä. Lomake oli käytössä Itämerellä sekä sen lahdissa ja salmissa itäpuolella 9° 30′ itäistä pituutta. Laivan saavuttua suomalaiseen satamaan jääpäiväkirjat jätettiin paikkakunnan merimieshuoneeseen merentutkimuslaitokselle toimitettaviksi tai päällikkö lähetti ne vapaakirjeenä merentutkimuslaitokselle.


title: Jääpäiväkirja

text: Jääpäiväkirjan kaavan vahvisti kauppa- ja teollisuusministeriö ja lomakkeita jaettiin maksutta Suomen tullikamareissa, jonne niitä toimitettiin valtioneuvoston julkaisuvarastosta. Jos laivan päällikkö laiminlöi jääpäiväkirjan pitämisen tai sen toimittamisen merentutkimuslaitokselle, häntä rangaistiin sakolla.


title: Väinö Paananen

text: Väinö Aapeli Paananen (käytti Saksassa ollessaan peitenimeä Pahnen), (10. kesäkuuta 1889 Savonlinna – 22. heinäkuuta 1964) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat kauppias Aapeli Paananen ja Hilma Sofia Antikainen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1916 Frieda Gertrud Liesbeth Riehterin kanssa.


title: Väinö Paananen

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Savonlinnan reaalilyseosta vuonna 1908 ja liittyi Savolaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1908–1912 sekä Teknillisen korkeakoulun maanmittausosastolla vuosina 1913–1914. Paananen kävi Baurinan taistelukoulun vuonna 1925 ja sotilashallinnollisten kurssien ensimmäisen jakson vuosina 1926–1927 ja toisen jakson vuosina 1927–1928.


title: Väinö Paananen

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja sen 2. komppaniaan. Hänet komennettiin värväystehtäviin Suomeen ja Ruotsiin 15. syyskuuta 1915. Tällä matkallaan hän järjesteli Suomessa myös uusia etappiteitä. Takaisin pataljoonaan hän saapui 21. joulukuuta 1915. Seuraavana vuonna tarkalleen 26. huhtikuuta 1916 hänet siirrettiin Wetterhoffin toimistoon Berliiniin, missä hän työskenteli aina 26. elokuuta 1917 saakka, jolloin hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet edelleen siirrettiin takaisin pataljoonan 2. komppaniaan 26. syyskuuta 1917. Vielä kerran hänet komennettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 18. marraskuuta 1917 ja takaisin komppaniaansa kotiinpaluun aattona 11. helmikuuta 1918.


title: Väinö Paananen

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi adjutantiksi 1. jääkärirykmentin esikuntaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Kämärällä, Säiniöllä ja Viipurissa.


title: Väinö Paananen

text:
Paananen toimi sisällissodan jälkeen Valkoisen kaartin II ja III pataljoonan adjutanttina. Valkoisesta kaartista hänet siirrettiin 1. huhtikuuta 1919 Sotaväen esikuntaan, missä hänet määrättiin esikunnan komendantiksi sekä talousasiain toimiston päälliköksi. Taloustarkastajan vanhemmaksi toimistoupseeriksi hänet nimitettiin 1. tammikuuta 1922 ja taloustarkastajan vanhemmaksi apulaiseksi 1. tammikuuta 1923. Näiden töidensä lisäksi hän hoiti myös esikunnan komendantin tehtäviä. Seuraavaksi hänet määrättiin 1. heinäkuuta 1925 alkaen talousasiainesiupseerin toimeen ja 15. kesäkuuta 1928 alkaen sotilashallinnollisten kurssien johtajaksi. Sotaväen esikunnasta Paananen siirrettiin 1. heinäkuuta 1934 alkaen 1. Divisioonan
intendentiksi.


title: Väinö Paananen

text: Paananen osallistui talvisotaan Kannaksen Armeijan intendenttinä ja myöhemmin maavoimien intendenttinä sekä Puolustusvoimain Pääesikunnan Kauttakulkuliikenteen järjestelytoimistossa. Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin puolustusministeriön Yhteysosaston päälliköksi, missä tehtävässä hän palveli koko sodan ajan. Sodan jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta, mutta jäi puolustusministeriöön niin sanottuun palkkiovirkaan, jossa hän toimi vuoteen 1951 saakka. Hänet haudattiin Honkanummen hautausmaalle.


title: Väinö Paananen

text: Paananen opetti sotilashallinnollisilla kursseilla ja Sotilashallinnollisessa koulussa vuosina 1928–1934. Paananen suorittanut taloudelliselle puolustusneuvostolle kirjallisia tutkimuksia taloudellista puolustusvalmiutta koskevista kysymyksistä.


title: Väinö Paananen

text: Paananen oli vuonna 1928 puolustuslaitoksen edustajana komiteassa, jonka tehtävänä oli laatia alustava ehdotus talousalaa koskevien kysymysten järjestämisestä liikekannallepanon varalta. Hän toimi myös Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1928–1938 ja Helsingin upseeriyhdistyksen johtokunnan jäsenenä vuodesta 1927 alkaen sekä oli Oy Sotilastalon johtokunnan jäsenenä vuodesta 1928 alkaen.


title: Täydessä terässä

text: Täydessä terässä (Hooking Up) on Tom Wolfen vuonna 2000 ilmestynyt essee- ja novellikokoelma. Teoksen on suomentanut Seppo Loponen ja julkaissut suomeksi WSOY vuonna 2001.


title: Täydessä terässä

text: Pienoisromaanin "Väijytys Fort Braggissa", sivut 199–286, on suomentanut Erkki Jukarainen ja suomennos on julkaistu aikaisemmin neljässä Helsingin sanomien Kuukausiliitteessä vuonna 1997.


title: Yli esteiden

text: Yli esteiden voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Virkaylioikeus

text: Virkaylioikeus () oli Suomessa 1926–1987 toiminut hallinto-oikeudellinen erityistuomioistuin, josta saattoi hakea muutosta päätökseen, jolla viran tai toimen haltija oli tuomittu viraltapantavaksi. Valitusoikeus koski myös viran haltijaa, joka oli vapautettu virastaan työkyvyn menettämisen tähden. Viraltapanossa noudatettiin erityistä kurinpitomenettelyä. Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiin ei kuitenkaan ollut valitusoikeutta.


