title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Col d'Aspinin nousussa useat ajajat tekivät irtiottoyrityksiä ennen kuin Riccardo Riccò teki ratkaisevan iskun muutama kilometri ennen vuorenhuippua. Hän tavoitti pian karkulaiset, viimeisenä Langin vajaa kilometri ennen Col d'Aspinin huippua. Pääjoukko saapui mäkikirimaaliin minuutin ja 15 sekuntia Riccòn jälkeen ja ero pysyi laskuvoittoisella 26 kilometrin loppuosuudella lähes samana. Vladimir Jefimkin irtosi viime kilometreillä kärkiryhmästä sijoittuen etapilla toiseksi. Kokonaiskilpailussa kolmantena ollut Stefan Schumacher putosi kärkiryhmästä pari kilometriä ennen Col d'Aspinin huippua jääden pääjoukosta lopulta 40 sekunnin päähän.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Kilpailun kymmenes etappi sisälsi kaksi kategorialuokituksen yläpuolella olevaa vuorta: yli 17 kilometrin mittaisen nousun Col du Tourmalet'n huipulle 2 115 metrin korkeuteen sekä maalimäkenä toimineen yli 14 kilometrin nousun talviurheilukeskus Hautacamiin.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: 24 ajajaa irtosi pääjoukosta heti etapin alkuvaiheessa. Heidän joukossaan ollut Óscar Freire voitti kaksi välikiriä siirtyen pistekilpailun johtoon. Seitsemän ajajan kokoiseksi pienentynyt kärkiryhmä kasvatti eron pääjoukkoon parhaimmillaan yhdeksään minuuttiin 40 sekuntiin. Rémy Di Gregorio irtosi kärkiryhmästä Col du Tourmalet'lla onnistuen valloittamaan tämän klassisen nousun Ranskan kansallispäivää juhlineen kotiyleisön riemuksi. Jens Voigt teki pääjoukossa kovasti vetotöitä tallinsa Team CSC-Saxo Bankin kapteenien puolesta. Tämän vedon seurauksena kaksi suurta ennakkosuosikkia, Alejandro Valverde ja Damiano Cunego putosivat pääjoukosta.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Takaa-ajajat saavuttivat Di Gregorion 12 kilometriä ennen maalia. Hautacamilla tehtiin useita ratkaisuyrityksiä, joiden seurauksena kokonaiskilpailua johtanut Kim Kirchen putosi kärkiryhmästä. Kärkeen muodostui lopulta kolmen ajajan ryhmä: Leonardo Piepoli, Juan José Cobo ja Fränk Schleck. Saunier Duval - Scottin kaksikko pudotti lopulta Schleckin kyydistään ja Piepoli voitti etapin niukasti ennen Coboa.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Cadel Evans saapui maaliin kaksi minuuttia 17 sekuntia voittajan jälkeen. Hän siirtyi kokonaiskilpailun johtoon sekunnin erolla Fränk Schleckiin.


title: Brasilianvarpuskyyhky

text: Brasilianvarpuskyyhky ("Columbina cyanopis") on äärimmäisen uhanalainen Brasiliassa Mato Grosson osavaltiossa elävä kyyhkyslintu .


title: Brasilianvarpuskyyhky

text: Kooltaan brasilianvarpuskyyhky on noin 16 cm. Lajin pää, niska, kaula, selkä, siivet ja perä ovat väritykseltään ruosteen ruskeat. Siivissä on lisäksi tummansinisiä täpliä. Linnun vatsa on vaaleamman punertava. Brasilianvarpuskyyhky muistuttaa ulkonäöltään kastanjavarpuskyyhkyä (Columbina talpacoti) ja harmaavarpuskyyhkyä ("Columbina minuta"). .


title: Brasilianvarpuskyyhky

text: Brasilianvarpuskyyhkyn elinympäristöä ovat avoimet ruohomaat. Laji liikkuu yleensä yksikseen tai pareittain. Brasilianvarpuskyyhkykannan kooksi arvioidaan 50–250 yksilöä . Suurin lajiin kohdistuva uhka on ruohomaiden rakentaminen sekä niiden ottaminen eukalyptuspuuplantaasien käyttöön .


title: Pallada

text: Pallada () on ollut ainakin kolmen Keisarillisen Venäjän laivaston aluksen ja yhden Venäjän laivaston koululaivan nimenä.


title: Jāzeps Vītols

text: Jāzeps Vītols (, 26. heinäkuuta 1863, Valmiera – 24. huhtikuuta 1948, Lyypekki) oli latvialainen säveltäjä ja pianisti.


title: Jāzeps Vītols

text: Opettajaperheen poika aloitti opiskelun Pietarin konservatoriossa 17-vuotiaana, jossa hänen pääasiallisena opettajanaan toimi Nikolai Rimski-Korsakov. Hän valmistui vuonna 1886, ja jatkoi konservatoriossa opettajana. Päätoimisena professorina hän oli vuodesta 1901 vuoteen 1918. Häneen oppilaisiinsa kuuluivat tuolloin muun muassa Nikolai Mjaskovski ja Sergei Prokofjev.


title: Jāzeps Vītols

text: Vuonna 1918 Vītols palasi vastaitsenäistyneeseen Latviaan toimiakseen kansallisoopperan kapellimestarina Riiassa. Seuraavana vuonna hän perusti Latvian ensimmäisen konservatorion, joka myöhemmin ristittiin hänen mukaansa "Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija"ksi. Vuodesta 1919 vuoteen 1944 hän opetti säveltämistä ja toimi konservatorion rehtorina. Opettamisen ja säveltämisen lisäksi Vītols toimi usein sekä kapellimestarina että konserttipianistina. Hänet tunnettiin myös ahkerana musiikkikriitikkona.


title: Jāzeps Vītols

text: Vuonna 1944 hän muutti Lyypekkiin, Saksaan, jossa asui kuolemaansa saakka. Kuollessan hän oli saanut valmiiksi muistelmateoksensa, joka näki päivänvalon vasta vuonna 1963. Kokonaisuudessaan teos julkaistiin vuonna 1988.


title: Indikaattori (kemia)

text: Indikaattori on kemiassa yhdiste, joka värinmuutoksellaan ilmaisee tapahtuneen reaktion. Kemiassa käytettäviä indikaatoreita ovat muun muassa:


title: Mark Grimmette

text: Mark Grimmette (s. 23. tammikuuta 1971) on yhdysvaltalainen ohjaskelkkailija. Grimmette aloitti uransa vuonna 1990 ja on voittanut kaksi mitalia olympialaisissa. Vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä hän voitti hopeaa parikelkkailussa ja vuonna 1998 Naganossa hän voitti pronssia niin ikään parikelkkailussa. Kelkkailun maailmanmestaruuskilpailuissa Grimmette on voittanut yhteensä 8 mitalia.


title: Eduard Scherrer

text: Eduard Scherrer (15. huhtikuuta 1890 − 4. heinäkuuta 1972) oli sveitsiläinen rattikelkkailija, joka kilpaili 1920-luvun alkupuolella.


title: Eduard Scherrer

text: Vuoden 1924 talviolympialaisissa Scherrer voitti kultaa nelimiehiskelkkailussa ajalla 5.45,54.


title: Lilja Brik

text: Lilja Jurjevna Brik (myös "Lili" ja "Lily", o.s. Lilja Kagan (); 11. marraskuuta 1891 Moskova – 4. elokuuta 1978) oli nuoruudessaan Vladimir Majakovskin rakastettu. Hän oli naimisissa Osip Brikin kanssa. Hänen nuorempi sisarensa oli Elsa Triolet. Pablo Neruda on sanonut häntä "Venäjän avantgarden" muusaksi. Aikalaiset lyhensivät hänen nimensä usein "Л.Ю." tai "Л.Ю.Б." jotka ovat venäjän kielen sanan «любовь», 'rakkaus', alkukirjaimet.


title: Lilja Brik

text: Lilja Brik syntyi juristin ja musiikinopettajan juutalaiseen perheeseen. Sisarukset saivat erinomaisen koulutuksen ja puhuivat sujuvasti saksaa ja ranskaa ja soittivat pianoa. Lilja valmistui Moskovan arkkitehtuurioppilaitoksesta.


title: Lilja Brik

text: Sisarukset olivat tunnettuja kauneudestaan. Heidän muotokuviaan ovat maalanneet Aleksandr Rodtšenko, Alexander Tyšler, David Šterenberg, David Burljuk, Fernand Léger, Nadežda Léger-Hodasevitš, Gary Blumenfeld ja myöhemmin Henri Matisse ja Marc Chagall. Lilja avioitui 1912 futuristirunoilija, kriitikko Osip Brikin kanssa.


title: Lilja Brik

text: 1915 Elsa ystävystyi lupaavan futuristirunoilijan ja graafikon Vladimir Majakovskin kanssa ja kutsui hänet käymään kotonaan, mutta Majakovski rakastui Liljaan. Maailmansodan ja sisällissodan kauhuista huolimatta heidän romanssinsa pysyi julkisuudessa koko 1920-luvun, mihin saattoi vaikuttaa se, että Brik ei eronnut miehestään.


title: Lilja Brik

text: Vuodesta 1915 Majakovski omisti runoutensa lähes yksinomaan Liljalle, poikkeuksena vain 1920-luvun lopun omistukset Tatjana Jakovlevalle. Hän omisti Liljalle runonsa ja mainitsi niissä tämän nimeltä esimerkiksi runossaan "Pilvi housuissa" (1915), "Флейта-позвоночник" (1916), "Про это" ('Tästä', 1922), "Лилечка! Вместо письма" ('Liletska! Kirjeen sijasta').


title: Lilja Brik

text: Majakovski 1918 kirjoitti käsikirjoituksen elokuvaan "Закованная фильмой" ('Zakovannaja filmoi'), jossa hän ja Lilja näyttelivät pääosia. Elokuvan tuotti elokuvayhtiö "Neptune", ja se on kadonnut lukuun ottamatta muutamia koeottoja, joita Gianni Totti käytti elokuvassaan 1980-luvulla.


title: Lilja Brik

text: Käytyään 1926 Krimillä tutustumassa kolhooseihin Brik tuotti dokumenttielokuvan "Евреи на земле" juutalaisten maanviljelyksestä Neuvostoliitosta, johon käsikirjoituksen kirjoittivat hänen kanssaan Majakovski ja Viktor Šklovski. Vuosina 1928–1929 Brik ohjasi puolidokumentaarisen elokuvan "Стеклянный глаз" ('Lasisilmä'), joka paridioi "porvarillista elokuvaa".


title: Lilja Brik

text:
Joidenkin kirjoittajien mielestä rakkaus Liljaan oli yksi Majakovskin itsemurhaan vaikuttanut tekijä. Majakovski teki itsemurhan
Moskovassa 1930 heti suhteen Veronika Polonskajan kanssa päätyttyä. Lilja oli juuri silloin Berliinissä, eikä myöntänyt sitä vaan kirjoitti, että hän oli pelastanut tämän itsemurhalta kaksi kertaa.


title: Lilja Brik

text: 1930 Lilja Brik avioitui neuvostokenraali Vitali Primakovin kanssa. Primakov pidätettiin Stalinin vainojen aikana 1936 ja teloitettiin 1937. Syytteet kumottiin ja hänen maineensa puhdistettiin postuumisti 1957.


title: Lilja Brik

text: Kirjeessään Stalinille 1935 Lilja Brik valitti, että Majakovskin runoperintöä laiminlyödään. Stalin esitti kuuluisan huomautuksensa Nikolai Ježoville:


title: Lilja Brik

text: Historioitsija Roi Medvedev kirjoitti 1970-luvulla "The Continent" -lehdessä, että itse Stalin pyyhki Liljan nimen pois Ježovin teloituslistalta.


title: Lilja Brik

text: 1938 Brik avioitui kirjailija Vasili Abgarovitš Katanjanin kanssa, ja heidän avioliittonsa kesti 40 vuotta.


title: Lilja Brik

text: Lilja Brik teki itsemurhan 87-vuotiaana, jolloin hän oli parantumattomasti sairas. Häneltä jäi veistoksia ja tekstejä. Vastikään julkaistut sisarusten väliset kirjeet viideltä vuosikymmeneltä (toista maailmansotaa lukuun ottamatta) kertovat Neuvostoliiton elämästä ja kulttuurista.


title: Lilja Brik

text: Brikiä on yritetty kuvata ahneeksi ja manipuloivaksi femme fataleksi, mutta hänet tunteneet huomauttavat hänen altruismistaan ja älykkyydestään. Hän auttoi monia lupaavia lahjakkuuksia ja tunsi paljon johtavia kulttuurihenkilöitä niin Venäjällä kuin muuallakin, kuten Sergei Eisenstein, Lev Kulešov, Boris Pasternak, Vsevolod Meyerhold, Kazimir Malevitš, Sergei Paradjanov, Maja Plisetskaja, Rodion Schedrin, Andrei Voznesenski, Yves Saint-Laurent ja Pablo Picasso.


title: Lilja Brik

text: Runon keskeinen aihe oli rakkaus. Oltuaan lyhyen aikaa erossa joulun 1922 edellä Majakovski kirjoitti ystävällisen fotosurrealistisen runon, jossa hän esitti vertauskuvien kautta kaipaustaan Liljaa kohtaan. Jotkut kohdat heijastelevat aihelmia, jotka ovat sukua Angelo Maria Ripellinon "esineiden kapinalle". Esimerkiksi eräässä puhelinkeskustelussa runoilija näkee puhumansa sanat dinosauruksena, joka matelee pitkin linjaa, ja koko talo tärisee kun puhelin soi


title: Jens Müller

text: Jens Müller (s. 6. heinäkuuta 1965 Torgau) on entinen itäsaksalainen ohjaskelkkailija. Hän voitti urallaan kaksi olympiamitalia. Vuonna 1988 Calgaryssä hän voitti henkilökohtaisen kilpailun kultaa ja vuonna 1998 Naganossa pronssia.


title: Jens Müller

text: Hän voitti urallaan 15 mitalia ohjaskelkkailun maailmanmestaruuskilpailuissa: neljä kultaa, seitsemän hopeaa ja kolme pronssia. Ohjaskelkkailun Europpan-mestaruuskilpailuissa hän voitti 7 mitalia.


title: Jens Müller

text: Vuodesta 1988 Müller on asunut Ilmenaussa, Thüringenissä ja toimii kelkkailuvalmentajana.


title: Sami Nyman

text: Sami Nyman (s. 5. elokuuta 1981) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Sami Nyman

text: Nyman on pelannut Salibandyliigassa Classicissa, Gunnersissa ja Nokian KrP:ssa. Kaudella 2008–2009 hän pelasi Sveitsissä SML-liigan UHC Usterissa.


title: Sami Nyman

text: 25. lokakuuta 2010 Nyman teki 300. liigamaaliinsa. Häntä ennen 300 maalia Salibandyliigassa olivat tehneet Tero Karppanen ja Santtu Manner. 10. lokakuuta 2011 hän nousi Tero Karppasen ohi Salibandyliigan maalintekijätilaston kärkeen.


