title: Hirvaan rautatieasema

text: Hirvaan rautatieasema tai pysäkki () on lakkautettu rautatieliikennepaikka Suomen rataverkolla rataosalla Hirvaan taajamassa Rovaniemellä. Liikennepaikka avattiin Kemin ja Rovaniemen välisen rataosuuden valmistuessa 1909, ja se oli käytössä posti- ja henkilöliikenteen pysäkkinä. Liikennepaikka lakkautettiin lättähattuliikenteen päättyessä 1980-luvulla. Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus säästyi saksalaisten tuhopoltoilta Lapin sodassa ja on edelleen olemassa. Rakennuksen ovat kunnostaneet paikallinen kylätoimikunta sekä muurolalainen humppayhtye Huumor-Humppa.


title: Vävypoika oon

text: Vävypoika oon ("The Worst Week of My Life") on BBC vuonna 2004 tekemä televisiosarja. Brittikomedialla on myös toinen tuotantokausi ja kolmeosainen joulujakso "The Worst Christmas of My Life" (2006).


title: Karl Adam

text:
Karl Adam (22. lokakuuta 1876 – 1. huhtikuuta 1966) oli saksalainen katolinen teologi. Hän valmistui Regensburgin teologisesta seminaarista vuonna 1900 jonka jälkeen hän työskenteli kaksi vuotta seurakuntapappina ennen kuin pääsi Münchenin yliopistoon, jossa hän kahdessa vuodessa suoritti teologian tohtorin opinnot.
Aikaa myöten Adam sai teologian professuurin ja toimi virassa Münchenin, Strasbourgin ja Tübingenin yliopistoissa.


title: Karl Adam

text: Karl Adamin pidetään eräänä 1900-luvun huomattavimmista katolisista dogmaatikoista ja uskontofilosofeista. Hänen pääteoksensa on 1924 ilmestynyt "Das Wesen des Katholizismus".


title: Lahti Scala

text: Lahti Scala on Lahden Autokorin vuosina 2001–2013 valmistama matalalattiainen kaupunkibussikori. Sitä koritettiin yksinomaan Scanian alustoille koko sen elinkaaren ajan, yhtä poikkeusta lukuun ottamatta. Scalan nimi on lyhenne sanoista ’Scania’ ja ’Lahden Autokori’.


title: Lahti Scala

text: Vuonna 1992 Lahden Autokori lanseerasi Scalan edeltäjän, Lahti 402:n. Se oli Suomen ensimmäisiä matalalattiabussimalleja, mutta sitä valmistettiin myös puolimatalana ja Suomen oloissa harvinaisesti myös täysmatalana. Lahti 402 -koria tehtiin aluksi vain Scanian alustalle, mutta Volvon saatua oman matalalattia-auton alustansa tuotantovalmiiksi mallia sai vuodesta 1994 myös Volvon päälle rakennettuna. Lisäksi yksi auto tehtiin Mercedes-Benzin alustalle. Lahti 402 -linja-autoja valmistui yhdeksän vuoden aikana vajaat 250 kappaletta.


title: Lahti Scala

text: Scalan suunnitteli helsinkiläinen muotoilutoimisto Creadesign Oy. Bussi on helposti tunnistettavissa keulassa olevasta hymystään ja pyöreistä muodoistaan. Scalaa valmistettiin Villähteen tehtaalla Nastolassa, kokonaan omalla tuotantolinjallaan.


title: Lahti Scala

text: Ensimmäinen Scala (HelB 114) valmistettiin Scanian N94UB 4x2 -alustalle ja se luovutettiin HKL-Bussiliikenteelle elokuussa 2001. Lahden Autokori halusi muuttaa kaupunkibussien konseptia ja siirtyä avorahastukseen. Niinpä kaksi proto-Scalaa ovat kokonaan matalalattiaisia ja ovitettu HKL:n erikoisluvalla 1+2+2. Tarkoitus oli, että keski- ja takaovesta voisivat kaikki tietenkin poistua ja matkakortin käyttäjät myös nousta sisään. Etuovesta olisivat nousseet sisään vain kertalipun ostajat. Kortinlukijat asennettiin alun perin kaikille oville ja avorahastusta kokeiltiinkin Helsingin sisäisellä linjalla 91. Avorahastusta ei kuitenkaan enää kokeilun jälkeen jatkettu sen epäonnistuttua. Pian proto-Scalojen jälkeen siirryttiin valmistamaan Scalaa Scanian L94UB-alustalle. Scania L94UB -alusta Lahti Scalan korilla osoittautuikin pian menestyksekkääksi. Kyseistä yhdistelmää hankittiin erittäin paljon pääkaupunkiseudulle ja myös muihin kaupunkeihin. Kokomatalat Scalat jäivät kuitenkin kahteen, sillä myöhemmin Scaloista valmistettiin etumatalia. Ne ovat siis kokonaan matalia keskiovelle asti ja sen jälkeen on kaksi porrasta. Scalasta tehdään sekä kaksiakselisia että teliversioita.


title: Lahti Scala

text:
Syksyllä 2005 Scania korvasi L94UB-alustan uudella KUB-alustallaan. Siinä moottori on pystyasennossa, jonka seurauksena takamatkustamo on korkeampana ja kattoakin on hieman korotettu. Ikkunalinja on kuitenkin pysynyt samalla korkeudella ja tämän takia uusia Scala-malleja onkin kutsuttu terraario-Scaloiksi. Vuoden 2009 puolivälissä Scalojen vanha soikion muotoinen takaikkuna uudistettiin hieman kulmikkaammaksi.
Scaloja on valmistettu yhtä poikkeusta lukuun ottamatta ainoastaan Scanian alustoille. Vehon esittelyautoksi valmistui syksyllä 2005 Mercedes-Benz OC500LE -alustainen Scala eli tuttavallisemmin Merla.


title: Lahti Scala

text: Lahden Autokori ilmoitti syksyllä 2012 lopettavansa Scalan tuotannon tammi-helmikuussa 2013. Scala-autoja valmistui kaikkiaan 903 kappaletta, mikä oli yli 40 prosenttia Lahden Autokorin koko korituotannosta vuosina 2001–2013. Edeltäneen Lahti 402 -mallin osuus valmistajan tuotannosta oli omana valmistusaikanaan 20 prosenttia.


title: Lahti Scala

text: Nykypäivänä suurin osa pääkaupunkiseudun busseista on joko Scaloja tai Volvo 8700LE -autoja. Suurin haastaja on tällä hetkellä Irisbus Crossway LE, jota ei kuitenkaan toistaiseksi saa telinä.


title: Konnankoukkuja kahdelle

text: Konnankoukkuja kahdelle ("Moonlighting") on yhdysvaltalainen, ABC-yhtiön vuosina 1985–1989 tuottama draamakomedia. Sarjaa, jonka pääosissa olivat Cybill Shepherd ja Bruce Willis, tehtiin yhteensä 66 jaksoa. Sarjassa tapahtumat sijoittuvat Blue Moon -etsivätoimiston kahden etsivän, "Madeline "Maddie" Hayes" (Shepherd) ja "David Addison" (Willis), tehtävien ympärille sekä päähenkilöiden välisiin jännitteisiin.


title: Konnankoukkuja kahdelle

text: Sarjan tyyli on 1980-lukulaisen itsetietoinen ja häikäilemätön, mutta toisaalta velkaa 1930- ja 1940-lukujen puheliaille screwball-komedioille kuten "Meidän vastaeronneiden kesken". Sarjan luoja Glenn Gordon Caron on luonnehtinut "Konnankoukkuja" ”sarjaksi, joka tietää olevansa televisiossa”. Tekijät käyttivät joskus erikoisia metafiktiivisiä ratkaisuja, kuten hahmojen keskeistä huumoria sarjan tulevista Emmy-palkinnoista. Kun yksi jakso jäi liian lyhyeksi, tekijät ”rikkoivat neljännen seinän” ja laittoivat hahmot puhumaan suoraan kameralle. Eräs jakso oli mustavalkoinen, eräs taas mukaelma Shakespearen näytelmästä "Kuinka äkäpussi kesytetään".


title: Konnankoukkuja kahdelle

text: Sarjan ihmissuhdekoukerot ja pääparin väliset seksuaaliset jännitteet saivat yleisön välillä oudoksumaan juonenkäänteitä. Myös kuvausten ulkopuolella päänäyttelijöiden muu elämä häiritsi: vuonna 1987 Shepherd alkoi odottaa kaksosia ja kuvausaikatauluja jouduttiin rukkaamaan. Willis puolestaan aloitteli samoihin aikoihin elokuvauraansa, mikä aiheutti lisää aikatauluongelmia.


title: Konnankoukkuja kahdelle

text: Sarjaa Suomessa tällä hetkellä esittää TV5.


title: Matti Pesonen

text: Matti Pesonen (1. elokuuta 1868 Sääminki – 11. joulukuuta 1957 Ylistaro) oli suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja kansanedustaja, jonka kuuluisimpia sanoituksia ovat "Oi kuusipuu", "Oi sä riemuisa" ja "Jouluyö, juhlayö".


title: Matti Pesonen

text: Pesonen valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi vuonna 1894. Hän työskenteli uskonnon opettajana useissa helsinkiläisissä oppikouluissa ja oli vuosina 1908–1935 Helsingin suomenkielisten kansakoulujen tarkastajana. Hän kuului myös Helsingin kaupunginvaltuustoon. Pesonen toimi Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä valittuna kansanedustajana kaksi kautta, vuosina 1907–1908 Nuorsuomalaisen Puolueen ja 1922–1924 kokoomuksen edustajana. Hän sai 1932 kouluneuvoksen arvonimen.


title: Matti Pesonen

text: Pesonen toimi aktiivisesti sekä herännäisyyden että heimoliikkeen asialla. Hänen aloitteestaan Uusi Testamentti käännettiin liivin kielelle vuonna 1937. Pesonen oli vuodesta 1908 "Hengellisen Kuukausilehden" toimittaja, sittemmin vastaava toimittaja, ja vuonna 1925 lyhytikäisen "Fenno-ugria"-lehden päätoimittaja. Hän kuului myös "Teologisen aikakauskirjan" ja "Suomalainen Kansa" -lehden toimituskuntiin.


title: Matti Pesonen

text: Pesonen julkaisi muistelmateokset "Ystävien parissa: muistoja varhaisesta nuoruudesta vanhuuden rajoille" (1952) ja "Ystäviä läheltä ja kaukaa: muistelmia" (1954).


title: Darwininsirkut

text: Darwininsirkut (tunnetaan myös darwininpeippoina) on neljäntoista läheistä sukua olevan eri lajin varpuslinturyhmä, jonka edustajia tavataan vain Galápagossaarilla ja Galápagossaarilta 960 kilometriä kaakkoon olevalla Kookossaarella. Galápagossaarilta voi tavata 13 lajia ja Kookossaarelta yhden kotoperäisen lajin. Darwininsirkkujen alkuperäiskanta on tuntematon, mutta niiden oletetaan saaneen alkunsa yhdestä ainoasta saarelle eksyneestä lajista, mahdollisesti kantamuoto oli saintluciansirkkunen Saint Lucian saarelta Karibialta. Kukin laji on hiljalleen ajan kuluessa ottanut haltuun oman ekologisen lokeronsa. Leviäminen oli helppoa vähäisen ravinnosta kilpailun vuoksi. Darwininsirkut muodostavat parhaan lintumaailmassa tavattavan esimerkin sopeutumisen suuntautumisesta eri ekologisiin lokeroihin.