title: Virkaylioikeus

text: Virkaylioikeudessa oli viisi tasavallan presidentin viideksi vuodeksi kerrallaan nimittämää jäsentä. Jäsenistä vähintään kolmen piti olla oikeustieteellisen tutkinnon suorittaneita. Oikeus oli oikeutettu tuomitsemaan kolmijäsenisenä, jolloin kahden jäsenen tuli olla lainoppineita. Puhetta johti se jäsenistä, jonka presidentti oli tehtävään määrännyt, ja hänen ollessaan estynyt puhetta johti vanhin lainoppinut jäsen. Virkaylioikeus kokoontui oikeuden puheenjohtajan kutsumana tarpeen mukaan, ja sen toimipaikka sijaitsi Helsingissä.


title: Pottaharjoittelu

text: Pottaharjoittelu tarkoittaa pienen lapsen siirtymistä vaippojen käytöstä tekemään tarpeensa pottaan. Potalle oppiminen on yksilöllistä: jotkut lapset oppivat sen jo vähän yli vuoden ikäisinä, kun taas joillakin oppiminen kestää aina neljänteen ikävuoteen asti. Monet lapset, jotka osaavat käydä päiväsaikaan potalla, käyttävät vaippoja vielä öisin.


title: Pottaharjoittelu

text: Pottaharjoittelussa vauvaiän automaattinen ulostaminen muuttuu tahdonalaiseksi, kun lapsi oppii hitaasti ja aluksi rajallisesti hallitsemaan peräaukon ulompaa sulkijalihasta.


title: Pottaharjoittelu

text: Siistiksi opettelevalle lapselle voi olla eduksi, jos hänet istutetaan potalle aina aamiaisen jälkeen. Tämä johtuu siitä, että ulostamistarvetta esiintyy erityisesti aamulla, kun sekä herääminen että syöminen stimuloivat koolonin massaperistaltiikkaa.


title: Terry Dicks

text: Terence Patrick ”Terry” Dicks (s. 17. maaliskuuta 1937) on brittiläinen konservatiivipuolueen poliitikko. Hän istui parlamentin jäsenenä Hayes ja Harlingtonin vaalipiiristä vuosina 1983–1997.


title: Terry Dicks

text: Dicksillä on synnynnäinen CP-vamma.


title: Rhonda Fleming

text: Rhonda Fleming (s. 10. elokuuta 1923) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Hollywoodissa ja valmistui Beverly Hills High Schoolista vuonna 1945.


title: Rhonda Fleming

text: Fleming on esiintynyt lukuisissa elokuvissa, joiden joukossa on muiden muassa länkkäreitä. Hän on saanut Golden Boot -palkinnon ja tähden Hollywood Walk of Famella. Hän toimi aikoinaan myös laulajana.


title: Allan Dwan

text: Allan Dwan (3. huhtikuuta 1885 – 28. joulukuuta 1981) oli kanadalaissyntyinen elokuvaohjaaja. Hän muutti lapsena Yhdysvaltoihin ja loi myöhemmin siellä uransa.


title: Allan Dwan

text: Dwan kuoli Los Angelesissa 96-vuotiaana. Hänellä on urastaan tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Sotakoira (albumi)

text: Sotakoira on lappeenrantalaisen metalli/rock-yhtye Kotiteollisuuden yhdeksäs albumi. Albumi julkaistiin 13. elokuuta 2008. Albumi koostuu cover-kappaleista. Se sijoittui ensimmäisellä viikollaan Suomen virallisen albumilistan ykköseksi.


title: Sotakoira (albumi)

text: Suluissa alkuperäinen esittäjä. Sovitukset Kotiteollisuus + Mikko Karmila.


title: Richard Faltin vanhempi

text: Friedrich Richard Faltin (5. tammikuuta 1835 Danzig – 1. kesäkuuta 1918 Helsinki) oli suomensaksalainen säveltäjä, urkuri, kapellimestari ja musiikkipedagogi.


title: Richard Faltin vanhempi

text: Faltin aloitti musiikkiopintonsa Saksassa jo seitsemänvuotiaana. Hän päätti opintonsa Leipzigin konservatoriossa vuonna 1856, jolloin hän siirtyi Suomeen. Toimittuaan aluksi musiikinopettajana Viipurissa hän muutti vuonna 1869 Helsinkiin, jossa hän tuli Nikolainkirkon (nykyinen Helsingin tuomiokirkko) urkuriksi yli 40 vuoden ajaksi, vuoteen 1913 saakka. Vuosina 1870–1879 hän toimi myös Suomalaisen Oopperan kapellimestarina, vuosina 1871–1896 musiikinopettajana Helsingin yliopistossa ja vuodesta 1882 urkujensoiton opettajana Helsingin musiikkiopistossa. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1896.


title: Richard Faltin vanhempi

text: Faltin perusti Helsinkiin vuonna 1870 pianoliikkeen, jonka hän myi vuonna 1896 maisteri Robert Emil Westerlundille. Westerlund laajensi liikkeen toimintaa tuntuvasti ja muodosti siitä osakeyhtiön vuonna 1908. Oy Westerlund Ab:sta kehittyi vuosien mittaan suuryhtiö, johon kuuluivat nuotti- ja soitinkauppa, musiikkikustantamo, konserttitoimisto ja pianotehdas. Sillä oli sivuliikkeet Suomen suurimmissa kaupungeissa. Viimeisinä vuosinaan nimellä Oy Westerlund & Pukkila Ab toiminut yhtiö siirtyi vuonna 1971 Musiikki-Fazerin omistukseen.


title: Richard Faltin vanhempi

text: Faltinin puoliso vuodesta 1863 oli Olga Alina Holstius (1843−1901). Heidän poikansa oli kirurgian kehittäjänä tunnettu Richard Faltin (1867-1952).


title: Richard Faltin vanhempi

text: Faltin sävelsi kuoro- ja yksinlauluja sekä kirkkomusiikkia, mm. alkusoiton kirkkovuoden alussa laulettavaan Georg Joseph Voglerin Hoosianna-hymniin. Hänen vuonna 1871 toimittamansa Rudolf Lagilta alun perin kesken jäänyt koraalikirja oli käytössä Suomen evankelisluterilaisen kirkon suomenkielisissä seurakunnissa vuoteen 1943 saakka, ruotsinkielisissä vieläkin pitempään. Vuoden 1986 virsikirjassa Faltinin sävellyksiä ovat virret 126, 275 ja 363. Faltinin oppilaina olivat monet myöhemmin hyvinkin tunnetuiksi tulleet suomalaiset musiikkimiehet kuten Martin Wegelius, Robert Kajanus, Jean Sibelius ja Ilmari Krohn. Faltin oli toivonut Sibeliuksesta työnsä jatkajaa Helsingin yliopistossa, mutta virkaan nimitettiin Kajanus, Sibeliuksen ainainen kilpailija.


title: Angus McLaren

text: Angus McLaren (s. 3. marraskuuta 1988 Leongatha, Victoria, Australia) on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa televisiosarjoista "" ja "Raftersien perheonnea".


Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus on Oulun Kaukovainion kaupunginosassa Oulun seudun ammattiopiston edessä sijaitseva julkinen ulkoveistos. Mitoiltaan 290 cm × 235 cm × 160 cm oleva valettu pronssiveistos on kuvanveistäjä Ari Kochin (s. 1956) Oulun ammattikoulun uusien tilojen käyttöönottojuhlaan vuodeksi 1987 valmistunut veistos.


title: Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus

text: Teosta kaavailtiin jo vuoden 1983 aikana Oulun ammattikoulun 20-vuotisjuhlaan vuodeksi 1984, mutta sopimus veistoksen tilaamisesta tehtiin kuitenkin vasta vuonna 1986.


text: Oulun taidemuseon kuvauksen mukaan veistosta luonnehtivat tilaan suuntautuneisuus, rytmikkyys ja muotojen moniulotteisuus.


title: Entomofagia

text: Entomofagia on hyönteisten käyttöä ihmisen ruokana. Ihminen on syönyt hyönteisiä kautta historian etenkin länsimaiden ulkopuolella, ja 2000-luvulla hyönteisruoan laillisuus on lisääntynyt myös Euroopan unionin alueella.


title: Entomofagia

text: Ihmiset ovat käyttäneet hyönteisiä ravintonaan vuosituhansien ajan. Hyönteisten syönti on nykyisin länsimaissa epätavanomaista, mutta se on edelleen yleistä ja laajasti hyväksyttyä osissa Latinalaista Amerikkaa, Afrikkaa ja Aasiaa sekä Australian aboriginaalien keskuudessa.


title: Entomofagia

text: Hyönteisten syöntiä on esitetty ratkaisuksi maailman uhkaavaan ruokapulaan. Hyönteisissä on paljon proteiineja, niiden kasvattaminen rasittaa ympäristöä selvästi vähemmän kuin useimpien muiden proteiininlähteiden tuottaminen, ja hyönteisruokaa voi tuottaa halvalla suuria määriä.


title: Entomofagia

text: Euroopassa vielä muinaiset kreikkalaiset ja roomalaiset söivät hyönteisiä. Antiikin Kreikassa heinäsirkkoja pidettiin herkkuna ja Aristoteles mainitsee syöneensä kaskaita. Roomalaisten ruokavalioon kuuluivat puolestaan toukat. Plinius mainitsee mahdollisesti tamminkaisen toukkiin viitaten, että toukkia lihotettiin ennen niiden syömistä. Karjanhoito ja maanviljelys syrjäyttivät vähitellen hyönteisten syönnin. Ainakin Etelä-Ranskassa tosin syötiin heinäsirkkoja vielä 1700-luvulla, ja turilaita on syöty ainakin Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Moldaviassa ja Valakiassa aina 1900-luvulle asti.


title: Entomofagia

text: Suomessa on sota- ja pula-aikoina syöty muurahaisten munia. Hyönteisten kasvattaminen ja myyminen elintarvikkeena on ollut Suomessa kiellettyä vuoteen 2017 asti, mikä on johtunut tavasta, jolla Suomessa on tulkittu Euroopan unionin uuselintarvikeasetusta. Asetuksen tulkinnan muutoksen seurauksena hyönteiset tulivat Suomen elintarvikekauppoihin vuoden 2017 lopussa. Sama oli jo aiemmin tapahtunut joissain muissakin EU:n jäsenvaltioissa. Muutoksen seurauksena hyönteistuotantoon aletiin oveltaa elintarvikelainsäädännön vaatimuksia ja niiden valvontaa.


title: Entomofagia

text: Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa entomofagia ei ole historiallisesti ollut kovin yleistä. Kolmannessa Mooseksen kirjassa mainitaan luvussa 11: ”Kaikki siivekkäät nelijalkaiset pikkueläimet olkoot teille iljetys. Siivekkäistä nelijalkaisista pikkueläimistä saatte kuitenkin syödä sellaisia maassa hyppiviä lajeja, joiden reidet nousevat muuta ruumista korkeammalle. Näistä saatte syödä kaikkia heinäsirkka-, hepokatti-, kenttäsirkka- ja kulkusirkkalajeja. Kaikki muut siivekkäät nelijalkaiset pikkueläimet olkoot teille iljetys.” Paimentolaiskansat kuten beduiinit käyttivät ravinnokseen kulkusirkkoja. Hyönteisiä on syöty myös paikoittain Assamissa Intiassa ja Nepalissa.


title: Entomofagia

text: Entomofagia on ollut yleisempää Kaakkois-Aasiassa. Etenkin kovakuoriaiset ovat olleet suosittuja ravinnon lähteitä. Syötyjä lajeja ovat esimerkiksi "Rhynchophorus schah" ja "Lethocerus indicus". Muita ravinnoksi käytettyjä hyönteisiä ovat muurahaiset ja mehiläiset. Itä-Aasiassa ehkäpä tunnetuin ravinnoksi käytetty hyönteinen on mulperiperhonen ja etenkin sen toukkien kotelot. Toukat tunnetaan myös silkin tuottajina. Koteloita syödään Kiinassa ja Koreassa. Muihin Itä-Aasiassa syötyihin hyönteisiin kuuluvat esimerkiksi heinäsirkat, perhosentoukat ja kovakuoriaiset.


title: Entomofagia

text: Hyönteisten käyttö ravintona on melko yleistä Afrikassa. Suosituimpiin syötyihin hyönteisiin kuuluvat perhosentoukat, joista tunnetuimpia on "Gonimbrasia belina". Muita suosittuja ravinnoksi käytettyjä hyönteisiä ovat esimerkiksi kulkusirkat kuten "Schistocerca gregaria" ja termiitit, joista jälkimmäiset monilla alueilla parveilevat sadekauden aikana. Moni afrikkalainen kansa saa hyönteisistä viidestä kymmeneen prosenttia proteiinistaan. Hyönteiset ovat arvokas proteiinin lisä niinä aikoina, kun muita proteiinin lähteitä on niukasti, kuten kalastus- ja metsästyskauden päätyttyä tai kuivalla kaudella. Hyönteisten käyttö ravintona on kuitenkin vähentynyt, mikä saattaa johtua esimerkiksi hyönteismyrkkyjen lisääntymisestä.