title: Sami Nyman

text: Suomen maajoukkueessa Nyman on 30.9.2010 mennessä pelannut 28 ottelua, joissa hän on tehnyt 19 maalia ja antanut 10 maalisyöttöä.


title: Compaq Portable

text:
Compaq Portable on ensimmäinen kannettava IBM PC-klooni eli IBM-yhteensopiva tietokone.
Se kuuluu sarjaan nimeltä Compaq portable series.


title: Compaq Portable

text: Kone julkaistettiin marraskuussa 1982, myynti alkoi seuraavassa maaliskuussa ja jo vuoden 1983 aikana sitä myytiin 53 000 kappaletta. Se painoi lähes 13 kiloa. Prosessorina oli 4,77 MHz:n Intel 8088.


title: Tänään (televisio-ohjelma)

text: Tänään oli Peter Nymanin juontama, Kolmoskanavalla vuosina 1989–1990 esitetty ajankohtaisohjelma. Ohjelma oli "Tänään, tässä ja nyt" -ohjelman seuraaja.


title: Tänään (televisio-ohjelma)

text: Ohjelma lähetettiin joka arkipäivä kello 17.30–18.00. Ennen varsinaista lähetystä esitettiin kello 16.45 ennakkotietoja ohjelman aiheista. Ohjelmassa käsiteltiin päivän ajankohtaisia aiheita. Sen lopussa oli säätiedotus ja Kolmoskanavan illan ohjelmakaavio.


title: Kalevala Sport

text: Kalevala Sport on kajaanilainen lentopalloseura. Sen miesten edustusjoukkue pelaa Suomen toiseksi ylimmällä sarjatasolla 1-sarjassa.


title: Kalevala Sport

text: Kalevala Sportin edeltäjä oli Kajaanin NMKY, joka lopetti toimintansa huippulentopallon puolella kauden 2005–2006 päätteeksi. Lentopallon 1-sarjaan joukkue nousi takaisin kaudeksi 2008–2009, kun se haki sarjapaikkaa Suomen Lentopalloliitolta, saaden lopulta sarjapaikan. Joukkue luopui sarjapaikasta raha- ja pelaajapulan takia keväällä 2010 ja sen toiminta lakkasi.


title: Jimmy Fontana

text: Enrico Sbriccoli eli Jimmy Fontana (13. marraskuuta 1934 ‒ 11. syyskuuta 2013) oli italialainen laulaja ja näyttelijä. Hän nousi laulujensa myötä laajaan maineeseen 1960-luvulla. Yksi tunnetuista hiteistä, ”La nostra favola”, oli cover Tom Jonesin ”Delilah’sta”.


title: Jimmy Fontana

text: Fontana oli ajoittain esillä myöhemminkin. Hänellä oli 1960-luvulla myös roolit muutamassa italialaisessa elokuvassa.


title: Kloorinitraatti

text: Kloorinitraatti (molekyylikaava ClNO) on tärkeä kaasu stratosfäärissä, sillä se osallistuu otsonin ehdyttämiseen. Kloorinitraatti on myrkyllinen ja syövyttävä. Kloorinitraatin moolimassa on 97,46 g/mol ja CAS-numero 14545-72-3.


title: Zaia

text: Zaia on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Kauko Röyhkän 24. albumi, joka julkaistiin 20. elokuuta 2008. Albumi sisältää 13 Röyhkän vanhempaa kappaletta Mikkelin kaupungin jousiorkesterin säestyksellä. Sovitukset ovat Vellu Halkosalmen käsialaa. Materiaali ensiesitettiin Mikkelin Hanget soi 2007 -tapahtumassa 29. maaliskuuta 2007.


title: L’Aquila

text: L’Aquila on Italian Abruzzon alueen ja L’Aquilan maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee Keski-Italiassa Gran Sasso d’Italian lounaispuolella Atarnojoen varrella 90 kilometriä Roomasta koilliseen. L’Aquilassa on arviolta 69 753 asukasta (vuonna 2015).


title: L’Aquila

text: L’Aquilan perusti keisari Fredrik II vuonna 1240. Ankara maanjäristys tuhosi kaupunkia 1703. Uuden suuren maanjäristyksen (6,3 Richterin asteikolla) kaupunki kohtasi aamuyöllä 6. huhtikuuta 2009. Järistys surmasi lukuisia ihmisiä ja tuhosi kaupungin historiallisia rakennuksia. Pääjäristystä seurasi useita jälkijäristyksiä.


title: L’Aquila

text: L’Aquila on vilkas turistikeskus ja ympäröivän keinokastelualueen markkinakeskus, jossa on muun muassa tekstiili-, elintarvike- (pasta-), kone- ja tiiliteollisuutta. Kaupungin lukuisista kirkoista yleisesti tunnetuimpiin kuuluvat Santa Maria di Collemaggio (1288) ja San Bernardino (1454–1472, renessanssijulkisuvu 1527). Kaupunkia ympäröi keskiaikainen muuri. Nähtävyyksiin kuuluu myös valtava suihkulähde (99 suihkua) 1200-luvulta.


title: L’Aquila

text: Kaupungin antiikinaikainen edeltäjä oli nimeltään Amiternum, jonka väestö ja piispanistuin siirrettiin L’Aquilan kaupunkiin tämän perustamisen yhteydessä. Amiternumin rauniot sijaitsevat nykyisen L’Aquilan laidalla.


title: Israelinlevykielisammakko

text: Israelinlevykielisammakko ("Latonia nigriventer") on Lähi-idässä elävä pienikokoinen sammakkolaji ja ainoa elossa oleva laji suvussa "Latonia". Sen oli luultu kuolleen sukupuuttoon, mutta syksyllä 2011 Israelista löytyi kaksi lajin yksilöä.


title: Israelinlevykielisammakko

text: Israelinlevykielisammakko on täysikasvuisena noin 4 sentin pituinen. Selän väritys vaihtelee ja voi olla okrankeltainen, ruosteenruskea tai oliivinvihreä. Vatsa on mustanharmaa ja valkoisten täplien kirjoma. Pää on litteä. Korvantausrauhaset puuttuvat ja korvan tärykalvo on vaikeasti erotettava. Eturaajojen varpaissa ei ole ihopoimua, mutta takaraajojen varpaiden tyveä yhdistää poimu.


title: Israelinlevykielisammakko

text: Israelinlevykielisammakkoa on tavattu varmuudella vain Pohjois-Israelin Huleh-järven itäosista Hulehlaaksosta. Mahdollisesti myös Syyrian puolelta on tehty havaintoja lajista.


title: Israelinlevykielisammakko

text: Laji viihtyy parhaiten vedessä. Sen elinympäristöä olivat makeanveden kosteikot, joihin muodostui lammikoita. Se poistui niistä vain erittäin kosteina aikoina kuten sadepäivinä.


title: Israelinlevykielisammakko

text: Israelinlevykielisammakon elintavoista ei ole lainkaan varmaa tietoa. Naaraan uskotaan munivan kotilampensa pohjaan muiden sukunsa lajien tapaan. Nuijapäät elävät vedessä ja niiden pyrstön kärkiosa on tylppä ja pyöristynyt.


title: Israelinlevykielisammakko

text: Heinz Steinitzin vuonna 1955 löytämää yksilöä pidettiin viimeisenä varmana havaintona lajista, jonka uskottiin kadonneen sukupuuttoon, kun sen asuinalue Hula-järven kuivatettiin 1950-luvulla maatalouden tarpeisiin ja malarian hävittämiseksi. Lajia kuitenkin etsittiin alueelta säännöllisesti keväisin. Kuivatuksen jälkeen alkuperäisestä 60 km² kosteikosta jäi jäljelle vain 3,2 km². Siitä tehtiin luonnonsuojelualue vuonna 1964; israelinlevykielisammakko oli lajina rauhoitettu jo vuonna 1940. Lajin säilymistä myös Syyrian puolella on pidetty mahdollisena. Mahdollisena elinpaikkana pidetään myös Aammiq-kosteikkoa Bekaan laaksossa Libanonissa. Siellä tehdyt etsinnät vuoden 2004 huhtikuusta huhtikuuhun 2005 päättyivät kuitenkin tuloksettomina.


title: Israelinlevykielisammakko

text: IUCN luokitteli israelinlevykielisammakon sukupuuttoon kuolleeksi vuonna 1996. Hulan luonnonsuojelualueelta Israelista löytyi loppuvuodesta 2011 kaksi israelinlevykielisammakkoa: ensin naaras, sitten kahden viikon kuluttua uros.


title: Broadsword and the Beast

text: Broadsword and the Beast on Jethro Tullin albumi vuodelta 1982. Tyyliltään se yhdistää 1980-luvun syntetisaattori-rockin ja yhtyeen perinteisen folk rock-soundin. Albumilla oli aiemmasta poiketen ulkopuolinen tuottaja, The Yardbirds-yhtyeestä tuttu Paul Samwell-Smith. Ian Anderson on sanonut osan albumista sisältävän yhtyeen parasta koskaan tekemää musiikkia.


title: Broadsword and the Beast

text: Uusiksi jäseniksi yhtyeeseen olivat liittyneet rumpali Gerry Conway ja kosketinsoittaja Peter-John Vettese. Vuoden 2005 remasteroitu versio sisältää kahdeksan bonus-kappaletta albumin sessioista, antaen ymmärtää tarkoituksena olleen alun perin tupla-albumin tekeminen.


title: Ronald Ottewill

text: Ronald Harry Ottewill, OBE, FRS (8. helmikuuta 1927 Southall, Britannia – 4. kesäkuuta 2008) oli brittiläinen fysikaalisen kemian professori. Hän työskenteli Cavendish-laboratoriossa tutkijana ja apulaisjohtajana 1955–1963, ja vuodesta 1964 Bristolin yliopistossa. Professoriksi Ottewill nimitettiin 1982, ja samana vuonna 18. maaliskuuta hänet valittiin arvostetun Royal Societyn jäseneksi. Hän jatkoi professorin virassa eläkkeelle lähtöönsä asti, vuoteen 1992.


title: Ronald Ottewill

text: Ottewillin tutkimusalana olivat kolloidit ja niiden keskinäiset vuorovaikutukset. Hän julkaisi uransa aikana yli 300 tieteellistä julkaisua.


title: Väinö Miettinen

text: Väinö Miettinen (10. syyskuuta 1888 Kuopio – 19. joulukuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen jääkärikommodori. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Janne Miettinen ja Selma Hällherg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Aino Josefiina Villasen kanssa.


title: Väinö Miettinen

text: Hän kävi viisi luokkaa Iisalmen yhteiskoulua ja yhden luokan Kuopion teollisuuskoulua sekä kuusi kuukautta Viipurin merikoulua. Hän suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1928. Hän suoritti vuoden kestävä täydennyskurssin Ranskan laivastossa vuonna 1921 ja meriupseerien täydennyskurssin vuonna 1922 sekä Merikadettikoulun tutkinnon merenkulkuopissa vuonna 1923. Tykistön täydennyskurssin hän suoritti vuonna 1924 ja Sotakorkeakoulun nuorisotateknillisen linjan valmistavan kurssin vuonna 1926.


title: Väinö Miettinen

text: Tämä Kuopiossa syntynyt laivan perämies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 27. syyskuuta 1915 Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, mistä hänet komennettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 1. lokakuuta 1916 ja laskettiin siviilitöihin. Altonan työosastoon hän joutui 23. tammikuuta 1917, josta hänet laskettiin uudelleen siviilitöihin elokuussa 1917.


title: Väinö Miettinen

text: Miettinen palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen 20. marraskuuta 1918 ja astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä 5. joulukuuta 1918 ja hänet sijoitettiin Suomen valkoisen kaartin 1. pataljoonan konekiväärikomppaniaan, missä hän toimi aluksi komppanianvääpelinä ja 22. lokakuuta 1919 alkaen nuorempana upseerina. Laivaston palvelukseen Miettinen astui 1. maaliskuuta 1921 ja hänet sijoitettiin 1. upseeriksi torpedovene S 4:ään, josta hänet siirrettiin myöhemmin tykkivene Klas Hornille ja edelleen tykkivene Karjalalle. Vuonna 1923 hänet nimitettiin tykkivene Hämeenmaan päälliköksi, missä palveli vuoteen 1925 saakka, jolloin hänet nimitettiin tykkivene Turunmaan päälliköksi ja palveli tykkiveneellä vuoteen 1926 saakka, jolloin hänet siirrettiin Laivaston koulutuskunnan päälliköksi. Rannikkolaivaston apulaispäälliköksi hänet nimitettiin 18. maaliskuuta 1929, josta hän sai nimityksen Merivartiolaitoksen päälliköksi 27. kesäkuuta 1931.


title: Väinö Miettinen

text: Miettinen osallistui talvisotaan laivaston Ahvenanmaan lohkon päällikkönä, josta hänet siirrettiin Pohjanlahden Meripuolustuksen päälliköksi. Välirauhan aikana hän toimi samassa tehtävässä, josta hänet komennettiin Ahvenanmaan aseistariisumisaikana erikoistehtäviin Ahvenanmaalle toimien samalla Meripoliisikomentajana Merivoimien esikunnassa. Jatkosodan aikana hän toimi edelleen edellä mainitussa tehtävässä, kunnes sotien jälkeen hänet siirrettiin Merivartiorykmentin komentajaksi ja toimi tehtävässä vuoteen 1947 saakka, jolloin hänet siirrettiin Merivartioasiainoston päälliköksi Rajavartio-osastojen esikuntaan ja palveli esikunnassa vuoteen 1951 saakka. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1951.


title: Väinö Miettinen

text: Miettinen toimi 1. Laivastoa kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1922 ja rannikkolaivaston kunnianeuvoston puheenjohtajana vuonna 1929. Myöhemmin hän toimi myös Rajavartiolaitoksen kunniatuomioistuimen jäsenenä ja Rajavartiostojen esikunnan kunnianeuvoston puheenjohtajana. Suomen Meripelastusseuran toiminnanjohtajana hän toimi vuodesta 1948 alkaen.


title: Teppo Velin

text: Teppo Juhani ”Kake” Velin (s. 17. joulukuuta 1980 Lappeenranta) on suomalainen rumpali. Hänet tunnetaan parhaiten Stam1na-yhtyeen rumpalina. Velin kuuluu Stam1nan alkuperäisjäseniin. Hän toimii usein myös Stam1nan keikkabussin kuljettajana.


title: Teppo Velin

text: Velin tunnetaan Stam1nan fanien keskuudessa yleensä hauskana henkilönä. Hän ei usein anna haastatteluita eikä kommentoi keikoilla mitään välispiikkeihin, eikä myöskään vastaile fanikysymyksiin yhtyeen nettisivulla, yhtyeen muut jäsenet yleensä sanovat humoristisesti, että jos Kakelta kysytään suosikkibiisiään Stam1nalta, niin hän ei osaa vastata koska ei tiedä minkä nimisiä Stam1nan kappaleet ovat.


title: Teppo Velin

text: Velin käyttää Tama Starclassic Maple -rumpuja, Meinlin symbaaleita ja Balbexin kapuloita.


