title: Orjanruusu

text: Orjanruusua tavataan Keski-Euroopassa ja Ruotsin eteläosassa, sekä paikoin eteläisimmässä Suomessa. Se kasvaa metsäaukeilla, laidunmailla sekä umpeenkasvavilla niityillä.


title: Mustolan satamarata

text: Mustolan satamarata on Suomen rataverkon rata Lappeenrannan kaupungissa. Se erkanee Karjalan radasta Lappeenrannan asemalla ja jatkuu Lappeenrannan keskustaa kiertäen Mustolan kaupunginosaan. Radalla on vain tavaraliikennettä.


title: Kat DeLuna

text: Kathleen Emperatriz DeLuna (s. 26. marraskuuta 1987 Bronx, New York), tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Kat DeLuna, on yhdysvaltalainen pop/R&B-laulaja. Hänen sukunsa on Dominikaanisesta tasavallasta. DeLunalla on levytyssopimus Universal Motownin kanssa. Hän on äänityypiltään sopraano ja hänet palkittiin vuonna 2008 Billboard Latin Music Awardseissa debyyttisinglestään "Whine Up".


title: Kat DeLuna

text: DeLunan esikoisalbumi "9 Lives" ilmestyi elokuussa 2007, ja nousi Yhdysvaltain Billboard 200 -listan sijalle 58. Albumin ensimmäinen single ”Whine Up” puolestaan sijoittui Billboard Hot 100 -listan sijalle 29. Albumin toinen single "Run the Show" oli parhaimmillaan Billboardin listalla sijalla 117, kun parhaan listasijoituksen se nappasi Suomesta, ollessaan parhaimmillaan singlelistan kakkosena.


title: Howie Day

text: Howie Kern Day (s. 15. tammikuuta 1981 Bangor, Maine) on yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä. Soloartistin uransa alkupuolella 1990-luvun loppupuolella, Daystä tuli tunnettu laajoista kiertueistaan ja keikoilla hänellä oli tapana käyttää näytteenottimia ja tehostepedaalia säestääkseen itseään. Hän rahoitti ja julkitsi itse ensimmäisen albumista, Australia, vuonna 2000.


title: Howie Day

text: Howia alettiin tuntea yhtenä nykypäivän "uusista roduista". Mainostus, keikkailu, fanipohjan perustaminen ja omien laulujen nauhoittaminen ilman levytyssopimusta kiinnitti pian legendaarisen Chris Blackwellin huomion. Blackwell meni katsomaan yhtä Dayn keikoista Rhode Islantiin, ja hänen mielestään hän oli, omia sanojaan lainaten, "todella, todella hyvä." Hän oli entistäkin vaikuttuneempi läsnäolijoiden määrästä – tapahtumapaikka oli ahdettu täyteen 800 ihmisellä. Blackwell puhui Dayn kanssa keikan jälkeen ja kertoi hänelle: "Sinä olet esikuva huomispäivän nauhoitusartisteista. Sinä omistat omat nauhoituksesi, sinulla on omat tekijänoikeutesi, sinä soitat yleisölle joka kasvaa jatkuvasti... mitä voin tehdä hyväksesi? Mutta sana leviää ja levy-yhtiöiden välille tulee valtava tarjouskilpailu.


title: Howie Day

text: Lopulta Day sai 2 miljoonan dollarin levytyssopimuksen Epic Recordsin kanssa vuonna 2002 ja julkaisi ensimmäisen albuminsa, Stop All The World Now. Huolimatta alun jähmeästä myynnistä, Stop All The World Now myi todistetusti kultaa vuonna 2005 ja sai aikaan monta singleä, sisältäen kappaleen "Collide", joka on Dayn kaikkein menestynein kappale, ja hitin "She Says".


title: Howie Day

text: On sanottu, että kun Howie teki sopimuksen Epicin kanssa, he olisivat pakottaneet hänet vaihtamaan jo valmiiksi tavanomaista musiikkinsa tyyliä. Tämä sai Howien lopulta hermoromahduksen partaalle.


title: Bulava

text: 3M14 Bulava () "Nuija" on venäläinen sukellusveneestä laukaistava ballistinen ohjus (SLBM), joka voi kuljettaa kuudesta kymmeneen 150 kilotonnin ydinkärkeä. Ohjuksen katsotaan olevan keskeinen osa Venäjän asevoimien ydintriadia. Bulavaa ovat kantaneet Venäjän laivaston Projekti 955 "Borei" sukellusveneet vuodesta 2008, jolloin ensimmäiset Borei-luokan alukset tulivat palvelukseen. Ohjusten määrä venettä kohti vaihtelee 16 ja 20 välillä.


title: Bulava

text: Bulava on vielä kehityksessä, mutta sitä on jo testilaukaistu onnistuneesti vuonna 2005, epäonnistuneesti vuonna 2006 ja onnistuneesti ohjuksen käyttöön muunnetulta Akula (Typhoon)-luokan sukellusvene RFS Dimitri Donskoilta vuonna 2007 ja 2008. Ohjuksella on suoritettu 17 koelaukausta, joista 10 on ollut onnistunutta.


title: Bulava

text: Ensimmäinen laukaisu Borei-veneestä tapahtui 28.6.2011, tätä ennen Bulavaa oli testattu Akula-veneistä. 27.8.2011 laukaistiin Bulava ensimmäisen kerran täydelle kantomatkalle eli yli 9000 km:n päähän Borei-veneestä. Vuonna 2009 ohjus herätti huomioita Norjassa satojen norjalaisten havaittua valoilmiön 9.12.2009. Kyseessä oli radaltaan harhautunut Bulava.


title: Bulava

text: Bulava on pyritty suunnittelemaan käytön kannalta siten, että sukellusvene voi laukaista sen myös liikkeen aikana. Siinä on samanlaiset ohjuspuolustusjärjestelmien vastaiset ominaisuudet kuin RT-2UTTH Topol-M -ohjuksessa. Bulava kykenee suojautumaan esimerkiksi sähkömagneettistä pulssia vastaan.


title: Aden Adden kansainvälinen lentoasema

text: Aden Adden kansainvälinen lentoasema (entinen Mogadishun kansainvälinen lentoasema) on lentoasema Mogadishussa Somaliassa. Lentoasema on nimetty Somalian ensimmäisen presidentin Aden Abdullah Osman Daarin mukaan.


title: Erkki Antti Juhonpieti

text: Erkki Antti Juhonpieti (25. maaliskuuta 1814 – 2. lokakuuta 1900) oli lestadiolainen saarnaaja ja liikkeen johtohenkilöitä.


title: Erkki Antti Juhonpieti

text: Juhonpieti oli kotoisin Pajalasta ja oli tullut uskonnolliseen herätykseen vuonna 1844 Lars Levi Laestadiuksen kautta, saaden tosin pelastusvarmuuden vasta viisi vuotta myöhemmin luettuaan lähinnä Raamattua ja herrnhutilaishenkisiä kirjoja. Tämän jälkeen hänestä tuli merkittävä herätyssaarnaaja. Hänen varsinainen työalueensa oli Tornionjokilaakso Pajalasta etelään, missä hän vaikutti erityisesti Muoniossa, Kittilässäja Turtolassa mutta hän kulki opetusmatkoilla kaikkialla Pohjois-Suomessa, Pohjois-Ruotsissa ja Pohjois-Norjassa. Hänen käynneistään seurasi voimakkaita hengellisiä herätyksiä. Tosin hänen lähin työtoverinsa Juhani Raattamaa myös arvosteli hänen evankelioimistapaansa: "Kun Erkki-Antti tulee kylään, niin kaikki tulevat uskoon, mutta kun Erkki-Antti lähtee kylästä, ei jää paljonkaan jäljelle." Kuitenkin Juhonpietin ja Raattamaan välit pysyivät hyvinä. Kittilän lestadiolaiset syyttivät silti Juhonpietiä liian löysästä evankeliumista (nämä erosivat myöhemmin omaksi liikkeekseen nimeltä Uusheräys)


title: Erkki Antti Juhonpieti

text: Juhonpieti lähetti myös Yhdysvaltoihin sikäläiselle herätysjohtajalle Dwight Lyman Moodylle työtervehdyksen, jossa hän puhutteli tätä 'veljenään'. Tällä hän ilmeisesti tahtoi antaa ymmärtää heidän olevan samaa joukkoa.


title: Viikinsaaren ympäriuinti

text: Viikinsaaren ympäriuinti on Suomen vanhin avovesiuintitapahtuma Pyhäjärvellä, Tampereella. Tampereen Yritys järjesti ensimmäiset ympäriuinnit vuosina 1919−1920. Seuraavan kerran uinnin järjesti Tampereen Työväen Uimarit vuonna 1938, ja siitä lähtien se on uitu lähes joka vuosi.


title: Viikinsaaren ympäriuinti

text: Uintimatkan pituus on 2 150 metriä. Lähtö ja maali sijaitsevat laivalaiturilla. Uinti järjestetään aina heinäkuun viimeisenä perjantaina. Ympäriuintiin ilmoittaudutaan tatu.fi www-sivujen kautta ja jokainen uimari maksaa laivamatkansa itse. Kaikki uimarit saavat suorituksestaan mitalin, diplomin ja grillimakkaran ja lisäksi sauna on lämmitetty. Kaikille uimareille löytyy oma sarja, ja saaren voi kiertää myös räpylöillä, märkäpuvulla tai vesijuoksemalla. Eniten ympäriuinteja on uinut Kalevi Salminen, jo 52 kertaa.


title: Pussikaljaromaani

text: Pussikaljaromaani on Mikko Rimmisen vuonna 2004 ilmestynyt romaani, joka kertoo kolmen Helsingin Kalliossa asuvan nuoren miehen kesäpäivästä. Romaani on käännetty saksaksi, ruotsiksi, hollanniksi, latviaksi ja venäjäksi.


title: Pussikaljaromaani

text: "Pussikaljaromaanin" vertailukohtina ovat olleet Volter Kilven "Alastalon salissa" ja Joel Lehtosen "Putkinotko". Edelliseen Rimmisen teosta on verrattu lähinnä tajunnanvirtatekniikan ja yhteen päivään sijoittuvien tapahtumiensa vuoksi. Tuomo Karhu on Kiiltomato.net -sivuston kirjallisuuspalstoilla verranut teosta "Putkinotkoon" paitsi sen hauskuuden ja yhteiskunnasta syrjäytyneiden kuvauksen takia, myös sen tajunnanvirtatekniikan vuoksi.


title: Pussikaljaromaani

text: Ilmestyessään "Pussikaljaromaani" sai lähes yksinomaan ylistävää kritiikkiä. Sitä on pidetty muun muassa ensimmäisenä kuvauksena entistä jakautuneemmasta Suomen kansasta. Teos oli ehdolla Finlandia-palkinnon saajaksi.


title: Pussikaljaromaani

text: ”Sinä ehkä sinänsä arvottoman päivän kituliaana aamunkoina esitettiin kesäteatterissa jo rahvaankuvaelmaa suurella sydämellä ja harrastuksella.” on "Pussikaljaromaanin" ensimmäinen lause. Teos on kuvaus kolmesta nuoresta miehestä joiden nimet ovat Marsalkka, Henninen ja Lihi sekä heidän yrityksistään päästä pelaamaan noppaa ja saada maailmalta edes vähän rakkautta. Romaani kuvaa heidän kesäistä päiväänsä Kalliossa.


title: Pussikaljaromaani

text: Päähenkilöt keskustelevat loputtomasti, välillä yllättävän sivistyneestikin, etsivät kadonnutta noppaa, hankkivat olutta ja yrittävät hieroa tuttavuutta vastakkaisen sukupuolen kanssa. Päähenkilöiden loputonta jahkailua asioiden kanssa kuvaa seuraava ote: ”Tekis kyllä mieli tehdä jotain, Lihi sanoi- tai ainakin tekis mieli tehdä mieli...”


title: Pussikaljaromaani

text:
Henkilöt ovat juuttuneet Kallioon. Kun he yrittävät päästä raitiovaunulla keskustaan, he joutuvat rautatieasemalla vaikeuksiin ja päättävät siirtyä heti takaisin kotikaupunginosaansa. Kalliossa he törmäilevät ystävänsä Kotilaisen rappukäytävässä ja pakenevat moottoripyöräjengiläisiä. Ukkossade ja sähkökatko vaikeuttavat oluenjuontia. Kirjan tapahtumat päättyvät uuden päivän sarastaessa. ”Varjosta raiteita pitkin loikki näkyviin jonkinlainen rusakko. Se oli varmaan menossa Pasilaan”, ovat kirjan viimeiset lauseet.
Pussikaljaromaani on sovitettu näytelmäksi kahdesti. Molemmat sovitukset on tehty vuonna 2006. Ensimmäisen sovituksen teki Eriteatteri. Näytelmän ohjasi Jerker Polso ja pääosissa nähtiin Juha Hippi, Samu Loijas ja Karo Lauronen. Toisen sovituksen teki Kuusankosken teatteri. Kuusankoskella näytelmän ohjasi Piia Klemola ja pääosissa nähtiin Jari Lukkari, Sami Lahtinen ja Janne Priha.


title: Pussikaljaromaani

text: Kirjasta on elokuvasovitus, jota kuvattiin kesällä 2010 Kallion kaupunginosassa Helsingissä.


title: Emil Huikkonen

text: Emil Huikkonen (14. syyskuuta 1890 Toivakka – 20. elokuuta 1962) oli suomalainen jääkärivänrikki.


title: Emil Huikkonen

text: Huikkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Aleksi Huikkonen ja Vilhelmiina Ilmonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Tyyne Vanhasen kanssa. Huikkonen kävi yhden luokan kansakoulua.


title: Emil Huikkonen

text: Huikkonen työskenteli koneasentajana ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 8. joulukuuta 1915. Hän kumminkin pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä . Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella.


title: Emil Huikkonen

text: Huikkonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan tähysaliupseeriksi (tulenjohtoaliupseeri) Jääkäritykistön 1. patteriin ja osallistui taisteluihin Messukylässä ja Tampereella. Tampereen valtauksen jälkeen siirrettiin tykistön uudelleen järjestelyn seurauksena Jääkäritykistöprikaatin 1. jääkäripatteriston 1. patteriin ja otti sen joukoissa osaa taisteluihin Säiniöllä ja Viipurissa, missä haavoittui 27. huhtikuuta 1918.


title: Emil Huikkonen

text:
Sisällissodan jälkeen Huikkonen palveli Suomen tykistökoulussa, mistä hänet siirrettiin tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä 1. marraskuuta 1918 Raskaan tykistörykmentin 2. patteriin. Rykmentissä hän toimi 1. marraskuuta 1919 alkaen 1. patteriston rehumestarina ja 31. lokakuuta 1921 alkaen patterin kengitysseppänä. Armeijasta hän erosi 23. syyskuuta 1922 ja siirtyi työnjohtajaksi Hackman & co:n sahalle Pölläkkälään, kunnes vuonna 1927 hän siirtyi palvelukseen Viipurin-Pölläkkälän rautatierakennustyömaalle. Hän astui uudelleen armeijan palvelukseen 1. tammikuuta 1929 ja hänet sijoitettiin Maalentoeskaaderiin, missä hän toimi hävittäjälaivueen laivuevääpelinä. Hänet siirrettiin 28. huhtikuuta 1934 lentolaivueen kirjuriksi Lentoasema 5:een.
Huikkonen osallistui talvisotaan edelleen Lentolaivue 10:n kirjurina, josta hänet siirrettiin välirauhan aikana Lentolaivue 30:n esikuntavääpeliksi, missä tehtävässä hän jatkoi myös jatkosodan puhkeamisen jälkeenkin. Vakinaisesta palveluksesta hän erosi sotien jälkeen. Hänet haudattiin Lahteen.