title: Darwininsirkut

text: Darwininsirkut ovat läheistä sukua toisilleen ja ne polveutuvat yhdestä yksilöstä. Ne eivät kuitenkaan olisi erilaistuneet lajeiksi, elleivät ne olisi olleet maantieteellisesti erossa toisistaan. Lajit erikoistuivat ja ovat muuttuneet geneettisesti niin paljon eri saarilla, etteivät kaikki niistä enää pysty risteytymään keskenään. Tosin osa lajeista risteytyy keskenään. Galápagossaarilla luonnonvalinta on suosinut erilaistumista ja adaptiivista radiaatiota.


title: Darwininsirkut

text: Asumattomalla Daphne Majorin saarella asuvia sirkkuja tutkittiin tarkkaan lyhyen tutkimusjakson ajan vuosina 1973–2001. Näinkin lyhyessä ajassa saarella asuneiden sirkkujen nokkien havaittiin muuttaneen muotoa ja itse lintujen koon aluksi suurentuneen ja sen jälkeen pienentyneen. Tutkijat arvelevat vaihtelujen syntyneen ilmasto-olosuhteiden muutoksesta tällä ajanjaksolla. Tutkimusjakson aikana alueella vallitsi pitkä kuiva jakso ennen El Niño -ilmiön synnyttämää pitkää sadekautta. Kuivan kauden aikana suurikokoiset yksilöt menestyivät pienempikokoisia paremmin. Saaren kaktussirkut myös alkoivat muuttua maasirkkujen näköisiksi. Kaktussirkkukoiraat alkoivat paritella maasirkkunaaraiden kanssa, koska oman lajin naaraita oli vähän ravintopulan vuoksi. Maasirkut pärjäsivät kaktussirkkuja paremmin, koska ne osasivat hyödyntää alueelta löytyvää ravintoa monipuolisemmin.


title: Darwininsirkut

text: Vuonna 1981 Daphne Major -saarelle saapui isokaktussirkku-uros. Pari sukupolvea myöhemmin se lisääntyi enää itsensä kanssa, koska saaren omien darwininsirkkulajien naaraat eivät tunnistaneet sen laulua ja koska pariutumisen kannalta olennaiset nokat ovat erilaisia. Uppsalan yliopiston professori Leif Anderssonin mukaan taksonomi, joka ei tuntisi lajin historiaa, pitäisi sitä omana lajinaan. Isomman kokonsa vuoksi se voi hyödyntää ravinnonlähteitä, jotka jäävät muilta lajeilta hyödyntämättä. Tutkijoiden mukaan tämä on esimerkki evoluutiosta lyhyessä ajassa, vaikka lajien määritteleminen onkin tulkinnanvaraista.


title: Darwininsirkut

text: Darwininsirkuilla oli myös merkittävä vaikutus yhdessä muiden saarten eläinten kanssa Charles Darwinin kehittämään evoluutioteorian. Charles Darwin vieraili Galápagossaarilla 1835 viisi vuotta kestäneen maailmanympäripurjehduksensa loppupuolella. Darwinilla itsellään ei ollut aluksi käsitystä miten merkittäviä lajit olivat ja hän oli jopa aineiston lajittelussa huolimaton. Hän luuli osan nykyisin darwininsirkkuina tunnetuista lajeista olleen täysin eri lintulajeja. Darwin kirjoitti 1835: ""Merkillisin seikka on eri lajeilla tavattava täydellinen, asteittainen sarja nokankokoja: suurimmillaan nokka on kuin nokkavarpusella, pienimmillään kuin tavallisella peipolla.""


title: Darwininsirkut

text: Darwin sai myöhemmin julkaistua evoluutioteoriaansa tukemaan merkittävää aineistoa keräämistään darwininsirkuista, jotka hän toimitti englantilaiselle lintutieteilijä John Gouldille tutkitettavaksi. Lintutieteilijä Gouldin kerrottua Darwinilla ulkomuodoltaan hyvinkin erilaisista lajeista jotka olivatkin toisilleen läheistä sukua ja hyvin erilaisia kuin muualla maapallolla tavattavat, Darwin päätteli niiden eristyneellä saariryhmällä lajiutuneen sinne eksyneestä kantamuodosta joka sopeutui erilaisiin saariryhmän vapaisiin ekolokeroihin. Darwin teki päätelmänsä ilman nykyaikaisen geenitutkimuksen apua ja sai siitä osaltaan kipinän evoluutioteorian kehittämiselle.


title: Darwininsirkut

text: Darwininsirkut ovat ulkonäöltään melko tavallisia, noin 10-20 cm kokoisia. Merkittävin ero lajeissa on niiden nokan muodossa.


title: Darwininsirkut

text: Maasirkkujen suvun ("Geospiza") kuusi lajia ruokailevat maassa ja erilaisten nokkiensa avulla ne pystyvät käsittelemään tehokkaasti erilaista siemenravintoa. Isommilla saarilla, joissa on joukko toisistaan poikkeavia elinympäristöjä, lajit pystyvät asustamaan yhdessä. Poikkeuksen tekevät suvun lajit kaktussirkku ("Geospiza scandens") ja isokaktussirkku ("Geospiza conirostris"), jotka pysyttelevät saarilla, joilla kasvaa majavanhäntäkaktusta ("Opuntia basilaris"). Eri saarilla esiintyy vain toista niistä. Pienet eroavaisuudet nokassa eivät ole riittäviä estämään kilpailua, joten toinen laji karkottaa aina toisen.


title: Darwininsirkut

text: Puusirkkujen sukuun ("Camarhynchus" spp.) kuuluu kuusi lajia. Niiden nokkien koossa on havaittavissa merkittäviä eroja, aivan kuten niiden syömässä ravinnossakin. Alasukuun "Camarhynchus" kuuluu kolme lajia, jotka syövät kookkaita hyönteisiä ja pehmeitä siemeniä.


title: Darwininsirkut

text: Puusirkkujen alasuvun ainut edustaja, kasvissirkku, ("Platyspiza crassirostris") käyttää ravintonaan silmuja, lehtiä ja meheviä hedelmiä.


title: Darwininsirkut

text: Alasukuun "Cactospiza" kuuluu kaksi hyönteisiä syövää lajia. Tikkasirkku ("Camarhynchus pallidus") ja mangrovesirkku ("Camarhynchus heliobates") käyttävät säännöllisesti pieniä tikkuja apuna kaivaessaan esiin hyönteisiä koloista, joita ei ilman apuvälineitä voitaisi tavoittaa.


title: Darwininsirkut

text: Kerttusirkku ("Certhidea olivacea") ja kookossaarensirkku ("Pinaroloxias inornata") ovat samankaltaisia nokastaan. Niillä molemmilla on ohut nokka ja niiden ravintoa ovat hyönteiset, tosin kookossaarensirkku pystyy imemään myös mettä. Kerttusirkku on esimerkki konvergenttisesta evoluutiosta. Se on ulkonäöltään ja ravinnonhankintatavoiltaan täysin kerttujen kaltainen. Sen todellinen sukulaisuus darwininsirkkuihin voidaan todeta vain sisärakenteen ja pesimistapojen perusteella.


title: Virusabortti

text: Virusabortti on hevosilla esiintyvä tartuntatauti. Sen aiheuttaja on hevosen herpesvirus 1 ("Equine herpesvirus 1" eli EHV-1). Sairaus esiintyy kolmena muotona: hengitystieinfektiona ("rhinopneumonia"), sikiön vaurioitumisena sekä halvauksena. EHV-1 leviää pisaratartuntana. Virus säilyy huonosti hevosen ulkopuolella, ja se on herkkä desinfektioaineille. Virusaborttia vastaan on olemassa rokotteita, mutta ne eivät takaa täyttä suojaa. Rokotteen antaman suojan maksimoimiseksi olisi kaikki samassa tallissa asuvat hevoset, myös oriit ja ruunat, rokotettava. Virusabortin (ja muiden tartuntatautien) vuoksi siitostammat ja kilpahevoset tulisi pitää toisistaan erillään, mikäli se on mahdollista. Hevosen herpesvirukset eivät tartu ihmiseen.


title: Virusabortti

text: Oireet alkavat tavallisesti 2–10 vuorokauden kuluttua tartunnasta. Kaikki hevoset eivät kuitenkaan saa näkyviä oireita, ja ne voivat toimia huomaamatta taudinkantajina. Lievimpiä seurauksia tartunnasta ovat hengitystieoireet, kuume ja sierainvuoto. Niitä esiintyy varsinkin nuorilla hevosilla. Oireet kestävät yleensä viikon.


title: Virusabortti

text: Tiineille tammoille EHV-1 aiheuttaa usein luomisen. Jos tamma saa tartunnan viimeisen tiineyskuukauden aikana, varsa saattaa syntyä elävänä, mutta se on heikko ja kuolee muutaman päivän kuluessa. Koska virus voi levitä jälkeisten ja sikiökalvojen välityksellä, ne tulisi hävittää polttamalla tai hautaamalla maahan. Suomessa virusabortti kuuluu ilmoitettaviin eläintauteihin, ja kuollut varsa sekä jälkeiset on toimitettava tutkittavaksi Elintarviketurvallisuusvirasto Eviraan, mikäli luomisen syyksi epäillään virusaborttia.


title: Virusabortti

text: EHV-1 voi aiheuttaa kaikenikäisille hevosille keskushermosto-oireita. Ne voivat vaihdella lievästä koordinaatiohäiriöstä täydelliseen halvautumiseen.


title: Tatra (auto)

text: Tatra, a. s. on tšekkiläinen kuorma-autonvalmistaja. Sen tehtaat sijaitsevat maan itäosassa Määrin-Sleesian alueella Kopřivnicen kaupungissa.


title: Tatra (auto)

text: Yrityksen tuotevalikoimaan kuuluu maansiirtoajoneuvot, raskaat maastokuorma-autot sekä raskaat ajoneuvot joilla ajetaan osan aikaa maastossa. Mallisarjoja on kaikkiaan kuusi.Tatroille on tunnusomaista poikkeukselliset tekniset ratkaisut. Kantavana rakenteena on erittäin vääntöjäykkä keskusputkirunko, johon voimansiirtolinja on yhdistetty. Akselit on varustettu heilurimallisella erillisjousituksella. Voimanlähteenä on useimmissa malleissa ilmajäähdytteinen V8-moottori.


title: Tatra (auto)

text: T810 eroaa rakenteeltaan muista Tatra-malleista, sillä siinä on kantavana rakenteena perinteinen tikapuurunko ja alla jäykät akselit. Monet komponentit on ostettu ulkoa, ja esimerkiksi ohjaamo sekä moottori ovat Renault'n valmistamia.


title: Tatra (auto)

text: Ignác Šustala perusti Itävalta-Unkarin Kopřivnicessa () hevosajoneuvoja valmistavan yrityksen vuonna 1850. Hänen liikekumppaneikseen liittyivät pian Adolf Raška ja Karel Mosler. Yrityksen tuotteet saavuttivat ajan kuluessa mainetta korkean laatunsa johdosta. Vuonna 1858 yrityksestä tuli osakeyhtiö ja sen nimeksi merkittiin Schustala & Co. Toiminta laajeni vähitellen ja yritys perusti toimipisteitä ympäri Eurooppaa.