title: Entomofagia

text: Ihminen käyttää ravinnokseen noin 2000 hyönteislajia. Eniten eri lajeja syödään Meksikossa, jossa syödään 549:ää lajia. Amazonin alueella syödään 428:aa ja trooppisessa Afrikassa säännöllisesti 250:tä lajia. Hyönteislajiston soveltuvuus ihmisravinnoksi tunnetaan melko rajallisesti, ja lajien syötävyys perustuu pääasiassa vanhaan perimätietoon, ei tieteelliseen tutkimukseen.


title: Entomofagia

text: Hyönteisiä syödään useimmiten niiden toukkavaiheessa. Syötäviä perhoslajeja tunnetaan yli kaksisataa, useimmat riikinkukkokehrääjien heimosta. Keisarinperhosen mopanetoukat ovat Afrikassa hyvin suosittua ruokaa. Kovakuoriaisista suosittuja ruokaa ovat jäärät, kärsäkkäät ja lehtisarviset, joita syödään paljon etenkin Kaakkois-Aasiassa. Erilaiset sirkat, kuten kulkusirkat, heinäsirkat ja hepokatit ovat maailmanlaajuisesti suosittua ja helposti pyydystettävää hyönteisruokaa, ja syötäviä lajeja tunnetaan yli 60. Termiittejä syödään etenkin Afrikassa. Myös esimerkiksi torakoita, kummitussirkkoja, sääskiä, kärpäsiä, vesihyönteisiä, luteita, kirvoja, jättiläiskaskaita sekä pistiäisiä kuten mesipistiäisiä, ampiaisia ja muurahaisia käytetään ravinnoksi monissa maissa. Muurahaisten toukat ovat suurta herkkua etenkin Meksikossa, mutta niitä syödään yleisesti välipalana myös Aasiassa.


title: Entomofagia

text: Syötäviä hyönteisiä voi kerätä luonnosta, mutta laajamittainen ravintokäyttö edellyttää niiden kasvattamista. Kasvatusprosessi voidaan jakaa kasvatukseen, lajitteluun, jälkikäsittelyyn ja jakeluun. Hyönteisiä tuotetaan nykyisin niin pienissä kasvattamoissa kuin valtavissa, pitkälle automatisoiduissa tuotantolaitoksissakin. Suuria tuotantoyhtiöitä on esimerkiksi Kiinassa, Afrikassa ja Amerikassa. Euroopan unionin alueella pisimmällä hyönteisten tuotannossa ollaan Alankomaissa. Euroopan suurimmat hyönteisten tuottajat tuottavat hyönteisiä kuitenkin pienimuotoisesti lähinnä lemmikkimarkkinoille, sillä tiukka EU-lainsäädäntö ja korkeat työvoimakustannukset rajoittavat suurtuotantoa. Kotikasvatukseen helpoimpia lajeja ovat jauhomadot ja erilaiset sirkat.


title: Entomofagia

text: Hyönteisiä kasvatetaan esimerkiksi konteissa. Niiden kasvatusympäristöistä tehdään sellaisia, johon ne ovat luontaisestikin tottuneet. Moni laji esimerkiksi viihtyy ahtaissa ja pimeissä paikoissa vieri vieressä. Hyönteiset teurastetaan pakastamalla, jolloin ne vaipuvat ensin horrokseen ennen kuolemistaan.


title: Entomofagia

text: Hyönteisten proteiinipitoisuuden lajikohtainen vaihtelu on suurta jopa saman lahkon sisällä. Kuivatussa hyönteisessä on keskimäärin yli 50 prosenttia proteiineja, josta 17 prosenttia ihmiselle välttämättömiä. Tuoreissa hyönteisissä proteiinipitoisuudet vaihtelivat FAO:n ja Wageningenin yliopiston tutkimuksessa seitsemän ja 48 prosentin välillä: esimerkiksi tuoreiden sirkkojen proteiinipitoisuus oli 8–25 prosenttia ja jauhomatojen 14–25 prosenttia. Meksikossa analysoitujen 78 paikallisen hyönteislajin energiapitoisuudet 100 grammaa kohti vaihtelivat 290 ja 760 kilokalorin välillä, ja proteiinia niissä oli 15–81 prosenttia painosta. Afrikkalaisessa tutkimuksessa 24 kuivatun syötävän hyönteisentoukan energiapitoisuus oli keskimäärin 460 kilokaloria 100 grammaa kohti, proteiinipitoisuus 64 prosenttia ja rasvapitoisuus 16 prosenttia. Harvojen hyönteislajien aminohappokoostumusta on analysoitu niin tarkasti, että tiedettäisiin, saako niistä kaikkia kahdeksaa välttämätöntä aminohappoa.


title: Entomofagia

text: Kuivatussa jauhomadossa on rasvaa 33 prosenttia painosta eli lähes saman verran kuin kuivatussa naudanlihassa. Sen rasvakoostumus on kuitenkin erilainen. Omega-3-rasvoja jauhomadosta on 9 prosenttia eli yli 20-kertainen määrä naudanlihaan verrattuna. Tyydyttynyttä rasvaa jauhomadossa on 8 prosenttia eli vain puolet naudanlihan määrästä.