title: Liejukanat

text: Liejukanat ("Gallinula") on rantakanojen heimoon kuuluva lintusuku. Siihen kuuluu BirdLife Suomen mukaan kuusi lajia. BirdLife International listaa sukuun lisäksi lajin "Gallinula comeri".


title: Liejukanat

text: Liejukanoihin luokitellaan lisäksi usein kuuluvaksi myös salomoninliejukanat ("Pareudiastes"), jotka kuitenkin eroavat liejukanoista nokan, kallon ja nilkan rakenteelta sekä höyhenkuvioltaan, ja australianliejukanat ("Tribonyx"), joilla on useita morfologisia eroja liejukanoihin.


title: Huitit

text: Huitit ("Porzana") on rantakanojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Siuntion kirkko

text: Siuntion kirkko on keskiaikainen kirkkorakennus Siuntiossa, Uudellamaalla. Harmaakivinen kirkko on pyhitetty pyhälle Pietarille. Kirkko on rakennettu oletettavasti vuosien 1460 ja 1489 välillä. Samalla paikalla sijaitsi luultavasti jo ennen kivikirkon rakentamista puinen kirkko 1400-luvun alusta lähtien. Kirkossa on kolmilaivainen runkohuone. Runkohuoneen jakaa laivoihin kolme pilariparia, jotka kannattelevat keskilaivan tähtiholveja ja sivulaivojen Andreaan risti -holveja.


title: Sergio Sebastiani

text: Sergio Sebastiani (s. 11. huhtikuuta 1931) on italialainen kirkonmies. Hänet vihittiin katoliseksi papiksi 15. heinäkuuta 1956 ja piispaksi 30. lokakuuta 1976. Hänestä tuli vuonna 1976 Caesarea in Mauretanian titulaariarkkipiispa. Hän toimi myös nuntiuksena Madagaskarille, Mauritiukselle ja Turkkiin.


title: Sergio Sebastiani

text: Sebastianista tuli kardinaali(diakoni) vuonna 2001. Siten hän osallistui uuden paavin valintaan vuoden 2005 konklaavissa. Hänestä tuli vuonna 1997 Pyhän istuimen taloussuhteiden prefektuurin puheenjohtaja Edmund Szokan seuraajana. Kyseisestä virasta hän vetäytyi 12. huhtikuuta 2008.


title: Berjozka

text: Berjozka () oli Neuvostoliitossa, erityisesti Venäjän SFNT:ssä yleinen valuuttakauppaketju, joka oli tarkoitettu maassa vieraileville turisteille tai niille, joilla oli oikeus pitää ulkomaan valuuttaa hallussaan. Tällaisia olivat tietyt valtion virkamiehet tai ulkomaiset asiantuntijat perheineen.


title: Berjozka

text: Berjozka-kauppoja oli kahta tyyppiä: tavallinen turistikauppaketju ja suljetut hallintoeliitin erikoisliikkeet, joissa asioivat Kremlin virkamiehet ja diplomaatit. Berjozkoita oli suurimmissa kaupungeissa Leningradissa ja Moskovassa, mutta myös vilkkailla rajanylityspaikoilla kuten Viipurissa. Suurissa Inturistin hotelleissa, kuten "Kosmoksessa" ja Rossijassa, oli myös ketjun myyntipiste hotellivieraiden käytössä. Satamissa oli lisäksi erityisiä merimieskauppoja, "Albatrosseja", joissa kauppalaivaston merimiehet saattoivat vaihtaa valuuttansa hyödykkeisiin. Muissa neuvostotasavalloissa saattoi olla samanlaisia kauppoja, joiden nimi oli kuitenkin paikallisella kielellä.


title: Berjozka

text: Berjozka oli Neuvostoliiton ulkomaankauppaministeriön alainen kauppojen ketju, jonka tarkoituksena oli saada maahan "kovaa valuuttaa" vaihtokelvottoman ruplan sijaan. Nekin neuvostokansalaiset, joilla oli laillisia valuuttamääräisiä tuloja, olivat pakotetut vaihtamaan valuuttansa viralliseen kurssiin ulkomaankauppapankin šekeiksi, joita saattoi käyttää ostoksiin tavallisissa Berjozkoissa.


title: Berjozka

text: Berjozkassa oli tarjolla yleensä parempi valikoima elintarvikkeita, juomia, vaatteita, elektroniikkaa ja matkamuistoja kuin neuvostokansalaisille tarkoitetuissa tavallisissa kivijalkakaupoissa. Erikoisliikkeen etuja olivat lisäksi jonottomuus ja nopea palvelu. Myytävien tuontitavaroiden hintataso oli korkeahko, sillä kilpailijoita ei monopolilla ollut. Paikallisen käsityötaiteen tuotteita, kuten meripihkakoruja ja koristelippaita, sekä kaviaaria sai kuitenkin huokeammalla.


title: Berjozka

text: Vastaavia valuuttakauppoja oli myös muissa sosialistiseen leiriin kuuluneissa SEV-maissa: Tšekkoslovakiassa "Tuzex", Puolassa "Pevex" ja DDR:ssä "Intershop".


title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärvi on Satakunnassa Säkylän Köyliössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Eurajoen vesistön Köyliönjoen valuma-alueeseen. Köyliönjoki on järven laskujoki, joka yhtyy Eurajokeen Euran Kiukaisissa Eurakosken alapuolella. Se on Pyhäjärven jälkeen Eurajoen vesistön toiseksi suurin järvi.


title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärven pinta-ala on 1 240 hehtaaria, eli 12,4 km², ja se on 10,3 kilometriä pitkä ja alle 2,0 kilometriä leveä. Järvi on pohjois-etelä-suuntainen, ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisosan länsireunalla Kaukosaaren kohdalla, mistä järven laskujoki Köyliönjoki saa alkunsa.


title: Köyliönjärvi

text: Järven rantaviiva on 36,8 kilometriä pitkä, ja se on pääasiassa savipohjaiseen peltomaahan rajautuvaa matalaa ranta-aluetta. Sen rannat rajoittuvat toissijaisesti peltoihin, mutta aivan rannalla kasvuston välivyöhykkeenä saattaa olla lehtipuukasvustoa, vesiheinää ja niittyä tai suota. Järven erottaa lounaispuolella olevasta Pyhäjärvestä 4–5 kilometriä leveä kannas, joka on pääasiassa Säkylälle kuuluvaa peltomaata.


title: Köyliönjärvi

text: Järvi on savipohjainen, mutta Kankaanpäässä harju ulottuu rantaan asti ja siellä on hiekkapohja. Järvi on yleisesti hyvin matala, koska 35 % järven pinta-alasta on alle metrin syvää ja vain 22 % on yli 3 metriä syvää. Järven keskisyvyys on 2,6 metriä, mutta sen syvänteessä on 13 metriä syvää. Syvänne sijaitsee Kirkkosaaren länsipuolella Polsunsalmessa, ja siihen kuuluva yli 6 metriä syvä alue kattaa järvestä 2 %.


title: Köyliönjärvi

text: Järven tulovirtauma on keskimäärin 1,3 m³/s ja poistovirtauma Köyliönjoessa on 0,93 m³/s. Tulovirtauma vaihtelee vuoden aikana 0,2–2,6 m³/s. Veden teoreettinen keskimääräinen viipymä järvessä on 436 vuorokautta. Aiemmin vesi virtasi järven läpi vain Kirkkosaaren länsipuolella olevan Polsunsalmen kautta, sillä saaren itäpuoli tukittiin vuonna 1955 pengertiellä. Penkereeseen tehtiin vuonna 1983 aukko, joka laajennettiin 20 metriä leveäksi vuonna 2010.


title: Köyliönjärvi

text: Köyliön kunnan keskusta Kepola sijaitsee kilometrin päässä sen länsirannalta ja järven eteläpäässä sijaitsee Kankaanpään kylä. Rannoilla on yli 300 loma-asuntoa.


title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärvessä on viisi saarta, Kirkkosaari, Kaukosaari, Heinisaari, Kirkkokari ja Härkikari. Niiden pinta-ala on yhteensä 146 hehtaaria ja rantaviiva 9,7 km. Saarten lisäksi järvessä on muutama pieni luoto. Kolme kilometriä pitkä ja jopa kilometrin leveä Kirkkosaari, eli Luoto, on suurin saarista. Kirkkosaaren muodostaa järven pohjassa kulkeva harju, joka jatkuu pohjoisempana vielä Kaukosaarena. Kaukosaari on 760 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Saarten pohjoispuolella ja näiden kanssa suorassa linjassa on vielä pieni Kirkkokari, jonka 60 metriä leveällä moreenitasanteella on ollut muinoin pieni kirkkorakennus.


title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärvi on geologisesti vajoama-allas, jolle ovat tyypillisiä lahdettomat, niemettömät rannat. Järvi jää kahden hiekkaisen harjualueen väliin. Pohjoisessa aukeavat Koomankankaan hiekkaiset tasangot, ja etelässä nousee korkealle Säkylän Huovinrinne ja Säkylänharju. Järven keskellä veden alla kulkee terävähuippuinen harju, joka nousee paikoin veden pinnalle muodostaen järvelle kaksi suurta ja yhden pienen saaren. Vuosisatainen maanviljely ja karjatalous on muovannut Köyliönjärven rannat alaviksi ja puuttomiksi viljelymaiksi ja niityiksi.


title: Köyliönjärvi

text: Jääkauden jälkeisen maankohoamisen seurauksena Säkylän Pyhäjärvi ja Köyliönjärvi muodostivat yhdessä laajan merenlahden, jonka suuta vartioi suuri ja nykyään Linturin kallioylänkönä tunnettu muinainen saari. Lahden suut saaren molemmin puolin alkoivat kaventua, ja kun merenpinta aaltoili korkeudella, joka on nykyään alle 50 metriä merenpinnan yläpuolella, alkoi järvialtaan kuroutuminen irti merestä. Samalla järvet erkaantuivat toisistaan lopullisesti, kun järvien välinen kapea salmi maatui lähes kokonaan. Lopullinen kuroutuminen ja Köyliönjärven muodostuminen tapahtui noin 5 600–5 500 vuotta sitten.


title: Köyliönjärvi

text: Aluksi järvi oli nykyistä suurempi. Köyliönjärven ja Pyhäjärven välinen kapea kangas, jolla sijaitsevat nykyiset Iso-Säkylä ja Vähä-Säkylä, oli hyvin kapea. Kaakossa sitä rajasivat Säkylänharju ja pohjoisessa Ehtamon ja Tuiskulan kapeikot. Järvi oli tuolloin yli viisi kilometriä leveä ja mataluutensa vuoksi ruovikkoinen. Keskellä lähes saaretonta järviallasta oli yli 20-metrinen syvänne, jonne nykyinen järvi sijoittuu. Kun maa kohosi edelleen, Ehtamon ja Tuiskulan savikot kuluivat virtaavan joen alta. Järven pinta aleni jokipohjan kuluessa ja lopulta siitä paljastui kallioinen ja kivikkoinen kynnys. Tähän kohtaan, eli Tuiskulaan, syntyi lyhyen Köyliönjoen ensimmäinen koski. Tuiskulan kynnyksen korkeus on määrännyt Köyliönjärven pinnankorkeuden. Kynnys on vuosituhansien aikana toki kulunut hieman, mutta suurimman muutoksen siihen teki ihminen 1800- ja 1900-luvuilla. Ennen näitä järvenlaskuja Köyliönjärven vedenpinta oli yli metrin korkeammalla kuin nykyään.


title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärven valuma-alue on noin 170 km². Siitä peltomaata on 31,6 %, metsää 41,9 % ja suota 15,7 %. Säkylän puolella siitä on 21 % ja Köyliön puolella 79 %. Järveen on johdettu 26 ojaa, joista suurimpien ojien osuus valuma-alueesta on Ketelinojalla 22 % ja Mustaojalla 17 %.


title: Köyliönjärvi

text: Useimmat ojat valuvat ympäröiviltä pelloilta ja niiden kautta kulkeutuu järveen runsaasti ravinteita ja kiintoainetta. Ympäröivien metsien ja soiden ojia on yhdistetty näihin pelto-ojiin.


title: Köyliönjärvi

text: Alueella on kaksi suurempaa pohjavesialuetta. Yttilän Otassa on pohjavesialue, jonka anto on 2 000 m³ vuorokaudessa ja Kirkkosaari, jonka annon arvellaan olevan 250 m³ vuorokaudessa. Vain Yttilän Otassa on vedenottamo.


title: Köyliönjärvi

text: Suurin laskuoja on pohjoisrantaan laskeva Mustaoja, joka on 6,7 kilometriä pitkä ja jonka valuma-alue on pinta-alaltaan 28 km². Siihen yhtyy pohjoisesta Ruotananoja, joka on Ruotanan laskuoja. Ruotana on suojärvi Ruotanansuon keskellä.


title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärven eteläpäässä Kankaanpään kylässä on Kuninkaanlähde, joka laskee vetensä järveen lyhyen ojan kautta. Se saa vetensä hiekkaharjun pohjavedestä. Ylempänä Säkylänharjun rinteessä sijaitsee Metsäjärvi, jonka laskuoja päättyy ennen järveä. Sen vedet suotuvat harjun pohjaveteen ja nousevat taas pinnalle virtaamaan esimerkiksi Kuninkaanlähteessä. Metsäjärven vieressä on toinen nimetön lampi.


title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärvi on erittäin rehevöitynyt maatalousalueen järvi. Tässä järviluokassa Köyliönjärvi luokitellaan laadultaan huonoksi järveksi. Järven käyttökelpoisuusluokitus on myös huono. Tilanne on syntynyt pääasiassa maanviljelyn kuormituksesta, sillä pellot ovat hyvin ravinnepitoisia. Myös kotitalouksien ja loma-asukkaiden hajakuormitus on suuri, sillä vain kolmasosa asukkaista kuuluu viemärijärjestelmän piiriin. Kankaanpäässä puhdistetut jätevedet lasketaan Köyliönjärveen, mutta sitten kun jätevedet pumpataan siirtoviemärillä Säkylään, poistuu tämäkin järven kuormittaja. Runsas ravinnekuormitus ei Köyliönjärvessä näy vesikasvillisuuden vaan leväkasvuston runsautena. Vesi on saven ja leväpopulaation vuoksi niin sameaa, ettei järvessä kasva pohjakasveja. Rantojen ruovikot, kellulehtiset kasvustot ja sarakasvustot ovat sen sijaan valtavat. Järven tilanne on siinä mielessä toivoton, että järven sedimenteistä kumpuaa veteen jatkuva sisäinen kuormitus. Siinä vaikuttaa sekin historiallinen kuormitus, joka on syntynyt esimerkiksi kalanviljelyn ja Säkylän Sokerijuurikastehtaitten päästöistä.


title: Köyliönjärvi

text: Järven savikkoalueelta valuu ojia myöten järveen peltojen ravinteet. Fosforia mitattiin aikaisemmin noin 50 mikrogrammaa (μg) litrassa, mutta sen määrä vedessä on kasvanut kaiken aikaa. Nykyään sen taso on noin 150 μg litrassa, vaikka sen arvo vaihtelee voimakkaasti. Typen määrä on kasvanut 1960-luvun 800 μg:sta nykyiseen 1 200–1 600 μg:aan litraa kohti. Veden happamuusaste (pH) vaihtelee voimakkaasti, mikä johtuu levien yhteyttämisestä. Vielä 1960-luvulla happamuusaste oli seitsemän, mutta nykyään se on noussut kahdeksaan. Veden happipitoisuus vaihtelee järven eri syvyyksissä ja eri tilanteiden mukaan. Kerrostuneessa vedessä pohjavesien happi vähenee tai katoaa kokonaan kasvinosien ja planktonin mädäntymisen takia. Kun tuulet sekoittavat järven vedet helposti, paranee happitilanne väliaikaisesti. Hapeton pohjamuta muodostaa metaania, joka kuplii mudan joukossa ja pöyhii sitä noustessaan pinnalle. Tällöin vapautuu mudan joukosta lisää ravinteita veteen.