title: Tatra (auto)

text:
Schustala & Co. laajensi raideliikennekalustoon 1880-luvulla. Vuonna 1890 pääjohtajaksi nimitettiin Hugo Fischer von Röslerstamm ja Ignác Šustala kuoli seuraavana vuonna. Vuonna 1897 yrityksestä tehtiin pörssiyhtiö ja Šustalan suku menetti siinä äänivaltansa. Pääkonttori siirrettiin Wieniin ja yhtiön uudeksi nimeksi tuli Nesselsdorfer-Wagenbau-Fabriks Gesellschaft - Wien.
Vuonna 1897 yritys hankki haltuunsa kolmen hevosvoiman moottorilla varustetun Benz Victoria -auton. Fischer tutki auton rakenteen perusteellisesti Edmund Rumplerin, Karl Sagen ja nuoren Hans Ledwinkan kanssa. Tämän pohjalta suunniteltiin yrityksen ensimmäinen auto, NW Präsident, joka valmistui seuraavana vuonna. Samoihin aikoihin valmistui myös yrityksen ensimmäinen kuorma-auto, jossa oli voimanlähteinä kaksi Benzin moottoria ja 2,5 tonnia kantavuutta.


title: Tatra (auto)

text: Yrityksen ensimmäinen täysin itse suunnittelema auto, NW A, valmistui vuonna 1900. Vuonna 1906 valmistui NW S, jonka nelisylinterinen rivimoottori oli erittäin edistyksellinen sylinterinkannen yläpuolisine nokka-akseleineen ja puolipallon muotoisine palotiloineen. Seuraavat mallit, NW T ja NW U, pohjautuivat samaan rakenteeseen.


title: Tatra (auto)

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana yhtiö toimitti satoja TL-2- ja TL-4-mallisia kuorma-autoja Itävalta-Unkarin armeijalle.


title: Tatra (auto)

text: Tšekkoslovakian itsenäistyttyä vuonna 1918 yrityksen nimi käännettiin tšekiksi muotoon Kopřivnická Vozovka ja pääkonttori siirrettiin Prahaan. Samoihin aikoihin autojen jarruja testattiin Tatravuoristossa. Auton suorituskyvystä vaikuttuneet paikalliset asukkaat pitivät sitä juuri sopivana Tatravuorten olosuhteisiin. Tämän innoittamana Kopřivnická Vozovkan autojen merkiksi tuli Tatra.


title: Tatra (auto)

text: Vuonna 1923 Tatra esitteli Hans Ledwinkan suunnitteleman, menestyksekkään T11-pikkuauton jossa kantavana rakenteena käytettiin ensimmäistä kertaa keskusputkirunkoa. Ratkaisu tuli ajan myötä käyttöön kaikkiin muihinkin Tatra-malleihin. 1920- ja 1930-luvuilla Tatran autoissa käytettiin monia teknisesti edistyksellisiä ratkaisuja: Yrityksessä panostettiin erityisesti ilmajäähdytyksen ja bokserimoottorien kehitykseen. Vuonna 1925 esitellyssä T17:ssa oli erillisjousitus jokaisella pyörällä ja seuraavana vuonna markkinoille tullut T30-malli oli tiettävästi ensimmäinen nelisylinterisellä bokserimoottorilla varustettu auto. T17:n seuraajamallissa, T70:ssä käytettiin ensimmäistä kertaa maailmassa kaksipiirisiä, hydraulitoimisia jarruja. Malliston lippulaiva oli V12-moottorilla varustettu T80.


title: Tatra (auto)

text: Samalla myös kuorma-autojen valmistusta kehitettiin. T11:n seuraajan, T12:n pohjalta tehtiin kevyt kuorma-automuunnelma T13. Ensimmäinen vetävällä etuakselilla varustettu malli oli Tšekkoslovakian asevoimien käyttöön suunniteltu T25 vuodelta 1925. Auton kantavuus oli 4 000 kg ja tykinvetäjäksi suunnitellun auton vetokyky oli erittäin hyvä. Armeijan aloitteesta suunniteltiin myös kevyt, kolmiakselinen vetävällä telillä varustettu T26, jonka kantavuus oli 1 500 kg. Auto esiteltiin joulukuussa 1930.


title: Tatra (auto)

text: Yritys siirtyi paroni Hans von Ringhofferin omistukseen vuonna 1923. Nimi Koprivnická Vozovka korvattiin nimellä Závody Tatra vuonna 1927. Yritys yhdistettiin Prahan Smichóvissa sijainneeseen CKD-rautatiekalustotehtaaseen vuonna 1936, jolloin uuden yhtiön nimeksi tuli Ringhoffer-Tatra.


title: Tatra (auto)

text:
Vuonna 1927 yrityksen uudeksi pääsuunnittelijaksi nimitettiin Erich Übelacker, joka toimi tekniseksi johtajaksi korotetun Hans Ledwinkan alaisuudessa. Vuonna 1931 rakennettiin takamoottorisen pikkuauton prototyyppi mallinimeltään V 570. Seuraavana vuonna aerodynamiikan pioneeri, unkarilainen Pál Járay suunnitteli Tatralle virtaviivaisen pikkuauton korin, joka ei kuitenkaan toteutunut. Seuraavan V 570 -prototyypin muotoilussa hyödynnettiin Járayn oppeja. Projektin toteutuksesta vastasivat Übelacker ja Hans Ledwinkan poika Erich Ledwinka. Tatran johdossa kuitenkin arveltiin virtaviivaisen muotoilun myyvän paremmin isommassa kokoluokassa, joten projekti hyllytettiin.
Vuonna 1934 Tatra esitteli kohua aiheuttaneen, erittäin sulavalinjaisen T77-mallin. Mallissa oli erikoisuutena muun muassa katon takaosaa hallitseva, suuri selkäevä. Mallista kehitettiin pian parannettu tyyppi T77A, johon oli lisätty etupyörien mukaisesti kääntyvä, keskelle keulaa sijoitettu ylimääräinen etuvalo. Tätä seurasi perusteellisesti uusittu T87. Saman rakenteen pohjalta suunniteltiin pienempi T97, jossa käytettyjä teknisiä ratkaisuja Ferdinand Porschen väitetään kopioineen suunnitellessaan KdF-Wagenia kansallissosialistisen Saksan toimeksiannosta. Saksa otti vuonna 1938 haltuunsa Tšekkoslovakian sudeettialueet, minkä jälkeen T97:n valmistus määrättiin lopetettavaksi.


title: Tatra (auto)

text: Eri Tatra-malleja myytiin ilman koreja itsenäisille korinvalmistajille, muun muassa Sodomkalle, Hrcek-Neugebauerille ja Bohemialle, jotka rakensivat niiden päälle itse suunnittelemiaan koreja asiakastarpeen mukaan. Joissain tapauksissa autot toimitettiin osina yrityksille, jotka kokosivat niitä ulkomailla välttääkseen tuontitulleja. Tällaisia valmistajia olivat muun muassa unkarilainen Unitás ja itävaltalainen Austro-Tatra, joista jälkimmäinen valmisti autot loppujen lopulta kokonaan itse. Saksalainen Neue Röhrwerke AG hankki suositun pikkuautomallin T57:n lisenssivalmistusoikeudet ja valmisti niitä vuodesta 1932 lähtien nimellä "Röhr Junior". Tuotanto päättyi vuonna 1935 yrityksen jouduttua talousvaikeuksiin. Tämän jälkeen Stoewer-Werke AG otti lisenssin haltuunsa ja osti joukon puolivalmiita Junior-malleja, jotka koottiin valmiiksi ja myytiin nimellä "Greif Junior".. Tatran Ison-Britannian maahantuojana toiminut Douglas Fitzmaurice teetti T75:n alustalle linjakkaan korin, joka esiteltiin vuonna 1933 Lontoon Olympia Motor Show’ssa. Sarjavalmistusta ei kuitenkaan aloitettu. Ranskalaisen Lorraine-Dietrich valmisti T28-kuorma-autoja lisenssillä yhteensä 332 kappaletta vuosina 1937-1938.


title: Tatra (auto)

text: T77:n esittelyn jälkeen Tatra solmi mallin lisenssivalmistussopimukset Stoewerin ja Lorraine-Dietrichin kanssa. Keskusteluja käytiin myös valmistuksesta Britanniassa, mutta muut valmistajat eivät kuitenkaan valmistaneet yhtään yksilöä.


title: Tatra (auto)

text: Toisen maailmansodan jälkeen valtaan noussut Kommunistinen puolue kansallisti Tatran vuonna 1946. Kaikkien Tatran entisten mallien tuotanto lopetettiin ja tehdas alkoi valmistaa Tatraplan-mallia. Vuonna 1951 Tatraplanin tuotanto siirrettiin Škodan tehtaille ja Tatra keskittyi kuorma-autojen, bussien ja rautatiekaluston tuotantoon.


title: Tatra (auto)

text: Noin kolme vuotta myöhemmin, 1950-luvun puolivälissä, Tatra sai taas luvan ryhtyä valmistamaan luksusautoa, Tatra T603:a. Sitä valmistettiin vuoteen 1975 asti, ja sitä pidettiin kommunististen valtioiden hienoimpana autona. Jopa Kuuban johtajalla Fidel Castrolla oli valkoinen ilmastoitu Tatra T603.


title: Tatra (auto)

text: Vuonna 1968 Tatra T603:lle saatiin seuraaja, Tatra T613. Sen muotoili italialainen muotoiluyritys Vignale. Se oli modernimpi ja muotoilultaan kulmikkaampi kuin edeltäjänsä. Sitä valmistettiin vuoteen 1996 saakka erilaisina versioina noin 11 000 kappaletta. Vuodesta 1996 Tatra valmisti T700-mallia, joka pohjautui hyvin pitkälti edeltäjäänsä, mutta sen myynti oli huonoa ja Tatran henkilöautotuotanto loppui vuonna 1998 ja Tatra keskittyi taas ainoastaan kuorma-autojen valmistamiseen.


title: Tatra (auto)

text: Toisen maailmansodan ajan Tatra valmisti kuorma-autoja armeijan käyttöön. Vuonna 1942 esiteltiin kuuluisa T111-malli. Se oli kuusipyörävetoinen (6x6) ja varustettu massiivisella ja luotettavalla 14,8-litraisella V12-moottorilla. Sitä valmistettiin yli 30 000 kappaletta vuosien 1942-1961 aikana. Sillä tehtiin pitkiä matkoja mm. Kiinassa, Mongoliassa ja Afrikassa.


title: Tatra (auto)

text: Vuonna 1946 Tatra ajautui kommunistien käsiin ja tehtaan tuotanto keskitettiin kuorma-autojen valmistukseen. Vuonna 1955 esiteltiin erikoisesti muotoiltu T805-malli, joka oli varustettu 2,5-litraisella ilmajäähdytteisellä V8-bensiinimoottorilla ja jota sai sekä umpi- että lavamallisena.


title: Tatra (auto)

text: Vuonna 1965 Tatra esitteli ehkä tunnetuimman kuorma-automallinsa, Tatra T813:n. Se oli suuri ja kulmikkaasti muotoiltu ja se oli varustettu massiivisella 17,6-litraisella ilmajäähdytteisellä V12-dieselmoottorilla.


title: Tatra (auto)

text: Vuonna 1982 esiteltiin T815, jota on valmistettu lukemattomina eri versioina ja joka on edelleen tuotannossa. Tatra T815-mallin erikoisversioilla on voitettu mm. Dakar-ralli kuusi kertaa.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy (vuoteen 1945 saakka Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö) oli Kajaanin Tihisenniemellä Kajaaninjoen rannassa toiminut, paperin, sahatavaran ja sellun valmistusta harjoittanut yritys. Yhtiön perustava kokous pidettiin 9. maaliskuuta vuonna 1907 Riihimäellä. Yhtiön nimi oli aluksi "Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö". Yhtiön pääosakkaita olivat Kalle Välimaa sekä Paloheimo-veljekset Hjalmar Gabriel Paloheimo, Karl Alfred Paloheimo ja Paavo Paloheimo. Muut osakkaat olivat ähtäriläinen August Annila ja kajaanilainen kauppias Ivan Sergejeff. Yrityksen alkuperäinen nimi vaihtui Kajaani Oy:ksi vuonna 1945.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy:n pääomistajat Kansallis-Osake-Pankki ja vakuutusyhtiö Pohjola päättivät sulauttaa Kajaani Oy:n Yhtyneet Paperitehtaat Oy:öön vuoden 1989 aikana, jolloin Yhtyneistä tuli Suomen kolmanneksi suurin metsäyhtiö Kymmenen ja Enso-Gutzeitin jälkeen ja edelleen osa UPM-Kymmene-konsernia vuonna 1996. Kajaani Oy:n viimeisen toimintavuoden liikevaihto (konserni 1988) oli noin 1,5 mrd. mk (n. 250 milj. €).