title: Lane Smith

text: Lane Smith (29. huhtikuuta 1936 – 13. kesäkuuta 2005) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi Perry Whiten roolissa televisiosarjassa "Teräsmieheni".


title: Lane Smith

text: Smithillä oli osia myös elokuvissa ja näyttämöllä. Hän oli vuonna 1990 ehdolla Golden Globen saajaksi, ja hän voitti Drama Desk -palkinnon.


title: Lane Smith

text: Smith kuoli 69-vuotiaana ALS-tautia sairastettuaan.


title: John Shea

text: John Victor Shea III (s. 14. huhtikuuta 1949) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Lex Luthorin roolista televisiosarjassa "Teräsmieheni". Hän voitti vuonna 1988 Emmy-palkinnon.


title: John Shea

text: New Hampshiressa syntynyt Shea on ollut aktiivinen elokuvissa, televisiossa ja teatterissa.


title: Bertel Mårtenson

text: Bertel Efraim Mårtenson (5. lokakuuta 1893 Porvoo – 18. huhtikuuta 1945) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti ja Suomen armeijan ensimmäinen lentäjä (Suomen ilmailuklubin lentotodistus n:o 1). Hänen vanhempansa olivat rovasti Vilhelm Mårtenson ja Aline Nyström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Kirsti Ståhlbergin kanssa. Kirsi Ståhlberg kuoltua vuonna 1932 hän avioitui toisen kerran vuonna 1938 Ella Helinin ent. Hannelius kanssa.


title: Bertel Mårtenson

text: Mårtenson kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1911–1915 ja suoritti diplomi-insinööritutkinnon Pariisin lentoinsinööriakatemiassa vuonna 1920.


title: Bertel Mårtenson

text: Opiskeltuaan Helsingin yliopistossa neljä vuotta Mårtenson liittyi vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 5. heinäkuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja sen 1. komppaniaan. Hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 11. kesäkuuta 1916, josta hän siirtyi Saksan ilmavoimiin 1. elokuuta 1916 saamaan lentäjäkoulutusta. Saksan ilmavoimia hän palveli Holtenaun, Wiekin ja Libaun lentoasemilla. Saksan ilmavoimissa hän suoritti tähystäjätutkinnon 15. huhtikuuta 1917 ja ohjaajatutkinnon 10. helmikuuta 1918. Ensimmäisessä maailmansodassa hän osallistui 10 tunnin ajan taistelulentoihin Itämeren yllä tiedustelulentäjänä.


title: Bertel Mårtenson

text: Suomen armeijan palvelukseen Mårtenson astui 11. helmikuuta 1918 yliluutnantiksi ylennettynä ja toimi sisällissodan aikana Antrean lentoasemalla ja suoritti tiedustelulentoja Viipuriin ja Karjalankannakselle.


title: Bertel Mårtenson

text: Mårtenson palveli sodan jälkeen Helsingin lentoaseman päällikkönä marraskuuhun 1918, jolloin hänet määrättiin ilmavoimien esikunnan teknillisen osaston päälliköksi ja joulukuussa esikuntapäälliköksi. Esikuntapäällikön tehtävistä hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1924 kokonaan pois ilmavoimista ja hänet sijoitettiin Rautatiepataljoonaan 1. komppanian päälliköksi ja tammikuusta 1924 alkaen insinööriupseeriksi. Tämä siirron takana olivat erimielisyydet Ilmavoimien komentajan kanssa. Siirto tehtiin vaikka Ilmavoimien koko henkilökunnasta Mårtensonilla oli tuohon aikaan laajin sotilaskoulutus.


title: Bertel Mårtenson

text: Myöhemmin hänet siirrettiin 7. toukokuuta 1924 alkaen esikuntatehtäviin, sijoitettiin Yleisesikuntaan ja nimitettiin Suomen ilmailuasiamieheksi Pariisiin, sekä 23. huhtikuuta 1926 alkaen myös Roomaan. Hänet siirrettiin 26. elokuuta 1926 Ilmavoimiin, mutta hän palasi Suomeen vasta 14. lokakuuta 1926, jonka jälkeen anoi ja sai virkavapaata tehtävistään. Mårtenson erosi armeijan palveluksesta 21. tammikuuta 1927 ja siirtyi Ford Motor Company of Finland Oy:n myyntipäälliköksi Helsinkiin. Vuonna 1933 hän siirtyi liikemieheksi Pariisiin ja Lontooseen.


title: Bertel Mårtenson

text: Mårtenson esitti Ylimääräisten harjoitusten aikaan, että hänet määrättäisiin erityistehtäviin ja hänet otettiinkin Helsingin sotilaspiirin käyttöön. Sotien aikana hän kuitenkin toimi yksityisenä liikemiehenä Saksassa, Sveitsissä, miehitetyssä Ranskassa ja Britanniassa, joka oli vihollismaa. Saksalaiset kiinnittivät lukuisten ulkomaanmatkojen vuoksi huomiota Mårtensoniin, ja lopulta epäilivät häntä Neuvostoliiton kuriiriksi. Mårtenson pidätettiin Ranskassa kuriiritehtävän aikana. Hänen kohtalostaan ei ole varmaa tietoa, mutta todennäköisesti hän kuoli Ravensbrückin keskitysleirillä Mecklenburgissa.


title: Bertel Mårtenson

text: Mårtenson otti osaa Suomen virallisena edustajana Kööpenhaminassa joulukuussa vuonna 1918 ja Oslossa kesäkuussa vuonna 1919 sekä Tukholmassa marraskuussa vuonna 1919 pidettyihin Pohjoismaisiin ilmailukonferensseihin. Hän osallistui myös Göteborgissa elokuussa vuonna1923 ja Pariisissa kesäkuussa vuonna 1924 pidettyihin kansainvälisiin ilmailuyhdistysten konferensseihin sekä Lyonissa syyskuussa vuonna 1925 ja Brysselissä vuonna 1925 pidettyihin kansainvälisiin ilmailukonferensseihin sekä Genevessä touko-syyskuussa vuonna 1926 pidettyyn aseistariisuntakonferenssiin. Hän toimi Suomen ilmailuklubin sihteerinä vuosina 1919–1924 ja varapuheenjohtajana vuonna 1931.


title: Ausra Fridrikas

text: Ausra Fridrikas (s. 30. huhtikuuta 1967 Liettuan SNT) on käsipalloilija, joka edusti uransa alkuvaiheissa Neuvostoliittoa, mutta siirtyi Itävallan joukkueeseen. Neuvostoliittoa edustaessaan hän voitti MM-kultaa vuonna 1990 ja Itävaltaa edustaessaan pronssia sekä MM-kilpailuista (1999) että EM-kilpailuista (1996). Vuonna 1999 hänet valittiin vuoden parhaaksi käsipalloilijaksi.


title: Emma Samms

text: Emma Elizabeth Wylie Samuelson, MBE (s. 28. elokuuta 1960 Lontoo) eli Emma Samms on brittiläinen näyttelijä.


title: Emma Samms

text: Samms opiskeli alun alkaen balettia Royal Ballet Schoolissa Lontoossa, mutta joutui keskeyttämään opinnot 15-vuotiaana loukkaantumisen vuoksi. Hän kokeili jonkin aikaa mallin töitä, kunnes sai ensimmäisen roolinsa elokuvasta "Prinssi Hassanin seikkailut" (1979). Samms muutti Los Angelesiin ja alkoi näytellä vuonna 1983 saippuasarjassa "General Hospital". Myöhemmin 1980-luvulla hän siirtyi "Dynastiaan" ja sen sisarsarjaan "Colbyt", joissa hän esitti Fallon Carrington Colbya. Hahmoa oli aiemmin näytellyt Pamela Sue Martin.


title: Emma Samms

text: Samms on ollut mukana myös televisiosarjoissa "Dynastia – viimeinen luku", "Huippumallit", "Holby Cityn sairaala", "Tohtorit" ja "Casualty". Vuonna 2014 hän osallistui BBC One -kanavan tositelevisio-ohjelmaan "Tumble".


title: Emma Samms

text: Samms ja hänen serkkunsa Peter Samuelson perustivat vuonna 1986 Starlight Children’s Foundation -järjestön, joka auttaa sairaita lapsia ja näiden perheitä. Sammsin oma pikkuveli Jamie kuoli 9-vuotiaana aplastiseen anemiaan.


title: Emma Samms

text: Vuonna 2016 Samms palkittiin hyväntekeväisyystyöstään arvonimellä brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsen (MBE).


title: Emma Samms

text: Sammsilla on ollut kolme aviopuolisoa: Bansi Nagji, Tim Dillon ja John Holloway. Hollowayn kanssa hänellä on kaksi lasta.


title: Lääkintäaliupseeri

text:
Lääkintäaliupseeri tarkoittaa armeijassa lääkintähuoltoon erikoistunutta aliupseeria, jonka sodanajan tehtäviin kuuluu muun muassa sidontapaikan johtaminen, joukkosidontapaikalla ryhmän johtaminen ja toimiminen esimiesasemassa muissa lääkintähuollon portaissa. Suomessa lääkintä-au:n koulutusta antaa Sotilaslääketieteen keskuksen johtama Lääkintäkoulu, joka sijaitsi itsenäisenä yksikkönä toimiessaan Lahdessa nyttemmin lakkautetulla Hennalan varuskunta-alueella.
Lääkintäaliupseerikurssi suoritetaan AUK1-vaiheen jälkeen, jolloin oppilas on saanut valmiuden perusryhmän johtamiseen ja jääkäritoimintaan. Lääkintäkoulussa opetus painottuu hätäensiapukoulutukseen (mm. kanylointi, potilaan tutkiminen, sitominen, lastoitus). Koulutuksissa on opetettu usein myös, että lääkintäaliupseeri saa ensiapukursseja 1-3 vastaavat taidot, mutta ei virallisia SPR kurssipätevyyksiä. Aliupseerikoulun jälkeen uusia ryhmänjohtajia koulutetaan omissa joukko-osastoissa sen erityispiirteet huomioon ottaen (esimerkiksi sissilääkintä rajajääkäritoiminnassa tai rannikon olosuhteet meripuolustusalueella).


title: GameStop

text: GameStop (lyh. GameStop Corporationista) on Dallasissa, Texasissa Yhdysvalloissa perustettu ja liikevaihdoltaan maailman suurin tietokone- ja konsolipelien myyntiin keskittyvä maailmanlaajuinen kauppaketju.


title: GameStop

text: Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2007 7,093 miljardia Yhdysvaltain dollaria, ja se on noteerattu New Yorkin pörssissä. Yhtiöllä on toimintaa myös Suomessa.


title: GameStop

text: GameTrust on yhtiön videopelien julkaisua tekevä nimike.


title: Amos ’n’ Andy

text: Amos 'n' Andy on yhdysvaltalainen komediasarja, jota esitettiin radiossa 1928–1960 ja televisiossa 1951–1953. Sarja kertoo afroamerikkalaisten Amoksen ja Andyn edesottamuksista New Yorkissa. Sarjan loivat Freeman Gosden ja Charles Correll, jotka myös esittivät päärooleja komedian radioversiossa.


title: Amos ’n’ Andy

text: Gosden ja Correll aloittivat tammikuussa 1926 esittämään sarjaa nimeltä "Sam ’n’ Henry" chicagolaisella WGN -radioasemalla. Sarjan saatua suosiota, he esittivät aseman johdolle ehdotuksen ohjelman jakelusta muille radioasemille äänilevymuodossa. Mikäli asema olisi suostunut ehdotukseen, "Sam ’n’ Henry"stä olisi tullut ensimmäinen syndikoitu radio-ohjelma. Asema kuitenkin kieltäytyi, jonka seurauksena Gosden ja Correl luopuivat ohjelman teosta.


title: Amos ’n’ Andy

text: Toinen chicagolainen radioasema, WMAQ, palkkasi Gosdenin ja Correllin tekemään "Sam ’n’ Henry"ä vastaavan sarjan, luvaten myös mahdollisuuden ohjelman laajempaan levitykseen. Koska WGN omisti sarjan nimen, sarja nimettiin uudelleen "Amos ’n’ Andyksi". Sarjasta tuli ensimmäinen syndikoitu sarja Yhdysvalloissa ja elokuussa 1929 sitä esitettiin yli 70 aseman kautta. Syksyllä 1929 sarja siirtyi valtakunnalliselle NBC:lle ja vuonna 1943 CBS:lle.


title: Amos ’n’ Andy

text: Vuoteen 1943 asti sarjaa esitettiin jokaisena arkipäivänä yhden jakson keston ollessa 15 minuuttia. Tällä formaatilla valmistui kaikkiaan 4 091 jaksoa. Vuodesta 1943 alkaen sarjaa esitettiin viikoittaisena puolituntisena tilannekomediana ja vuonna 1954 sarja koki viimeisen muodonmuutoksensa tullen musiikkiohjelmaksi, jossa sarjan päähenkilöt toimivat juontajina.


title: Amos ’n’ Andy

text: Huippuvuosinaan sarja keräsi enimmillään jopa 40 000 000 kuulijaa.


title: Amos ’n’ Andy

text: RKO tuotti vuonna 1930 elokuvan "Check and Double Check", joka jäi ainoaksi "Amos ’n’ Andy" -elokuvaksi. Elokuva oli pettymys sekä kritiikillä että tuotolla mitattuna. Radiosarjan 15-minuutin muotoa ei pystytty sellaisenaan siirtämään täyspitkään elokuvaan, joten elokuvaa täydennettiin sivujuonilla, jotka jättivät päähenkilöt sivuosaan omassa elokuvassaan.


title: Amos ’n’ Andy

text: Vuonna 1934 valmistui kaksi "Amos 'n' Andy" animaatiota: "Rassling Match" ja "The Lion Tamer". Molemmat tuotti "Van Beuren Studios".


title: Amos ’n’ Andy

text: Televisiossa "The Amos ’n’ Andy Show" pyöri vuodesta 1951 vuoteen 1953, jona aikana sitä tehtiin kaikkiaan 78 jaksoa. Radiosarjasta poiketen televisio-version päärooleissa käytettiin afroamerikkalaisia näyttelijöitä. Amosta esitti Alvin Childress ja Andya Spencer Williams.


title: Amos ’n’ Andy

text: Sarja pohjautui pitkälti yhdysvaltalaiseen minstrel-viihteeseen, jossa valkoihoiset esittivät afroamerikkalaisia kasvot mustiksi värjättyinä. Piispa W. J. Walls kiinnitti huomiota "Abbott’s Monthly" -lehden joulukuun numerossa sarjan alatyylisiin henkilöhahmoihin ja dialogiin. Vuonna 1931 Yhdysvaltojen toiseksi suurin afroamerikkalaisille suunnattu lehti "The Pittsburgh Courier" alkoi kerätä nimiä sarjan poistamiseksi radiosta. Ennen kuin nimienkeruu lopetettiin kesken, adressiin oli lehden mukaan saatu 740 000 nimeä, jota lukua ei tosin virallisesti ole koskaan vahvistettu.