title: Entomofagia

text: Hyönteistoukissa on runsaasti myös hivenaineita ja vitamiineja. Joidenkin tutkimusten mukaan 100 grammaa keitettyjä toukkia riittää tyydyttämään ihmisen päivittäisen hivenaineiden ja eräiden vitamiinien tarpeen. Hyönteislajien välillä on kuitenkin suuria eroja niiden hivenaine- ja vitamiinipitoisuuksissa, eikä niitä ole vielä tutkittu kovinkaan paljon.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text:
Coyotlatelcon kulttuuri oli Mesoamerikassa vallinnut intiaanien kulttuuri noin 650-900 jaa. Coyotlatelcon kulttuuri tunnetaan pääkallohyllyistä, ominaisesta keramiikasta. Sen luojat lienevät olleet pohjoisesta noin 600-650 jaa. tunkeutuneita nahuatlia puhuneita heimoja, kikimeekkejä tai tolteekkien esi-isiä.
Alussa Coyotlatelcon heimot rakensivat asutuksiaan mäille, myöhemmin laaksoon.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text: On epäilty, että Coyotlatelcon heimot tuhosivat suuren Teotihuacánin kaupungin. Coyotlatelcon hautaukset alkoivat Teotihuacanissa 680 jaa.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text: Joka tapauksessa Meksikon laakson alue hajosi Coyotlatelcon aikoihin paikalliskulttuureihin. pieniä omavaraisia keskuksia ilmestyi.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text:
Ennen Coyotlatelcoa kukoisti Meksikon keskiylängöllä laaja Teotihuacánin valtakunta. Coytlatelcon ihmiset, jotka lienevät olleen nahuatlia puhuneita kikimeekkejä alkoivat levittäytyä Meksikon keskiylängölle mitä luultavimmin ennen suuren Teotihuacánin valtion romahdusta ja kaupungin tuhoa.
Alkuvaiheessa Coyotlatelcon kulttuurin edustajat rakensivat pieniä monumenttikeskuksia vuorille. Eräs kulttuuria kuvaava piirre oli sille ominainen punaisella ruskealle maalattu keramiikka, ja asteekeilta tunnettu pääkallohylly, jonne sijoitettiin uhrattujen ihmisten päät.
Ensimmäiset Coyotlatelcon keramiikkaa sisältäneet kivistä rakennetut asuinkeskukset sijaitsivat kukkuloilla, ja saivat ravintonsa terassiviljelyllä. Näitä olivat arkeologien tutkimat Batha, La Mesa, El Aguila ja Magoni. Näiden keramiikka muistutti enemmän pohjoisen periferian keramiikkaa kuin myöhempien, alempana laaksossa olleiden keskusten keramiikka. Näissä pienissä mäennyppyläkeskuksissa asuttiin vain muutamia sukupolvia.
Esimerkiksi La Mesassa oli temppeleitä, mahdollisia viljelyterasseja ja ylimystön asuntoja ja tasanteita mäen huipulla. Seinät oli rakennettu pienistä kalkkikivistä ja basalttikivistä samaan tapaan kuin myöhemmin tolteekit tekivät. Mäellä asuttiin luultavasti siksi, että Teotihuacánin varsinaiset asukkaat olivat vieneet parhaat maata ja siksi, että kukkuloita oli helppo puolustaa..


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text: Coyotlatelcon kulttuurin merkitys kasvoi huomattavasti suuren kaupungin ja valtion Teotihuacánin romahduksen jälkeen.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text: Coyotlatelcon ihmiset saattoivat tuhota Teotihuacánin, mutta tätä ei osata varmasti sanoa. Joka tapauksessa Coyotlatelcon aikoihin Meksikon ylängön alue pirstoutui moniin paikalliskulttuureihin, ja laaja kauppaverkosto luhistui.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text: Tulan seuduilla näyttää siltä Coyotlatelcon keskuksissa ei ollut Teotihuacánin keramiikkaa koskaan samaan aikaan, ja että näillä kahdella kulttuurilla oli ajallinen väli. Näitä mäennyppyläkeskuksia alettiin tehdä jo 600-700. Myöhemmät, varsinaiset Coyotlatelcon keskukset olivat laaksossa, kuten Tula Chico. Ne alkoivat syntyä, kun Teotihuacánin valtiokoneisto vetäytyi Tulan alueelta. Niiden keramiikassa oli vähemmän pohjoisia piirteitä. Joidenkin tietojen mukaan Teotihuacan olisi romahtanut jo 550-600 jaa. ja palanut ainakin Teopancazcon asuinaleelta. Tämän jälkeen Coyotlatelcon hautaukset tulivat noin 680 jaa.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text: Teotihuacánin romahduksen aikoihin Coyotlatelcon keramiikka oli levinnyt laajalle Meksikon laaksoon. Näissä uusissa Coyotlatelcon keskuksissa käytettiin vähemmän obsidiaania ali laavalasia työkalujen valmistukseen, sen sijaan ryoliittia, basalttia ja harvoin serttiä ja niin edelleen. Se obsidiaani mitä käytettiin, oli peräsin Zinapecuarosta ja Michoacanista. Obsidiaanin vähyys johtui Teotihuacánin ajan kaukokaupan romahduksesta. Coyotlatelcon kautta luonnehtiikin pienten, omavaraisten keskusten ilmestyminen.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text: Se on lähinnä sama kuin Chalchihuitesin kulttuuri, joka levittäytyi Durangoon, Zacatecasin, Gran Tunaliin San Luis Potosíssa ja Coyotlatelco sekä Guanajuatoon. Nämä osavaltiot ovat Meksikon laaksosta pohjoiseen ja luoteeseen. Chalchihuitesin kulttuurin paikkoja on löydetty Altavistasta (Alta Vista) ja La Quemadasta. La Quemadaan ilmestyi Chalchihuitesin kulttuuri jo 300 jaa., mutta se oli siellä huipussaan noin 700-900 jaa.


title: Coyotlatelcon kulttuuri

text: Chalchihuitesin kulttuurin esineitä on löydetty Teotihuacánista, mutta Chalchihuitesista ei ole löydetty Teotihuacánin esineitä. Tämän kulttuurin turkoosityöt sijoittuvat Teotihuacánin jälkeiseen aikaan. Esimerkiksi Cerillosista 1800 km:n päästä Teotihuacánista louhittiin turkoosia pääosin Teotihuacánin jälkeen.


title: Clive Hornby

text: Clive Hornby (20. lokakuuta 1944 – 3. heinäkuuta 2008) oli brittiläinen näyttelijä. Hän esiintyi vuosina 1980–2008 Jack Sugdenin roolissa televisiosarjassa "Emmerdale".


title: Condemned: Criminal Origins

text: Condemned: Criminal Origins on Monolith Productionsin kehittämä ja Segan julkaisema selviytymiskauhu- ja ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna 2005 Xbox 360:lle ja seuraavana vuonna Windowsille.