title: Köyliönjärvi

text: Köyliön kunta ottaa kaiken käyttövetensä Yttilänotassa olevasta vedenottamosta, joka pumppaa verkostoon harjun sisältämää pohjavettä. Harjujakson sisältä pulppuaa lähdevettä myös järven pohjasta ja lähteiden osuus järven kokonaisvirtaamassa on noin sata litraa sekunnissa.


title: Köyliönjärvi

text: Järven rehevöityminen on tehnyt Köyliönjärvestä linnustollisesti merkittävän. Järvien pohjois- ja keskiosat kuuluvat valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan ja ovat Natura 2000 -aluetta. Köyliönjärvi muodostaa yhdessä Pyhäjärven kanssa kansainvälisesti tärkeän lintualueen (IBA-alue).


title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärvellä pesii ainakin seuraavia lintuja: haapana, hernekerttu, isokoskelo, kalalokki, kalatiira, kanadanhanhi, kaulushaikara, keltasirkku, kirjosieppo, kottarainen, kultarinta, kurki, lapasorsa, laulujoutsen, lehtokerttu, luhtahuitti, merihanhi, mustapääkerttu, nokikana, pajulintu, pajusirkku, peippo, pensaskerttu, pensastasku, pikkuvarpunen, punakylkirastas, punarinta, punasotka, punavarpunen, rantasipi, ruokokerttunen, ruskosuohaukka, räkättirastas, satakieli, silkkiuikku, sinisorsa, sinitiainen, taivaanvuohi, talitiainen, tavi, telkkä, tukkasotka, varis ja västäräkki. Päiväpetolinnuista sääksi ja merikotka käyvät kalastamassa järvellä.


title: Köyliönjärvi

text: 1980-luvulla järvestä on tavattu seuraavia kalalajeja: ahven, ankerias, hauki, järvitaimen, karppi, kiiski, kirjolohi, kolmipiikki, kuha, kuore, lahna, made, pasuri, puronieriä, ruutana, salakka, siika, suutari, särki ja särkikalojen erilaisia risteymiä. Yleisimmät kalalajit ovat särki ja ahven, joiden osuus on hälyttävän suuri. Särjet ovat alimittaisia ja kasvavat hitaasti. Runsas leväkasvusto ruokkii niitä kuitenkin hyvin, mikä näkyy runsaana lisääntymisenä. Kesäaikana kalojen biomassan kasvu on noin 60 %. Järvessä ja Köyliönjoessa on myös elinvoimainen jokirapukanta, jota kuitenkin vaivaa rapurutto.


title: Köyliönjärvi

text: 1990-luvulla ja 2000-luvulla on harjoitettu poistokalastusta. Sen vaikutuksesta kalabiomassa on alentunut 170–250 kilogrammasta hehtaarilta (1991–92) 40–90 kilogrammaan hehtaarilta (1996–98). Poistokalastuksen vaikutus on jäänyt lyhytaikaiseksi, koska tämän jälkeen biomassa on kasvanut tasolle 300 kg hehtaarilta (2006).


title: Köyliönjärvi

text: Järveen on istutettu haukea ja vuonna 2009 järveen istutettiin 250 000 kuhanpoikasta. Köyliönjärven suojeluyhdistys r.y. julkaisee kuukausittain Järvijuttuja-nimistä lehteä.


title: Köyliönjärvi

text: Vuoden 1707 J.S. Östringin Kankaanpään kylän kartassa järven nimi kirjoitettiin "Kjuchlo Träsck". Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kjulo träsk". Vuoden 1884 Senaatin kartaston venäjänkielisessä laitoksessa järven nimi kirjoitettiin "Ozero Keylio".


title: Köyliönjärvi

text: Järvi on tunnettu legendasta, jonka mukaan talonpoika Lalli surmasi piispa Henrikin järven jäällä. Useimmat Köyliön kylistä sijaitsevat Köyliönjärven ympärillä ja Köyliön kirkko sekä Köyliönkartano on rakennettu Kirkkosaareen. Köyliönjärven kulttuurimaisema on valtioneuvoston periaatepäätöksellä luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi.


title: Köyliönjärvi

text:
Ympäristöministeriön mukaan Köyliönjärven kansallismaisema on Ala-Satakunnalle tyypillistä kulttuurimaisemaa, ja lisäksi alueella on erittäin korkeat historialliset arvot.
Vapaaherra A. R. Cedercreutz ehdotti vuonna 1813 ensimmäisen kerran Köyliön pitäjänkokoukselle, että Köyliönjokea tulisi perata tulvien hillitsemiseksi. Pitäjänkokous hyväksyi ajatuksen sillä ehdolla, ettei lasku ole puolta kyynärää suurempi. Heti käyntiin laitetut työt sujuivat ensin vuosia hyvin, mutta lopuksi toisten into laantui. Vuonna 1819 palkattiin laiskureiden kustannuksella avuksi lisätyöväkeä, mutta vuonna 1820 ei työ heidänkään kanssa sujunut tarpeeksi hyvin. Hanketta suunniteltiin uudelleen ja vuonna 1821 saatiin Kepolan omistajalta arkkiatri Gabriel von Bonsdorffilta uusi suunnitelma. Eri lähteet antavat hankkeen etenemisestä erilaisia vuosilukuja. Erään tiedon mukaan töitä tehtiin myös 1820, jolloin puolen manttaalin tilat tekivät yhden päivätyön ja yhden manttaalin tilat yhden juhdan päivätyön. Perkaustyö valmistui 1822.


title: Köyliönjärvi

text: Hankkeen lupa-anomus on jätetty A. R. Cedercreutzin nimellä vuonna 1823. Myönteinen päätös sille saatiin samana vuonna, ja heti perustettiin Köyliönjärven laskuyhtiö, jonka puitteissa toiminta jatkossa järjestettiin. Jo vuonna 1826 järven luusuaa perattiin. Rantamaiden kuivettua riittävästi maat jaettiin vuonna 1841 väliaikaisesti kaikkien osakkaiden kesken. Jo seuraavana vuonna 1842 tulvat koettelivat Köyliönjärven rantoja. Asia jäi lopullisesti hoitamatta, mutta suurten nälkävuosien jälkeen esitettiin vuonna 1866 hallitukselle hankeen teettämistä hätäaputyönä. Esivalta ei tähän suostunut.


title: Köyliönjärvi

text: Toinen perkaushanke käynnistettiin vuonna 1933 hakemuksella, joka hyväksyttiin vuonna 1935. Valmisteluiden jälkeen perkaaminen suoritettiin vuosien 1938–1940 aikana. Työ suoritettiin telaketjuilla kulkevalla ja tankkien varassa kelluvalla ruoppaajalla. Toisten tietojen mukaan vedenpinta aleni 65–75 senttimetriä ja toisten mukaan 70–90 senttimetriä.


title: Köyliönjärvi

text: Viimeinen järvenlasku paljasti loivia järvenrantoja, joko keskimäärin tai jopa 44 metrin matkalta, aivan lähteestä riippuen. Paljastuvaa maata kertyi yhteensä 300 hehtaaria. Tästä pinta-alasta syntyi peltomaata 150 hehtaaria. Yhtiön osakkaita oli vuonna 1942 eri kylistä (esimerkiksi Karhialta ja Kankaanpäästä) yhteensä 94. Jakoperusteena oli ensin jako kylien kesken ja myöhemmin, lopullisen jaon tapahduttua, mahdollisesti talojen osuuksien mukaisesti.


title: Köyliönjärvi

text: Kolmas perkaushanke käynnistettiin vuonna 1982, kun koneellisesti käytiin poistamassa ensimmäisen perkaushankkeen jäljiltä jääneitä kynnyksiä. Järven alavedenpinnat laskivat ja siksi rakennettiin 1,6 kilometriä luusuan alapuolelle ja Salattimen sillan yläpuolelle pohjapato. Alavedenkorkeus jäi tämän ansiosta vain 8 senttimetriä alemmaksi kuin ennen kolmatta perkausta.


title: Köyliönjärvi

text: Järvenlaskun seurauksena järvi on madaltunut kahdella eri mekanismilla. Ensiksi, jo vedenpinnan aleneminen mataloitti järveä kauttaaltaan yli metrillä. Toiseksi, aleneminen käynnisti eroosion, jossa aallokko kulutti nopeasti järvenlaskussa paljastuneita rantoja ja kasasi savea järvenpohjan syvänteisiin. Vuosina 2007 ja 2008 järven syvimpään kohtaan tehtyjen sedimenttikairauksien mukaan järven syvin kohta oli aiemmin ollut noin 18 metriä syvä nykyisen 13 metrin asemesta. Syvänteeseen kertyi sadassa vuodessa 2,5 metriä uutta sedimenttiä samalla kun vedenpinta alennettiin yli metrin. Järven pohjalle on toki kertynyt sedimenttejä koko järven viljelyhistorian ajan, mutta viimeiset muutokset ovat olleet hyvin vaikuttavia.


title: Köyliönjärvi

text: Pääasiassa maanviljelyn ja järvenlaskun yhteisvaikutuksesta järven ravintotasapaino häiriintyi vakavasti. Eräs ongelma on liian pieni keskisyvyys. Syvyyden kasvattamiseksi vedenpinnan nostamiseen haettiin lupaa vuonna 2006. Se saatiinkin, mutta päätöksestä on valitettu.


title: Jarkko Sarjanen

text: Jarkko Sarjanen (s. 18. huhtikuuta 1967) on suomalainen näyttelijä ja Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitokselta valmistunut teatteritaiteen maisteri. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjassa Kotikatu useamman tuotantokauden aikana Kimmo Söderin roolissa sekä yksittäisjaksoissa televisiosarjoissa Isänmaan toivot ja Elämän suola. Nykyään hän näyttelee Kotkan kaupunginteatterissa.


title: Jarkko Sarjanen

text: Jarkko Sarjanen on myös toiminut levylaulajana neljän vuonna 1980 tehdyn 1950- ja 1960-lukujen hitin coverversion esittämisen verran. Jarkko Sarjasen isä on muusikko Jarno Sarjanen.


title: Peltopähkämö

text: Peltopähkämö ("Stachys palustris") on punakukkainen, huulikukkaiskasveihin kuuluva ruohovartinen kasvi.


title: Peltopähkämö

text: Monivuotinen peltopähkämö kasvaa 20–110 cm korkeaksi. Kasvin maarönsyjen kärki turpoaa mukulamaiseksi. Varsi on särmikäs ja se on etenkin särmiä myöten alaspäin tai sirottavasti karvainen. Vaaleanvihreitä lehtiä on runsaasti ja ne ovat ruodittomia tai alhaalta lyhytruotisia. Lehden lapa on tasasoukan suikea, matalaan herttatyvinen, tiheähköhampainen ja myötäkarvainen. Kukinnot ovat valekiehkuroita, jotka sijaitsevat tähkämäisenä latvaryhmänä lukuun ottamatta alimpia, erillisinä olevia ryhmiä. Kukinnon tukilehdet ovat tavallisesti selvästi varsilehtiä pienempiä. Huulimaiset kukat ovat ruusunpunaisia ja niissä on valkoista kuviointia. Kukkien esilehdet puuttuvat tai ovat pieniä ja kapeita. Kukan verhiö on 6–8 mm pitkä, lähes säteittäinen, kymmensuoninen ja viisiliuskainen, liuskat ovat otakärkisiä. Teriö on 12–15 mm pitkä ja kaksihuulinen. Ylähuuli on kupera tai litteä ja tavallisesti alahuulta lyhyempi. Alahuuli on kolmiliuskainen: keskiliuska on vastapuikea ja sivuliuskat ovat tylppiä. Suomessa peltopähkämö kukkii heinä-elokuussa.


title: Peltopähkämö

text: Peltopähkämö lisääntyy sekä siemenistä että runsasravinteisten mukulamaisten maarönsyjen palasista, joiden avulla kasvi myös talvehtii. Siksi se onkin kiusallinen rikkakasvi varsinkin peruna- ja sokerijuurikaspelloilla.


title: Peltopähkämö

text: Toisinaan peltopähkämö risteytyy lehtopähkämön ("Stachys sylvatica") kanssa.


title: Peltopähkämö

text: Peltopähkämöä tavataan koko Euroopassa lukuun ottamatta Islantia ja Manner-Euroopan pohjoisimpia osia. Levinneisyysalue jatkuu Venäjän läpi Keski-Siperiaan asti. Lisäksi lajin alalajeja tavataan laajalla alueella Itä-Aasiassa ja suurimmassa osassa Pohjois-Amerikkaa. Suomessa peltopähkämöä kasvaa noin Oulun korkeudelle saakka, mutta ainoastaan Etelä-Suomessa laji on laajalle levinnyt ja yleinen.


title: Peltopähkämö

text: Tyypillisiä peltopähkämön kasvupaikkoja ovat rannat, niityt, ojan- ja puronvarret, viljely- ja joutomaat sekä muut avoimet ja ainakin ajoittain kosteat paikat.


title: Peltopähkämö

text: Aikaisemmin peltopähkämöä mukulamaisia maarönsyjä on käytetty hätäravintona.


title: Unserdeutsch

text: Unserdeutsch (suom. "meidän saksa") on saksan kieleen perustuva kreolikieli, jota puhutaan Uudessa-Guineassa ja Koillis-Australiassa. Se kehittyi saksalaisten ylläpitämissä orpokodeissa ja saksalais-alkuasukasperheissä. Kielellä on enää alle sata puhujaa. Suurin osa kielen puhujista on kaksikielisiä ja kielen käyttäjät ovat pääosin vanhuksia. Vaikka nuoret saattavat ymmärtää kuullessaan kieltä puhuttavan, ei kieli ole siirtynyt enää tehokkaasti sukupolvelta toiselle.


title: Tooth and Nail

text: Tooth and Nail on heavy metal -yhtye Dokkenin vuonna 1984 julkaistu toinen studioalbumi. Se sijoittui Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla sijalle 49.


title: BlackBerry

text: BlackBerry on kanadalaisen Research In Motionin (RIM) etenkin Pohjois-Amerikassa suosittu langaton mobiililaite, joka toimii puhelimena, tukee sähköpostien lähettämistä ja vastaanottoa, tekstiviestejä ja webin selausta. Eräs BlackBerryjen suosion salaisuus on hyväksi koettu tietoturva.


title: BlackBerry

text: Vuonna 1997 esitellyt BlackBerryn ensimmäiset mallit toimivat vain kaksisuuntaisina hakulaitteina, joilla voi lähettää lyhyitä tekstimuotoisia viestejä. Vuoden 2002 malleihin lisättiin puhelu- ja muut ominaisuudet.


title: BlackBerry

text: BlackBerry toimii GSM, GPRS/EDGE/UMTS, CDMA/1xEV-DO -verkoissa. Se saavutti suosiota etenkin keskittymällä sähköpostiominaisuuksiin, joita varten laitteessa on peukaloilla käytettävä QWERTY-näppäimistö. Sähköposti lähetetään "BlackBerry Enterprise Server" -palvelimen kautta, kun muiden yhtiöiden puhelimet toimivat tavallisissa verkoissa.