title: Amos ’n’ Andy

text: Vuonna 1953 CBS lakkautti sarjan televisioversion NAACP:n {"National Association for the Advancement of Colored People"} ja muiden ihmisoikeusjärjestöjen painostuksen takia. Sarjan uusintalähetykset kiellettiin Keniassa 1963.


title: Amos ’n’ Andy

text: Sarja on saanut paikan Radio Hall of Famessa. Freeman Gosden ja Charles Correll ovat kumpikin saaneet oman tähtensä Hollywood Walk of Famelle.


title: Manchester Unitedin kausi 2006–2007

text: Kausi 2007–2008 on Manchester Unitedille sen 115. kausi ja 32. pääsarjatasolla. Kauden aikana ManU juhli muutaman kuivan kauden jälkeen taas Englannin Valioliigan mestaruutta, voittaen toiseksi tulleen Chelsean kuudella pisteellä. Manchesterilaiset pääsivät FA Cupissa loppuotteluun ja Mestarien liigassa aina välieriin saakka. FA Cupissa tuloksena oli tappio Chelsealle ja Mestarien liigassa tuleva mestari AC Milan pudotti Unitedin välierävaiheessa.


title: Manchester Unitedin kausi 2006–2007

text: Manchester Unitedin Cristiano Ronaldo valittiin kuaden päätteeksi parhaaksi pelaajaksi. Manageri Sir Alex Ferguson valittiin parhaaksi manageriksi.


title: Anthemios Tralleislainen

text: Anthemios Tralleislainen (; noin 474 – ennen vuotta 558) oli bysanttilainen matemaatikko, fyysikko ja arkkitehti. Hänet muistetaan kaikista parhaiten Isidoros Miletoslaisen kanssa suunnittelemastaan Hagia Sofia -kirkosta. Kirkossa käytettiin aivan uudenlaista arkkitehtuuria, joka osaltaan on tehnyt kirkosta tavattoman epävakaan, minkä vuoksi kirkkoa on jouduttu muutamaan otteeseen korjailemaan. Matematiikassa hän esitteli keinon, jolla voidaan ellipsi voidaan konstruktoida: asettamalla neulat ellipsin polttopisteisiin ja sitomalla nauha (pituus isoakselin verran) näihin kiinni. Pitämällä nauhaa koko ajan kireällä kynän avulla ja siirtämällä kynää eteenpäin saadaan ellipsi. Fysiikassa hän tutki valon heijastumista peileistä.


title: Anthemios Tralleislainen

text: Anthemios syntyi mahdollisesti Tralleiksessa lounaisessa Vähässä-Aasiassa. Hänen isänsä Stefanos oli ammatiltaan lääkäri ja Anthemioksen lisäksi hänellä oli neljä oppinutta poikaa: Dioskoros seurasi isänsä jalanjälkiä kotiseudullaan, Aleksandroksesta tuli yksi aikansa suurimmista lääketieteen ammattilaisista, Olympioksesta tuli roomalainen juristi ja Metrodoros siirtyi Konstantinopoliin kieliopintutkijaksi.


title: Anthemios Tralleislainen

text: Anthemios muutti asumaan Konstantinopoliin, jolta ajalta hänen elämästäänsä on kirjattu muutamia anekdootteja. Erään mukaan Anthemios joutui riitaan kaunopuheisen naapurinsa Zenonin kanssa. Tästä kimpaantuneena Anthemios meni Zenonin kellariin ja rakesi sinne höyrykoneen, jolla hän ravisutti talon rakenteita niin että Zenon luuli sitä maanjäristykseksi. Härnäämistä hän jatkoi vielä peileillä ja sai naapurinsa uskottuneeksi ukonilman iskeneen hänen taloonsa.


title: Anthemios Tralleislainen

text: Prokopioksen mukaan Anthemios oli kaikista siihenastisista arkkitehdeista kaikkein etevin. Hänen ja Isidoroksen suunnittelemaa Hagia Sofiaa on myös jälkeenpäin pidetty yhtenä kauneimmista rakennuksista bysanttilaisen arkkitehtuurin ajalta. Kirkossa käytetty arkkitehtuuri oli uudenlaista, mikä innoitti myöhempiä arkkitehteja vielä usean vuosisadan ajan. Edistyneestä arkkitehtuurista kertoo esimerkiksi siinä käytetty pendentiivi. Toisaalta jotkut nykyajan kirjoittajat ovat väittäneet, ettei Anthemios ollut todellisuudessa ammattiarkkitehti vaan jonkinlainen amatööri. On ehdotettu, että Anthemios suunnitteli myös joitakin muita Konstantinopolin rakennuksia.


title: Anthemios Tralleislainen

text: Anthemios kuoli ennen vuotta 558. Kuolinpaikkaa ei tiedetä, mutta mahdollisesti se oli Konstantinopolissa.


title: Venäläis-amerikkalainen kauppakomppania

text: Venäläis-amerikkalainen kauppakomppania () oli venäläinen kauppakomppania, jolla oli yksinoikeus kauppaan Venäjän Amerikassa, joka käsitti Alaskan, Aleutit ja Pohjois-Amerikan luoteisrannikkoa leveyspiirille 54°40'. Kauppakomppania perustettiin tsaari Paavali I:n antamalla peruskirjalla vuonna 1799 aiemman Šelihovin-Golikovin kauppakomppanian pohjalle. Se oli valtion tukema ja Venäjän kauppaministeriön alainen osakeyhtiömuotoinen yritys, jonka tuotosta kolmannes oli määrätty keisarille. Kauppakomppanian toiminta päättyi vuonna 1867, kun komppania, sen mukana koko Alaska, myytiin Yhdysvalloille.


title: Venäläis-amerikkalainen kauppakomppania

text: Kauppakompanina laivat purjehtivat Venäjän kaukoidästä Alaskaan sekä Pietariin. Vuonna 1850 kauppakomppanialla oli käytössään kymmenkunta alusta. Lisäksi komppanialla oli aikarahdattuna kolme turkulaista "maailmanympäripurjehtijaa"


title: El Tajín

text: El Tajín on muinainen, jo raunioitunut intiaanien rakentama kaupunki Meksikonlahden rannalla. Se oli luoteisen Mesoamerikan tärkein keskus Teotihuacanin valtakunnan romahduksen jälkeen. Siellä kehittyi totonaakkien kulttuuri.


title: El Tajín

text: Aiemmin luultiin, että kaupunki olisi ollut asutettuna kolmessa vaiheessa vuosina 100 eaa. – 1200, mutta nykytiedon mukaan vain yhden vaiheen ajan vuosina 800 – 1200. Toisten tutkimusten mukaan kaupunki olisi kuitenkin perustettu jo vuonna 200. Kaupunki hylättiin ja osittain myös tuhottiin vuoden 1200 jälkeen, kun alue tuli Meksiko-Tenochtitlánin kuningaskunnan hallintaan.


title: São miguelinfila

text: São miguelinfila () on koirarotu, joka on kotoisin Azoreihin kuuluvalta Sao Miguelin saarelta. Tämä rotu on todistettavasti ollut olemassa jo 1800-luvun alussa. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 2.


title: São miguelinfila

text: São miguelinfila on vankkarakenteinen ja hieman korkeuttaan pidempi rotu. Runko on vahva ja lihaksikas. Pää on voimakas ja muodoltaan neliömäinen. Silmien tulisi olla ilmeikkäät ja soikeat - väriltään tummanruskeat. Karva on lyhyttä, tiheää ja laadultaan karheaa. São miguelinfila on aina juovikas. Pohjaväri on kellanruskea, keltainen, jonka sävy voi vaihdella vaaleasta tummaan tai hiekanruskea mustin karvakärjin.


title: São miguelinfila

text: São miguelinfila on sitkeä karjakoira, mutta se toimii hyvin myös kodinvahtina. Rotuna se on älykäs, vahvaluontoinen ja helposti koulutettava.


title: Saksipotku

text: Saksipotku eli polkupyöräpotku on tapa potkaista jalkapalloa. Siinä pelaaja ponnistaa ilmaan, taivuttaa itsensä selkä maahan päin ja ponnistavalla jalalla potkaisee pallon päänsä yli tehden jaloilla saksia muistuttavan liikkeen. Potkua käytetään jalkapallon lisäksi myös potkulentopallossa ja australialaisessa jalkapallossa.


title: Saksipotku

text: Potku tunnetaan maailmalla eri nimillä. Englanninkielinen on "bicycle kick" eli 'polkupyöräpotku', jolla potku tunnetaan Suomessakin. Saksassa nimi on "Fallrückzieher" eli 'selälleenputoamispotku'. Monissa Latinalaisen Amerikan maissa se tunnetaan nimellä "Chilena", norjassa taas "brassespark" eli 'brassipotku'.


title: Saksipotku

text: Potkun keksijästä on useita eri näkemyksiä. Yleensä sen keksijäksi on mainittu jalkapalloilija, joka on onnistuneesti käyttänyt sitä kansainvälisessä turnauksessa. Heitä ovat muun muassa Ramón Unzaga Asla, espanjalaisbaskisyntyinen Chilen keskikenttäpelaaja 1910- ja 1920-luvulla sekä brasilialainen Leônidas da Silva, joka teki vuonna 1938 voittomaalin 6–5 Puolaa vastaan saksipotkulla. Leonidas itse antaa kunnian keksinnöstä toiselle brasilialaiselle, Petronilho de Britolle. Italiassa keksijäksi mainitaan monesti Carlo Parola. Entinen Aston Villan puheenjohtaja Doug Ellis mainitsee omaelämäkerrassaan itsensä potkun keksijäksi. Omassa elämäkerrassan saksipotkutaiturina tunnettu Pele taas antaa kunnian keksimisestä toiselle pelaajalle.


title: Agen

text: Agen on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 30 170 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Agenin pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Aiguillon

text: Aiguillon on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 344 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa. Aiguillonin pinta-ala on 28 neliökilometriä.


title: Bias (Lot-et-Garonne)

text: Bias on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 2 955 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Biasin pinta-ala on 12 neliökilometriä.


title: Boé

text: Boé on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 503 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Boén pinta-ala on 17 neliökilometriä.


title: Boé

text: Boén ystävyyskunta on Pyreneillä sijaitseva Espanjan kunta Llívia.


title: Bon-Encontre

text: Bon-Encontre on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 759 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bon-Encontren pinta-ala on 21 neliökilometriä.


title: Casteljaloux

text: Casteljaloux on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 755 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Casteljalouxin pinta-ala on 31 neliökilometriä.


title: Kansainvälinen maahockeyliitto

text: Kansainvälinen maahockeyliitto () (FIH), on maahockeyn kansainvälinen kattojärjestö, joka vastaa lajin kansainvälisten arvokilpailujen järjestämisestä. Merkittävin kansainvälinen arvoturnaus on lajin maailmanmestaruuskilpailut, sekä olympiaturnaus.


title: Kansainvälinen maahockeyliitto

text: FIH perustettiin 7. tammikuuta 1924 Pariisissa. Paul Léauteyn perustaman järjestön taustalla oli maahockeyn pudottaminen vuoden 1924 olympialaisista, sillä lajilta puuttui kansainvälinen organisaatio. Liiton perustajajäsenet olivat Itävalta, Belgia, Espanja, Ranska, Sveitsi, Tšekkoslovakia ja Unkari. Vuonna 1982 FIH yhdistyi naisten maahockeyn kansainvälisen liiton IFWHA:n kanssa.


title: Kansainvälinen maahockeyliitto

text: Liitto toimii yhteistyössä alueellisten järjestöjen kanssa. FIH:iin kuuluu nykyään 132 jäsenvaltiota ja sen päämaja toimii Lausannessa.


title: Foulayronnes

text: Foulayronnes on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 597 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Foulayronnesin pinta-ala on 29 neliökilometriä.


title: Fumel

text: Fumel on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 423 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Fumelin pinta-ala on 23 neliökilometriä.


title: Marmande

text: Marmande on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 17 199 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Marmanden pinta-ala on 61 neliökilometriä.


title: Nérac

text: Nérac on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 6 787 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Néracin pinta-ala on 63 neliökilometriä.


title: Le Passage (Lot-et-Garonne)

text: Le Passage on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 8 827 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Le Passagen pinta-ala on 13 neliökilometriä.


title: Pont-du-Casse

text: Pont-du-Casse on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 259 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Pont-du-Cassen pinta-ala on 19 neliökilometriä.


title: Sainte-Livrade-sur-Lot

text: Sainte-Livrade-sur-Lot on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 865 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Sainte-Livrade-sur-Lotin pinta-ala on 31 neliökilometriä.


title: Bernard Malivoire

text: Bernard Malivoire (s. 20. huhtikuuta 1938 Bergerac, Ranska) on ranskalainen entinen soutaja ja olympiavoittaja.


title: Bernard Malivoire

text: Malivoire voitti Helsingissä 1952 olympiakultaa perämiehellisessä kaksikossa yhdessä Gaston Mercier'n ja Raymond Sallesin kanssa. Malivoire toimi miehistön perämiehenä ja oli 14-vuotiaana kisojen nuorin olympiavoittaja.


title: Tonneins

text: Tonneins on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 9 041 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Tonneinsin pinta-ala on 35 neliökilometriä.


title: Villeneuve-sur-Lot

text: Villeneuve-sur-Lot on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 22 782 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Villeneuve-sur-Lotin pinta-ala on 81 neliökilometriä.


title: Maria Hammarénin mäki

text: Maria Hammarénin mäki (myös "Tuhkimontien puisto", ) on yksi Helsingin Roihuvuoressa sijaitsevista puistoista, joka on erillään sen länsipuolella sijaitsevasta suuremmasta, Roihuvuoren aluepuistojen kokonaisuudesta.


title: Maria Hammarénin mäki

text: Puistoa kiertävät Tuhkimontie ja Roihuvuorentie. Puiston vieressä, länsipuolella on Roihuvuoren vesitorni, etelässä Porolahden peruskoulu, kirjasto sekä Kiikkujat-patsas. Matka puistosta linnuntietä Helsingin keskustaan Rautatientorille on noin 7 km ja tietä pitkin noin 10 km.


title: Maria Hammarénin mäki

text: Lähellä olevia naapuripuistoja kilometrin säteellä:


title: Maria Hammarénin mäki

text:
Puisto oli pitkään vailla virallista nimeä. Viheraluerekisterissä sitä nimitettiin
Tuhkimontien puistoksi. Puisto sai nimensä 31. tammikuuta 2005 alueella asuneen maanviljelyä sekä kauppapuutarhatoimintaa harjoittaneen Maria Johanssonin (o.s. Hammarén 6.5.1867- 24.6.1960) mukaan, joka asui tällä mäellä lapsineen ja lastenlapsineen lähes sata vuotta. Tuhkimontien ja Roihuvuorentien välisellä alueella toteutettiin rakennusliike Saton aluerakennushanke, jonka suunnitteli arkkitehti Jorma Järvi.