title: Condemned: Criminal Origins

text: "Condemned: Criminal Originsissa" pelaaja ohjaa FBI-agenttia nimeltä Ethan Thomas tuntemattomassa Yhdysvaltain suurkaupungissa. Pelaajan pitää selviytyä rikollisten valtaamilla kujilla ja kaduilla. Thomas voi poimia lukuisia lähitaisteluaseita, joilla voi lyödä vihollisia ja torjua iskuja. Aseiden nopeus, torjunta, vahinko ja kantama vaihtelevat. Myös tuliaseita on mukana, mutta rajallisella panosmäärällä. Thomaksella on mukanaan myös sähkötainnutin, jolla voi joko tappaa tai hidastaa vihollisia. Toisinaan pelaajalle tulee vastaan rikospaikan tutkintaa, missä pitää esimerksiksi lähettää biologisia näytteitä, ottaa valokuvia ja etsiä sormenjälkiä. Rosa-niminen agentti avustaa Thomasia valtaosan pelin ajasta.


title: Emily Symons

text: Emily Symons (s. 10. elokuuta 1969 Sydney, Australia) on australialainen näyttelijä. Hän tuli kotimaassaan tunnetuksi "Richmond Hill" - ja "Home & Away" -sarjojen myötä.


title: Emily Symons

text: Muutettuaan Englantiin Symons on saavuttanut mainetta Louise Appletonin roolilla "Emmerdalessa". Hän myös osallistui "Dancing on Ice" -ohjelmaan.


title: Amblyeleotris steinitzi

text:
Amblyeleotris steinitzi on tokkoihin kuuluva kala. Sitä pidetään meriakvaarioissa samoin kuin sukulaisiaan kultaraputokkoa ja rubiiniraputokkoa.
__notoc__
"Amblyeleotris steinitzi" kasvaa noin kahdeksan senttiä pitkäksi. Sen vartalossa on vaalealla pohjalla viisi tummanpunaista juovaa, ja niiden välissä ohuita kellertäviä viiruja. Silmät kohoavat kulmikkaan pään yläpuolelle. Rintaevät ovat muiden tokkojen tapaan voimakkaat.


title: Amblyeleotris steinitzi

text: "Amblyeleotris steinitzi" elää Indopasifisella merialueella.


title: Amblyeleotris steinitzi

text: Tämä tokko voi elää symbioottisessa suhteessa samassa hiekkakuopassa tai kolossa suunnilleen samankokoisten pistoolirapujen ("Alpheus sp.") kanssa.


title: Amblyeleotris steinitzi

text: Akvaario-oloissa niitä pidetään vähintään 120 litran altaissa, joiden pohjalla on riittävän paksu kerros hienoa hiekkaa, johon kala voi kaivautua.


title: Paula Tilbrook

text: Paula Tilbrook (s. 16. tammikuuta 1930) on brittiläinen näyttelijä. Hänet tunnetaan Betty Eagletonin roolista televisiosarjassa "Emmerdale", jossa hän näytteli kaikkiaan 21 vuotta 1994–2015. Hän on lisäksi esiintynyt esimerkiksi "Coronation Streetissä".


title: Anne Kirkbride

text: Anne Kirkbride (21. kesäkuuta 1954 Oldham – 19. tammikuuta 2015 Manchester) oli brittiläinen näyttelijä. Hän esiintyi vuodesta 1972 Deirdren roolissa televisiosarjassa "Coronation Street".


title: Anne Kirkbride

text: Kirkbride sairasti 1990-luvulla non-Hodgkinin lymfoomaa.


title: Tynkäeduskunta

text: Tynkäeduskunta oli Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 kokoontunut vajaalukuinen eduskunta, josta puuttuivat lähes kaikki sosialidemokraattisen puolueen (SDP) kansanedustajat. Syksyn 1917 vaaleissa eduskuntaan oli valittu 92 sosialidemokraattia ja 108 porvarillisten puolueiden edustajaa, joten lähes puolet eduskunnasta oli poissa. Tynkäeduskunta toimi maaliskuussa 1919 pidettyihin seuraaviin eduskuntavaaleihin saakka. Suurimmillaan tynkäeduskunnan koko oli 111 kansanedustajaa.


title: Tynkäeduskunta

text: Välittömästi sisällissodan jälkeen aloitettiin oikeustoimet kaikkia kapinaan osallistuneita sosialidemokraattien kansanedustajia vastaan. Prokuraattori Immanuel Savonius antoi pidätysmääräyksen 56:sta kansanedustajasta, joista 43 tavoitettiin ja saatiin oikeuden eteen. Noin 40 SDP:n kansanedustajaa oli sodan lopussa paennut Suomesta ulkomaille, lähinnä Neuvosto-Venäjälle, ainakin viisi oli joutunut jo sodan aikana valkoisten teloittamaksi ja yksi oli tehnyt itsemurhan. Valtiopetoksesta tuomitut edustajat saattoi lain mukaan erottaa eduskunnasta vasta tuomion julistamisen jälkeen, joten sitä odotellessa heidän tilalleen ei tarvinnut kutsua varaedustajia. Lisäksi varaedustajatkin olivat useimmissa tapauksissa vangittuina ja syytteessä. Suomesta poistuneita edustajia ei julistettu erotetuiksi eduskunnasta, jolloin heidän paikkojaan ei tarvinnut myöskään täyttää.


title: Tynkäeduskunta

text: Eduskunnan kokoontuessa ensimmäisen kerran sodan jälkeen 15. toukokuuta paikalla oli vain 98 kansanedustajaa. Sosialidemokraattien edustajista tässä vaiheessa ainoastaan Matti Paasivuoren katsottiin voivan jatkaa toimessaan, sillä valkoisten lehdistössä häntä oli sisällissodan aikana ylistetty (virheellisesti) lähes ainoana kapinaa vastustaneena sosialidemokraattien johtajana. Paasivuori tekikin välikysymyksen "erinäisten eduskunnan jäsenten vangitsemisen johdosta". Tynkäeduskunnan istunnossa tehtiin päätös viiden poissaolevan kansanedustajan vangitsemisesta, joista myöhemmin kaksi tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin. Myöhemmin yhdeksän kansanedustajaa tuomittiin vankeuteen ja heistä neljä kuoli vankilassa.


title: Tynkäeduskunta

text: Toukokuun lopulla 1918 eduskunta luovutti marraskuussa ottamansa korkeimman vallan haltijuuden valtionhoitajalle, joksi valittiin P. E. Svinhufvud. Samalla nousi esille Suomen poliittisen kentän jakautuminen monarkian ja tasavallan kannattajiin, joista edeltävät olivat tynkäeduskunnassa enemmistönä. Toukokuun lopulla säädettiin myös laki väliaikaisten säännöksien antamisesta yleisen järjestyksen ja turvallisuuden voimassa pitämiseksi, joka rajoitti paino-, yhdistymis- ja kokoontumisvapautta ollen voimassa kesäkuuhun 1919. Laki kohdistui erityisesti sosialidemokraattien toimintaan.