title: BlackBerry

text: BlackBerryn valmistajan arvosta hävisi kesällä 2012 yhdeksäntoista prosenttia, kun yhtiö kertoi huonosta tuloksesta ja uuden käyttöjärjestelmän lykkääntymisestä.


title: BlackBerry

text: Vuoden 2016 syyskuussa yhtiö ilmoitti lopettavansa älypuhelimien valmistamisen. Jatkossa ainoastaan alustaa lisensoidaan muille valmistajille.


title: BlackBerry

text: Intia uhkasi elokuussa 2010 sulkea BlackBerry-puhelinten sähköposti- ja pikaviestiominaisuudet, ellei RIM anna viranomaisille avaimia viestien lukemiseen kuun loppuun mennessä. Aiemmin Saudi-Arabia sai yhtiön suostumaan viestien avaamiseseen. Myös Arabiemiraatit, Libanon ja Algeria vaativat keinoa lukea viestejä. Yhdysvaltojen entinen presidentti Barack Obama tunnetaan innokkaana BlackBerryn käyttäjänä, jopa niin innokkaana, että Yhdysvaltain salainen palvelu yritti sitä rajoittaa.


title: Gérson

text: Gérson, koko nimeltään Gérson de Oliveira Nunes, (s. 11. tammikuuta 1941, Niterói), on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari. Keskikenttäpelaaja Gérson edusti maataan kahdesti MM-kisoissa.


title: Gérson

text: Gérson edusti seurajoukkueita Botafogo, Flamengo, São Paulo FC ja Fluminense.


title: Gérson

text: Vaikka vuoden 1966 turnaus Englannissa ei mennyt sen paremmin Brasilialta kuin Gérsoniltakaan hyvin, molemmat pesivät kasvonsa seuraavassa MM-lopputurnauksessa Meksikossa 1970. Gérson arvioitiin kultaa voittaneen Brasilian pelin "aivoiksi" sekä kilpailun parhaaksi syöttäjäksi kuten myös johtavaksi keskikenttäpelaajaksi.


title: Gérson

text: Kaikkiaan Gérson edusti maataan 70 kertaa ja teki näissä kohtaamisissa 14 maalia.


title: Timothy Bright

text: Timothy (tai Timothe) Bright (n. 1550 – 1615) oli englantilainen lääkäri ja kirkkoherra, joka julkaisi ensimmäisenä englanninkielisen pikakirjoitusjärjestelmän.


title: Timothy Bright

text: Bright syntyi Cambridgessa noin vuonna 1550. Hän opiskeli lääketiedettä Cambridgessa ja Pariisissa ja valmistui lääketieteen tohtoriksi vuonna 1579. Bright toimi lääkärinä Lontoossa St Bartholomew'n sairaalassa vuodesta 1585, mutta oli kiinnostunut lääketieteen lisäksi myös uskonnosta ja pikakirjoituksesta. Vuonna 1591 hän siirtyi kirkkoherraksi Yorkshireen. Bright kuoli Shrewsburyssa vuonna 1615.


title: Timothy Bright

text: Bright julkaisi pikakirjoitusjärjestelmänsä vuonna 1588 teoksessa "Characterie. An Arte of Shorte, Swifte and Secrete Writing by Character". Järjestelmä sisälsi noin 500 merkkiä yksittäisille sanoille. Se oli kuitenkin hankalasti opittavissa, koska merkit oli opeteltava ulkoa kukin erikseen. Mikäli tietylle sanalle ei ole omaa merkkiä, se piti kirjoittaa sanan synonyymin ja alkukirjaimen avulla.


title: Félix

text: Félix Miéli Venerando, pelaajanimeltään Félix, (24. joulukuuta 1937 São Paulo – 24. elokuuta 2012 São Paulo) oli brasilialainen jalkapalloilija. Hän pelasi maalivahtina Associação Portuguesa de Desportosissa ja Fluminense Football Clubissa. Maajoukkueessa hän saavutti maailmanmestaruuden vuoden 1970 kisoissa.


title: Brito

text: Hércules de Brito Ruas (tunnetaan paremmin Brito) (s. 9. elokuuta 1939, Rio de Janeiro) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari. Keskuspuolustaja Brito pelasi useissa seurajoukkueissa sekä Brasilian maajoukkueessa. Maaotteluita hänelle kertyi 45 kappaleita vuosina 1964-1972


title: RenderMan

text: RenderMan on 3D-grafiikan renderöintijärjestelmiä koskeva standardi, joka koostuu kahdesta osasta: Ohjelmointirajapinnasta ja mallien kuvaamiseen tarkoitetusta kielestä ("RenderMan Interface Specification, RISpec") ja shader-ohjelmointikielestä ("RenderMan Shading Language"). Standardin kehitti alun perin Pixar vuonna 1998. Yleisessä kielenkäytössä termi "RenderMan" tarkoittaa myös Pixarin kehittämää renderöintijärjestelmää "Photorealistic RenderMan" (eli "PRMan"), mutta kyseessä on vain yksi RenderMan-rajapinnan toteuttavista järjestelmistä.


title: RenderMan

text: RenderMan Interface Specification määrittelee protokollan ja samalla ohjelmointirajapinnan ja 3D-mallien tiedostomuodon 3D-grafiikkaa renderöivälle järjestelmälle. Spesifikaatio ei ota kantaa 3D-mallinnusohjelmien toteutukseen, vaan pelkästään siihen miten tieto siirretään 3D-mallinnusohjelmasta spesifikaation mukaiseen renderöintijärjetelmään. Täten renderöintiohjelman voi vaihtaa tarpeen mukaan. RenderManin erityispiirre on, että moni asia määritellään shader-ohjelmien avulla: sen sijaan että kaikki mahdollinen toiminnallisuus olisi ohjelmoitu sisään renderöijiin, kuvaa muodostaessaan renderöijä ajaa käyttäjän määrittelemiä ohjelmia, joka voi muuttaa esimerkiksi pinnan muotoa, väriä tai valaistusta. Spesifikaatio määrittelee vain muutamia tiettyjä shader-ohjelmia, jotka kaikkien toteutusten on pakko toteutettaa. 3D-kuva muodostuu erilaisista grafiikkaprimitiiveistä, kuten monikulmioista, pinnoista tai palloista.


title: Teleny

text: Teleny on pornografinen romaani, joka julkaistiin ensimmäisen kerran Lontoossa vuonna 1893. Romaanin kirjoittaja on tuntematon, mutta sen on pitkään uskottu olevan Oscar Wilde. Kriitikot ovat viime aikoina esittäneet, että vaikka Wilde ei todennäköisesti itse kirjoittanutkaan romaania, hän saattoi hyvinkin osallistua sen tekemiseen tai levittämiseen mahdollisesti teoksen toimittajan tai jonkinlaisen neuvonantajan roolissa.


title: Teleny

text: Fin de siècle -ajanjakson Pariisiin sijoittuva teos käsittelee magneettisen vetovoiman ja intohimojen täyttämää nuoren ranskalaisen Camille de Grieuxin ja unkarilaisen pianistin René Telenyn äärimmäisen traagista suhdetta.


title: Teleny

text: Teoksen rehevän ja korkeakirjallisen proosatyylin lisäksi romaania pidetään merkittävänä, koska se on ensimmäisiä englanninkielisiä pornografisia teoksia, jossa käsitellään selkeästi ja lähes yksinomaan homoseksuaalisuutta. Romaani seurasi kaksi vuotta ennen sitä vuonna 1891 ilmestynyttä teosta "The Sins of the Cities of the Plain".


title: Teleny

text: Erkki Vainikkalan suomennos ilmestyi Gummeruksen kustantamana vuonna 1972.


title: EuroparlTV

text: EuroparlTV on Euroopan parlamentin televisiokanava Internetissä. Sen lähetykset alkoivat 17. syyskuuta 2008. Palveluun kuuluu neljä sisällöltään erilaista kanavaa, jotka ovat Sinun Parlamenttisi, Sinun äänesi, Nuorten Eurooppa ja SUORA lähetys parlamentista.


title: EuroparlTV

text: Yksi kanava lähettää nimensä mukaan suoraa lähetystä parlamentista. Kanavalla lähetetään kaikki täysistuntokeskustelut. Muut kanavat näyttävät valiokuntien kokouksia, keskustelu-, ajankohtais- ja opetusohjelmia. Kanavan puhekieli on useimmiten englanti tai ranska, mutta kaikki lähetykset joko tekstitetään tai dubataan kaikilla EU:n virallisilla kielillä. Kanavan ohjelmasisällön tuottaa belgialainen Mostra-viestintätoimisto, joka on erikoistunut eurooppalaiseen yhteisöviestintään[] ja teknisestä toteutuksesta vastaa brittiläinen Twofour-konserni.[] Kanavan vuosibudjetti on noin yhdeksän miljoonaa euroa. Summa kattaa ohjelmatuotannon, käännöstyön, kanavan kehittämisen ja markkinoinnin.[]


title: EuroparlTV

text: EuroparlTV:n tavoitteena on ollut modernisoida viestintää Euroopan parlamentin ja EU-kansalaisten välillä. Palvelun kautta on haluttu luoda uusi väylä etenkin nuorten ihmisten ja parlamentin välille, välittäen samalla tietoa parlamentin toiminnasta ja päätöksenteosta.[] Parlamentti haluaa näin tehdä toiminnastaan mahdollisimman avointa ja läpinäkyvää kansalaisilleen.[]


title: EuroparlTV

text: Sinun parlamenttisi on tarkoitettu kaikille, joita kiinnostavat poliittiset asiat EU:n tasolla, työnsä puolesta, kuten tutkijoille, edunvalvojille ja EU:n toimipaikoissa työskenteleville ihmisille.


title: EuroparlTV

text: Sinun äänesi on tarkoitettu laajemmalle yleisölle. Kanavan on tarkoitus toimia "koko kansan kanavana, jossa voidaan näyttää myös kansalaisten omaa tuottamaa materiaalia.


title: EuroparlTV

text: Nuorten Eurooppa on suunnattu Euroopan kouluikäisille nuorison edustajille, jotka ovat Internetin suurkuluttajia ja joissa kasvaa seuraava äänestäjien sukupolvi.


title: EuroparlTV

text: Suora lähetys Euroopan parlamentista lähettää suoria lähetyksiä parlamentin täysistunnoista ja valiokuntien kokouksista.[] Silloin, kun suoraa lähetystä ei ole tarjolla, kanavalla lähetetään uusintoja.


title: Gordon McLendon

text: Gordon McLendon (8. kesäkuuta 1921 Paris, Texas – 14. syyskuuta 1986) oli yhdysvaltalainen radio-alan uranuurtaja, jota pidetään nykymuotoisen formaattiradion kehittäjänä.


title: Gordon McLendon

text: McLendon perusti KLIF-aseman Dallasiin, Texasiin vuonna 1947. Koska hänellä ei ollut varaa lähettää baseball-otteluita livenä, hän loi itselleen "The Old Scotchman" -radiohahmon ja selosti ottelut otteluraporttien ja äänitehosteiden avulla. Nämä lähetykset olivat kuultavissa McLendonin itsensä perustaman Liberty Broadcasting System -verkon kautta, johon kuului 400 asemaa. 1950-luvun alussa KLIF muutettiin erääksi ensimmäisistä TOP40-asemista ja pian siitä tuli Dallasin kuunnelluin radioasema.


title: Gordon McLendon

text: 1960-luvun alussa McLendon käynnisti ensimmäisen vain uutisia lähettävän radioaseman, chicagolaisen KABL:n. 1960-luvun alussa hän rahoitti Jack S. Kotschackin perustamaa Radio Nordia, joka oli Ruotsissa ja Lounais-Suomessa kuulunut merirosvoradio.


title: Gordon McLendon

text: Gordon McLendon nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1994.


title: Marco Antônio

text: Marco Antônio, oikealta nimeltään Marco Antônio Feliciano, (s. 6. helmikuuta 1951 Santos) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari. Tähän saavutukseen vasen laitapuolustaja ylsi vuoden 1970 MM-kisoissa. Hänet valittiin kahdesti Brasilian vuoden parhaaksi jalkapalloilijaksi.


title: Kendi

text: Kendi on suomalainen dance-musiikkia soittava yhtye. Sen muodostavat Jaakko Salovaara ja hiphop-artisti Yavis (Suvi Valkonen).


title: Kendi

text:
Kendin esikoissingle on nimeltään "Connected". Yhtyeen toinen single "Heartbeat of the City" jaettiin radioille syyskuussa 2008 ja debyyttialbumi "Loudspeaker" julkaistiin Suomessa 1. lokakuuta 2008.
Yavis vastaa kappaleiden sanoitus- ja räppäyspuolesta ja Jaakko Salovaara kappaleiden sävellyksistä ja tuottamisesta. Vierailevana miesvokalistina on salanimellä Vince Jackson esiintyvä, Idols-tuomarinakin tunnettu Patric Sarin.
Yhtyeen lauluosuuksista vastaava Yavis pääsi vuonna 2001 räpin SM-kilpailuissa finaaliin. Vuonna 2002 hän julkaisi kaksi singleä ("Mind Games" ja "Eacher"). 22. elokuuta 2003 julkaistiin Yaviksen EP "Baggy Pants Comic".


title: Ado

text: Eduardo Roberto Stinghen, parhaiten tunnettu nimellä Ado (s. Jaraguá do Sul, Santa Catarina, 4. heinäkuuta 1946) on entinen brasilialainen jalkapallomaalivahti.


title: Ado

text: Vuodet 1964–1984 kattaneella ammattilaisurallaan hän edusti Londrinaa, Corinthiansia, Américaa, Atlético Mineiroa, Portuguesaa, Velo Clubea, Fortalezaa, Ferroviárioa ja Bragantinoa.


title: Ado

text: Ado saavutti Brasilian maajoukkueen mukana maailmanmestaruuden 1970, mutta ei pelannut turnauksessa ainuttakaan ottelua.


title: Kyokushin

text: Kyokushin on korealaissyntyisen Sosai Masutatsu Oyaman vuonna 1964 kehittämä karaten tyylisuunta. Se on eräs maailman suurimmista karaten tyylisuunnista. Kyokushin-tyylin ominaispiirteitä ovat kova ja realistinen harjoittelu, sparraus, sekä täydellä kontaktilla käytävät knockdown-ottelut, joissa myös reisiin kohdistuvat alapotkut ovat sallittuja. Lajilla on harrastajia yli 12 miljoonaa yli sadassa maassa. Kyokushinkai tarkoittaa ’’Lopullisen totuuden koulukuntaa/järjestöä’’. Se kuuluu maailmalla viiden suosituimman karatetyylin joukkoon. Kyokushin-karateen kuuluvat erilaiset lyönnit, potkut, tartunnat ja kaadot sekä nivellukot. Kyokushin karate poikkeaa muista karaten tyylisuunnista ottelu- ja harjoitussovelluksiltaan, olemalla suoraviivaisempi, intensiivisempi ja kovempi harjoitusmenetelmiltään. Kyokushin-karate tunnetaankin maailmanlaajuisesti vahvimpana karatena kovien treenimetodien, vaativien vyökokeiden ja täyskontaktiotteluidensa ansiosta.


title: Kyokushin

text: Kyokushin karatessa vaalitaan vahvasti karaten perinteitä. Kihonia (perustekniikkaa) ja kataa (muotoja) harjoitellaan paljon. Myös ottelu- sekä välineharjoittelu ovat tärkeässä osassa. Kyokushin karatessa pyrkimys on säilyttää alkuperäisen karaten kolme perusasiaa: kihon, kata ja kumite sekä näiden erilaiset sovellukset.