title: Maria Hammarénin mäki

text: Vanha kaupungista alueelle johtava tie sivusi mäkeä, ja sitä on kutsuttukin aikanaan "Hammarénin mäeksi" (Hammaréns backe). Tie kulki pitkin nykyistä "Jättiläisentietä", sivusi kyseistä mäkeä, jatkui nykyisen "Tuhkimontien" kohdalla ja sen jälkeen jokseenkin "Roihuvuorentien" nykyisellä linjalla kaartuen edelleen "Tulisuontielle" päin. Puistossa on säilynyt vanhan pihapiirin tuntua, vaikka kaikki rakennukset perustuksineen ovat hävinneet. Puiston halki kulkeva käytävä on vanhan pihatien paikalla. Vanhan suotuisan asuinpaikan maasto, koivikko ja vanhat männyt, omenapuu, syreenit ("Syringa vulgaris"), ja suopayrtit ("Saponaria officinalis") ovat säilyneet. Myös vanha ruusupensas on säilynyt. Maastossa on vielä pari vanhan suuren männyn kantoa.


title: Maria Hammarénin mäki

text: Alueella on myös kookkaita kiviä, joista yhteen Johanssonin suku on myös kaupungin luvalla kiinnittänyt muistolaatan esiäidilleen, joka edustaa sukunsa ohella myös alueen entistä enemmistöä, pienviljelijä- ja maanviljelijäväestöä. Muistolaatan eteen suvun jäsenten istuttama tuija saattaa kasvaessaan pahasti peittää kiven ja laatan.


title: Maria Hammarénin mäki

text: Maria Hammarénin mäki on osa Roihuvuoren nähtävyyksiä. Puiston läpi kulkee hiekkatie, jonka varrella on neljä puistopenkkiä. Puiston hiekkatien molemmat päät katkeavat suoraan ajorataan, eikä suojatiehen, kävelytiehen tai kevyen liikenteen muuhun väylään. Tämä tulee ottaa huomioon puistossa liikkuessa tai sen ohi ajaessa ajoneuvolla. Puiston poikkeuksellinen kevyenliikenteen toteutusmalli ei kuitenkaan sulje pois tieliikennelain antamia velvollisuuksia Tuhkimontiellä ajoneuvolla liikkuville, sen §23 ja §30 mukaan.


title: Maria Hammarénin mäki

text: Alueen puista valtaosa, noin 40, on rauduskoivuja, ja muita tunnettuja puita ovat vaahtera ja mänty. Nisäkkäistä oravat ja rusakot viihtyvät parhaiten alueella. Harvinaisempi vieras alueella on kettu. Puistossa on muistomerkkinä kiveen hakattu laatta. Puiston omistaa Helsingin kaupunki.


title: Maria Hammarénin mäki

text: Pääosin puistoa käytetään läpikulkuun, mutta on myös paljon ihmisiä, jotka pysähtyvät puistossa istumaan hetkeksi. Roihuvuoressa on ihmisten lisäksi paljon koiria ja puistossa niitä tapaa päivittäin.


title: Romanianpaimenkoira

text: Romanianpaimenkoira ("Ciobănesc românesc mioritic") on kotoisin Romaniassa sijaitsevilta Karpaateilta. Rotu kuuluu FCI:n roturyhmään 1.


title: Romanianpaimenkoira

text: Romanianpaimenkoira on kookas, voimakas ja näyttävä rotu. Nartut eivät ole yhtä suuria ja voimakkaita kuin urokset. Pää on kohtalaisen leveä ja niskakyhmy on havaittavissa. Silmät ovat keskikokoiset ja hieman vinossa - väriltään hasselpähkinänruskeat, tummanruskeat tai hieman vaaleammat. Ilmeen tulisi olla älykäs ja rauhallinen. Korvat ovat V-muotoiset ja noin 10-15 cm pitkät. Romanianpaimenkoiran karva on suoraa, karheaa ja ainakin 10 cm pitkää. Väritykseltään rodun edustajat ovat kirjavia tai yksivärisiä (harmaa/valkoinen). Uroksen säkäkorkeuden täytyy olla vähintään 70 cm ja nartun 65 cm.


title: Romanianpaimenkoira

text: Romanianpaimenkoira on erinomainen paimentaja ja vahtikoira. Rotu sopii hyvin myös seurakoiraksi. Luonteenpiirteisiin kuuluvat myös rauhallisuus ja tasapainoisuus. Vieraita kohtaan se saattaa olla varautunut, mutta lapsia kohtaan rotu on hyvin ystävällinen. Omaa perhettään se suojelee tehokkaasti.


title: August Mäkiniemi

text: Johan August Mäkiniemi (käytti Saksassa peitenimeä Mattson), (24. syyskuuta 1888 Kemin maalaiskunta – 9. kesäkuuta 1961) oli suomalainen jääkärieversti ja Suomen pitkäaikaisin suojeluskuntien piiripäällikkö. Hän sai sotilaskoulutuksensa Saksassa jääkäriksi ja osallistui jo ensimmäiseen maailmansotaan Saksan itärintamalla ja myöhemmin käytyyn Suomen sisällissotaan. Talvi- ja jatkosotaan hän osallistui rykmentinkomentajana.


title: August Mäkiniemi

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Sakari Mäkiniemi ja Kaisa Kittilä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Aino Kemppaisen kanssa.


title: August Mäkiniemi

text: Hän kävi Oulun kauppakoulun ja Suomen liikemiesten kauppaopiston vuosina 1909–1912. Hän toimi opintojensa jälkeen liikemiehenä Perä-pohjolassa ja Saksassa ja oli 1. helmikuuta – 1. elokuuta 1914 välisen ajan teollisuushallituksen myöntämällä stipendillä Saksassa tutkimassa Suomen maataloustuotteiden ja erikoisesti Lapin tuotteiden vientimahdollisuuksia. Hän suoritti piiripäälliköitten täydennyskurssin vuosina 1922–1923 ja 1937 sekä erikoiskurssin vuonna 1925. Suojeluskuntajärjestön komentajakurssin hän suoritti Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1926.


title: August Mäkiniemi

text: Mäkiniemen tie jääkärikoulutukseen Saksaan sai alkunsa siitä, kun hän työskenteli vuonna 1914 Hampurissa sijainneen porontaljoja ja ruhoja Suomesta Saksaan välittävän vuotaliikkeen palveluksessa. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua kesällä 1914 hänelle annettiin mahdollisuus poistua Saksasta, mutta hän katsoi viisaammaksi jäädä työpaikalleen tietoisena siitä, että hän tulisi olemaan tarkkailun alaisena vihollismaan kansalaisena. Mäkiniemi sai 23. helmikuuta 1915 vieraita Suomesta nimittäin eläinlääkäri Georg Öhman, insinööri Carl-Henrik Nyström ja liikemies Arno Jaatinen tulivat kertomaan hänelle jääkäriliikkeestä. Mäkiniemi innostui asiasta niin, että vielä samana päivänä hän värväsi Saksasta itsekin hänen lisäkseen kolme muutakin jääkäriliikkeeseen. Seuraavana päivänä hän sai yksityiskohtaisemmat ohjeet Fritz Wetterhoffilta ja näin hän matkusti seuraavana päivänä Altonasta Lockstedtiin ja liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 26. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan ja hänelle annettiin nimeksi Mattson. Myöhemmin hänet siirrettiin juuri muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja hänet sijoitettiin pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella Hän toimi myös kolmen kuukauden ajan pataljoonan intendentin apulaisena ja kävi Libaussa huoltokurssin.


title: August Mäkiniemi

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 yliluutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan intendentiksi 1. jääkärirykmenttiin, josta hänet siirrettiin 21. maaliskuuta 1918 rykmentin 3. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan komppanianpäälliköksi ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa sekä Kämärässä.


title: August Mäkiniemi

text: Mäkiniemi määrättiin sisällissodan jälkeen suoritetussa armeijan uudelleenjärjestelyssä Suomen valkoiseen kaartiin, missä hänet sijoitettiin komppanianpäälliköksi 3. komppaniaan. Hän hoiti myös pataljoonan komentajan sijaisuuksia. Armeijasta hän erosi 22. lokakuuta 1918, koska oli hakenut ja hänet oli valittu paikallispäälliköksi kotipuolensa Kemin suojeluskuntaan. Hänet määrättiin 1. helmikuuta 1919 alkaen Oulun suojeluskuntapiirin (kuului myös Pohjolan suojeluskuntapiiri) ja 5. toukokuuta 1919 alkaen perustetun Pohjolan suojeluskuntapiirin päälliköksi. Hänestä tuli Suomen pitkäaikaisin suojeluskunnan piiripäällikkö ollen tehtävässä vuodet 1919–1944, joitain sotien aikana tehtyjä rintamakomennuksia lukuun ottamatta.


title: August Mäkiniemi

text: Mäkiniemi osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 27:n komentajana osallistuen taisteluihin Suomussalmi-Raate-Kuhmo akselilla.


title: August Mäkiniemi

text: Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin myöhemmin 12. Prikaatin väliaikaiseksi komentajaksi, josta tehtävästä hänet siirrettiin takaisin sotia edeltäneeseen tehtävään Pohjolan suojeluskuntapiiriin.


title: August Mäkiniemi

text: Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 33:n komentajaksi. Hän otti osaa taisteluihin Sallan rintamalla, Polkuvaarassa, Killuntaivaaralla, Nurmitunturilla, Uulantavaaralla, Alakurtissa, Voitajoella ja Ala-Vilmajoella sekä Krivissä ja Seesjärvellä. Vuonna 1943 hänet siirrettiin pois rintamajoukoista ja sijoitettiin Pohjolan suojeluskuntapiirin ja Perä-Pohjolan sotilasläänin komentajaksi, missä tehtävissä hän oli sodan loppuun saakka. Sodan loputtua hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi liike-elämän palvelukseen. Hänet haudattiin Kemiin.


title: August Mäkiniemi

text: Mäkiniemi toimi Kemin ilmapuolustusyhdistyksen johtokunnan jäsenenä vuosina 1926–1937 ja puheenjohtajana vuosina 1930–1936 sekä Pohjolan suojeluskuntapiirin tiedonantolehden, Pohjolan Vartion, vastaava toimittajana. Hän toimi Lapin Liikuntakasvatussäätiön toiminnanjohtajana vuonna 1960 ja oli Sisällissodan Huoltosäätiön Länsi-Pohjan piirin puheenjohtajana.


title: August Mäkiniemi

text: Jääkärieversti Mäkiniemen tytär oli arkkitehti Alvar Aallon toinen aviopuoliso arkkitehti Elissa Aalto.


title: Ludvig Mäntylä

text: Ludvig Mäntylä (27. huhtikuuta 1895 Terijoki – 9. toukokuuta 1973) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan radiojoukoissa. Mäntylä osallistui vielä talvi- ja jatkosotiin rintamakomentajan aja viimeisessä muun muassa Heimopataljoona 3:n komentajana.


title: Ludvig Mäntylä

text: Mäntylän vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Mäntylä ja Loviisa Kjellgren. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1933 Aili Aleksandra Leinon kanssa. Hän kävi seitsemän luokkaa Terijoen yhteiskoulua. Hän suoritti Sotateknillisen kurssin vuosina 1927 – 1929 ja komentajakurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuosina 1933 - 1934 sekä ilmavalvontakurssin Viipurissa vuonna 1935. Yleisurheilujohtajakurssin hän suoritti Urheiluopistossa vuonna 1927 ja Suomen nyrkkeilyliiton järjestämän tuomarikurssin vuonna 1929.


title: Ludvig Mäntylä

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 23. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Ludvig Mäntylä

text: Mäntylä astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 7. helmikuuta 1918. Hän saapui takaisin Suomeen 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin radiosähköttäjäksi Päämajan alaiselle Vaasan kipinälennätinasemalle, josta hänet määrättiin 7. toukokuuta 1918 Valamon kipinälennätinaseman päälliköksi.


title: Ludvig Mäntylä

text: Mäntylä siirrettiin sisällissodan jälkeen Valamolta 25. toukokuuta 1918 alkaen Sortavalan ja 1. joulukuuta 1919 alkaen Santahaminan kipinälennätinaseman päälliköksi. Heimosotiin Mäntylä osallistui marras-joulukuussa vuonna 1919 kenttäradiokomennuskunnan päällikkönä Raudussa Pohjois-Inkerin rykmentin käytettävänä. Seuraavaksi Mäntylä siirrettiin 22. syyskuuta 1920 Radiojoukkojen adjutantiksi ja 1. heinäkuuta 1921 alkaen talouspäälliköksi. Edellä mainittuna aikana hän toimi myös 9. tammikuuta - 28. syyskuuta 1920 välisen ajan kipinälennätinlaitoksen aseupseerina. Hänet määrättiin 9. lokakuuta 1922 Kenttäradiokomppanian, josta hänet siirrettiin edelleen 10. marraskuuta 1922 Santahaminan radioaseman päälliköksi. Santahaminasta Mäntylä siirrettiin edelleen 1. kesäkuuta 1926 päälliköksi Radiopataljoonan 1. komppaniaan. Komppanianpäällikön tehtävästä hänet siirrettiin 5. kesäkuuta 1929 aliupseerikoulua johtajaksi. Mäntylä hoiti edellä mainittujen tehtävien lisäksi myös 8. tammikuuta - 20. kesäkuuta 1927 välisen ajan Radiopataljoonan komentajan tehtäviä. Armeijasta Mäntylä erosi tammikuussa vuonna 1930 ja astui sen jälkeen suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. huhtikuuta 1930, jossa hänet sijoitettiin Viipurin suojeluskuntapiirin V:n sekä 1. marraskuuta 1937 alkaen XIX alueen päälliköksi.


title: Ludvig Mäntylä

text: Mäntylä osallistui talvisotaan Erillinen pataljoona 3:n komentajana ja myöhemmin Jalkaväkirykmentti 14:n I pataljoonan komentajana sekä Jalkaväkirykmentti 13:n komentajana. Hän osallistui edellä mainittujen joukkojen mukana taisteluihin Vammelsuussa ja Länsi-kannaksella.


title: Ludvig Mäntylä

text: Välirauhan aikana Mäntylä toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin 11. prikaatin IV pataljoonan komentajaksi, josta hänet siirrettiin edelleen Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin II alueen ja edelleen I alueen päälliköksi.


title: Ludvig Mäntylä

text: Jatkosodan puhjettua Mäntylä komennettiin Jalkaväkirykmentti 1:n III pataljoonan komentajaksi ja osallistui sen komentajana taisteluihin Kananojalla, Sakkolassa, Kaukolassa, Kaarlahdella, Pasurissa, Valkjärvellä, Kirjasalossa, ja Lempaalanjärvellä. Myöhemmin Mäntylä sai komentoonsa 10. divisioonaan kuuluneen Taisteluosasto Mäntylän, jonka komentajana hän osallistui taisteluihin Lempaalassa. Vuonna 1943 hänet komennettiin Heimopataljoona 3:n komentajaksi, missä tehtävässä hän toimi sodan loppuun saakka. Mäntylä johdatti Heimopataljoonan taisteluihin Siiranmäellä, Punnuksessa, Pasurinkankaalla ja Salmenkaidassa.