title: Tynkäeduskunta

text: Paasikiven senaatti antoi kesäkuun alussa 1918 esityksen kuningaskuntaisesta hallitusmuodosta eduskunnalle, joka hyväksyikin sen tasavaltalaisten kuitenkin onnistuessa 1/3 määrävähemmistön nojalla lykkäämään yli vaalien. Elokuussa eduskunta antoi senaatille sen pyytämät oikeudet etsiä maalle uusi kuningas, kuten voimassa edelleen ollut Ruotsin vallan ajalta periytynyt vuoden 1772 hallitusmuoto edellytti hallitsijasuvun sammumistapauksessa. Kuninkaaksi päädyttiin valitsemaan Saksan keisari Vilhem II:n lanko, Hessenin prinssi Friedrich Karl. Tasavaltalaiset onnistuivat vielä lykkäämään kuninkaanvaalia kuukaudella, mutta lokakuussa eduskunta hyväksyi äänin 64–41 Friedrich Karlin tulemaan Suomen kuninkaaksi.


title: Tynkäeduskunta

text: Yksi merkittävimmistä tynkäeduskunnan säätämistä sisäpoliittisista laeista oli lokakuussa 1918 hyväksytty torpparien vapautuslaki, joka oli jäänyt vahvistamatta sisällissodan sytyttyä. Sen mukaan torppari sai lunastaa vuokramaansa vuoden 1914 hintatason mukaan, joka oli kymmenesosa käyvän rahan arvosta. Kuitenkaan yli kymmenen vuoden valtiopetostuomion saanut torppari ei saanut lunastaa vuokramaataan, mutta tämä ns. punakaartilaispykälä oli määräaikainen päättyen kesäkuussa 1919.


title: Tynkäeduskunta

text: Poliittisen tilanteen vakiinnuttua eduskunta alkoi toteuttaa armahduslakeja. Lokakuussa annettiin armahdus enintään neljän vuoden tuomion saaneille ja näin 35 000 punavankia pääsi ehdonalaiseen vankeuteen. Joulukuussa säädettiin toinen armahduslaki, jolla siirrettiin ehdonalaiseen enintään kuuden vuoden tuomion saaneet. Lisäksi senaatti rahoitti puolella miljoonalla markalla sotaorpoja varten perustettavia lastenkoteja varten.


title: Tynkäeduskunta

text: Marraskuun alussa 1918 Saksan keisarikunnan hävittyä ensimmäisen maailmansodan Suomen ulkopoliittinen saksalaissuuntaus koki haaksirikon ja marraskuun lopulla Paasikiven senaatti pyysi eroa. Tilalle nimitettiin Ingmanin hallitus, jonka ministereistä puolet oli tasavaltalaisia. Saksalaissuuntausta ja monarkiaa kannattaneen valtionhoitaja Svinhufvudin seuraajaksi tuli kenraali Gustaf Mannerheim, joka otti tavoitteekseen suhteiden normalisoinnin varsinkin maailmansodan suurvaltavoittajiin Britanniaan ja Ranskaan.


title: Tynkäeduskunta

text: SDP:n kansanedustajien oikeusjuttu sai lopullisen tuomionsa valtiorikosylioikeudessa vasta joulukuussa 1918. Kaikki 43 syyttettyä todettiin syyllisiksi valtiopetokseen ja kapinaan tai niiden avunantoon tai valmisteluun tai niihin kehottamiseen, minkä jälkeen tynkäeduskunta julisti heidät kaikki edustajanpaikkansa menettäneiksi. Kuolleiden ja tuomittujen tilalle kutsuttiin joulukuussa yksitoista varaedustajaa, joista tosin vain viisi oli sosialidemokraatteja, sillä useissa vaalipiireissä kaikki SDP:n edellissyksyiset ehdokkaat olivat valtiopetostuomioiden vuoksi edustajantoimeen kelpaamattomia tai muuten tavoittamattomissa. Kuusi muuta varaedustajaa edustivat näiden vaalipiirien muita, porvarillisia puolueita. Uudenmaan vaalipiirissä SDP:n ensimmäinen varaedustaja Axel Åhlström karkasi vankileiriltä, eikä edustajaoikeutta suostuttu siirtämään eteenpäin seuraaville varamiehille ennen kuin hänet saataisiin kiinni. Lisäksi Venäjältä palannut Evert Huttunen sai liittyä suoraan SDP:n eduskuntaryhmään, joka tämän jälkeen käsitti siis seitsemän edustajaa. Tammikuun lopussa 1919 SDP:n puoluejohto kutsui kaikki edustajansa pois eduskunnasta protestina heidän kohtelulleen.


title: Tynkäeduskunta

text: Tynkäeduskunnan kausi päättyi valtionhoitaja Mannerheimin määräämien uusien eduskuntavaalien jälkeen maaliskuun 1919 lopussa.


title: Cry Me a River (DVD)

text: Cry Me A River on brittilaulaja Joe Cockerin DVD, joka ilmestyi Eagle-levymerkin julkaisemana 27. elokuuta 2008.


title: Amblyeleotris

text: Amblyeleotris on tokkoihin kuuluva kalasuku, jota esiintyy Intian ja Tyynen valtameren alueilla. Sukuun kuuluu 33 lajia ja se on suurin "raputokkojen" suku. Nimitys juontuu kalojen symbioosimaisesta suhteesta tiettyihin pistoolikatkarapuihin. Katkarapu kaivaa ja ylläpitää molempien eläinten käyttämää kuoppaa, kun taas tokko, jolla on huomattavasti parempi näkö, huolehtii vartioinnista petojen varalta. Katkarapu pitää lähes jatkuvaa yhteyttä kalaan tuntosarvillaan.


title: Amblyeleotris

text: Lajien koot vaihtelevat kolmesta sentistä lähes 20 senttiin.


title: Sam Behrens

text: Sam Behrens (s. 24. heinäkuuta 1950 New York City, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan varsinkin Gregory Richardsin roolista "Sunset Beach" -sarjassa. Lisäksi hän on esiintynyt esimerkiksi elokuvassa "Elossa" (1993).