title: Kajaani (yritys)

text: Perusteina puunjalostusteollisuuden perustamiselle Kajaaniin olivat havupuumetsät, koskivoima ja rautatie. Ensimmäisenä tuotantolaitoksena aloitti vuonna 1907 saha. Ensimmäinen paperikone PK1 käynnistyi vuonna 1919 ja puutyötehdas vuonna 1924. Lisäksi Kajaani Oy on valmistanut tiiliä, puusepäntuotteita, spriitä ja klooria, myllytuotteita ja sillä on ollut myös oma maatila. Se on myös harjoittanut malminetsintää.


title: Kajaani (yritys)

text:
Kajaani Oy:n suurin tuotantolaitos oli Kajaanin paperitehdas.
Vuodesta 1910 vuoteen 1982 saakka Kajaanissa toimi myös Kajaanin sellutehdas.
Yhtiöllä oli myös vuodesta 1973 vuoteen 1985 sulfiittiselluloosatehdas Oulun Toppilassa (Kajaani Oy:n Toppilan sellutehdas). Sulfiittiselluloosamarkkinoiden romahtamisen vuoksi Toppilan tehtaan kaikki 320 työntekijää irtisanottiin ja tehdas lakkautettiin.


title: Kajaani (yritys)

text:
Kajaani Oy:llä oli kolme sahaa: Kajaanin saha, Suomussalmen saha ja myöhemmin myös Sotkamo Oy:ltä ostettu Sotkamon saha.
Kajaani Oy:n elektroniikkatuotanto käynnistyi vuonna 1970 silloisen toimitusjohtaja Mikko Tähtisen ja Oulun yliopistossa toimineen professori Matti Otalan vaikutuksesta. Toiminnan oli suunniteltu keskittyvän pääasiassa sellu- ja paperiteollisuuden mittalaitteisiin. Projekti tunnettiin alkuvaiheessa nimellä Oy Jänkä Elektronics Ab.


title: Kajaani (yritys)

text: Tärkeimmät tuotelinjat elektroniikkatuotannossa olivat taksien taksamittarit (myöhemmin Semel Oy), paperiteollisuuden anturi- ja automaatioteknologia (sakeus-, retentio- ja kuidunpituusmittarit) sekä yleisradioyhtiöiden käyttämät äänipöydät, joiden tuotanto 80-luvun puolivälissä myytiin oululaiselle Jutel Oy:lle. Kajaani Oy:n PK4-paperikonekaupan yhteydessä vuonna 1982 elektroniikkateollisuus myytiin paperikoneen toimittaneelle Valmetille. Yrityksessä työskenteli 1980-luvun lopulla noin 300 henkilöä. Kajaani Elektroniikka jatkoi toimintaansa vuoteen 1993 saakka, jolloin se liittyi osaksi Valmetin Prosessimittaukset-liiketoimintayksikköä. Kajaanin elektroniikkayksikkö oli tämän jälkeen yrityskauppojen myötä osa Metso-konsernia (Metso Automation) vuoteen 2015 asti ja nykyään se on jälleen osa uudelleensyntyneen Valmet Oy:n Valmet Automaatio liiketoimintalinjaa.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy:llä oli muun muassa ikkunoita ja ovia valmistavaa puusepänteollisuutta. Tuotantolaitokset toimivat aluksi Tihisenniemellä ja sittemmin Kajaanin Petäisenniskassa ja Oulussa (Oulux Oy). Puusepänteollisuus on toiminut myöhemmin nimillä Porin Puuosa Oy ja Kaukas Timber Components Oy.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy:llä oli höyryvoimalaitos Tihisenniemellä Kajaanissa sekä Toppilassa Oulussa. Lisäksi yhtiön omistukseen kuuluivat seuraavat vesivoimalaitokset:Emäjokeen rakentamansa Leppikosken voimalaitoksen yhtiö myi sen valmistuttua vuonna 1962 Oulujoki Oy:lle.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaanin sellutehtaan yhteydessä toimi sulfiittispriitehdas, joka valmisti sellutehtaan sivutuotteena spriitä polttoaineeksi. Spriitehdas oli toiminnassa vuosina 1941-1958. Spriitehtaan rakennukset purettiin 2000-luvun alussa sellutehtaan purkamisen yhteydessä.


title: Kajaani (yritys)

text: Yhtiön omistama Ensilän mylly Kajaanissa tuotti viljatuotteita yhtiön käyttöön sekä myytäväksi. Tiilinen myllyrakennus on pystyssä koneineen Kajaaninjoen vastapuolella tehdasalueen kohdalla.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaanin tehdasalueen välittömässä läheisyydessä Peuraniemessä toimi Jokapaikan tiilitehdas vuoteen 1946 saakka. Tiilitehtaassa valmistettiin valtaosa Kajaanin tehdasrakennusten rakentamiseen käytetyistä tiilistä.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy on harjoittanut myös malminetsintää.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy omisti myös osan Oulu Oy:stä vuodesta 1936 vuoteen 1986 saakka, jolloin se myi osuutensa siitä toiselle omistajalle, Veitsiluoto Oy:lle.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy ja sen seuraajat ovat lähes aina olleet suurin yksityinen työnantaja Kajaanissa ja Kainuussa. Siksi yhtiöstä käytettiin nimitystä "Kainuun leivän isä". Parhaimmillaan yhtiö on työllistänyt lähes 7 000 työntekijää 1950-luvun alkupuolella. Heistä metsätöissä olevia oli lähes 5 000. Välittömän taloudellisen vaikutuksensa lisäksi yhtiö muodosti Kajaanin huomattavaksi valtakunnalliseksi teollisuuskeskukseksi 1920-luvun alussa. Kajaani Oy:n pääkonttori sijaitsi Kajaanin Tihisenniemellä. Nykyään tilat ovat pääosin tyhjillään. Presidentti Urho Kekkosen isä Juho Kekkonen työskenteli myös Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön palveluksessa.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy:n toimitusjohtajat:


title: Kajaani (yritys)

text: Toimitusjohtajat asuivat 1941–1989 Koskikarassa, joka oli yhtiön edustusasunto Kajaaninjoen rannalla.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy:n liikemerkkinä eli logona oli aiemmin poron pää ja sittemmin kokonainen poron ääriviivat käsittävä hahmo. Yritystunnus kuvaa Kajaanin tehtaan sijaintia Tihisenniemellä, Peuranpäänlahden rannalla. Peuranpäänlahti oli Kajaaninjoessa, Tihisenniemen vieressä nykyisen paperitehtaan lähistöllä sijainnut lahti, joka oli poron (peuran) pään muotoinen. Lahti on nyttemmin täytetty osaksi tehdasaluetta. Kajaani Oy:n porotunnusta on muutettu kolmesti. Viimeisimmän version porosta on suunnitellut Kalervo Kallio Kajaani Oy:n 50-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1957. Poro-liikemerkki oli käytössä Kajaanin paperitehtaalla vielä Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n aikana vuosina 1989-1995. Vuonna 1996 poro vaihtui UPM:n aarnikotkaan.


title: Kajaani (yritys)

text: 1930-1950 luvuilla Kajaani Oy:n arkkitehtina toimi Eino Pitkänen. Tuolta ajalta peräisin olevat rakennukset ovat pääosin hänen käsialaa. Vuosina 1962-1990 Kajaani Oy osti kaikki arkkitehtisuunnittelupalvelut arkkitehtitoimisto Osmo Sillman & Kumpp. Oy:ltä. Sillmannin suunnittelemia rakennuksia ovat muun muassa Paperikone 3 (1971) ja Paperikone 4 (1982) ja Keskusruokala (1970-luku). Sillmannin toimisto on suunnitellut myös suurimman osan uudemmista rakennuksista tehdasalueella. Sisustusarkkitehti Birger Hahl laati yhtiön toimistotiloihin sisustussuunnitelmia 1950-luvulla.


title: Kajaani (yritys)

text: Tärkeitä Kajaani-yhtiölle kuuluneita rakennuksia Kajaanissa ovat muun muassa


title: Kajaani (yritys)

text: Lisäksi yhtiön omistukseen kuuluivat Makkolan, Suvantolan ja Ensilän asuinalueet saunarakennuksineen. Suurin osa asuinalueiden taloista on purettu. Myös Oulujärvellä oleva Ärjänsaari kuului yhtiön omistukseen ja sitä käytettiin yhtiöläisten vapaa-ajanviettopaikkana. Lisäksi yhtiön viereen muodostui Purolan ja Katiskan asuinalueet. Viimeinen Suvantolan 16:sta omakotitalosta poltettiin harjoituksessa 20.1.2009.


title: Kajaani (yritys)

text: Myös Kajaani Oy on monen suuryrityksen tavoin omistanut taidetta ja esimerkiksi käyttänyt tunnettuja taiteilijoiden töitä palkintoina ja liikelahjoina. Seuraavat taiteilijat ovat tehneet töitä Kajaani Oy:n tilauksesta:Suuri osa Kajaani Oy:lle tehdystä taiteesta on nykyään UPM-Kymmene Oyj:n omistuksessa ja osana taidekokoelmaa.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaanin tehtaiden ja Toppilan sellutehtaan sisäistä liikennettä hoidettiin omilla vetureilla. Toppilassa tehtaan lopettamiseen saakka ja Kajaanissa vuoteen 1992 asti.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaanissa on ollut käytössä seuraavat veturit:


title: Kajaani (yritys)

text:
Jokapaikan tiilitehtaan savenkuljetuksissa (yli 3 km:n pituinen rata tehdasalueelta Ruukinsuolle lähelle Sokajärven rantaa) ja sisäisissä kuljetuksissa on ollut 750 mm kapearaidekalustoa:
Katerman voimalaitoksen rakennustöihin hankittiin myös 750 mm raideleveyksiset
Kapearaidekaluston käyttö rakennustöissä päättyi 1947.


title: Kajaani (yritys)

text: Kajaani Oy:llä, Oulujoen Uittoyhdistyksellä ja Uittokalusto Oy:llä on ollut myös useita uittokäyttöön tarkoitettuja laivoja, kuten esimerkiksi:


title: Hevosten herpesvirukset

text: Hevosten herpesvirukset ovat hevoseläimillä esiintyviä taudinaiheuttajia. Niitä on tunnistettu kahdeksan eri tyyppiä, joista tyypit 1–5 esiintyvät hevosilla ja tyypit 6–8 aaseilla. Viruksista käytetään lyhennettä EHV ("Equine herpesvirus"). Tyyppejä 1 ja 4 vastaan on käytössä rokotteita. Hevosten herpesvirukset eivät tartu ihmiseen.