title: Ludvig Mäntylä

text: Mäntylä määrättiin sotien jälkeen Mikkelin suojeluskuntapiirin päällikön erikoiskäyttöön, missä tehtävässä hän oli suojeluskuntien lakkauttamiseen saakka, jonka jälkeen hän siirtyi Jalkaväkirykmentti 9:n komentajan käyttöön. Tehtävässä hän ei tosin kauan ollut kun erosi armeijasta vuonna 1945 ja siirtyi E. J. Leino Oy:n palvelukseen Saloon. Hänet haudattiin Saloon.


title: Chalco

text: Chalco oli esikolumbiaanisen Meksikon chalca-intiaanien alue. Se oli sodassa asteekkien kanssa 1300-luvun lopulla ja 1400-luvulla. Tämä alue, "tlatoani", jakautui neljään alueeseen, jotka taas pieniin kuningaskuntiin.


title: Chalco

text: Chalcat saapuivat alueelle joskus 1100- ja 1200-luvuilla. Kun chalcat kieltäytyivät maksamasta temppelinrakennusveroa asteekeille, chalcojen ja asteekkien välille puhkesi vuonna 1446 vakava sota. Asteekit valloittivat suurkuninkaansa Montezuma I:n johdolla chalcojen alueet 1465. Koska chalcojen maa oli hedelmällistä, he maksoivat asteekkien pääkaupunkiin Tenochtitlániin enemmän veroa kuin monet muut kansat.


title: Chalco

text:
Eräs chalcojen neljästä suuralueesta oli Amecameca. Sinne saapui ensimmäinen
chalcaryhmä, totolimpanecat 1268. Pian tulivat toinen totolimpaneca-ryhmä.
Vuonna 1268 saapuivat tenancat Tzacualtitlan Tenanco Amaquemecaniinja Atlauhtlan Tzacualtitlan Amaquemecaniin.


title: Alonzo Mourning

text: Alonzo Harding Mourning, Jr. (s. 8. helmikuuta 1970 Chesapeake, Virginia) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Hän edusti urallaan kolmea eri NBA-seuraa, Miami Heatia, Charlotte Hornetsia ja New Jersey Netsiä. Hän oli aktiiviurallaan 208 cm pitkä ja painoi 118 kg.


title: Alonzo Mourning

text: Mourningilla ja hänen vaimollaan Tracyllä on poika ja tytär.


title: Alonzo Mourning

text: Mourning valittiin urallaan seitsemän kertaa NBA:n All Star -otteluun ja kaksi kertaa liigan parhaaksi puolustajaksi. Mourning saavutti Heatissa NBA-mestaruuden keväällä 2006 Heatin voittaessa Dallas Mavericksin voitoin 4–2. Hän voitti olympiakultaa Sydneyn kesäolympialaisissa vuonna 2000 ja MM-kultaa vuonna 1994 Kanadassa.


title: Alonzo Mourning

text: Alonzo Mourning varattiin vuonna 1992 toisella vuorolla Charlotte Hornetsiin, josta sitten hänet vaihdettiin Heatiin. Miamissa hän pelasi seuraavat seitsemän kauttaan, joiden aikana hänet palkittiin parhaaksi puolustajaksi kahdesti.


title: Alonzo Mourning

text: Mourning teki vuonna 2003 vapaana pelaajana neljän vuoden sopimuksen New Jersey Netsin kanssa. Hän palasi Miami Heatiin 1. maaliskuuta 2005. Kausi 2007–2008 päättyi loukkaantumiseen. Mourning oli suunnitellut, että kausi olisi hänen viimeisensä. 22. tammikuuta 2009 hän ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Alonzo Mourning

text: Mourning on Heatin seurahistorian eniten heittoja torjunut pelaaja, eniten levypalloja ottanut pelaaja ja eniten pelejä Heatissa pelannut pelaaja. Mourning oli myös Heatin kaikkien aikojen parhain pistemies, kunnes 14. maaliskuuta 2009 Dwyane Wade ohitti Mourningin 9 459 pistettä. Ottelussa Orlando Magicia vastaan 30. maaliskuuta 2009 Miami Heat jäädytti Alonzo Mourningin pelinumeron 33.


title: Kaasukehän pako

text: Kaasukehän pako on prosessi, jossa tähteä kiertävä kappale menettää kaasukehässään olevia partikkeleita. Prosessi voi tapahtua monella tapaa ja se saattaa näytellä tärkeää osaa planeetan kehityksessä. Mm. Venuksen ja Marsin oletetaan menettäneen suuren osan vedestään tämän prosessin johdosta.


title: Kaasukehän pako

text: Lämmöstä johtuvassa paossa on otettava huomioon pakenevan partikkelin massa. Raskaammalla partikkelilla on piempi nopeus, kun kevyemmällä partikkelilla lämpötilan ollessa sama. Tästä johtuu, että vetymolekyyli karkaa kaasukehästä happea helpommin. Planeetan massalla on myös väliä: Suurempi massa antaa suuremman painovoiman, joka johtaa suurempaan pakonopeuteen. Sen takia Jupiterin kaltaisilla jättiläisplaneetoilla on heliumia ja vetyä kaasukehässään toisin kuin maan kaltaisilla planeetoilla. Oman osansa tuo myös kappaleen etäisyys tähdestään. Lämpö lisää partikkelin värähtelynopeutta kaasukehässä. Maapalloa pienemmällä Titanilla on Maata paksumpi kaasukehä johtuen sen valtavasta etäisyydestä Aurinkoon.


title: Kaasukehän pako

text: On myös olemassa mahdollisuus, että riittävän suuri paine ja lämpö aiheuttaisivat pakotilanteen, jossa myös painava partikkeli pääsisi pakenemaan kaasukehästä. Tällaista ei tosin ole havaittu.


title: Kaasukehän pako

text: Suurin osa ihmisistä yliarvioi aurinkotuulen vaikutuksen kaasukehän paossa kappaleilla, joilta puuttuu magneettikenttä. Aurinkotuulen kineettinen energia mahdollistaa kaasukehässä olevaan partikkeliin osuessaan partikkelin paon. Magneettikenttä suojaa ionisoituneelta aurinkotuulelta, koska sähkövarauksen omaava aurinkotuuli menee sähkökentän voimaviivojen mukaan. Magneettikentän puuttuminen ei kuitenkaan tarkoita, että aurinkotuuli pääsisi esteettä puhaltamaan kappaleen kaasukehää pois. Todisteena tästä on Venus, jonka kaasukehä on lähes 100 kertaa maan ilmakehää tiheämpi. Aurinkotuulen oletetaankin aiheuttavan vain 1/3 ei-lämmön aiheuttamasta kaasukehän paosta.


title: Kaasukehän pako

text: Venus ja Mars, joilta puuttuu planeetan laajuinen magneettikenttä, ovat aurinkotuulen armoilla. Venuksessa tuuli kuitenkin ionisoi kaasukehän yläosan, joka luo paikallisen magneettikentän. Tämä estää aurinkotuulta viemästä planeetan kaasukehää. Molemmilla planeetoilla auringon ultraviolettisäteily on kuitenkin päässyt hajottamaan vesimolekyylit, joista vety on sitten karannut kevyenä aineena aurinkotuulen mukana.


title: Kaasukehän pako

text: Ei-lämmöstä johtuvat pakoprosessit riippuvat karkaavan partikkelin massasta, pakopaikan massan aiheuttamasta painovoimasta, kaasukehän koostumuksesta ja etäisyydestä tähteen. Marsin kaasukehä karkaa eri syistä kuin Venuksen. Marsin ohuessa kaasukehässä yläilmakehän ionisoituminen ei riitä estämään aurinkotuulen vaikutusta sen ollessa voimakkaimmillaan. Aurinkotuulen vaikutus onkin vahvin juuri kappaleilla, joiden massa ja sitä myötä painovoima eivät ole kovin suuria.


title: Kaasukehän pako

text: Venuksen ionosfääristä karkaavat elektronit vuorostaan aiheuttavat heikon positiivisen sähkökentän, joka "potkaisee" positiivisen varauksen omaavat partikkelit pois planeetan kaasukehästä. Toinen huomattava tekijä on valokemialliset reaktiot. Happimolekyyli on esimerkiksi liian raskas karatakseen Venuksen kaasukehästä, mutta korkeaenerginen säteily pystyy rikkomaan molekyylit yksittäisiksi atomeiksi. Yleensä nämä atomit saavat samalla suuren määrän energiaa, joka mahdollistaa niiden paon.


title: Kaasukehän pako

text: Suuren kohteen iskeytyminen saattaa myös aiheuttaa kaasukehän paon iskun antaessa partikkeleille suuren nopeuden.


title: Kaasukehän pako

text: Maassa hallitsevin ilmakehän pakomuoto on lähinnä kaasujen liukeneminen maaperään tai veteen, sillä maata suojaa magneettikenttä eivätkä lämpötilat ole kovin korkeita.


title: Harald Nervanne

text: Harald Mikael Nyman myöh. Nervanne ) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan prikaatin intendenttinä.


title: Harald Nervanne

text: Nervanteen vanhemmat olivat tukkukauppias Karl Fredrik Nyman ja Maria Josefina Vilkman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Liisa Inkeri Luukkosen kanssa.


title: Harald Nervanne

text: Nervanne kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta vuonna 1912 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuutaan. Hän jatkoi opintojaan Högre svenska Handelsläroverket i Helsingforsissa vuosina 1912–1914 ja suoritti liikealan opintomatka Saksaan vuosina 1914–1915. Hän on seurannut opetusta Tukholmassa vuonna 1925 pidetyllä sotilashallinnollisella kurssilla ja tutustunut samalla Ruotsin armeijan taloudenhoitoon.


title: Harald Nervanne

text: Nervanne liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 15. syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella ja Aa-joella. Hän sai intendenttikoulutuksen Libaussa vuonna 1917.


title: Harald Nervanne

text: Nervanne astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan intendentiksi 2. jääkäriprikaatiin ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Harald Nervanne

text: Nervanne siirrettiin sisällissodan jälkeen 1. toukokuuta 1918 alkaen toimistoupseeriksi Sotaministeriön intendenttiosastolle, josta hänet siirrettiin 1. joulukuuta 1918 talouspäälliköksi Suomen valkoiseen kaartiin. Suomen valkoisesta kaartista hänet siirrettiin 15. toukokuuta 1919 Keski-Suomen rykmentin komentajan apulaiseksi, jossa hänet nimitettiin rykmentin talouspäälliköksi 26. toukokuuta 1920. Keski-Suomen rykmentistä hänet siirrettiin 27. huhtikuuta 1921 alkaen 2. Divisioonan intendentiksi. Toisesta divisioonasta hänet siirrettiin edelleen 14. elokuuta 1925 alkaen puolustusministeriöön, missä hän toimi sotilashallinnollisten kurssien johtajana. Puolustusministeriöstä hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1928 Meripuolustuksen intendentiksi, josta hänet siirrettiin 21. heinäkuuta 1933 Merivoimien esikuntaan, missä hän toimi talousosaston päällikkönä.


title: Harald Nervanne

text: Nervanne osallistui talvisotaan Merivoimien huoltopäällikkönä. Hän kuoli välirauhan aikana ja hänet haudattiin Helsingin vanhalle hautausmaalle.


title: Harald Nervanne

text: Nervanne toimi Sotilashallinnon tuntiopettajana Kadettikoulussa vuosina 1927–1937 ja Merisotakoulussa vuonna 1927 sekä sotilashallinnollisilla kursseilla vuonna 1929–1932. Tänä opetuskautenaan hän julkaisi alaansa käsitteleviä kirjoitelmia Sotilashallinnollisissa Aikakauslehdissä sekä julkaisi kirjan Sotilashallinnon pääpiirteet vuonna 1930.


title: Harald Nervanne

text: Nervanne toimi vuonna 1922 talousasiain erikoistuntijana talousohjesääntökomitean työssä ja oli vuonna 1933 Valtion lentokonetehtaan toimintaa tutkineen komitean puheenjohtajana. Hän toimi myös Jääkäriliiton varatilintarkastajana vuosina 1924–1926 ja tilintarkastajana vuodesta 1927 eteenpäin. Hän toimi myös Suomen upseeriliiton varatilintarkastajana ja tilintarkastajana useina vuosina sekä oli puolustuslaitoksen leski- ja orpokassan varatilintarkastajana vuosina 1935–1937.


title: Portishead

text: Portishead on Bristolista tuleva brittiläinen yhtye. Portisheadin musiikki on tyylilajiltaan lähinnä trip hopia. Yhtye on nimetty Bristolin länsipuolella sijaitsevan Portisheadin kaupungin mukaan.


title: Portishead

text: Portisheadin perustivat Beth Gibbons, Geoff Barrow ja Adrian Utley Bristolissa vuonna 1991. Barrow oli aiemmin työskennellyt nauhoitusteknikon tehtävissä muun muassa Massive Attackin ja Trickyn kanssa. Gibbons oli laulanut pubeissa ja Utley soittanut kitaraa jazzyhtyeessä. Ensimmäinen albumi "Dummy" ilmestyi 1994 ja siltä julkaisiin singlenä kappaleet "Numb", "Sour Times" ja "Glory Box". "Dummy" voitti myös arvostetun Mercury Music Prizen vuonna 1995.


title: Portishead

text: Toinen levy kantoi yhtyeen omaa nimeä ja ilmestyi 1997. Singleinä julkaistiin kappaleet "All Mine", "Over" ja "Only You". Samana vuonna yhtye soitti New Yorkissa yhdessä New Yorkin filharmonikkojen kanssa. Kyseinen esiintyminen julkaistiin livelevyllä "Roseland NYC Live" ja siitä julkaisiin myöhemmin myös VHS- ja DVD-tallenteet.


title: Portishead

text: Yhtye piti taukoa vuodet 1998-2005 ja julkaisi kolmannen levynsä "Third" huhtikuussa 2008.


title: NHL:n varaustilaisuus 1997

text: Ensimmäisenä varattiin odotetusti Joe Thornton Bostoniin. Avauskierroksella varattiin kaikkiaan seitsemän eurooppalaista, joista kaksi oli suomalaista (Olli Jokinen ja Mika Noronen). Yhteensä vuoden 1997 varaustilaisuudessa varattiin 246 pelaajaa, joista 58 oli eurooppalaisia.


title: NHL:n varaustilaisuus 1997

text: Suomalaisia varattiin varaustilaisuudessa yhteensä 12, jotka järjestyksessä olivat: Olli Jokinen (Los Angeles Kings), Mika Noronen (Buffalo Sabres), Juha Gustafsson (Phoenix Coyotes), Jani Hurme (Ottawa Senators), Ilkka Mikkola (Montreal Canadiens), Ville Nieminen (Colorado Avalanche), Tomi Källarsson (New York Rangers), Teemu Elomo (Dallas Stars), Eero Somervuori (Tampa Bay Lightning), Antti Laaksonen (Boston Bruins), Marko Kauppinen (Philadelphia Flyers) ja Tommi Degerman (Mighty Ducks of Anaheim).