title: Sam Behrens

text: Behrens meni joulukuussa 1989 naimisiin näyttelijäkollegansa Shari Belafonten, Harry Belafonten tyttären kanssa. Aiemmin hän oli ollut naimisissa Dale Kristienin kanssa.


title: Sam Behrens

text: Behrens aloitti uransa saippuaoopperoissa ABC:n "Ryan's Hope" -sarjassa, jossa hän näytteli tohtori Dr. Adam Cohenia 1979–1980. 1980-luvulla hän muutti New Yorkista Los Angelesiin, kun hänet valittiin esittämään Jake Meyeria "General Hospital" -sarjaan 1983–1987.


title: Palavas-les-Flots

text: Palavas-les-Flots on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 421 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Sen pinta-ala on kaksi neliökilometriä. Palavas-les-Flots on osa Montpellier’n kaupunkiseutua ("Communauté d’agglomération Montpellier Agglomération").


title: Pérols

text: Pérols on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 7 731 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Pérolsin pinta-ala on kuusi neliökilometriä. Pérols on osa Montpellier’n kaupunkiseutua ("Communauté d’agglomération Montpellier Agglomération").


title: Jari Nikkilä

text: Jari Nikkilä (s. 16. elokuuta 1989 Tampere) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa Tampereen Pallo-Veikkoja. Puolustajana pelaava Nikkilä toimii joukkueen kapteenina.


title: Jari Nikkilä

text: Tampereen Pallo-Veikkojen kasvatti siirtyi Valkeakosken Hakaan joulukuussa 2007. Kaudella 2008 hän pelasi kolme liigaottelua ja kaudella 2009 Nikkilä pelasi säännöllisesti Hakan avauskokoonpanossa. Kaudeksi 2010 Nikkilä siirtyi Tampere Unitediin, mutta loukkaantui talvikaudella vakavasti eikä pelannut yhdessäkään sarjaottelussa.


title: Jari Nikkilä

text: Maajoukkuetasolla Nikkilä on esiintynyt kahdesti nuorten maajoukkueessa ja 43 kertaa poikamaajoukkueissa, ollen muun muassa alle 19-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina.


title: Pignan

text: Pignan on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 665 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Pignanin pinta-ala on 20 neliökilometriä. Pignan on osa Montpellier’n kaupunkiseutua ("Communauté d’agglomération Montpellier Agglomération").


title: Mèze

text: Mèze on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 7 630 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Mèzen pinta-ala on 35 neliökilometriä.


title: Kevin Phillips (jalkapalloilija)

text: Kevin Mark Phillips (s. 25. heinäkuuta 1973 Hitchin) on englantilainen jalkapalloilija. Hän pelaa Englannin mestaruussarjassa Blackpoolissa.


title: Kevin Phillips (jalkapalloilija)

text: Pienikokoinen Phillips ei saanut nuoruudessaan sopimusta Southampton FC:hen, koska hänen ei uskottu pärjäävän hyökkääjänä. Hän siirtyi alasarjassa pelanneen joukkueen kautta Watfordiin ja sieltä Sunderlandiin, jossa hän voitti Englannin Valioliigan maalikuninkuuden ja Euroopan Kultainen kenkä -palkinnon kaudella 1999–2000. Hän on edustanut myös Englannin maajoukkuetta kahdeksassa A-maaottelussa ja yhdessä B-maaottelussa.


title: Kevin Phillips (jalkapalloilija)

text: Phillips liittyi Southamptoniin 14-vuotiaana. Hän pelasi seuran nuorisojoukkueissa neljä vuotta, mutta ei saanut ammattilaissopimusta, koska pienikokoisen Phillipsin ei uskottu pärjäävän hyökkääjänä eikä hänen näytöt vakuuttaneet myöskään oikeana puolustajana. Hän siirtyi tämän jälkeen paikalliseen alasarjan amatöörijoukkue Baldock Towniin. Phillipsin peliesitykset herättivät 1. divisioonassa pelanneet Watfordin kiinnostuksen, ja hän siirtyi seuraan 10 000 punnan siirtosummalla joulukuussa 1994.


title: Kevin Phillips (jalkapalloilija)

text: Phillips pääsi pelaamaan heti siirryttyään Watfordiin. Ensimmäisellä kaudellaan hän onnistui viimeistelemään yhdeksän maalia 16 pelaamassaan ottelussa. Phillips on sanonut olevansa koko uransa velkaa Watfordin silloiselle managerille, Glenn Roederille, saatuaan tilaisuuden näyttää taitonsa. Phillipsin ensimmäinen täysi kausi 1995–1996 sujui Watfordilta heikosti, sillä se putosi 2. divisioonaan, mutta Phillips onnistui maalinteossa 11 kertaa. Seuraava kausi jäi Phillipsin viimeiseksi Watfordissa, josta hän siirtyi 1. divisioonan Sunderlandiin 325 000 punnan summalla heinäkuussa 1997.


title: Kevin Phillips (jalkapalloilija)

text: Sunderland oli pudonnut Valioliigasta edellisellä kaudella ja yritti nopeaa nousua takaisin. Phillipsin 30 maalia runkosarjassa auttoivat Sunderlandin aina nousukarsintojen finaaliin asti. Se kuitenkin hävisi ratkaisevan ottelun rangaistuspotkukilpailussa Charltonia vastaan, mikä on Phillipsin mukaan "hänen uransa suurin pettymys". Keväällä 1998 Phillips esiintyi myös Englannin B-maajoukkueessa yhdessä ottelussa. Kausi 1998–1999 toi Sunderlandille ja Phillipsille 1. divisioonan mestaruuden ja nousun Valioliigaan. Phillips valittiin myös maajoukkueeseen, jossa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Unkaria vastaan huhtikuussa 1999.


title: Kevin Phillips (jalkapalloilija)

text: Vastoin odotuksia Sunderland pelasi Valioliigassa hyvin, ja Phillips loisti kärjessä. Ennen kauden alkua televisiokommentaattorina toiminut entinen pelaaja Rodney Marsh arveli, että "Phillips vaivoin pystyisi kuuteen maaliin". Phillips osoitti epäilyt turhiksi voittamalla Valioliigan maalikuninkuuden 30 maalilla ja samalla ensimmäisenä englantilaispelaajana Euroopan Kultainen kenkä -palkinnon. Hän oli -äänestyksessä toinen Roy Keanen jälkeen. Phillips valittiin myös Englannin joukkueeseen kesän EM-kilpailuihin, mutta Phillips ei päässyt kertaakaan kisoissa kentälle.