title: Gary Hamel

text: Gary Hamel (s. 1954) on yhdysvaltalainen kansainvälisen johtamiskonsultointiyritys Strategosin toimitusjohtaja. Hän toimii myös strategisen liikkeenjohdon vierailevana professorina Lontoon yliopiston London Business Schoolissa. Hamel on valmistunut Andrewsin yliopistosta vuonna 1975 ja filosofian tohtoriksi Michiganin yliopiston Ross School of Businessista vuonna 1990.


title: Gary Hamel

text: Hamel istuu Strategic Management Societyn hallituksessa ja on Davosin maailman talousfoorumin (World Economic Forum) jäsen. Puhujantehtävissä, erikoisalanaan liiketoimintastrategiat ja innovaatiot, hän on ollut muun muassa Fortune 500- ja Bill Gatesin toimitusjohtajatapaamisissa. Hamel on toiminut myös kansainvälisen liiketoiminnan vierailevana professorina Michiganin yliopistossa ja Harvard Business Schoolissa.


title: Gary Hamel

text: Hänen akateeminen uransa sai kovan kolauksen "Leading the Revolution" -kirjan julkaisun jälkeen, sillä hän antoi siinä erittäin positiivisen kuvan energiajätti Enronista, josta tuli eräs Yhdysvaltojen historian suurimmista kriisiyhtiöistä.


title: Gary Hamel

text: Hamel ja C. K. Prahalad ovat esitelleet yleiseen käyttöön vakiintuneet termit kuten ydinosaaminen () ja strateginen aikomus ().


title: Gary Hamel

text: Lisäksi myös artikkeleita Fortuneen.


title: Gary Hamel

text: Hamelin väitetään olevan Harvard Business Reviewin historian suosituin kirjoittaja suuren otettujen uusintapainosten määrän takia.


title: Dx

text: Dx tarkoittaa seuraavia:


title: Munasarjasyöpä

text: Munasarjasyöpä on syöpä, joka saa alkunsa munasarjoista. Munasarjat ovat naisen sukupuolirauhasia, joiden tehtävä on tuottaa munasoluja ja naishormoneja.


title: Munasarjasyöpä

text: Munasarjasyöpä on Suomessa naisten kuudenneksi yleisin syöpä, ja sen ilmaantuvuus on suurin 65–69-vuotiailla naisilla. Munasarjasyöpään sairastumisen riskiä pienentävät muun muassa yhdistelmäehkäisypillerien käyttö, raskaus, imetys, kohdunpoisto ja sterilisaatio. Sairastumisriskiä puolestaan jonkin verran lisäävät lapsettomuus, pitkäkestoinen klomifeenin käyttö ja pitkäkestoinen vaihdevuosien hormonikorvaushoito. BRCA1-geenimutaation kantajilla on suomalaisten lähteiden mukaan lähes 40 prosentin riski sairastua munasarjasyöpään 70. ikävuoteen mennessä.


title: Munasarjasyöpä

text: Yhdysvalloissa tehtyjen selvitysten mukaan BRCA1-geenimutaatio aiheuttaa naiselle 55 % riskin ja BRCA2-geenimutaatio 25 % riskin sairastua munasarjasyöpään 70. ikävuoteen mennessä. Ilman BRCA-mutaatioita naisen riski munasarjasyöpään on 1,8 %. BRCA1- ja BRCA2-geenimutaatioihin on kehitelty muun muassa Olaparib-niminen lääkehoito, joka kykenee poistamaan aiemmin hoitamattomiksikin katsottuja vaikeita kasvaimia. Hoito ei vahingoita terveitä soluja, toisin kuin kemoterapia ja sytostaattihoidot. Hoidosta kertoi ensi kertaa arvostettu "New England Journal of Medicine" kesäkuussa 2009.


title: Munasarjasyöpä

text: Munasarjasyövistä suurin osa, 92–96 prosenttia, on epiteliaalista alkuperää olevia kasvaimia eli karsinoomia. Näistä yleisimpiä alatyyppejä ovat seroosi karsinooma (40 %), endometrioidikarsinooma (10–24 %), musinoottinen karsinooma (3–10 %) ja kirkassolukarsinooma (5–11 %). Epiteliaalisten kasvainten ohella muita harvinaisempia munasarjatyyppejä ovat itusolukasvaimet ja sukupienakasvaimet.


title: Munasarjasyöpä

text: Munasarjasyöpä on usein aluksi täysin oireeton, eikä potilaan kliinisessä tutkimuksessakaan välttämättä havaita mitään erityistä. Varhaisvaiheessa yleisimpiä oireita ovat vatsan alueella tunnusteltavissa oleva kasvain, vatsan turpoaminen, vatsakipu ja suolisto-oireet, kuten pahoinvointi ja ummetus. Levinnyt syöpä voi aiheuttaa myös heikotusta, kuumetta, selkäkipua ja hengenahdistusta.


title: Macintosh IIx

text: Macintosh IIx on Apple Computerin 19. syyskuuta 1988 julkaisema tietokone. Laitteessa oli tehokas 68030-suoritin, DOS-yhteensopiva 1,44 Mt:n SuperDrive-levykeasema ja virtuaalimuisti. Macintosh IIx:n tuotanto lakkautettiin 15. lokakuuta 1990 ja tuki 31. elokuuta 1998.Macintosh IIx sisälsi 32-bittisen keskusmuistiosoituksen, mutta ROM-muistille tallennettu käyttöjärjestelmän osa (katso Macintosh Toolbox) sisälsi 24-bittistä koodia. Ohjelmistopäivityksen avulla saavutettava 32-bittinen muistiavaruus mahdollistaa keskusmuistin laajentamisen 128 Mt:een saakka. Macintosh IIx tukee 4 Mt:n tai suurempien SIMM-kampojen osalta vain erityisiä PAL SIMM -tyyppisiä komponentteja.


title: Macintosh IIx

text: SIMM-kamman tyyppinen, Macintosh Toolboxin tai vastaavan ohjelmistopaketin sisältävä ROM-muisti vaaditaan laitteen käynnistämiseen.


title: Ib

text: Ib tarkoittaa seuraavia:


title: Kohdunrungon syöpä

text: Kohdunrungon syöpä eli "kohtusyöpä" on syöpä, joka kehittyy kohtuun. Kohdunrungon syöpä on Suomessa kolmanneksi yleisin naisten syöpä.


title: Kohdunrungon syöpä

text: Kohdunrungon syövän tärkein oire on verenvuoto kohdusta menopaussin jälkeen, nuoremmilla pitkittyvät vuodot ja välivuodot. Kohdun runko-osan syövän riski on suurempi henkilöillä, joilla tätä tautia on esiintynyt suvussa eli genettiset syyt. Lisäksi potilaan ylipaino on selkeästi riskitekijä, samoin diabetes. Sairautta esiintyy suhteellisen harvoin nuorilla naisilla toisin kuin kohdunkaulan syöpää. Vaihdevuosien estrogeenihoito saattaa lisätä tämän syövän riskiä. Lisäksi tunnetaan suhteellisen harvinainen munasarjojen monirakkulaoireyhtymä, joka on myös syövän riskitekijä.


title: Kohdunrungon syöpä

text: Syöpä diagnosoidaan irtosolututkimuksin. Kohdunsuun Papa-näyte runko-osan syövässä ei aina ole riittävä, vaan yleensä tarvitaan irtosolunäytettä kohtuontelosta joko vabraimulla tai kaavinnalla. Diagnoosin teossa on hyötyä kohdun ultraäänitutkimuksesta.


title: Kohdunrungon syöpä

text: Hoitona on käytännössä aina kohdunpoistoleikkaus. Levinneissä tapauksissa tarvitaan myös sädehoitoa. Vaikeimmissa tapauksissa tarvitaan solunsalpaajahoitoa. Sairastuneista on jopa yli 80 % on elossa viiden vuoden kuluttua.


title: Power Macintosh 5500

text: Power Macintosh 5500 on Apple Computerin 17. helmikuuta 1997 julkaisema tietokone. Power Macintosh 5400 -malliin perustuva laite sisälsi nopeamman 225 MHz:n suorittimen ja kiihdytetyn näytönohjaimen. 1. syyskuuta 1997 työasemasta julkaistiin 250 MHz:n suorittimella varustettu versio. Power Macintosh 5500:n keskusyksikkö ja näyttö oli koteloitu yhteen. Rinnakkaismalli Power Macintosh 6500 oli saatavilla ilman näyttöä. Power Macintosh 5500:n tuotanto lakkautettiin 31. maaliskuuta 1998.Power Macintosh 5500 -tietokonetta myytiin vain oppilaitoksille. Euroopassa koneen kotelo oli musta, kuten 250 MHz:n "Director's Edition" -mallissa, jota myytiin Australiassa.


title: Oikeuspsykiatrinen sairaala

text: Oikeuspsykiatrinen sairaala on psykiatrinen hoitolaitos, jossa hoidetaan kriminaalipotilaita. Kriminaalipotilailla tarkoitetaan potilaita, jotka on oikeudessa todettu syylliseksi rikokseen, mutta jätetty tuomitsematta rangaistukseen syyntakeettomina. Näiden lisäksi sairaaloissa hoidetaan myös kunnallisten mielisairaaloiden lähettämiä ns. vaikeahoitoisia potilaita ja tehdään oikeuspsykiatrisia mielentilatutkimuksia.


title: Oikeuspsykiatrinen sairaala

text: Suomessa toimii kaksi Stakesin alaista oikeuspsykiatrista valtion mielisairaalaa. Näiden lisäksi vankeinhoitolaitos hallinnoi Turkuun sijoitettua psykiatrista vankisairaalaa.


title: Oikeuspsykiatrinen sairaala

text: Oikeuspsykiatriset valtion mielisairaalat Suomessa:


title: Ii (täsmennyssivu)

text: Ii tarkoittaa seuraavia:


title: Ij

text: Ij tarkoittaa seuraavia:


title: IK

text: IK tai Ik tarkoittaa seuraavia:


title: Il

text: Il tai IL voi tarkoittaa seuraavia:


title: Im

text: Im tarkoittaa seuraavia:


title: Tulunidit

text: Tulunidit olivat islamilaisen Egyptin ensimmäinen itsenäinen dynastia. Dynastia hallitsi vuosina 868-905.


title: Tulunidit

text: 800-luvulla sisäiset konfliktit heikensivät abbasidien valtakunnan kontrollia alueistaan niin, että turkkilaissyntyinen upseeri Ahmad ibn Tulun kykeni ryhtymään Egyptin itsenäiseksi kuvernööriksi. Koska verovaroja ei enää lähetetty kalifille Bagdadiin, oli mahdollista kehittää Egyptin kastelujärjestelmää ja laivastoa ja elvyttää paikallista taloutta ja kauppaa. Vuonna 878 Syyria ja Palestiina olivat miehitettyinä abbasidien hyökkäyksen ehkäisemiseksi.


title: Tulunidit

text: Vuonna 905 abbasidit valloittivat Egyptin takaisin itselleen.


title: Aluevankila

text: Suomessa Aluevankila on karkeasti nykyisten läänien alueella olevien vankiloiden muodostama kokonaisuus, eli lääniä kohden on 1 aluevankila, jonka alaisudessa ovat alueellansa olevat vankilat ja avovankilat.


title: Aluevankila

text: Aluevankilat aloittivat toimintansa vuoden 2006 alusta. Tällöin yksittäiset vankilat siirrettiin perustettujen aluevankiloiden alaisuuteen.


title: Aluevankila

text: Aluevankiloiden ulkopuolella ovat Psykiatrinen vankisairaala Turussa ja Vankisairaala Hämeenlinnassa. Ne kuuluvat Rikosseuraamuslaitoksen terveydenhuoltoyksikön alaisuuteen.