title: Kyokushin

text: Tyypillinen Kyokushin-karateharjoitus alkaa perustekniikalla ja loppuu otteluharjoitukseen. Perustekniikka pidetään koko karaten perustana. Perustekniikkaa harjoitellaan niin kihon muodossa rivissä kuin kihon ido-geiko muodossa liikkuen ja suorittaen ennalta määrättyjä liikesarjoja. Perustekniikkaa tehdessä jokaisen harjoittelijan pitäisi aina ajatella jokainen lyönti, torjunta ja potku viimeisenä. Harrastajien ja lajin keskeisiä mottoja onkin ”Osu no seishin” – periksiantamattomuus paineen alla tai ”Älä koskaan luovuta”.


title: Kyokushin

text: Myös kata on tärkeä osa Kyokushin karaten harjoittelua. Kata on ennalta määrätty liikesarja, jossa voidaan harjoitella samanaikaisesti useita eri tekniikkakombinaatioita ja sovelluksia, esim: Torjunta ei ole pelkkä torjunta. Sillä voi myös suorittaa erilaisia kaatoja ja irtautumisia. Katat sisältävät kaikki karaten tekniikat. Katojen ja perustekniikan perusteellinen harjoitteleminen on tärkeää painonsiirron, tasapainon ja vartalon voimantuoton ymmärtämiseksi.


title: Kyokushin

text: Harjoitus päättyy yleisimmin otteluharjoitukseen. Otteluharjoitus koostuu esimerkiksi otteluliikkumisen, ottelutekniikan ja otteluosaamisen harjoittelemisesta sekä muista erilaisista otteluharjoitteista. Otteluharjoitteluun kuuluvat ippon ja sanbon kumite (yhden ja kolmen askeleen ottelu), jossa vastustaja suorittaa yhden tai kolmen hyökkäyksen sarjan perustekniikalla tai ottelutekniikalla, ja puolustaja torjuu ja suorittaa vastahyökkäyksen. Useimmiten ippon ja sanbon kumite harjoitus suoritetaan ennalta sovitusti, joko kumite dachissa tai zenkutsu dachissa.


title: Kyokushin

text: Tästä edetään kihon kumiteen, jossa suoritetaan otteluasennossa ennalta sovittuja liikesarjoja tai yksittäistä tekniikkaa joko ilmaan tai pistehanskoihin ja potkutyynyihin. Sitten siirrytään yakusoku- ja tanshiki-kumiteen. Yakusoku-kumitessa harjoitellaan parin kanssa ennalta sovittuja hyökkäyksiä ja torjuntoja. Tanshiki-kumitessa otetaan sparria rajatuin tekniikoin. Viimeisenä harjoittelumuotona on jiyu-kumite (vapaaottelu), jossa kaikkia oppimiaan tekniikoita saa käyttää vapaasti ennalta määrätyin ottelusäännöin.


title: Kyokushin

text: Yksi keskeinen kuvan muokkaaja sille, että Kyokushin karatea pidetään vahvimpana karatena on tyylisuunnalle tyypillinen suojitta käytävä knockdown –ottelu, joka poikkeaa huomattavasti totutummasta kilpa-karaten pisteottelusäännöstöstä. Kyokushin karatessa kilpaottelut käydään knock down -säännöstöllä, joka oli Oyaman mielestä ainut todellinen tapa mitata otteluosaamista. Ottelut käydään suojitta ja hanskoitta täydellä kontaktilla. Lyönnit otteluissa päähän ovat kiellettyjä, koska Oyamasta tyrmäykset päähän kohdistuneista lyönneistä olivat liian helppoja ilman hanskoja, mutta sen sijaan potkut jalkoihin ja päähän ovat sallittuja.


title: Kyokushin

text: Knockdown-ottelumuoto aiheuttaa usein myös ristiriitaisia tulkintoja itse tyylisuunnasta. Kyokushin voidaankin jakaa kahteen toisiaan tukevaan osa-alueeseen; Tuornament-style (mm. knockdown-ottelut) sekä Kyokushin style. Kyokushin karatessa harjoitellaankin myös aktiivisesti päälyönnein ja joskus saatetaan ottaa pelkkää nyrkkeilyä otteluharjoituksissa. Kyokushin karatessa harjoitellaan useimmiten ottelua knock downin, dojo fightin ja nyrkkeilyn säännöstöllä ennalta sovitulla kontaktilla. Kontaktia säädellään tason mukaan..


title: Kyokushin

text: Oyaman kuoltua alkoi syntyä useita eri Kyokushin järjestöjä Japanissa ja sen ulkopuolella.


title: Kyokushin

text:
Kansainvälisesti alkuperäisen järjestön nimeä kantavat kolme järjestöä.
Muut japanilaiset Kyokushin järjestöt, jotka eivät käytä virallista "IKO" ja "Kyokushinkaikan" nimeä.


title: Kyokushin

text: Suomessa kyokushin on melko tuntematon laji, mutta seuroja löytyy ainakin Helsingistä, Liedosta, Torniosta ja Turusta sekä Jyväskylästä. Kaikki Suomen seurat ovat pääosin eri liittojen jäseniä, ainoastaan Jyväskylän seura ja Liedon seura kuuluvat saman liiton alle, kun taas Turku on ainut, joka edustaa IKOa.


title: Kyokushin

text: Monet kyokushin-ottelijat, kuten Andy Hug, Francisco Filho ja Nicholas Pettas ovat saavuttaneet menestystä K-1-pystyottelukilpailuissa. Vapaaottelussa kenties tunnetuin kyokushinin edustaja on kanadalainen UFC:en välisarjan entinen maailmanmestari Georges St-Pierre, sekä UFC:n entinen raskaansarjan mestari Bas Rutten.


title: Faure

text: Faure tai Fauré voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tinan keittiössä

text:
Tinan keittiössä on ruotsalaisen Tina Nordströmin emännöimä ruoanvalmistusohjelma televisiossa.
Suomessa Tinan keittiötä esitettiin aluksi Yle Yle Femillä vuodesta 2004 alkaen ja myöhemmin Yle TV2:lla vuodesta 2005. Ohjelman alkuperäinen nimi on "Mat med Tina" ja sitä esitetään myös Norjan ja Tanskan televisioissa.


title: Tinan keittiössä

text: Ohjelman tuotannosta vastaa Ruotsin SVT. Tinan lisäksi ohjelmassa esiintyy Tomas Tengby, joka kertoo vierailuistaan mielenkiintoisiin kohteisiin jotka liittyvät ruokaan.


title: Tinan keittiössä

text: TV-ohjelmaan perustuva keittokirja "Tinan keittiössä" ilmestyi Suomessa syksyllä 2008 Otavan kustantamana. Kirjaan on koottu 50 tv-ohjelmasta tuttua reseptiä sekä kertomuksia Tinan kokinuralta.


title: Tinan keittiössä

text: Ohjelman esittely YLEn sivuilla


title: Hannu Korkeamäki

text: Hannu Tapio ”Hande” Korkeamäki on suomalainen muusikko, säveltäjä, sovittaja, sanoittaja ja tuottaja. Korkeamäki aloitti musiikkiuransa 1970-luvun lopulla kotikaupungissaan Salossa soittamalla paikallisissa yhtyeissä kitaraa.


title: Hannu Korkeamäki

text: Myöhemmin hän on soittanut ja vaikuttanut muun muassa Se- ja Vaavi-yhtyeissä sekä etenkin 1990-luvulla studiomuusikkona Kirkan ja lukuisten muiden artistien levyillä.


title: Hannu Korkeamäki

text: Korkeamäki on säveltänyt ainakin seuraavien artistien levyttämiä kappaleita: Jani Wickholm, Emmi (lähes koko toinen albumi), Anna Eriksson (muun muassa kappale "Ajattelen sua" elokuvasta Vieraalla maalla), Jenni Vartiainen ja monen muun suomalaisen artistin levyjä. Korkeamäki on tehnyt musiikkia myös salanimellä Henri Kulho.


title: Hannu Korkeamäki

text: Korkeamäki toimi myös vuoden 2003 Idols-laulukilpailun tuomarina ja vuonna 2008 varatuomarina.


title: Jiří Bicek

text: Jiří Bicek (s. 3. joulukuuta 1978 Košice, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija. Hän edustaa tällä hetkellä synnyinkaupunkinsa seuraa HC Košicea Slovakiassa.


title: Jiří Bicek

text: Bicek NHL:ään 1997 New Jersey Devilsiin 5. kierroksen varauksena koko liigan numerolla 131. Hän lähti jo nuorena pelaamaan Pohjois-Amerikkaan kasvattajaseurastaan Košicesta joutuen kuitenkin aluksi farmijoukkueeseen. Syksystä 1997 asti Bicek edusti AHL-liigan Albany River Ratsia joka toimii New Jerseyn farmijoukkueena. Kausilla ja Bicek pääsi pelaavaan kokoonpanoon NHL:ssä yhteensä kuudessa ottelussa.


title: Jiří Bicek

text: Kaudella NHL-otteluita kertyi Bicekille jo 44 pistetilin karttuessa 11 pisteellä. Kevään pudotuspeleissä Bicek pääsi edustamaan joukkuettaan viidessä ottelussa, ja kauden päätteeksi mies sai juhlia joukkueensa kanssa Stanley Cupin voittoa. Seuraava kausi jäi Bicekin toistaiseksi viimeiseksi NHL:ssä. Hän ei onnistunut täysin vakiinnuttamaan paikkaansa joukkueessa, vaan joutui pelaamaan sekä farmissa että NHL:ssä.


title: Jiří Bicek

text: NHL:n työsulkukauden Bicek pelasi kasvattajaseurassaan ja seuraavat kolme kautta Ruotsin liigaa Leksandin ja Brynäsinin riveissä. Kaudella 2006–2007 mies käväisi myös kasvattajaseurassaan 14 ottelun ajan. Kaudelle 2007–2008 Bicekin tie vei Kuopion KalPaan. SM-liigassa 35 ottelussa mies tehtaili 27 pistettä (13+14), mutta seuraavalle kaudelle sopimusta ei syntynyt. Kesällä 2008 JYPiin Ruotsista siirtynyt Jani Tuppurainen kuitenkin loukkaantui, ja JYP päätti palkata Bicekin hänen korvaajakseen. Sopimus tehtiin aluksi joulutaukoon asti, mutta sopimuksessa on pykälä joka sallii miehen siirtymisen SM-liigan ulkopuoliseen seuraan myös kesken sopimuskauden. Bicek siirtyi 13. joulukuuta 2008 pelatun Kärpät-JYP ottelun jälkeen Sveitsin liigan EHC Bieliin. Kaudella 2009–2010 hän pelasi Elitserienin Södertäljessä ja seuraavalla kaudella Tšekin Extraligan HC Kladnossa,jossa hän jatkoi kaksi vuotta ennen kuin oli vuoden Karlovy Vary HC:ssa. Vuosina 2013–2015 Bicek pelaa Slovakian HC Košice:ssa.


title: Yhdysvaltain Kuuban vastainen kauppasaarto

text: Kuuban kauppasaarto on Yhdysvaltain kauppapoliittinen toimenpide, jonka tarkoituksena on vaikuttaa haitallisesti Kuuban talouden kehitysmahdollisuuksiin ja näin ollen vaikuttaa sen ulkopolitiikkaan.


text: Yhdysvaltain kauppasaarto on ollut voimassa Kuuban kriisistä (1962) alkaen, mutta sen poistamisesta on keskusteltu toistuvasti. Kauppasaarto on laaja ja vaikuttaa kaikkiin Kuuban ja Yhdysvaltain kanssa käyvien yritysten kauppaan siten, etteivät yritykset tai niiden alihankkijat voi käyttää kuubalaista alkuperää olevia raaka-aineita tai puolivalmisteita omassa tuotannossaan.


text: Esimerkkinä mainittakoon japanilainen Toyota, jonka alihankkijatkaan eivät saa käyttää Toyotalle toimittamissa osissa Kuubasta peräisin olevaa nikkeliä . Kauppasaarrolla on siis hyvin laajat vaikutukset Kuuban talouteen kaikilla sen osa-alueilla .


text: Kuuba kieltäytyi hirmumyrskyjen jälkeen vuonna 2008 Yhdysvaltain humanitaarisesta avusta protestina kauppasaarrolle ja pyysi Yhdysvaltoja keskeyttämään saarron edes väliaikaisesti. Yhdysvallat päättikin tehdä kauppasaartoon poikkeuksen ja myydä Kuubaan elintarvikkeita ja rakennustarpeita 250 miljoonalla dollarilla.


text: Yhdysvaltain presidentti Barack Obama on ilmoittanut lieventävänsä Kuuban kauppasaartoa yhdysvaltalaisten matkustusrajoituksien osalta. Hän on sallinut myös Yhdysvalloissa asuvien kuubalaisemigranttien lähettää suurempia rahallisia avustuksia sukulaisilleen Kuubaan.


text: 17. joulukuuta 2014 Yhdysvaltain presidentti Barack Obama ja Kuuban presidentti Raúl Castro pitivät tiedotustilaisuudet tavoitteista maiden välien normalisoimisesta ja kauppasaarron purkamisesta. Molempien maiden on määrä avata lähetystöt toistensa pääkaupunkeihin.


text: Yhdysvaltojen ja Kuuban välillä aloitettiin risteilyliikenne toukokuussa 2016 ja kaupalliset lennot elokuussa 2016 yli 50 vuoden tauon jälkeen.


text: YK:ssa on äänestetty jo 16 vuoden ajan kauppasaarron purkamisesta, mutta joka kerta se on kaatunut Yhdysvaltain, Israelin ja muutaman muun valtion vastustukseen. Viimeisin äänestys pidettiin 30. lokakuuta 2007, ja jälleen kerran esitys kauppasaarron purkamisesta kaatui Israelin, Marshallinsaarten, Palaun ja Yhdysvaltain vastustuksesta Mikronesian pidättäytyessä äänestämästä.


title: Reuterholm

text: Reuterholm oli ruotsalainen vapaaherrallinen aatelissuku, joka vaikutti myös Suomessa – aina siihen saakka kun Suomi Haminan rauhassa siirtyi Venäjälle.


title: Reuterholm

text: Suvun vanhin tunnettu jäsen lienee "Per Gisselsson" joka toimi 1600-luvulla kalastajana Mälaren-järvellä. Hänen pojanpoikansa Nils Esbjörnsson Reuterholm aateloitiin vuonna 1708 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 1440, nimellä von Reuterholm. Hänet korotettiin vapaaherraksi vuonna 1735 ja introdusoitiin vapaaherrallisena sukuna numero 217, nyt yksinkertaistetulla nimellä "Reuterholm". Suku sammui vuonna 1864 Axel Reuterholm nuoremman kuollessa.


title: Reuterholm

text: Suku omisti Suomessa, Siuntiossa Pikkalan (Pickala) ja Suitian kartanot. Gustaf Adolf Reuterholmin kuollessa lapsettomana vuonna 1813 hän määräsi testamentissaan omaisuutensa veljenpojalleen Axel Reuterholmille, ehdolla, että tämä myy kaiken omaisuuden Suomessa, muuttaa Ruotsiin, jonne siirtää myös kaikkien Suomeen haudattujen Reuterholmien arkut. Reuterholmin sukua ei siten introdusoitu Suomen ritarihuoneeseen sen järjestäytyessä vuonna 1818.


title: Reuterholm

text: Reuterholm-suvun hautaholvina toimii Strängnäsin tuomiokirkon entinen Olivecrantz-suvun hautaholvi, jonne suvun Suomessa kuolleiden ja haudattujen jäsenten arkut Haminan rauhan jälkeen siirrettiin turvaan.