title: Pyreneittenpaimenkoira

text: Pyreneittenpaimenkoira (Chien Berger des Pyrénées) on ranskalainen koirarotu, joka on kotoisin Ranskan ja Espanjan rajalta, Pyreneitten vuoristosta. Ensimmäinen, yhä voimassa oleva rotumääritelmä on laadittu vuosien 1921-1925 välillä.


title: Pyreneittenpaimenkoira

text:
Pyreneittenpaimenkoirasta on erotettavissa kaksi eri rotumuunnosta:Pyreneittenpaimenkoira on kevytrakenteinen, urosten tavoitekorkeus on 40cm - 48cm ja narttujen 38cm - 46cm (2cm ylitys sallitaan). Rungon pituus on säkäkorkeutta suurempi ja pää on kolmiomainen. Kuono on kapea ja kiilan muotoinen. Lyhyet korvat ovat koholla ja liikkuvaiset. Katse on hieman epäluuloinen ja silmät erittäin ilmeikkäät. Ne ovat mantelinmuotoiset ja pääsääntöisesti tummanruskeat. Vain liuskeenharmailla ja harlekiineillä sallitaan siniset tai sinitäpläiset silmät.
Häntä on melko lyhyt, sen pää on J:n muotoinen, eikä se juuri nouse selkälinjan yläpuolelle. Häntä saattaa olla luonnostaan typistetyn lyhyt. Ulkomailla korvia ja häntiä saatetaan typistää pyreneittenpaimenkoirilta mutta Suomessa se on kiellettyä.
Eturaajat ovat pystysuorat ja jänteikkäät. Takaraajojen kulmaukset ovat melko voimakkaat. Käpälät ovat litteät ja soikeat. Käpälät ei juuri koskaan nouse korkealle liikkeessä. Liike on sulavaa ja maata hipovaa.


title: Pyreneittenpaimenkoira

text: Turkki on pitkä tai puolipitkä mutta aina tuuhea. Karvanlaatu vuohen ja lampaan karvan tapaista ja se on tiheämpää ja villavampaa varsinkin lantiossa ja reisissä. Näissä kohdissa voi helposti muodostua suortuvia, rastoja tai laattoja. Raajat on hapsuiset.


title: Pyreneittenpaimenkoira

text: Lyhytkarvainen pyreneittenpaimenkoira


title: Pyreneittenpaimenkoira

text: Säkäkorkeus on uroksilla 40cm - 54cm ja nartuilla 40cm - 52cm. Pään karvoitus muodostuu lyhyestä ja hienolaatuisesta karvapeitteestä (face rase = lyhytkarvainen naama). Runko on hieman lyhyempi kuin pitkäkarvaisella pyreneittenpaimenkoiralla, lähes neliömäinen. Raajat on lyhytkarvaiset. Eturaajoissa on vähäiset hapsut ja takaraajoissa housut. Lyhytkarvaise pyreneittenpaimenkoiran käpälät ovat tiiviimmät ja kaarevammat sekä kulmaukset avoimemmat kuin pitkäkarvaisen. Liikkeet eivät ole niin matalat kuin pitkäkarvaisella.


title: Pyreneittenpaimenkoira

text: Rohkea, älykäs, sopeutuvainen, aloitekykyinen ja uskollinen isännälleen. Se on itsepäinen ja erittäin vilkas, jotta koiran energia saadaan kanavoitua ja älykkyys sekä eloisuus voidaan hyödyntää tulee omistajan olla aktiivinen joko harrastamisen tai muiden aktiviteettien parissa. Tämä rotu vaatii työtä ollakseen onnellinen ja tätä myöden rauhallinen kotioloissa, energia voi muuten purkautua häiriökäyttäytymisenä. Vaatii omistajaltaan kekseliäisyyttä, ei ankaraa otetta. Pyreneittenpaimenkoira on usein epäluuloinen vieraita kohtaan, joten se tulee tutustuttaa jo varhain kaikkeen uuteen.


title: Kaino Niemeläinen

text: Kaino Eino Niemeläinen (20. lokakuuta 1888 Joensuu - 1977 oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat saarnaaja Heikki. Niemeläinen ja Sofia Stockman: Hänet vihittiin ensimmäisen kerran avioliittoon vuonna 1921 Ester Sofia Muittarin kanssa (kuoli 1961) ja toisen kerran vuonna 1963 Rauna Lempi Irene Jurmen kanssa.


title: Kaino Niemeläinen

text: Hän kävi kansakoulun ja suoritti Jyväskylän kauppalaisseuran toimeenpanemilla iltakursseilla keski- ja kauppakoulukurssin vuosina 1906–1908 sekä suoritti vuonna 1925 yksityisesti kahdeksannen luokan Helsingin suomalaisessa reaalilyseossa. Hän kävi hyökkäysvaunukurssin vuonna 1922 ja kaasunsuojelukurssin vuonna 1923. Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän suoritti vuosina 1925–1927.


title: Kaino Niemeläinen

text: Tämä Joensuulainen liikeapulainen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 3. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti sotakoulun B-kurssin Libaussa vuonna 1917.


title: Kaino Niemeläinen

text: Niemeläinen astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä. Takaisin Suomeen hän palasi 3. maaliskuuta 1918 aselaiva S/S Virgolla Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin ensin joukkueenjohtajaksi yliluutnantti Gunnar von Hertzenin hiihto-osastossa ja tämän haavoituttua 17. maaliskuuta 1918 Niemeläinen nousi osaston päälliköksi. Hänet määrättiin 30. maaliskuuta 1918 alkaen Porin rykmentin I pataljoonan 1. komppanian päälliköksi. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Anttooran-Pastuskerin akselilla, Suodenniemellä ja Harjakankaalla sekä Porissa ja rykmentin etenemiseen Kokemäen kautta Tyrväälle ja Toijalaan.


title: Kaino Niemeläinen

text: Niemeläinen siirrettiin sisällissodan jälkeen 27. heinäkuuta 1918 alkaen Suomen valkoisen kaartin 4. komppanian, josta hänet siirrettiin edelleen 29. elokuuta 1918 alkaen 5. komppanian päälliköksi. Armeijasta Niemeläinen erosi 2. huhtikuuta 1919 ja liittyi Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä hän toimi 1. rykmentin adjutanttina. Retkikunnalla hän osallistui taisteluihin Aunuksenkaupungissa, Alavoistella, Tuuloksessa ja Viteleessä. Sotaretkeltä palattuaan hän astui armeijan palvelukseen 12. joulukuuta 1919 ja hänet sijoitettiin Suomen valkoisen kaartin 9. komppanian ja josta hänet siirrettiin 16. huhtikuuta 1921 alkaen komppanianpäälliköksi 8. komppanian. Hän hoiti eri vuosina useasti myös pataljoonan komentajan viransijaisuuksia. Suomen Valkoisesta kaartista hänet siirrettiin 6. joulukuuta 1925 alkaen talouspäälliköksi Porin rykmenttiin, josta hän palasi takaisin Suomen Valkoiseen kaartiin 28. huhtikuuta 1927 ja hänet nimitettiin kaartiin II pataljoonan komentajaksi. Pataljoonan komentajan tehtävästä hänet komennettiin 1. syyskuuta 1927 – 10. syyskuuta 1928 väliseksi ajaksi yleisesikuntaupseeriksi 1. Divisioonan esikuntaan. Hänet määrättiin 29. kesäkuuta 1928 alkaen Suomen valkoisen kaartin komentajan apulaiseksi ja siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 alkaen päälliköksi Kokemäen sotilaspiiriin, minkä nimi muutettiin myöhemmin Porin sotilaspiiriksi. Tehtävässä hän toimi vuoteen 1938 saakka, jonka jälkeen hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi Porin Rykmenttiin, jossa hän palveli talvisotaan saakka.


title: Kaino Niemeläinen

text: Niemeläinen osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 10:n komentajana ja myöhemmin Viipurin Vartiopataljoonan komentajana. Välirauhan aikana hän toimi Varsinais-Suomen suojeluskuntapiirin esikuntapäällikkönä ja myöhemmin pataljoonan komentajana 3. Prikaatissa. Jatkosodan puhjettua Niemeläinen komennettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 3:een, josta hänet siirrettiin vuonna 1942 Itä-Savon sotilasläänin komentajaksi ja edelleen päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 5:een. Vuonna 1943 hänet siirrettiin niin ikään päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 22:een, missä hän toimikin sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hän työskenteli yksityisopettajana eri aineissa Hyvinkäällä vuoteen 1955 saakka.


title: Kaino Niemeläinen

text: Niemeläinen oli perustamassa Jyväskylän Kisatoverit-nimistä voimistelu- ja urheiluseuraa vuonna 1912 ja kuului sen johtokuntaan jäsenenä vuosina 1912–1916. Hän oli myös perustamassa Jyväskylän Uimaseuraa ja kuului sen johtokuntaan jäsenenä vuosina 1914–1916. Hän toimi Suomen valkoisen kaartin kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1923 ja 1925 ja oli sisäpalvelusohjesääntökomitean jäsenenä vuonna 1927.


title: Carl Nordensvan

text: Carl Lennart Nordensvan (17. lokakuuta 1892 Kuopio – 24. lokakuuta 1980) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat hovineuvos Carl Magnus Nordensvan ja Mathilda Robertina Åberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Märta Dagmar Lindebergin kanssa. Hän omisti osia Sjundbyn kartanosta.


title: Carl Nordensvan

text: Nordensvan kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1912 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla vuosina 1912–1915.


title: Carl Nordensvan

text: Nordensvan liittyi yhtenä vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 13. toukokuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään 31. elokuuta 1915 ja hänet sijoitettiin pataljoonan pioneerikomppaniaan. Nordensvan otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hän osallistui Libaussa pidetyille autokursseille ja toimi kouluttajana Polangenin erikoiskursseilla (pommarikurssi) räjähdystekniikassa ja opetti myös moottoripyöräkursseilla vuonna 1917. Hän saapui Suomeen kolme miehisen komennuskunnan johtajana Ruotsin kautta 31. joulukuuta 1917.


title: Carl Nordensvan

text: Nordensvan räjäytti sisällissodan alussa tammikuun 27 ja 28 päivän välisenä yönä kaksi pientä rautatiesiltaa Korkeakosken ja Haapamäen väliseltä rataosalta. Lisäksi hän tuhosi itse rataa useasta kohden kyseiseltä väliltä. Seuraavana yönä hän tuhosi Kolhon rautatiesillan, joka katkaisi rautatieyhteyden Tampereen ja Haapamäen väliltä. Seuraavana tehtävänään Nordensvanilla oli lähteä 29. tammikuuta 1918 illalla Haapamäelle yhdessä jääkäri Yrjö Väinönheimon kanssa. Heidän mukanaan oli pieni suojeluskuntaosasto, jonka turvin he miehittivätkin Haapamäen ja turvasivat sen siihen asti, kunnes pohjalainen apujoukko jääkäriluutnantti Paul Walleniuksen ja Lapualainen apujoukko Matti Laurila vanhemman johdolla ottivat paikkakunnan komentoonsa 30. tammikuuta 1918 illalla.


title: Carl Nordensvan

text: Nordensvan johti yhdessä Matti Laurila vanhemman kanssa ensimmäistä Valkoisen armeijan joukkojen hyökkäysliikettä Haapamäeltä Vilppulaa ja Lylyä vastaan. Nordensvan otti joukkoineen 4. helmikuuta 1918 haltuunsa Ruoveden kirkonkylän ja torjui 5. helmikuuta 1918 Paarlammin taistelussa punaisten yrityksen päästä Ruovedelle. Ruovedeltä Nordensvan palasi takaisin Vilppulaan, missä hän johti paikkakunnan puolustusta 7. helmikuuta 1918, jonka jälkeen hänelle annettiin Väärinmajan lohkon komentajuus. Nordensvan toimi 14. maaliskuuta 1918 alkaen Mannisen kolonnan johtajana rintamanmurtotaisteluissa. Tamperetta vastaan aloitetuissa taisteluissa Nordensvan toimi 22. maaliskuuta 1918 alkaen Hämeen ryhmän II Mannisen pataljoonan komentajana.


title: Carl Nordensvan

text: Tampereen valtauksen jälkeen Nordensvan määrättiin Vaasan rykmentin 1 pataljoonan komentajaksi. Sisällissodan aikana Nordensvan osallistui taisteluihin Korkeakoskella. Suinulassa, Kangasalla, Vehmaisissa, Haiharassa, Messukylässä, Kalevankankaalla, Tampereella ja Viipurissa.


title: Carl Nordensvan

text: Sisällissodan jälkeen Nordensvan toimi 19. kesäkuuta 1918 alkaen Vaasan rykmentin komentajana siihen saakka, kunnes rykmentti hajotettiin. Rykmentin hajottamisen jälkeen Nordensvan siirrettiin 8. elokuuta 1918 alkaen Yleisesikunnan etappitoimistoon, missä hänen tehtävänään oli valmistella ja suunnitella moottoroitujen joukkojen perustamista. Tämän jälkeen hänet nimitettiin näin muodostettujen autojoukkojen päälliköksi (myöhemmin Autopataljoona) 1. tammikuuta 1919. Autopataljoonasta hän erosi 19. maaliskuuta 1921 ja siirtyi Autoliike Oy Hans Koch ab:n johtokunnan teknilliseksi jäseneksi ja myyntipäälliköksi ja palveli yritystä vuoteen 1926 saakka. Vuonna 1926 hän oli perustamassa Oy Auto-Via Ab:ta ja toimi yrityksen myyntipäällikkönä vuoteen 1929 saakka, jonka jälkeen hän toimi Oy Kelton Ab:n johtokunnan puheenjohtajana ja toimitusjohtajana vuoteen 1932 saakka. Vuosina 1932–1934 Nordensvan toimi erikoistehtävissä sementti- ja kalkkialalla, jonka jälkeen hän siirtyi Oy Saseka Ab:n toimitusjohtajaksi ja oli tehtävässä aina talvisodan syttymiseen saakka.


title: Carl Nordensvan

text: Nordensvan osallistui talvisotaan Pohjois-Suomen Ryhmän esikunnassa kuljetusvälineosaston päällikkönä. Välirauhan aikana hän jatkoi sodan aikaisessa tehtävässään, kunnes jatkosodan puhjettua hänet komennettiin toimistopäälliköksi Karjalan Armeijan kuljetusvälinetoimistoon. Samalla hän toimi myös huolto-osaston moottoriajoneuvojen ja korjaamojen tarkastajana vuoteen 1942 saakka, jolloin hän siirtyi samaiseen tehtävään Päämajan huolto-osastolle ja oli tehtävässä sodan loppuun saakka.


title: Mielikuvitusystävä

text: Mielikuvitusystävät kuuluvat lasten mielikuvitusmaailmaan. Mielikuvitusystävät ovat lasten leikeissä usein olennaisena osana. Mielikuvitusystävät saattavat seurata lasta aina murrosikään ja joskusaikuisuuteen. Mielikuvitusystävillä on usein korostettuja persoonallisia piirteitä ja tapoja. Vaikka lapsista ne näyttävät kovin todellisilta, tutkimukset ovat osoittaneet, etteivät lapset pidä niitä todellisina .