title: Technics

text: Technics on Panasonic Corporationin tuotemerkki. Mallisto sisälsi erilaisia musiikkilaitteita, esimerkiksi levysoittimia, vahvistimia, kaiuttimia ja kuulokkeita.


title: Technics

text: Tuotteista erityisen kuuluisia ovat Technics SL-1200 -malliston levysoittimet, joita tuotettiin 1970-luvulta aina vuoteen 2010. Ne ovat yhä maailman käytetyimpiä DJ-käyttöön tarkoitettuja levysoittimia.


title: Antimytologia

text: Antimytologia on nimitys todellisuutta kuvaavalle kokonaisesitykselle, joka hylkää tietoisesti uskontojen tarujen eli myyttien kuvaukset jumalista, hyvän ja pahan taistelusta ynnä muusta vastaavasta ja pyrkii esittämään tieteellisen maailmankatsomuksen.


title: Uusinta-jousikvartetti

text:
Uusinta-jousikvartetti on perustettu vuonna 1999. Uusinta Ensemblen alkuvaiheissa Uusinta-jousikvartetti toimi useissa vaihtelevissa kokoonpanoissa, mutta vuonna 2004 se vakiintui, ja nykyään yhtyeessä soittavat viulistit Maria Puusaari ja Teija Kivinen, alttoviulisti Max Savikangas sekä sellisti Markus Hohti.
Kuten emoyhtyeensä Uusinta Ensemble, myös Uusinta-jousikvartetti on keskittynyt nykytaidemusiikin esittämiseen. Se on kantaesittänyt ja levyttänyt useiden suomalaisten ja pohjoismaalaisten säveltäjien teoksia. Kvartetti on esiintynyt kotimaan lisäksi Ruotsissa, Tanskassa ja Itävallassa.


title: Kuopion maantiede

text: Kuopio on sisämaan satamakaupunki, jota ympäröivät suuret vesialueet. Kallavesi rajaa kaupunkikeskustaa kaikissa muissa ilmansuunnissa paitsi lounaassa. Maastolle on ominaista lajistoltaan runsaat metsät. Kuopion lehtokeskus sijaitsee pääosin Kuopion, Nilsiän ja Siilinjärven alueella. Varsinkin vuonna 2008 Puolustusvoimien varikkokäytöstä vapautuneelta Pienen Neulamäen alueelta on löytynyt luontoarvoiltaan erittäin merkittäviä lehtoja.


title: Kuopion maantiede

text: Samalla, kun sataman alueelle on valmistunut useita uusia asuinkerrostaloja, on Kuopion viime aikojen suurin investointi, Saaristokaupunki, edennyt kaupungin etelälaidalla.


title: Kuopion maantiede

text: Veden ympäröimässä kaupungissa on vaihtelevia maastonmuotoja. Puijon mäen lisäksi Neulamäki on varsin korkealle veden tasosta nouseva kaupunginosa.


title: Kuopion maantiede

text: Talvella Kallavedestä tulee muun muassa hiihdon sekä luistelun harrastamispaikka ja talviset jäätiet lyhentävät myös välimatkoja naapurikyliin. Alankomaalaisten pikaluistelijoiden alullepanema Finland Ice Marathon -luistelutapahtuma pidetään keväisin. Tapahtuman myötä Kuopion näkyvyys on Alankomaissa suuri, minkä johdosta sieltä tulee matkailijoita ympäri vuoden.


title: Kuopion maantiede

text:
Viime jääkautta seuranneen ja Itämerta edeltäneen Yoldiameren jäljiltä löytyy muinaisrantoja jopa 140 metriä nykyisen meren pinnan yläpuolelta (nykyinen Kallavesi 82 m merenpinnasta).
Tällainen muinaisranta löytyy esimerkiksi Neulamäen rinteestä nykyisen mikroautoradan kohdalla. Puijolta vastaavia muodostumia on vaikeampi löytää. Yoldia-vaiheen jälkeen painunut maankamara on noussut, nykyään tosin enää noin 4 millimetrin vuosivauhdilla. Noin 6500 eaa. muodostuneen muinaisen Suursaimaan rannoista löytyy jälkiä 100-102 metrin korkeudesta merenpinnasta. Tällöin vesi ulottui nykyisen Tuomiokirkon tasalle asti.


title: Kuopion maantiede

text: Kuopion tori on alueena suuri, mikä yhdistettynä sen ajoittaiseen hiljaisuuteen talvisaikana sai aikoinaan Kuopion kaupunginjohtajana toimineen Kari Häkämiehen vertaamaan sitä venäläiseen lentokenttään. Torilta löytyvät perinteiset savolaiset kalakukkoineen, joskin kaupunki ympärillä on nykyaikaistunut. Muun muassa vanhoja puutaloja on hävinnyt uusien ja suurempien liikerakennusten tieltä.


title: Kuopion maantiede

text: Tori on pinnoitettu pääosin nupukivillä, joskin sen läpi kulkee itä–länsi-suunnassa tasainen kävelykuja. Pintana tori on hieman kalteva. Torin alla oli pysäköintihalli, jota laajennettiin alatori-hankkeen yhteydessä.


title: Kuopion maantiede

text: Torin pohjoispäädyssä kulkevan tulliportinkadun toisella puolella sijaitsee kaupungintalo. Vastakkaisessa päädyssä toria sijaitsee kauppahalli ja sen laidoilla Siskotyttö- ja Veljmies-patsaat.


title: Kuopion maantiede

text: Kaupungin sisäisen linja-autoliikenteen päätepysäkit on keskitetty torin ympärille. Kaukoliikenne kulkee linja-autoasemalta, joka sijaitsee rautatieaseman takana, noin puoli kilometriä torilta pohjoiseen.


title: Kuopion maantiede

text: Puijon suurelta osin suojeltu metsäalue sijaitsee keskustan kupeessa, kaupungin pohjoispuolella. Puijon laella sijaitsevien Puijon tornin ja majan lisäksi alueella on urheilu- ja liikuntakeskus mäkihyppyreineen ja latuverkostoineen. Lisäksi alueella on 9-reikäinen golfin harjoituskenttä.


title: Kuopion maantiede

text: Puijo on ollut aikoinaan Suomen virein talviurheilukeskus. Mäkihyppytoiminta Puijon Hiihtoseurassa on erittäin menestyksekästä ja seuran kasvattivalmentajia on myös useita kansainvälisissä tehtävissä. Mäkimontun lähistöllä sijaitsee myös Puijonlaakson pesäpallokenttä.


title: Kuopion maantiede

text: Pääosa Puijosta on luonnonsuojelualuetta. Puijon naapureina on muutamia kaupunginosia, kuten Puijonlaakso (lännessä), Rypysuo (länsirinteellä), Julkula (Rypysuon jälkeen pohjoiseen päin mennessä), Päiväranta (pohjoisessa) sekä Antikkalan laskettelurinteet, jotka sijaitsevat itärinteellä (mäkimonttu on länsirinteellä).


title: Kuopion maantiede

text: Saaristokaupunkiin liittyvä saaristokatu oli yksi suurimmista tähän suurhankkeeseen liittyvistä investoinneista. Saaristokatu kulkee siltoja myöten muutaman saaren kautta yhdistäen kaksi kaupunginosaa ja lyhentää matkaa saaristokaupungista keskustaan noin 10 kilometriä ja lähin osa saaristokaupunkia jää vain 2,5 kilometrin päähän keskustasta. Ensimmäinen silta pohjoisesta päin on nimeltään Ellen Thesleffin silta, ja se on 280 metriä pitkä. Fridolf Weurlanderin sillan pituus 30 metriä, Anton Lindforsin silta 22 metriä ja Unto Koistisen sillan pituus on 160 metriä. Saaristokadun eteläpäähän on rakennettu kaksi 15-kerroksista tornitaloa kanavan rannalle. Saaristokaupunki sijaitsee erittäin otollisella paikalla järvimaisemien suhteen, sillä kaikki tontit ovat kävelymatkan päässä rannasta.


title: Kuopion maantiede

text: Alueella järjestettiin vuoden 2010 asuntomessut. Kuopiossa on järjestetty asuntomessut myös vuonna 1980.


title: Pohjois-Savon korkeakoulukonsortio

text: Pohjois-Savon korkeakoulukonsortio oli yksi opetusministeriön 2006–2008 rahoittamasta kolmesta korkeakoulujen rakenteelliseen kehittämiseen tähtäävästä hankkeesta. Hankkeen avulla pyrittiin etsimään yhteistyömalleja Kuopion yliopiston ja Savonia-ammattikorkeakoulun välille. Vastaavat yliopiston ja ammattikorkeakoulun väliset selvitykset tehtiin myös Lappeenrannassa (Lappeenrannan teknillinen yliopisto ja Etelä-Karjalan ammattikorkeakoulu, nyk. Saimaan ammattikorkeakoulu) ja Oulussa (Oulun yliopisto ja Oulun seudun ammattikorkeakoulu).


title: Pohjois-Savon korkeakoulukonsortio

text: Hanke alkoi loppusyksystä 2005, kun Kuopion yliopisto ja Savonia-ammattikorkeakoulu esittivät omatoimisesti opetusministeriölle yhteistyön merkittävää tiivistämistä ja korkeakoulukonsortion rakentamisen edellytyksien selvittämistä. Yhteistyösopimus osapuolten kesken solmittiin 24. marraskuuta 2005.


title: Pohjois-Savon korkeakoulukonsortio

text: Konsortiohankkeen merkittävin tulos oli 21. kesäkuuta 2007 tehty päätös, jonka mukaan Savonia-ammattikorkeakoulu keskittää omat Kuopion toimintonsa jatkossa Savilahdessa sijaitsevalle Kuopion yliopistokampukselle. Rinnalla edenneen Itä-Suomen yliopisto -hankkeen myötä 1. tammikuuta 2010 yhteistyön toiseksi osapuoleksi tuli Itä-Suomen yliopisto. Konsortiohanke syvensi korkeakoulujen välistä yhteistyötä, joka tulee näkymään muun muassa kampusrakentamisessa ja hammaslääkäri- ja suuhygienistikoulutuksen välisissä järjestelyissä.


title: Kosmos

text: Kosmos () tarkoittaa maailmankaikkeutta, erityisesti järjestyneenä kokonaisuutena. Antiikin ajattelija Pythagoras sanoi: ”Kosmos tarkoittaa järjestäytynyttä maailmankaikkeutta”


title: Kosmos

text: Alkujaan sana on tarkoittanut paitsi järjestystä ja järjestelmällistä asetelmaa, myös koristetta.


title: Kosmos

text: Kristillisessä teologiassa sanaa on käytetty kuvaamaan luotua kaikkeutta, mukaan lukematta Jumalaa.


title: Kosmos

text: Sanalla kosmografia on tarkoitettu kaikkeuden yleisten piirteiden kuvausta, selittävän tähti- ja maantieteen yhteensovitusta, sekä taivaan että maan kuvaamista.


title: Kosmos

text: Tieteenala, joka tutkii kosmosta on kosmologia.


title: Borneonkissa

text: Borneonkissa, vanhoilta nimiltään borneonpunakissa ja lahtikissa, ("Catopuma badia", joskus käytetään sukua "Pardofelis", "Felis", "Profelis" tai "Badiofelis") on Borneon saarella Kaakkois-Aasiassa elävä kissaeläinlaji. Borneonkissasta ei tiedetä paljoa, sillä se on hyvin harvinainen.