title: Schleswig (täsmennyssivu)

text: Schleswig (saksaksi) eli Slesvig (tanskaksi) voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Louisianan kreoli

text: Louisianan kreoli on ranskan kieleen perustuva kreolikieli, joka on saanut vaikutteita myös alueen alkuperäisasukkaiden kielistä ja afrikkalaisista kielistä. Sitä puhutaan pääosin Louisianassa louisianan kreolien parissa.


title: Louisianan kreoli

text: Kieltä puhuvat eniten vanhimmat sukupolvet, joista 4,6 % puhuu vain kreolia. Nuoret, alle 30-vuotiaat käyttävät ensisijaisesti englantia. 112 465 ihmistä (2,4 % koko väestöstä) ilmoitti käyttävänsä kreolikieltä kotonaan ja heistä 700 ilmoitti osaavansa englantia huonosti. Ethnologuen mukaan kieltä puhuu 70 000 ihmistä.


title: Louisianan kreoli

text: Louisianan kreoli muistuttaa paljon haitin kreolia.


title: Fobetor

text: Fobetor () oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi oneiroksista, unien jumalista. Hän on unen jumala Hypnoksen poika ja Morfeuksen ja Fantasoksen veli. Jumalten keskuudessa hänet tunnettiin nimellä Ikelos.


title: Fobetor

text: Fobetor esiintyi unissa eläinten hahmoissa kuten villipetona, lintuna tai käärmeenä.


title: Ammattisumon arvoluokat

text: Ammattisumon arvoluokat perustuvat kuuteen divisioonaan.


title: Ammattisumon arvoluokat

text: Neljän alimman divisioonan (korkein "makushita", siitä seuraavat ovat "sandanme, jonidan" ja "jonikuchi") painijoiden arvo on "toriteki" (取り的). Kahden ylimmän divisioonan ("maku(no)uchi" ja "jūryō" tai "jūmaime") painijoiden arvo on "sekitori" (関取). Sekitoreja on kerrallaan aina 70 ja heillä on erityisiä etuoikeuksia.


title: Ammattisumon arvoluokat

text: Lisäksi erotetaan muista kulloinenkin suurmestari (横綱, yokozuna) ja siitä seuraava mestari (大関, ōzeki). He ovat ammattisumon korkea-arvoisimmat painijat ja ensimmäisen divisioonan paras ja toiseksi paras. Järjestys, kuten kaikissa divisioonissa, ratkaistaan turnauksissa saavutettujen voittojen ja häviöiden perusteella. Huippu on kuitenkin niin korkea-tasoinen, etteivät suurmestarin ja mestarin arvot vaihdu kovin usein painijalta toiselle.


title: Kerttu Manninen

text: Kerttu Manninen on suomalainen filosofian maisteri, kirjastonhoitaja, kirjallisuusarvostelija, suomentaja ja tietokirjoittaja. Hän kirjoitti arvosteluja lastenkirjallisuudesta Lapsen maailma -lehteen 1950-luvulta 2000-luvulle. Manninen sai Suomen Kulttuurirahaston vuosipalkinnon sekä lastenkirjallisuuden Pääskynen-palkinnon.


title: Lowell Thomas

text: Lowell Thomas (6. huhtikuuta 1892 Woodington, Ohio – 29. elokuuta 1981 New York, New York) oli yhdysvaltalainen journalisti. Parhaiten hänet muistetaan nykyään Arabian Lawrencen maineen luojana.


title: Lowell Thomas

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Thomas oli toimittajana Lähi-idässä, jossa hän tutustui T. E. Lawrenceen. Thomasin hänestä kuvaamia elo- ja valokuvia esitettiin näytöksissä ympäri maapallon. Kaikkiaan esityksissä kävi yli neljä miljoonaa ihmistä. Esitysten ansiosta Thomasista tuli miljonääri, ja Lawrencesta kuuluisuus.


title: Lowell Thomas

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Thomas oli ensimmäinen Saksaan saapunut toimittaja. Vuonna 1930 hän aloitti päivittäiset uutislähetykset NBC:lle. Kaikkiaan hän työskenteli radiossa 46 vuoden ajan ennen eläkkeelle jäämistään vuonna 1976.


title: Lowell Thomas

text: Lowell Thomasilla on tähti Hollywood Walk of Famella. Hänet on myös nimetty Radio Hall of Fameen vuonna 1989.


title: Pudasjärvi (järvi Pudasjärvellä)

text: Pudasjärvi on Pudasjärven kaupungissa sijaitseva järvi, joka sijaitsee noin viiden kilometrin päässä keskustaajamasta Kurenalta. Pudasjärven kirkonkylä, joka on ollut aiemmin kunnan entinen hallinnollinen keskus, sijaitsee järven pohjoispuolella. Kirkonkylällä sijaitsevat kirkko, hautausmaa, kotiseutumuseo ja kaupungin ylläpitämä uimaranta.


title: Joukkouttaminen

text: Joukkouttaminen (tai joukkoistaminen, yleisön osallistaminen, talkoistaminen) kuvaa yleisesti hajautettua ongelmanratkaisu- ja tuotantomallia, jossa toimeksiantaja hyödyntää yhteisön osaamista rajattua tehtävää varten.


title: Joukkouttaminen

text: Ensimmäisenä termin joukkouttaminen (; crowd = yleisö, (ihmis)joukko; outsourcing = ulkoistaa) esitteli amerikkalainen Jeff Howe artikkelissaan The Rise of Crowdsourcing, joka julkaistiin "Wired"-lehdessä kesäkuussa 2006. Artikkelissaan Howe esittää, että teknologisen kehityksen myötä ammattilaisten ja harrastelijoiden kuilu on kaventunut. Joukkouttaminen on liitetty hyvin usein toisiin samankaltaisiin ilmiöihin, kuten avoimeen innovaatioon ja avoimen lähdekoodin hankkeisiin. Joukkouttamista on myös esimerkiksi joukkorahoitus.


title: Joukkouttaminen

text: Sanastokeskus TSK:n julkaiseman sosiaalisen median sanaston mukaan joukkouttamisessa ongelma annetaan ratkaistavaksi tai tehtävä suoritettavaksi ennalta määrittelemättömälle joukolle avoimen kutsun avulla. Työn teettäjä saattaa maksaa osallistujille korvauksen, mutta työn suorittaminen voi tapahtua myös ilman rahallista korvausta. Avoin kutsu julkaistaan tavallisesti internetissä. Joukkouttamista voidaan lähtökohtaisesti käyttää yritysten ja organisaatioiden kaikilla osa-alueilla. Siihen voivat osallistua kunkin alan ammattilaisten lisäksi harrastajat ja muuten alasta kiinnostuneet.


title: Joukkouttaminen

text: Sanalla crowdsourcing ei ole vakiintunutta suomenkielistä vastinetta. Termejä joukkouttaminen ja joukkoistaminen on ehdotettu internetin keskustelupalstoilla. Sosiaalisen median sanastossa sanan suomenkieliseksi vastineeksi on ehdotettu termejä joukkouttaminen, joukkoistaminen, yleisön osallistaminen sekä joukolle ulkoistaminen. Termiä talkoistaminen on ehdotettu kuvaamaan joukkoistamista, jossa osallistujille ei tarjota rahallista korvausta. Yleinen suomalainen asiasanasto tarjoaa crowdsourcing-termistä suomenkielistä vastinetta joukkoistaminen.


title: Joukkouttaminen

text: Ensimmäisenä joukkouttamishankkeena voi pitää vuonna 1714 järjestettyä kilpailua. Siinä Iso-Britannian hallitus tarjosi huomattavaa palkkiota henkilölle, joka kykenisi kehittämään ratkaisun pituusaste- eli longitudiongelmaan. Kilpailun voitti John Harrison ja hän sai palkkioksi 20 000 puntaa.


title: Joukkouttaminen

text: Vuonna 1955 Toyota järjesti kilpailun, jonka tarkoituksena oli suunnitella yritykselle uusi logo. Kilpailuun osallistui 27 000 suunnitelmaa ja kilpailun voitti logo, jossa kolme japanilaista kirjainta muodostivat ympyrän.


title: Joukkouttaminen

text: Joseph Cahill, silloinen Australian Uuden Etelä-Walesin osavaltion pääministeri, järjesti vuonna 1955 kilpailun, jonka tarkoituksena oli suunnitella rakennus Sydneyn satamaan. Kilpailuun osallistui 233 suunnitelmaa 32 eri maasta ja kilpailun voitti tanskalainen arkkitehti Jørn Utzon, joka suunnitteli Sydneyn oopperatalon.


title: Joukkouttaminen

text: Joukkouttamisena voidaan pitää myös vuonna 2002 alkanutta American Idol -kilpailua. Vastaavanlaisia kilpailuja on järjestetty vuoden 2002 jälkeen paljon. Niitä voidaan pitää julkisina joukkoistamishankkeina, joiden tarkoituksena on kehittää esimerkiksi albumi, keittokirja tai supertähti.


title: Joukkouttaminen

text: Toimeksiantajan joukkouttamisesta saamat hyödyt perustuvat hyvin usein kollektiiviseen älykkyyteen, edullisuuteen sekä tehtävän suoritusnopeuteen. James Surowiecki teki vuonna 2004 tunnetuksi kollektiivisen älykkyyden kirjassaan "Joukkojen viisaus". Hän osoitti, miten on mahdollista saada laadukas vastaus kysymykseen kerättäessä itsenäisiä ehdotuksia suurelta ja monimuotoiselta joukolta. Myös muut tutkijat ovat päätyneet samansuuntaisiin tuloksiin. Tutkittuaan joukkouttamista Morgan ja Wang havaitsivat vuonna 2010, että mitä monipuolisempi joukko on kyseessä, sitä paremmin se sopii ongelmanratkaisuun. Kollektiivinen älykkyys vaatii kuitenkin toimiakseen vastaajien riippumattomuuden toisistaan, koska yhteistyö voi vääristää tuloksia.


title: Joukkouttaminen

text: Tutkijat Chanal ja Caron-Fasan (2010) totesivat vuonna 2010 julkaistussa artikkelissaan, että avaamalla liiketoimintamalleja sekä joukkouttamalla heidän tutkimansa yritykset pystyivät tehostamaan toimintaansa, eli vähentämään kustannuksiaan tutkimuksessa ja tuotekehityksessä hyödyntämällä ulkopuolista tietotaitoa. Toimeksiantajan joukkouttamisesta saamaa taloudellista hyötyä voivat selittää useat tekijät. Joukkouttamisessa ja avoimessa innovaatiossa yleensä tehtävän toimeksiantaja voi saada hetkellisesti käyttöönsä laajemman ja monipuolisemman osaamisen kuin muuten olisi taloudellisesti mahdollista.. Brabham sekä Morgan ja Wang havaitsivat tutkimuksissaan, että yleisestä käsityksestä poiketen joukkouttamiseen osallistuvat ovat yleensä oman aihealueensa ammattilaisia. Tämä havainto vaikuttaa olevan ristiriidassa yleisesti vallalla olevan käsityksen kanssa, että joukkouttamiseen osallistuu ainoastaan tylsistyneitä harrastelijoita.


title: Joukkouttaminen

text: Organisaation ulkopuolisen osaamisen hyödyntämisen lisäksi toimeksiantajat voivat hyötyä joukkouttamisen edullisuudesta ja nopeudesta. Joukkouttamisessa on tyypillistä, että toimeksiantaja ei maksa ehdotuksista lainkaan rahallista korvausta.. Korvaus saatetaan maksaa ainoastaan voittavista ehdotuksista. Korvauksen suorittaminen ainoastaan voittavista ehdotuksista voi muodostua ongelmalliseksi joukon kannalta, koska se siirtää muun muassa toimeksiantajan liiketoimintariskiä joukolle. Joukkouttamalla tuotteista tulee sellaisia, kuin asiakkaat haluavat. Tuotekehitys voi olla myös nopeampaa verrattuna siihen, että työ tehtäisiin alusta alkaen organisaation sisällä. Joukkouttaminen saattaa myös lisätä asiakkaiden sitoutumista brändiin tai yritykseen osallistumista. Asiakkiden osallistuessa tuotekehitykseen heidän suhteensa yritykseen tiivistyy.


title: Joukkouttaminen

text: Business-to-business -tyypin yrityksen on katsottu olevan ongelmallinen joukkoistamisen kannalta, koska tuotteiden kehittämiseen liittyvät tehtävät vaativat usein niin joukkoistajalta kuin joukoltakin erikoistunutta osaamista. Yritys ei myöskään voi käyttää asiakkaitaan joukkona samalla tavalla kuin kuluttajayritys. Asiantuntijat on löydettävä muualta kuin asiakkaista esimerkiksi joukkoistamisalustoilta, jotka kokoavat yhteen tuhansia eri alojen asiantuntijoita.


title: Joukkouttaminen

text: Tutkijat ovat pyrkineet löytämään syitä sille, miksi useat asiantuntijat, ammattilaiset sekä harrastelijat haluavat osallistua joukkouttamiseen. Motivaatiotekijät voidaan yleisesti jaotella sekä sisäisiin että ulkoisiin. Suorituksen sisäisiä motivaatiotekijöitä ovat ne, joita saa aikaan työn tekeminen itsessään. Tällaisia voivat olla esimerkiksi talkootyön tekeminen, informaation jakaminen sekä sivistäminen.. Tämä näkyy esimerkiksi Wikipediassa. Haichao ja muut havaitsivat tutkimuksessaan vuonna 2011, että sisäiset tekijät, kuten autonomian mahdollisuus, motivoivat ihmisiä osallistumaan joukkouttamiseen ulkoisia motivaatiotekijöitä tehokkaammin. Brabham puolestaan tunnisti tutkimuksessaan neljä pääasiallista motivaatiotekijää, joiden perusteella ihmiset osallistuivat joukkouttamiseen. Näitä ovat mahdollisuus rahalliseen korvaukseen, mahdollisuus kehittää omia luovia taitoja, mahdollisuus freelance-työhön, sekä rakkaus toimeksiantajaa kohtaan. Näiden tekijöiden lisäksi Chanal ja Caron-Fasan totesivat vuonna 2010, että mahdollisuus luovaan työhön, yhteisön tai toimeksiantajan huomio, sekä mahdollisuus maineeseen voivat motivoida ihmisiä itsessään osallistumaan joukkouttamiseen.


title: Joukkouttaminen

text: Joukkouttamisen lisääntyminen 2000-luvulla on johtanut tutkijat selvittämään, minkälaisiin tehtäviin joukkouttaminen soveltuu parhaiten ja mihin se ei sovi. Vuonna 2012 julkaistussa artikkelissaan Hirth ja muut jakavat joukkouttamissovellukset kolmeen ryhmään tehtävän vaatiman osamisen mukaan. Näitä ovat rutiinitehtävät, monimutkaiset tehtävät sekä luovuutta vaativat tehtävät. Rutiinitehtävät ovat hyvin yksinkertaisia, joiden suorittaminen ei vaadi lainkaan erityisosaamista. Monimutkaiset tehtävät vaativat puolestaan jonkinasteista yleisosaamista käsiteltävästä alueesta. Tällaisia voi olla esimerkiksi annetun tekstin uudelleenkirjoitus. Luoviksi tehtäviksi arvioidaan esimerkiksi erilaiset ideakilpailut, sekä tutkimus- ja tuotekehitystehtävät.