title: Mielikuvitusystävä

text: Lapsen tai aikuisen mielikuvitusystävät eivät sinänsä merkitse, että hän tarvitsisi aikuisen apua tai olisi sairas . DSM-IV-tautiluokituksen mukaan mielikuvitusystäviä pidetään psyykkisenä häiriönä vain, jos ne haittaavat henkilön päivittäistä sosiaalista vuorovaikutusta. Yksinäisellä ja yksin viihtyvällä lapsella mielikuvitusystävät ovat tavallisia. Niitä on usein myös autismin kirjon lapsilla, joilla harvoin on muita ystäviä.


title: Mielikuvitusystävä

text: Antropologi Maurice Bloch väittää, että ihmisen kehityksen myötä aivojen rakenne teki mahdolliseksi kuvitella asioita, joita fyysisesti ei ole, ja mahdollisti sosiaalisen vuorovaikutuksen, johon muut planeettamme oliot eivät pysty. Blochin mukaan ihmiset pystyvät näin muodostamaan "käsitteellisiä yhteiskunnallisia" ryhmiä, kuten klaaneja ja kansakuntia, tai jopa sellaisia kuvitteellisia ryhmiä kuin kuolleet .


title: Mielikuvitusystävä

text: Ihmiset voivat luoda mielikuvitusystäviä kavereikseen, pelikavereikseen tai muista syistä. Mielikuvitusystävä voi tarjota tärkeän ihmissuhteen yhtä hyvin lapsille kuin aikuisille. Nuorille kotoaan ensi kertaa pois muuttaneille lapsille mielikuvitusystävä tarjoaa seuraa, joka auttaa kestämään eron aiheuttamaa stressiä. Lapset esittävät mielikuvitusystävälleen toiveita, joita he eivät uskalla ilmaista kellekään muulle rangaistuksen pelosta tai muusta syystä. Lapsi saattaa jopa panna omat virheensä mielikuvitusystävän tiliin. Näin lapselle tarjoutuu tilaisuus toimia sosiaalisten sääntöjen vastaisesti. Lapset antavat mielikuvitusystävälle usein ominaisuuksia, joita heiltä itseltään puuttuu, ja näin tekevät niistä itsensä ihanneklooneja. Ujot lapset kuvaavat mielikuvitusystäviään usein leikkisinä ja suosittuina pelleinä, jotka saavat heidät nauramaan .


title: Mielikuvitusystävä

text: Yleisen väärinkäsityksen mukaan lapset unohtavat mielikuvitusystävänsä, kun he menevät kouluun ja saavat todellisia ystäviä. Tosiasiassa monella lapselle mielikuvitusystävä pysyy. Vanhempien ja kavereitten odotusten mukaisesti lapset vain lakkaavat puhumasta mielikuvitusystävästään. Jos nuori saa vielä aikuisena uusia mielikuvitusystäviä, se saattaa olla merkki psyykkisestä ongelmasta.


title: Lich (tähti)

text: Lich' eli PSR B1257+12 (yleinen lyhenne PSR 1257+12) on millisekuntipulsari Neitsyen tähdistön suunnalla, noin 2 300 valovuoden päässä Maasta. Sitä tiedetään kiertävän kolme eksoplaneettaa.


title: Lich (tähti)

text: Pulsarin löysi puolalainen tähtitieteilijä Aleksander Wolszczan vuonna 1990 Arecibon radioteleskoopilla.


title: Lich (tähti)

text: Vuonna 1992 Wolszczan ja kanadalainen Dale Frail havaitsivat pulsarin lähettämässä radiosäteilyssä jaksollista vaihtelua, joka osoittautui johtuvan kahdesta, ehkä jopa kolmesta hiukan Maapalloa suuremmasta eksoplaneetasta (massat PSR 1257+12 b:llä 2,8 ja PSR 1257+12 c:llä 3,4 Maan massaa) Löytöä pidettiin yllättävänä, sillä planeettakuntien oletettiin olevan mahdollisia vain pääsarjan tähtien ympärillä. Pulsarin synnyttävän supernovaräjähdyksen kun oletettiin olevan mahdolliselle planeettakunnalle kohtalokas. Planeettalöytö oli kaikkien aikojen ensimmäinen varma havainto oman aurinkokuntamme ulkopuolisista planeetoista.


title: Lich (tähti)

text: Myöhemmin kohteesta havaittiin signaali, joka viittasi neljännen, isomman ja kauempana sijaitsevan planeetan olemassaoloon. Tämä "planeettalöytö" kuitenkin peruttiin myöhemmin. Nykyisin tämän vain 430 MHz taajuudella havaittavan signaalin (oikea planeetta näkyisi laajalla taajuusalueella) katsotaan olevan viite komeetasta tai asteroidista, joka kiertää pulsaria 3,5 vuoden jaksolla. On saatu myös viitteitä kokonaisen Kuiperin vyöhykettä muistuttavan asteroidivyöhykkeen olemassaolosta PSR 1257+12:n ympärillä.


title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylänkö (, Wylie: bod sa mtho; , pinyin Qīngzàng Gāoyuán) on maailman laajin ja korkeimmalla sijaitseva ylänkömaa Keski-Aasian eteläosassa Länsi-Kiinassa Kulunvuorten ja Himalajan välissä. Ylängön pinta-ala on lähteestä riippuen noin 2,2 tai 2,6 miljoonaa neliökilometriä ja se on keskimäärin 4 800–4 900 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylängöllä on yli 7 000 m korkeuteen kohoavia lumihuippuisia vuoria. Kiinan hallinnollisista alueista Tiibetin autonominen alue ja Qinghai sijoittuvat kokonaisuudessaan ylängölle.


title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylängöllä saattaa olla kesäisin hyvin kuumaa ja talvisin kylmää. Sade kertyy lähinnä kesän sadekautena. Ikirouta ulottuu laajalle alueelle ylätasangolla. Ilma on ohutta eli ilmanpaine on pieni. Alue on laajalti karua tai matalakasvuista, usein lähinnä ruohoja, heiniä ja saramaisia kasveja jos niitäkään. Puita kasvaa alavammassa länsi- ja eteläosassa. Tiibetin ylängön tärkein elinkeino on paimentolaisuus, ihmiset paimentavat muun muassa lampaita ja jakkeja.


title: Tiibetin ylänkö

text: Tämä 'maailman katoksi' kutsuttu ylänköalue on kohonnut ja poimuttunut pääosin alppilaisten (tertiääristen ja mesotsooisten) vuorijonojen muodostumisen yhteydessä. Tiibet sisältää itä-länsi-suuntaisia vuorijonoja, jotka yhtyvät lännessä jopa yli 8 000 m korkeaksi Karakorumiksi sekä Pamirin ja Hindukušin solmuiksi. Idässä jonot kääntyvät kaakkoon. Jonojen väliin jää laaksoja, jotka laajenevat keskiosassa matalareunaisiksi altaiksi. Keski- eli Sisä-Tiibetin korkeuserot ovat lähes poikkeuksetta alle 500 m, kun taas itäosassa vuorottelevat kaakkoissuuntaiset vuorijonot ja niiden väliset syvät rotkomaiset jokilaaksot. Himalajan (Mount Everest, tiib. Jolmo Lungma eli Tšomolungma, 8 848 m) sekä Transhimalajan ja Karakoramin välissä sijaitsevat Brahmaputran (Tiibetissä Tsangpon), Induksen ja Sutlejin yläjuoksut syvän ja leveydeltään vaihtelevat laakson pohjalta.


title: Tiibetin ylänkö

text:
Tiibetin keskusta muodostuu Kunlunin ja Transhimalajan välissä sijaitsevasta laskujoettomasta Tšangtangin ylängöstä, jonka korkeus on 4 500–5 000 m merenpinnasta sekä pituus 2 400 km (länsi-itä-suunnassa) ja leveys 700–800 km (pohjois-etelä-suunnassa). Keskiosan merkittävin vuorijono on Tanglha (Tanggulashamai). Ylängön keskiosan laaksot ovat noin 4 500–4 800 metrin korkeudessa.
Tiibetin ylängön koillisosa Tsighain ylänkö sijaitsee Nanšanin ja sen jatkeen Astin Taghin (Altyn Tagh eli Aerjinshanmai) sekä Kunlunin eteläisen pääjonon Bjan Karan (Bayankalashanmai) välissä. Sen pohjoisosassa ovat Tsaidamin allas ja Kukunor, Kiinan suurin suolajärvi. Tiibetin Kaakkoisraja on epämääräinen. Kiinan ja Taka-Intian suurimpien jokien (Keltainenjoki, Jangtse, Mekong ja Salween) yläjuoksut alkavat Tiibetin lumi- ja jäähuippuisilta vuorilta melko läheltä toisiaan ja laskevat samansuuntaisten vedenjakajavuorten (Bajan Karan vuoristo, Ningjingshan ja Taniantawengshan) Välissä eteläkaakkoon (Huangho kuitenkin koilliseen. Transhimalaja on Sisä-Aasian laskujoettomien seutujen sekä Intian valtamereen laskevien vesien (Indus, Ganges ja Brahmaputra eli Yaluzangbujiang) välinen päävedenjakaja. Tšangtangissa on vuorijonojen välisiä painanteita, jotka ovat pakkasrapautumalla syntyneen soran täyttämiä ja tasaamia tai laskujoettomien matalien suolajärvien (muun muassa Namuhu, Qilinhu, Tanggulahu ja Anglalnghu) peittämiä. Ylängöllä on paikoin kuumia kivennäislähieteitä.


title: Tiibetin ylänkö

text: Hallinnollisesti Tiibetin ylänkö ulottuu Kiinassa kuuteen maakuntatason hallintoalueseen. Tiibetin autonominen alue ja Qinghai sijaitsevat kokonaisuudessaan ylängöllä. Lisäksi Yunnanin luoteisnurkka, Setšuanin länsiosa, lounaisosia Gansun ja eteläosia Sinkiangin alueista sijoittuu ylängölle.


title: Tiibetin ylänkö

text: Ylängön kiinankielinen nimi koostuu Qinghain ja Tiibetin autonomisen alueen lyhennenimistä (Qīng ja Zàng) ja sanasta "gāoyuán" ’ylänkö’. Kiinankielisen nimen merkitys on siis ’Qinghain–Tiibetin ylänkö’.


title: Tiibetin ylänkö

text:
Vaikka onkin subtrooppisella vyöhykkeellä, Tiibetin ylängön ilmasto on ankara alueen korkeuden ja kuivuuden takia.
Auringon paiste on voimakasta Tiibetin ylängöllä, mutta ilma ohutta. Ohut kuiva ilma lämpiää nopeasti auringossa, mutta yöllä lämpötila laskee nopeasti.


title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylängön ilmasto on kylmä, tuulinen ja kuiva, mutta etelässä ja varsinkin idässä säät ovat leppeämpiä. Ilmastolliset erot ylängön pohjois- ja eteläosien välillä ovat suuret. Keski-, länsi- ja pohjoisosien ilmasto on äärimmäisen mantereinen. Ainoastaan itäiset ja eteläiset reuna-alueet ovat monsuunin vaikutuksen alaisia. Kesällä on monesti olla hiekkamyrskyjä ja talvella päivien mittaisia lumimyrskyjä.


title: Tiibetin ylänkö

text: Kesäkuukausien keskilämpötila on Pohjois-Tiibetissä, Tšangtangissa 10–15 °C ja vuotuinen sademäärä alle 100 mm. Pohjoisosissa tammikuun keskilämpötila on −20 °C. Yleensä sademäärät nousevat luoteesta kaakkoon. Myös Tsinghain itäosat ovat Tiibetin reunavuorten piirissä ilmasto saattaa vaihtua suppealla alueella subtropiikista (laakson pohja) nivaaliin (lumi-ilmaston) vyöhykkeeseen.


title: Tiibetin ylänkö

text: Lumiraja on Itä-Tiibetissä 4 700 m ja Keski-Tiibetissä 6 100 m. Ylängöllä saattaa lämpimänä vuodenaikana olla päivällä +20 °C ja yöllä −10 °C. Harvat sateet tulevat yleensä lumi-, räntä- ja raekuuroina, tavallisimmin kesällä. Niinpä sää on nopeasti vaihteleva ylängöllä, ja ilma saattaa kylmetä äkkiä.


title: Tiibetin ylänkö

text: Talvi kestää noin kuusi kuukautta , jolloin on jatkuvasti kovia tuulia. Tsangtangissa lämpötila voi pudota vuorokauden sisällä 27 °C. Paras vuodenaika ihmisille Tiibetissä on toukokuusta marraskuun alkuun, jolloin Etelä-Tiibetin laaksoissa on melko leutoa. Touko–kesäkuussa esiintyy kuitenkin pölymyrskyjä. Heinä–elokuussa on sadekausi, jolloin sataa noin puolet vuoden sateesta. Loka–marraskuussa on alavilla Tiibetin alueilla päivisin melko lämmintä, ja ilma on yleensä aurinkoinen. Korkealla ylängöllä lumi häiritsee liikennettä joulu–helmikuussa, mutta alemmalla sijaitsevat Lhasan, Shiangtsen ja Tsetangin laaksot pysyvät melko lumettomina. Maaliskuussa on jo melko lämpimiä, aurinkoisia päiviä. Kevät tulee Tiibetiin vasta huhtikuussa, mutta tällöinkin saattaa tulla äkillisiä kylmenemisiä. Noin 3 600 metrin korkeudessa Etelä-Tiibetissä Lhasan seuduilla sataa erittäin vähän lokakuusta huhtikuuhun. Sademäärä on Tiibetin pohjoisosaan verrattuna runsaampaa, 500–1 500 mm vaihdellen monsuunin mukaan vuodesta toiseen.


title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylängön laaksojen kasvillisuus on usein harvaa ja niukkaa, pääosin heiniä, saroja ja matalia ruohomaisia kasveja. Kasvillisuus on ylängöllä on osin kylmää melkein kasvitonta aavikkoa, mutta pääosin kylmää vuoristoaroa ja vuoristoniittyä.


title: Tiibetin ylänkö

text:
Pohjois-Tiibetissä Tšangtangissa on laajoja lumi- ja jääkenttiä sekä kivi- ja soralakeuksia, jotka ovat korkeintaan jäkälän ja sammalen peittämiä aavikoita tai kserofyyttisiä patjakasveja ja kääpiöpensaita kasvavia aavikkoaroja.
Paikoin on lisäksi mätässoita ja suolajärvien rannoilla suolasoita. Kukunorin altaassa kasvillisuus on jo melko rehevää. Vasta Etelä- ja Kaakkois-Tiibetissä on sulkeutuneita metsiä, joiden puulajit (muun muassa laakeripuut, eräät kesävihannat lehtipuut, kuuset ja lehtikuuset) vaihtuvat kasvupaikan korkeuden mukaan. Suotuisten kosteusolojen vuoksi metsäraja kohoaa kaakossa (Setšuan) 4 600 metriin. Metsärajan yläpuolella on alppiruusupensaikkoa ja ruohikkoa. Lumiraja tulee vastaan 4 000–6 000 m:n korkeudella.