title: Borneonkissa

text: Ennen vuotta 1998 borneonkissa oli nähty elävänä vain kaksi kertaa. Ensimmäinen havainto tehtiin joko vuonna 1855 tai 1874. 1880-luvulla löydettiin muutama nahka ja kaksi pääkalloa. Vuonna 1893 löytyi joitakin jälkiä. Seuraavat tiedot lajin olemassaolosta saatiin vasta 1954, kun eräs matkailija näki Borneossa dajak-nimisen alkuasukasheimon seremonia-asusteissa borneonkissan turkista valmistettuja päähineitä. Lajin uskottiin jo kuolleen sukupuuttoon, kunnes vuonna 1992 saatiin pyydystettyä erikoisen näköinen kissa, joka kuitenkin kuoli pian. Geenitutkimuksissa se osoittautui naaraspuoliseksi borneonkissaksi. Ensimmäinen valokuva elävästä borneonkissasta saatiin vuonna 1998, jolloin yhdysvaltalainen luontokuvaaja Art Wolfe kuvasi Malesian ja Indonesian rajalla metsäpaloa paenneen yksilön.


title: Borneonkissa

text: Nykyään maailman eläintarhoissa on noin nelisenkymmentä lajin yksilöä; niistä viisi on USA:ssa. Borneolaiset pyydystäjät saavat tarhoilta suuria palkkioita elävistä yksilöistä.


title: Borneonkissa

text: Borneonkissan turkki on punaruskea, mutta myös harmaita muunnoksia esiintyy. Vatsapuoli on muuta ruumista vaaleampi. Molekyylianalyysien perusteella laji on sukua aasiankultakissalle, mutta borneonkissan kallon lyhyt ja pyöreä rakenne on erilainen ja se on kooltaan pienempi kuin yleisempi sukulaisensa. Sen pienehköt korvat ovat alempana sivuilla kuin muilla kissoilla. Borneonkissan pituus on 50–65 cm, ohutkarvainen häntä on 30–40 cm pitkä. Eläin painaa 2–4 kg.


title: Borneonkissa

text: Borneonkissa saalistaa yöaikaan lintuja, jyrsijöitä ja mahdollisesti myös apinoita.


title: Borneonkissa

text: Borneonkissa elää tiheissä sademetsissä ja kalliopensaikoissa. Metsien hakkuun uskotaan heikentävän uhanalaisen lajin elinmahdollisuuksia.


title: Ontake

text: Ontake () on 3 063 metriä korkea aktiivinen kerrostulivuori Japanissa. Se sijaitsee Naganon prefektuurissa, sata kilometriä Nagoyasta koilliseen. Japanissa on useita samannimisiä vuoria, joten kyseisestä "Kison laaksossa" olevasta vuoresta käytetään myös nimeä Kiso Ontake-san (). Vuoren purkautumishistoria alkoi lokakuussa 1978, minkä jälkeen se purkautui useita kertoja kunnes rauhoittui huhtikuussa 1980 lähes 35 vuodeksi.


title: Ontake

text: Ontaken alue on altis maanjäristyksille ja niitä on mitattu paikalla useita. Vuoren alla 4. syyskuuta 1984 sattunut 6,8 richterin suuruinen maanjäristys aiheutti vuoren kaakkoisrinteen muuttumisen maanvyöryksi. 32–36 miljoonaa kuutiometriä maa-ainesta valui yhteensä noin 12 kilometrin matkan ja hautasi alleen viisitoista ihmistä. Maanvyöryn seurauksena Ontaken kaakkoisrinnettä koristaa 1 300 metriä pitkä ja 400 metriä leveä lovi. Alueen seismistä toimintaa on tarkkailtu vuodesta 1976 lähtien.


title: Ontake

text: Šintolaisille Ontake on pyhä vuori, ja erityisesti askeettisten, yamabusheiksi kutsuttujen Shugendōn lahkon jäsenten keskeisiä palvontapaikkoja. Shungendōn alalahko Mitakekyo pitää Ontakella keskuspaikkaansa, ja vuoren juurella on pyhäkkö palvontamenoja varten. Nykyisin Ontake on varsinkin pyhiinvaeltajien suosima käyntikohde, ja sen huipulle pääsee helposti kävelemällä.


title: Ontake

text: Tulivuori purkautui varoittamatta 27. syyskuuta 2014. Tulivuoresta purkautuneet myrkylliset höyryt aiheuttivat kymmenien ihmisten kuoleman.


title: Hernesaari

text: Hernesaari () on eteläisimpään Helsinkiin kuuluvan Länsisataman kaupunginosan osa-alue. Sen muodostavat Eiran länsipuolella oleva niemi ja siihen täyttömailla yhdistetyt entiset saaret Munkkisaari ja Hernesaari. Hallinnollisesti Hernesaari kuuluu Ullanlinnan peruspiiriin, joka puolestaan on osa laajempaa Helsingin "Eteläistä suurpiiriä".


title: Hernesaari

text: Osa-alueen nimenä oli Munkkisaari, kunnes se vuoden 2013 alussa muutettiin kaupunginhallituksen päätöksellä Hernesaareksi.


title: Hernesaari

text: Hernesaaren itäpuolella ovat Eira ja Punavuori. Rajana niitä vastaan on Telakkakatu, jonka keskellä vuoteen 2008 saakka kulki Helsingin satamarata. Lännessä Hietalahden toisella puolella sijaitsee Jätkäsaaren alue, joka Hernesaaren tavoin on osa Länsisataman kaupunginosaa. Niemen tyvessä sijaitsee vuonna 2004 hyväksyttyyn asemakaavaan pohjautuva pieni "Eiranrannaksi" nimetty kerrostaloalue (vanha Punatulkun kortteli), jonka ohi kulkee saman niminen katu. Hernesaaren edustalla sijaitsevat, kesäkaudella suositut Pihlajasaaret kuuluvat Länsisaarten osa-alueeseen. Kantakaupungin eteläisin piste on Hernesaaressa, mutta Lauttasaaren eteläkärki ulottuu vielä etelämmäksi.


title: Hernesaari

text: Alkuperäinen Hernesaari oli kallioinen saari nykyisen osa-alueen eteläosassa. Saarta on tiettävästi jo 1700-luvun alussa vuokrattu kesäisin karjan laidunmaaksi, ja se on ollut myös kalastajien käytössä. 1900-luvun alussa alueella on ollut asutusta, talousrakennuksia ja laiturirakenteita, jotka kuitenkin myöhemmin purettiin satama- ja telakkatoiminnan tieltä. Saarella harjoitettiin laitointa viinakauppaa kieltolain aikaan 1919-1932, ja sosiaaliministeriön raittiusosasto pyysi Helsingin kaupunkia ryhtymään toimenpiteisiin spriikaupan lopettamiseksi.


title: Hernesaari

text: Alkuperäinen Hernesaari, Hernesaarenkari ja Munkkisaari liitettiin mantereeseen ja muutettiin täyttömailla pitkäksi keinotekoiseksi niemeksi vaiheittain 1910-luvulta alkaen. Munkkisaaren ranta oli arkkitehti Bertel Jungin laatimassa yleiskaavassa 1911 varattu satamatoiminnoille, ja Hernesaari sopi hyvin tämän alueen jatkeeksi. Myös mahdollisuutta jatkaa kannasta Pihlajasaariin asti tutkittiin, mutta tästä luovuttiin. Täyttömaalle rakennetun laajennuksen taustalla oli Helsingin, liikenteen ja Suomen suursataman, satamapolitiikka, jolla pyrittiin vastaamaan 1900-luvun alun kasvaviin liikenteen ja kaupan tarpeisiin. Nykyisin Hernesaari toimii myös Länsisatamaa suojaavana aallonmurtajana.


title: Hernesaari

text: Alueelle rakennettiin teollisuus-, varasto- ja satamarakennuksia, jotka ovat osin säilyneet nykypäivään. Munkkisaaren mylly valmistui 1937 ja valtion viljavarasto 1955. 1940-luvulla rakennettiin Fordin talo, ja alue liitettiin raideliikenteeseen. Rakennuksessa toimi autonvalmistaja Fordin kokoonpanotehdas.


title: Hernesaari

text: Vuodesta 1874 1930-luvulle Munkkisaaressa oli työväen uimalaitos. Munkkisaaressa on ollut myös yleinen sauna. Sauna sekä Toivon talona tunnettu, Hernesaarenkadulla sijainnut kaksikerroksinen puurakennus purettiin 1970-luvulla.


title: Hernesaari

text: Venäläiset pommittivat aluetta Helmikuun suurpommituksissa 1944.


title: Hernesaari

text: Viime vuosiin saakka Munkkisaaressa on ollut vain yksi asuinkortteli Munkkisaarenkadun ja Hernesaarenkadun välissä. Muilta osin alue on vanhastaan teollisuus- ja varastoaluetta. Alueella toimii yrityksiä, ja lisää toimitiloja markkinoidaan aktiivisesti. Siellä on myös Jääkenttäsäätiön ja Helsingin Jäähallin ylläpitämä jäähalli Jääherne, jalkapalloilijoiden kuplahalli sekä vuonna 1975 toimintansa aloittanut Hernesaaren helikopterikenttä "Heliport", jota on käyttänyt mm. Helsingin ja Tallinnan välillä operoinut Copterline.


title: Hernesaari

text: Alueelle avattiin vuonna 2014 Birgitta -niminen ravintola-kahvila, ja vuonna 2016 Löyly -niminen sauna ja ravintola.


title: Hernesaari

text: Hernesaaressa on 991 asukasta (1.1.2009) ja alue tarjoaa työpaikan 1 773 ihmiselle.


title: Hernesaari

text: Helsingin sisäisen liikenteen bussilinja 14 kulkee Hernesaareen.


title: Hernesaari

text: Hernesaaren länsirannan "Munkkisaarenlaituri" luetaan osaksi Länsisatamaa. Satamalaiturissa on kaksi paikkaa, joihin ankkuroituu suuria risteilyaluksia, joiden mukana alueelle tulee noin 400 000 risteilymatkustajaa vuosittain.


title: Hernesaari

text: Hernesaaressa toimii edelleen Munkkisaaren / Hietalahden telakka, joskin sen toiminnat Hernesaaren alueella ovat vähentyneet. Telakan luultiin jo lopettavan toimintansa, mutta omistajanvaihdoksen ja vuonna 2011 alkaneen uuden jäänmurtajatuotannon johdosta telakkatoiminta jatkuu. Telakkaa on operoinut aikaisemmin Wärtsilä, myöhemmin Masa Yards ja korealainen STX Europe, joka myi puolet omistuksestaan venäläiselle United Shipbuilding Corporation:lle (USC) vuonna 2010. Uuden yhteisyrityksen nimeksi tuli Arctech Helsinki Shipyard Oy. Yritys on vuodesta 2014 ollut täysin venäläisomistuksessa STX Europen myydessä lopunkin omistusosuutensa USC:lle. Arctech Helsinki Shipyard Oy:n vuokrasopimus päättyy 31.12.2020, minkä jälkeen lohkotuotanto on tarkoitus siirtää muualle. Telakkatoiminta alueella jatkunee, mutta keskittyy pienemmälle alueelle Hietalahteen (Hietalahden telakka). Munkkisaaren ja Hietalahden telakat ovat erikoistuneet jäänmurtajiin ja arktiseen laivanrakennukseen. Telakka on suurin Hernesaaressa toimiva yritys.