title: Joukkouttaminen

text: Eräs merkittävä joukkouttamisprojekti on Amazonin palveluihin kuuluva Amazon Mechanical Turk (MTurk), jossa työnantajat voivat valjastaa käyttöönsä ihmisen älyn suorittamaan tehtäviä, joihin tietokoneet eivät vielä pysty. Muun muassa Corney ja muut havaitsivat tutkimuksessaan vuonna 2010, että joukkouttaminen soveltuu juuri tämänkaltaisiin tehtäviin joustavuudeltaan ja tehokkuudeltaan hyödyntämällä erilaisia tekoälysovelluksia paremmin musta laatikko -ongelmanratkaisua. Amazonin sovelluksen toimintaperiaate on yksinkertainen. Ensin työnantajat ilmoittavat työtehtävän ja palkkiosumman sivustolle, jonka jälkeen käyttäjät selailevat sivustoa ja suorittavat haluamiaan tehtäviä rahapalkkiota vastaan. Palkkiosummat tehtävää kohti ovat usein hyvin pieniä.


title: Joukkouttaminen

text: Toisenlainen joukkouttamista hyödyntävä verkkosivusto on Threadless. Sivusto myy painettuja t-paitoja, joiden painokuvioiden suunnittelusta vastaavat ulkopuoliset tekijät. Kuka tahansa voi lähettää sivustolle oman paidan painosuunnitelmansa, joista sivuston vierailijat äänestävät omia suosikkejaan. Viikoittain valitaan noin kymmenen uutta suunnitelmaa tuotantoon ja näiden suunnittelijat saavat palkkioksi rahaa ja lahjakortin Threadlessin verkkokauppaan.


title: Joukkouttaminen

text: Wikipediaa pidetään usein esimerkkinä toimivasta joukkouttamista hyödyntävästä verkkosivustosta. Se hankkii sisältönsä lisäksi palvelun ylläpitämiseen vaaditun rahoituksen lahjoituksina, joka voidaan laskea joukkorahoittamiseksi. Myös Facebook on hyödyntänyt joukkouttamista luodessaan sivustostaan kielellisesti paikallistettuja versioita.


title: Joukkouttaminen

text: Ideakilpailut ovat yksi joukkouttamisen ilmentymismuodoista. Niissä toimeksiantaja hakee ratkaisuehdotuksia ongelmaan julkaisemalla sen internetissä. Ideakilpailuissa on yleistä, että toimeksiantaja maksaa rahallisen korvauksen joko yhdestä tai useammasta parhaaksi näkemästään ehdotuksesta. Tutkittuaan useita erilaisia joukkouttamissovelluksia Morgan ja Wang kehittivät vuonna 2010 viitekehyksen, jonka avulla voidaan selvittää, miten hyvin tietty tehtävä soveltuu ideakilpailuun ja miten optimaalinen pakkiojärjestelmä tulisi suunnitella. Heidän keskeinen havaintonsa oli, että ideakilpailuihin soveltuu parhaiten sellaiset tehtävät, missä ratkaisun kehittäminen ei ole riippuvainen muiden ehdotuksista. Lisäksi Haichao ja muut totesivat vuonna 2011, että tehtävien tulisi olla hyvin tarkasti määritettyjä, suhteellisen yksinkertaisia sekä niissä pitäisi vaatia monialaista osaamista.


title: Joukkouttaminen

text: Morganin ja Wangin lisäksi Trewiesch ja Xu tutkivat artikkelissaan vuonna 2008 ideakilpailujen optimaalisia palkitsemisjärjestelmiä. Heidän mukaansa palkitsemisjärjestelmän kehittämisessä tulee ottaa huomioon muun muassa tehtävän luonne, vaadittu tietotaito, kehittämiseen vaatimat resurssit sekä oletettavissa olevien ratkaisuehdotusten määrä. Yksi palkitsemisjärjestelmä ei sovellu kaikkiin ideakilpailuihin, vaan se tulee suunnitella tapauskohtaisesti.


title: Joukkouttaminen

text: Kritiikkiä herättäneen Uber-yrityksen taksipalvelun voidaan katsoa hyödyntävän joukkouttamista toimintaperiaatteissaan. Kuka tahansa voi ryhtyä palvelun kuljettajaksi yrityksen järjestämän lyhyen koulutuksen jälkeen, kunhan täyttää lisäksi auton ajamiseen yleiset vaatimukset. Uber-palvelun toimintaperiaate rakentuu yrityksen Uber-sovellukselle. Sen avulla kuljettajat ja asiakkaat pystyvät löytämään toisensa. Joukkoistaminen konkretisoituu, kun yritys tarjoaa ja ylläpitää mahdollisuuksia tällaiselle taksitoiminnalle, mutta taksipalvelun toteuttaminen ja tarjoaminen tapahtuu kuljettajien toimesta. Uber laajeni nopeasti ympäri maailmaa tällä liiketoimintastrategiallaan ja se saavutti sekä median, että viranomaisten huomion. Suomessa Taksiliiton mielestä Uber-toiminta on laitonta liikennettä.


title: Joukkouttaminen

text: Valven Steam-peli- ja sovellusalusta hyödyntää joukkoistamista monella tapaa. Valve on mahdollistanut joukkoistamisen esimerkiksi tarjoamalla käyttäjille mahdollisuuden peliarvosteluiden kirjoittamisen ja luonut Greenlight –nimisen palvelun pelikehittäjille. Greenlight-palvelun tarkoitus on tarjota pelikehittäjille mahdollisuus viestiä pelaajayhteisön kanssa julkaisemalla tietoja, kuvakaappauksia ja videoita. Greenlight-palvelun tavoitteena on tarjota pienemille kehittäjätiimeille näkyvyyttä ja lopulta saada heidän tuotteensa levitykseen Steamin verkkokauppaosioon. Positiivisen vastaanoton lisäksi Greenlight-palvelu on kohdannut yleisiä joukkoistamiseen liittyviä ongelmia, jotka liittyvät erityisesti sisältötulvaan ja laadunhallintaan.


title: Joukkouttaminen

text: Soneran AIVO-verkkopalvelun tarkoituksena oli avata keskustelua yrityksen ja sen asiakkaiden kanssa, sekä saada uusia ehdotuksia ja ideoita yrityksen toimintaan ja kehitykseen. AIVO-palvelu suljettiin vuonna 2011.


title: Joukkouttaminen

text: Kansalliskirjaston ja Microtaskin yhteistyössä järjestämä Digitalkoot-projektissa indeksoidaan käyttäjien avulla vanhoja sanomalehtiä hakukelpoisiksi internetiin.


title: Joukkouttaminen

text: Puhelinyhtiö Nokia järjesti yhteistyössä Audiodraftin kanssa syksyllä 2011 kilpailun, jossa haettiin uutta versiota yhtiön vanhasta tunnussoittoäänestä, Nokia Tunesta. Voittajalle sekä neljälle muulle finaaliviisikkoon yltäneelle luvattiin rahapalkinnot. Kilpailuun tuli ehdotuksia yli 6 200.


title: Joukkouttaminen

text: Vuodesta 2010 alkaen järjestetyn Apps4Finland-kilpailun tarkoituksena oli innostaa rahapalkinnoilla ideanikkareita, sovelluskehittäjiä ja kaikkia muita hyödyntämään vapaasti saatavilla olevaa julkishallinnon tuottamaa avointa dataa ja luomaan siitä kiinnostavia ideoita, sovelluksia ja visualisointeja. Vuonna 2011 kilpailuun osallistui 140 ehdotusta.


title: Joukkouttaminen

text: Marraskuussa 2012 aloitti toimintansa suomalainen graafisen suunnittelun online-markkinapaikka Designtopia.net. Verkkopalvelu nojaa kansainvälisten esikuvien mukaisesti joukkoistettuun suunnitteluun, jossa graafista suunnittelua tarvitseva asiakas voi etsiä parasta toteutusta projektilleen suunnittelukilpailun muodossa. Asiakkaat laativat palveluun ensiksi toimeksiannon, minkä jälkeen suunnittelijat yrittävät vastata asiakkaan toiveisiin omilla suunnitelmillaan tai luonnoksillaan. Asiakas voi sitten valita mieleisensä kymmenistä ehdotuksista.


title: Joukkouttaminen

text: Coreorient Oy:n Piggy Baggy -palvelussa kuka tahansa tilata tai kuljettaa kimppakyytejä tavaroille. Yksi palvelun hyödyistä on vähentää yksityisautoilun tarvetta ja tarjota tavaroiden kuljetuksen vaihtoehto henkilöautottomille.


title: Joukkouttaminen

text: Valtioneuvoston tulevaisuusselonteko 2030 on hyödyntänyt joukkouttamista eri vaiheissa. Myös valmis teksti on kenen tahansa kommentoitavissa. Selonteossa joukkouttamisen syynä on se, että laajalta kansanjoukolta voidaan saada mahdollisimman erilaisia tulevaisuuden visioita.


title: Joukkouttaminen

text: Suomen kansalaisaloitelaki hyödyntää joukkoistamista antamalla äänioikeutetuille mahdollisuus ehdottaa uutta lakia, lakimuutosta tai kumoamista. Lakia varten on tehty nettipalvelu, joka tarjoaa helppokäyttöisen käyttöliittymän lakialoitteiden aloittamiselle ja niiden kannattamiselle. Sivustolle tunnistautuminen tapahtuu pankkitunnuksilla, mobiilivarmenteella tai sirullisella henkilökortilla. Moderni nettipalvelu on tuonut lain hyödyntämisen helposti lähestyttäväksi. Kansalaisaloitetta käsitelleessä tutkimuksessa huomattiin kansalaisten luottamuksen hallintoon olevan sidoksissa heidän kannattamiensa lakiehdotusten läpimenemiseen.


title: Joukkouttaminen

text: Suomalaisista business-to-business-yrityksistä Konecranes-nosturivalmistaja hyödyntää mekaniikkasuunnittelijoiden joukkoistamisalustaa GrabCAD-yhteisöä tuotteiden konseptoinnin tukena. Aktiivikaiuttimia valmistava Genelec on hyödyntänyt joukkoistamista asiakastuessaan luomalla ympärilleen yhteisön. Yhteisö sisältää käyttäjiä ja asiantuntijoita, joiden palautetta on käytetty hyväksi ongelmakohtien ratkaisemisessa ja tuotekehityksessä.


title: Joukkouttaminen

text: Yhtenä suurimmista joukkouttamisen ongelmista pidetään informaation epäsymmetriaa toimeksiantajan sekä joukon välillä – joukko ei tiedä ratkaisun todellista arvoa yritykselle, ellei sitä paljasteta. Tämä voi johtaa siihen ongelmaan, että toimeksiantaja tai muu jäsen pyrkii hyötymään taloudellisesti joukon kollektiivisesti tekemästä työstä maksamatta siitä heille oikeudenmukaista korvausta. Tästä tulee ongelma, jos työtä ei tehdä puhtaasti harrastemielessä, vaan joukko koostuu pääasiassa ammattilaisista ja asiantuntijoista, jotka osallistuvat joukkouttamiseen ansaitakseen elantonsa.


title: Joukkouttaminen

text: Toinen joukkouttamisen ongelma on Hirthin ja muiden mukaan erilaiset huonoihin ehdotuksiin liittyvät laatuongelmat. Joukossa voi tutkijoiden mukaan olla epärehellisiä jäsenia, jotka pyrkivät vain maksimoimaan oman taloudellisen hyötynsä osallistumalla mahdollisimman moneen tehtävään kerralla, vaikka heidän aikomksenaan ei olisikaan tehdä tehtävää tai vain tehdä se huonosti. Ongelma voi tulla erityisen hankalaksi monimutkaisissa ja luovuutta vaativissa tehtävissä, koska jokainen ehdotus voidaan joutua käymään huolellisesti läpi. Ongelma ei ole niin merkittävä MTurk:in kaltaisissa sovelluksissa tai ideointikilpailuissa, missä huonoja ehdotuksia voidaan jättää huomioimatta esimerkiksi erilaisilla tilastollisilla menetelmillä tai korvaus riippuu suoraan ehdotusten laadusta.


title: Joukkouttaminen

text: Joukkouttamista ja avointa innovaatiota on myös arvosteltu siitä, se saattaa tulla yritykselle lopulta kalliimmaksi ja hitaammaksi kuin työn ulkoistaminen tai tekeminen itse.


title: Joukkouttaminen

text: Joukkouttaminen-termin tunnettuja kritisoijia ovat muun muassa mediakriitikko ja kirjailija Douglass Rushkoff.


title: Joukkouttaminen

text: Wikipedian perustaja Jimmy Wales on todennut joukkoistamis-termin uskomattoman ärsyttäväksi. Hänen mukaansa mikä tahansa yritys, joka aikoo rakentaa verkoston ulkoistamalla kaiken työn sen käyttäjille, ei ainoastaan halveksi sen käyttäjiä, vaan epäonnistuu täysin ymmärtämään, mitä sen pitäisi tehdä. Walesin mukaan tehtävänä on luoda rakenne käyttäjien väliseen yhteistyöhön, ja se vaatii paljon työtä.


title: Joukkouttaminen

text: Joukkouttamisen hyödyntämistä voivat hidastaa ongelmat lainsäädäntöjen kanssa. Mikäli lainsäädännöllisiä seikkoja ei oteta huomioon ajoissa toiminnan suunnittelussa, lakirikkomuksista tulevat viivästykset ja kulut saattavat ylittää joukkouttamisesta saatavan hyödyn.


title: Joukkouttaminen

text: Joukkoistamisen valtava kasvu internetin aikakaudella on saanut aikaan keskustelua siihen liittyvistä eettisistä ongelmista. Eettisiksi ongelmiksi ovat tulleet esimerkiksi työn todellinen arvo, immateriaalioikeudet sekä ilmainen työ. Kritiikkiä yrityksiä kohtaan on annettu erityisesti työstä maksettavista korvauksista, jotka ovat osoittautuneet tapauksissa kymmeniä kertoja halvemmiksi verrattuna muihin ratkaisuihin. Yksilön tarve kuulua yhteisöön on luonut tilanteita, joissa ihmisiä käytetään hyväksi joukkoistamisessa ilmaisen työn muodossa. Yritykset ovat joukkoistamisprojekteissa ryhtyneet tekemään sopimuksia, joissa immateriaalioikeudet siirtyvät täysin yritykselle. Ongelmia syntyy, kun joukkoistamista koskeva lainsäädäntö ei ole selvä ja yksilön immateriaalioikeuksia on vaikea turvata. Ihmisiä hyväksikäyttävä joukkoistamisprojekti tai yritys huomataan yhteisön toimesta ja sen hyväksikäyttö tuodaan ilmi.Yhteisöosallisuuteen keskittyneitä palveluita Suomessa:


title: Gothus

text: Sukunimi Gothus voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Kolomna (Pietari)

text: Kolomna () on historiallinen kaupunginosa ja Amiraliteetin piiriin kuuluva kunta Pietarin keskustan länsiosassa Venäjällä. Nykyään sen rajoina toimivat Neva, Fontanka, Moika, Krjukovin kanava ja Novo-Admiralteiski-kanava.


title: Kolomna (Pietari)

text: Nimitys "Kolomna" on syntynyt 1700-luvun alussa mahdollisesti Kolomnan kaupungista tai Moskovan läheltä Kolomenskojesta muuttaneiden asukkaiden tuomana. 1800-luvun puoliväliin saakka Kolomna oli pikkuvirkamiehien, kauppiaiden ja käsityöläisten asuttamaa laitakaupunkia. Aleksandr Puškin kuvaa sitä runoelmassa "Domik v Kolomne" ja Nikolai Gogol kertomuksissa Päällysviitta ja Muotokuva.


title: Villaherkkusieni

text:
Villaherkkusieni ("Agaricus leucotrichus") on mieluiten vanhoissa muurahaispesissä esiintyvä herkkusienilaji.
Sieni on valkea, kosketeltaessa selvästi kellertyvä. Heltat aluksi vaaleanpunaiset, vanhalla sienellä tummanruskeat. Selvin tuntomerkki on renkaan alapuolelta selvästi nukkavillainen jalan pinta. Se esiintyy harvinaisena havumetsissä, useimmiten kuusien lähettyvillä. Laji on erinomainen ruokasieni, mutta harvinaisuutensa vuoksi merkityksetön.


title: Villaherkkusieni

text:
Villaherkkusienen entinen nimi villajalkaherkkusieni kuvasi sienen ulkonäköä paremmin, mutta kun nimistötoimikunta päätti, että sienen nimi saa muodostua korkeintaan kolmesta sanasta, niin nimi lyhennettiin villaherkkusieneksi ("Agaricus leucotrichus").
Villaherkkusieni kuuluu herkkusienten ("Agaricus") sukuun ja siellä kellertyvien ("Arvenses") sektioon. Sieni on keskikokoinen happaman maan suosija ja siksi sen useimmiten löytääkin vanhasta muurahaispesästä kuusien keskeltä. Koko sieni on nuorena väriltään valkea, mutta vanhemmiten lakistaan kellertyvä. Myös kosketuskohdista sieni kellertyy selvästi. Sen tuoksu on miellyttävä anis-tai mantelimainen. Maku on mieto, hiukan pähkinää muistuttava ja sieni onkin hyvä ruokasieni. Jalka on tasapaksu ja sen renkaan alapuolella on villa-tai nukkamaisia kiehkuroita. Se onkin paras tuntomerkki erottamaan laji esim. kuusi- ja anisherkkusienestä ("Agaricus essettei" ja "A. silvicola"), joiden jalka on koko matkalta sileä, mutta jotka viihtyvät myös suurten kuusien juurella neulaskarikkeella ja kellertyvät kosketuskohdista. Villaherkkusieni on Suomessa harvinainen, vain muutaman kerran tavattu, mutta kuitenkin lähes koko havumetsävyöhykkeellä esiintyvä. Useimmiten se kasvaa yksittäin, joten sen merkitys ruokasienenä on tästä syystä olematon.


title: Vapaa-ajan Kalastaja

text: Vapaa-ajan Kalastaja on Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön jäsenlehti, jota myydään lehtipisteissä ja joka postitetaan kaikille jäsenmaksunsa maksaneille jäsenille ja tilaajille. Lisäksi sitä jaetaan messuilla ja muissa yleisötapahtumissa.


title: Vapaa-ajan Kalastaja

text: Vapaa-ajan Kalastaja on nelivärinen aikakauslehti, joka ilmestyy 6 kertaa vuodessa. Lehden levikki on 43 000 kappaletta.


title: Vapaa-ajan Kalastaja

text: Vapaa-ajan Kalastaja on järjestölehti, jonka sisältö ja kannanotot usein kiinnostavat myös järjestöön kuulumattomia kalastuksen harrastajia ja muita kalataloudessa toimivia. Vapaa-ajan Kalastajassa kerrotaan monipuolisesti kalastusharrastuksesta. Siinä on tietoa mm. eri kalastusmuodoista, kalankäsittelystä, kalastuspaikoista, uusista välineistä sekä lainsäädännöstä ja viranomaisten päätöksistä. Lehti palvelee myös kala- ja eräseuroja tiedottamisessa.


title: Vapaa-ajan Kalastaja

text: Vapaa-ajan Kalastajan kustantajana on Vapaa-ajankalastajien Kustannus Oy, jossa Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö on osakkaana. Lehden päätoimittaja on Veli-Matti Saksi ja toimitussihteeri Jaana Vetikko. Toimittajina toimivat keskusjärjestön kalatalouskonsulentit ja toiminnanjohtaja. Kirjoittajina käytetään myös eri alojen asiantuntijoita. Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön jäsenten tekstit ja aihevinkit ovat tervetulleita lehteen. Lehdellä on oma kahden vuoden välein valittava toimituskuntansa, joka ohjaa lehden kehitystä.


title: Mercerin piirikunta (Ohio)

text: Mercerin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Hugh Mercerin mukaan. Sen suurin kaupunki on Celina.


title: Mercerin piirikunta (Ohio)

text: Mercerin naapuripiirikuntia ovat Van Wert pohjoisessa, Auglaize idässä, Shelby kaakkoiskulmassa, Darke etelässä ja Indianan puolella Jayn sekä Adamsin piirikunnat.


title: Mercerin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 40 814 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 97,8%, mustiin (0,4%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,3%) ja aasialaisiin (0,5%).


title: Mercerin piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 51 236 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 8,8% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Osakeyhtiö Sommers, af Hällström & Waldens (vuodesta 1933 Kone ja Terä Oy, yhtiöstä käytettin myös nimeä Tampereen Konetehdas) oli suomalainen Tampereella toiminut konepajayritys, joka valmisti muun muassa laivoja ja rautatievaunuja. 1930-luvulta alkaen se tuli tunnetuksi myös polkupyörien valmistajana.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Yrityksen perustivat vuonna 1897 insinööri Theodor Sommers, arkkitehti Arthur af Hällström ja insinööri Elis Waldens. He avasivat heinäkuussa 1897 Hämeenkatu 10:ssä teknillisen kaupan ja konepajan. Teknillinen kauppa myi muun muassa sähkö- ja vesijohtotarvikkeita sekä polkupyöriä. Konepajassa tehtiin korjaustöitä ja sähkö- ja vesijohtoalan töitä. Yritys alkoi jo samana kesänä rakentaa uusia tiloja Tammelan kaupunginosaan Tampereen kaupungilta vuokratuille tonteille. Tammelan puistokadun 13–21:ssä sijainneet verstasrakennukset ja valimo sekä konepaja valmistuivat vuonna 1898.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Toiminimenä aloittanut yritys muutettiin joulukuussa 1898 "Osakeyhtiö Sommers, af Hällström ja Waldens" -nimiseksi osakeyhtiöksi. Se tunnettiin kuitenkin yleisesti "Tampereen konetehtaan" nimellä. Uusi yhtiö sai heti paljon tilauksia, mutta vuonna 1898 se koki myös joukon vastoinkäymisiä kun Harvaluodon sahan koneiston ja Lahtis-siipirataslaivan epäonniset korjausurakat tuottivat yhtiölle suuret lisäkulut.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Yhtiön teknillinen kauppa lopetettiin 1899 ja jatkossa se keskittyi konepajatoimintaan. Samana vuonna yhtiö aloitti myös höyrylaivojen rakentamisen, ensimmäisenä valmistui keväällä 1899 höyrylaiva "Alli". Yhtiötä uhkasi 1900-luvun alussa taloudellisen laskukauden aikana toiminnan lopettaminen, mutta se saattoi jatkaa toimintaansa yhtiön tilintarkastajana toimineen pankinjohtaja Nils Idmanin järjestämän 20 000 markan lisäpääoman turvin.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Yhtiön asema parani kun vuosina 1904–1905 käyty Venäjän-Japanin sota tuotti tilauksia Venäjän armeijalta. Laivanrakennuspuolella yhtiö sai 1904 rakentamastaan matkustajahöyrylaiva Pohjolasta sopimuksen perusteella ylimääräistä hintaa 7 000 markkaa sen jälkeen, kun laiva todettiin koeajossa nopeammaksi kuin mitä oli alun perin sovittu.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Vuonna 1900 aloitettiin myös rautatievaunujen valmistaminen Valtion rautateille ja sitä varten Tammelaan rakennettiin tiilinen vaunuverstas, jolle oli raideyhteys Tampereen ratapihalta. Vaunutilausten määrä saattoi kuitenkin vaihdella jyrkästi eri vuosina ja lisäksi kova kilpailu eri vaununvalmistajien välillä pudotti voitot minimiin. Rautatievaunuja valmistaneet suomalaiset yritykset tekivätkin vuonna 1905 sopimuksen, jolla ne jakoivat valmistuskiintiöt keskenään. Sommers, af Hällström & Waldensin osuudeksi tuli 70 vaunua vuodessa.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Vuoden 1905 suurlakon jälkeen Sommers, af Hällström & Waldensin konepajalla oli muutamia lakkoja; vuonna 1907 puutyöntekijät olivat lakossa ja huhti-toukokuulla 1908 oli lähes koko Suomen metalliteollisuuden kattanut lakko ja työnantajien työsulku. Vuonna 1911 yhtiö joutui vaikeuksiin sen johtokunnan puheenjohtajana toimineen pankinjohtaja Nils Idmanin kavallusjutun takia. Idman oli saanut oikeuden ottaa lyhytaikaisia lainoja yhtiön varoista ja hänen tehtyään konkurssin selvisi, että Idman oli ottanut kaksi haltijavelkakirjaa yhtiön omaisuutta vastaan. Näiden velkojen maksu vei yhtiön vararahastot, kertyneet voiton ja vielä osan osakepääomaakin. Yhtiön toiminta saattoi kuitenkin jatkua, kun se sai pankeilta lainaa yhtiön etuoikeutettuja osakkeita vastaan.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen vuonna 1914 aiheutti aluksi Sommers, af Hällström & Waldensin konepajalla tilausten peruuttamisia ja työviikon lyhentämisen nelipäiväiseksi. Pian kuitenkin Venäjän armeijan tekemät suuret sotatarviketilaukset muuttivat tilanteen niin, että vuodet 1915 ja 1916 olivat yhtiön historian menestyksekkäimmät. Yhtiön Venäjän-vienti kasvoi 50 prosenttia sen toimittaessa pommisorveja, sahoja ja sahanteriä Venäjän armeijan käyttöön. Yhtiö pystyi ostamaan pankeilta takaisin Idmanin jutun yhteydessä luovuttamansa osakkeet ja vuonna 1916 se osti myös tehdasrakennustensa vuokratontit Tampereen kaupungilta.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Venäjän maaliskuun 1917 vallankumous lopetti sotatarviketilaukset ja sen jälkeen Sommers, af Hällström & Waldens joutui tuotannonsupistuksiin ja irtisanomisiin. Suomen sisällissota ei pysäyttänyt yhtiön konepajan toimintaa pitkäksi aikaa, sillä Tammelan tehdasrakennukset kärsivät vain pieniä vaurioita Tampereen taistelun aikana.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Vuonna 1925 valmistui matkustaja-alus "Hämeenlinna", joka oli viimeinen Sommers, af Hällström & Waldensin tekemä laiva. Yhtiö luopui Naistenlahdessa sijainneesta telakastaan ja purki siellä olleet varastorakennukset. Myös rautatievaunujen valmistaminen päättyi vuonna 1916, sillä Valtion rautatiet hankki sen jälkeen vaununsa omalta Pasilan konepajaltaan.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Vuonna 1927 Sommers, af Hällström & Waldensin tuotanto oli pysähdyksissä seitsemän kuukautta kestäneen metallialan työsulun takia toukokuulta joulukuulle. Vuoden 1929 syksyllä yhtiön 1914–1915 rakentama matkustajalaiva Kuru kaatui myrskyssä Näsijärvellä. Yhtiö todettiin seuranneessa oikeudenkäynnissä syyttömäksi tapaukseen, sillä Kuru-laivan kansirakenteita oli myöhemmin lisätty vastoin laivan alkuperäisen suunnittelijan insinööri John Grönblomin varoituksia. Kuru oli suurin Sommers, af Hällström & Waldensin rakentamista laivoista.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Vuonna 1929 alkanut talouslama johti muutoksiin yhtiön toiminnassa. Sahakoneistojen tilaukset vähenivät, kun sahateollisuuden tuotanto aleni ja rakennustoiminta hiljeni. Sama tilanne oli myös maatalouskoneiden valmistuksessa. Sommers, af Hällström & Waldens vähensi työntekijöitä ja lyhensi työviikkoa niin, että vuonna 1930 yhtiön työntekijöiden määrä oli alentunut 150:stä 36:een. Yhtiö alkoi etsiä uusia tuotteita ja kokeli aluksi vuosina 1931–1933 autonkorien valmistusta. Tämä tuotanto täytyi kuitenkin lopettaa kannattamattomana.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Yhtiö alkoi nyt keskittyä polkupyörien valmistamiseen, joka aloitettiin 1933. Pyöränrunkoja tehtiin vuonna 1935 jo miltei 10 000 kappaletta ja seuraavana vuonna valmistuneeseen lisärakennukseen tuli tilat polkupyöräosastolle. Tässä yhteydessä myös yhtiön nimi muutettiin "Kone ja Terä Oy:ksi", joskin vanhaan nimeen viitattiin edelleen kaikissa yhtiön painotuotteissa. Kone ja Terä valmisti "Jaguar"-, "Tammer"- ja "Peto"-merkkisiä polkupyöriä. Yhtiön työntekijämäärä nousi 1930-luvun lopulla jo 275:een.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Kone ja Terän entinen vaunuverstas tuhoutui tulipalossa tammikuussa 1938 niin, että vain rakennuksen ulkoseinät säilyivät. Palon jälkeen korjattu rakennus vuokrattiin sitten huoltoasemaksi Gulf Oil Co oy:n käyttöön ja yhtiö hankki lisätilaa jatkamalla uutta, vuonna 1936 valmistunutta tehdasrakennustaan. Vähän ennen toisen maailmansodan alkua Kone ja Terän polkupyörien kysyntä romahti, kun ulkomailta alettiin tuottaa halvempia pyöriä. Suomen armeijan tekemät varastoon jääneiden polkupyörien ostot sekä polkupyörätilaukset auttoivat kuitenkin tässä tilanteessa.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Talvisodan alettua Kone ja Terän koneosasto siirrettiin lähes kokonaan Tampereelta Oriveden rautatieaseman lähellä sijainneen "Ensi Oy:n" kenkätehtaan tiloihin. Orivedellä aloitettiin sitten ammusten valmistus ja Tampereella jatkettiin lähinnä polkupyörien valmistusta puolustusvoimille. Jatkosodan aikana Kone ja Terä valmisti Tammelan tiloissa tykistön ammuksia sekä myös edelleen polkupyöriä armeijan käyttöön. Yhtiön toimitiloja laajennettiin edelleen 1942 ja 1944.


title: Sommers, af Hällström & Waldens

text: Sodan jälkeen Kone ja Terä keskittyi aluksi sotakorvaustöihin vuodesta 1945 alkaen. Yhtiö valmisti kehäsahakoneita, kuljettimia ja sahanteriä. Myös polkupyörien valmistusta jatkettiin. Kone ja Terä Oy:n palveluksessa oli vuonna 1955 yli 400 työntekijää. Kilpailun kiristyminen alkoi kuitenkin taas tuottaa yhtiölle ongelmia ja sen toiminta päättyi konkurssiin vuonna 1967.


title: Descent: Journeys in the Dark

text: Descent: Journeys in the Dark on fantasiamaailmaan sijoittuva lautapeli, jossa 3–5 pelaajaa ohjaa hahmoaan laudalla, joka rakennetaan palasista pelattavan skenaarion mukaisesti. Yksi pelaajista valitaan Overlordiksi (OL), jonka tehtävänä on estää muita pelaajia suorittamasta skenaariota. Overlord vastaa suurin piirtein perinteisten roolipelien pelinjohtajaa, paitsi että Descentissä Overlord kilpailee pelaajia vastaan pelin voitosta. Overlord ohjaa pelaajien tapaan omia hahmojaan, joita hänellä voi muista pelaajista poiketen olla laudalla enemmänkin kuin yksi.


title: Descent: Journeys in the Dark

text: Vaikka taistelut pelaajien ja Overlordin välillä käydäänkin noppia heittämällä, pelissä ei ole kyse pelkästään onnesta, vaan useasti oikeat taktiset ratkaisut voivat kääntää taistelun.


title: Descent: Journeys in the Dark

text: Pelin on julkaissut Fantasy Flight Games. Peliä ei ole saatavana suomenkielisenä versiona.