title: Hernesaari

text: Hernesaaren miljöö on muuttumassa urbaaniksi asuinalueeksi ja merellisten matkailupalvelujen keskittymäksi. Alueelle aiotaan rakentaa 2020-luvulla merellinen, kaupunkimainen asuinalue, jonne tulee asuntoja n. 7500 ihmiselle ja 3000 työpaikkaa. Asemakaavaluonnoksessa alueelle on suunniteltu myös päivittäistavarakauppa, yksi koulu- ja päiväkoti, ja yksi päiväkoti. Alueen itäreunalle on suunnitelmien mukaan tulossa rantabulevardi, uimaranta, vesiurheilukeskus, venesatamia sekä veneiden säilytys- ja huoltotiloja. Toinen venesatamista olisi vierasvenesatama ja toinen tulisi kansainväliset purjehduskilpailut mahdollistavaan kilpailu- ja koulutuskäyttöön. Länsireunaan risteilijäsatamaa tullaan laajennetaan eteläkärjestään kaakkoon työntyvällä uudella laiturilla, jolloin satamaan mahtuisi samanaikaisesti kolmen suurikokoista risteilijää. Helikopterikenttä on tarkoitus siirtää uuteen paikkaan, mikä edellyttää meritäyttöjä. Alueen on tarkoitus valmistua 2030.


title: Hernesaari

text: Hernesaaren joukkoliikenteen suunnitelmat perustuvat uuteen raitiotieyhteyteen, joka kulkisi Hernesaaren ja keskustan välilä Telakkakatua ja Bulevardia pitkin. Rantapuistoon on suunniteltu myös vesibussipysäkkiä.


title: Hernesaari

text: Alueen vanhoista rakennuksista säilyvät Helsingin Käsityö- ja Teollisuusyhdistyksen rakennus, Munkkisaaren teollisuustalo, 1940-luvulla rakennettu, arkkitehti Gunnar Nordströmin suunnittelema Fordin vanha tehdasrakennus ("Fordin talo") sekä edelleen käytössä olevat, 1950-luvun valtion viljavarasto ja -siilot. Valtion viljavaraston modernismia edustavan rakennuskokonaisuuden ovat suunnitelleet arkkitehdit Aili ja Niilo Pulkka. Myös uudemmat rakennukset Café Birgitta, Löyly ja Cafe Carousel tulevat säilymään osana rantapuiston virkistys- ja matkailupalveluja.


title: Hernesaari

text: Helsingin kaupunginvaltuusto on hyväksynyt Hernesaareen osayleiskaavan 17.1.2018. Hernesaaren asemakaava on valmisteilla ja valmistuu arviolta 2019. Asemakaava-alueen pinta-ala on noin 41 hehtaaria, ja maan omistaa Helsingin kaupunki.


title: Niiralan rata

text: Niiralan rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus Tohmajärvellä Suomen ja Venäjän väliseltä rajalta Niiralasta Karjalan radalle Säkäniemeen. Niiralan rata on 1940 solmitun Moskovan rauhan jälkeen Suomessa pysyneen entisen Karjalan, Viipuri–Joensuu-radan osan itäinen puolisko. Rataosan pituus on 32,8 kilometriä ja sillä on vain tavaraliikennettä. Lähin rautatieasema Venäjän puolella on Värtsilä.


title: Niiralan rata

text: Matkustajaliikenne lättähatuilla tältä rataosuudelta lopetettiin 1.6.1987.


title: Niiralan rata

text: Niiralan radalta erkani Valkeasuon rata.


title: Nuokkutalvikki

text: Nuokkutalvikki ("Orthilia secunda") on vihreänä talvehtiva, pienikokoinen kasvilaji, jota tavataan laajalla alueella pohjoisella pallonpuoliskolla. Nuokkutalvikki on sukunsa ainoa laji. Aiemmin sen katsottiin kuuluvan talvikkien sukuun.


title: Nuokkutalvikki

text: Monivuotinen nuokkutalvikki kasvattaa pitkän maarönsyn, josta nousee 5–20 cm korkeita kukkavarsia. Vihreinä talvehtivat lehdet ovat ruusukkeena varren tyvessä. Lehdet ovat 2–4 cm pitkiä, soikeita, kiiltäviä ja sahalaitaisia. Lehden ruoti on lapaa lyhyempi. Kukinto on tiheä, nuokkulatvainen ja toispuolinen terttu, joka muodostuu 5 mm:n kokoisista vihertävänvalkoisista kellomaisista kukista. Nuokkutalvikki kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Kasvin hedelmistö on lähes pysty.


title: Nuokkutalvikki

text: Nuokkutalvikkia tavataan Länsi- ja Pohjois-Euroopassa paikoin Islannista Pyreneille ja yleisemmin Saksasta itään, Etelä-Euroopassa kuitenkin lähinnä vuoristoissa. Levinneisyysalue jatkuu halki Siperian ja Keski-Aasian havumetsävyöhykkeen ja edelleen Pohjois-Amerikan pohjois- ja keskiosiin. Suomessa nuokkutalvikki on yleinen koko maassa.


title: Nuokkutalvikki

text: Nuokkutalvikista tunnetaan kaksi alalajia. Näistä alalaji "secunda" kasvaa Euroopassa, Keski- ja Itä-Aasiassa sekä Pohjois-Amerikan pohjois- ja keskiosissa. Alalaji "obtusa" puolestaan kasvaa Siperiassa, Keski-Aasiassa sekä Pohjois-Amerikan pohjoisosissa.


title: Nuokkutalvikki

text: Nuokkutalvikki kasvaa kosteissa kangas- ja korpimetsissä. Sitä esiintyy mustikkatyyppiin kuuluvilla tuoreilla kankailla, soilla, tunturi- ja kaskikoivikoissa.


title: Juan de Juanes

text: Juan de Juanes (, oik. "Juan Vicente Macip", 1523 Valencia, Espanja – 21. joulukuuta 1579 Bocairente, Espanja) oli renessanssin aikainen espanjalainen taidemaalari, joka teki erityisesti uskonnollisia maalauksia. Hän oli omana aikanaan Valencian alueen merkittävin maalari, ja siksi häntä on sanottu toiseksi Rafaeliksi.


title: Retkeilykasvio

text: Retkeilykasvio on kasvien tunnistamiseen tarkoitettu maastokäyttöön soveltuva käsikirja. Siinä esitellään yleensä tietyn alueen kasvilajisto (tai osalajisto), lajien tuntomerkit, taksonomia ja levinneisyys. Usein mukana on määrityskaavoja, joiden avulla kasvi voidaan nimetä eri heimoja, sukuja ja lajeja erottavien tuntomerkkien avulla.


title: Retkeilykasvio

text: Itsenäisen Suomen peruskasvioita ovat olleet Ilmari Hiitosen "Suomen kasvio" ("Iso-Hiitonen") ja "Koulu- ja retkeilykasvio" ("Pikku-Hiitonen").


title: Retkeilykasvio

text: Uusi "Retkeilykasvio"-niminen teos ilmestyi vuonna 1984 Suomen Luonnonsuojelun Tuki ry:n kustantamana. Teoksen neljäs, täysin uudistettu painos julkaistiin vuonna 1998.


title: A. V. Koskimies

text: August Valdemar Koskimies (vuoteen 1906 Forsman; 7. tammikuuta 1856 Pihlajavesi – 5. kesäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen koulumies sekä suomen kielen ja kirjallisuuden tutkija. Hän kirjoitti myös runoja, joita on säveltänyt muun muassa Jean Sibelius.


title: A. V. Koskimies

text: A. V. Koskimies pääsi ylioppilaaksi Vaasan lyseosta vuonna 1874. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui vuonna 1882 ja lisensiaatiksi vuonna 1891. Professorin arvon hän sai vuonna 1926.


title: A. V. Koskimies

text: A. V. Koskimies aloitti opettajanuransa suomen kielen kollegana Porvoon ruotsalaisessa lyseossa vuosina 1888–1891 ja toimi sen jälkeen latinan kielen lehtorina Porin lyseossa vuosina 1891–1892.


title: A. V. Koskimies

text: Merkittävän elämäntyön A. V. Koskimies teki Helsingin Suomalaisessa normaalilyseossa, jossa hän toimi suomen ja ruotsin kielten lehtorina vuosina 1892–1907 ja samojen aineiden yliopettajana vuosina 1907–1926. Opettajana ja tulevien opettajien kouluttajana hän kehitti kaunokirjallisuuden opetusta sekä suomen kielen opetusmenetelmiä. Hänen tutkimustensa aiheita olivat pakanuuden aikainen henkilönnimistö, Christfried Ganander ja D. E. D. Europaeus.


title: A. V. Koskimies

text: Koskimies teki kesällä 1885 kieli- ja kansatieteellisen kenttätyömatkan Inariin keräten sieltä laajan ja poikkeuksellisen arvokkaan inarinsaamenkielisen kieli- ja perinneaineiston. Sen hän julkaisi vasta 33 vuotta myöhemmin T. I. Itkosen kanssa sen jälkeen, kun tämä oli muuntanut kirjoitukset foneettiseksi transkriptioksi, suomentanut ne ja täydentänyt kokoelmaa Uula Morottajan kielennäyttein. Koskimies toimitti myös veljensä Kaarlo Koskimiehen kanssa uudistetun laitoksen Frans Ferdinand Ahlmanin suomalais-ruotsalaisesta sanakirjasta sekä julkaisi kokoelmat sananlaskuja ja vanhan kirjasuomen näytteitä.


title: A. V. Koskimies

text: Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakuntalaulu "Kymmenen virran maa" on alun perin Koskimiehen runo, johon sävelen teki Oskar Merikanto. Sen ensiesitys oli vuonna 1899.


title: A. V. Koskimies

text: A. V. Koskimiehen puoliso vuodesta 1900 oli runoilija ja suomentaja Ilta Koskimies (o.s. Bergroth, 22.11.1879 – 9.11.1958). Hänen veljensä oli Oulun hiippakunnan piispa Juho Koskimies.


title: Myymäläauto

text: Myymäläauto tai kauppa-auto on linja-autoon tai pakettiautoon rakennettu liikkuva vähittäistavaramyymälä. Tuotevalikoima voi olla hyvinkin laaja, elintarvikkeista aikakauslehtiin. Myymäläauto kiertää usein lähiöissä ja haja-asutusalueella.


title: Myymäläauto

text: Suomen ensimmäinen myymäläauto oli osuusliike Elannon vuonna 1932 käyttöönottama auto. Enimmillään autoja liikennöi 1970-luvulla noin 1 200 kappaletta. Vuonna 2010 myymäläautoja oli Suomessa enää noin 30, joista pari kiertää pääkaupunkiseudulla.


title: Myymäläauto

text: Vielä 1980-luvun lopulla kauppa-autoon sai yrittäjä tukea valtiolta sekä keskusliikkeiltä, mikä edesauttoi kaluston uusimista sekä lisäämistä. Maaseudun väestökato ja tuen loppuminen on vaikuttanut suuresti autojen vähenemiseen. Aikataulut ja reitit vahvisti lääninhallitus, nykyisin vahvistusta ei enää tarvita.


title: Myymäläauto

text: Vuonna 2018 myymäläautoja oli Suomessa enää kuusi: viisi Itä-Suomen maaseudulla ja yksi Kankaanpään seudulla Satakunnassa.


title: Kivimäki

text: Kivimäki voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Pauline van der Wildt

text: Paulina ”Pauline” Jacoba van der Wildt (29. tammikuuta 1944 Schiedam) on entinen alankomaalainen uimari, joka voitti pronsimitalin 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä kesäolympialaisissa 1964. Hänen joukkuetoverinsa viestissä olivat Toos Beumer, Erica Terpstra ja Winnie van Weerdenburg, ja heidän aikansa oli 4.12,0.


title: Kivimäen pysäkki

text: Kivimäen pysäkki () tai seisake oli rautatieliikennepaikka Kajaanin kaupungissa rataosalla . Se sijaitsi suunnilleen Murtomäen ja Kajaanin asemien puolivälissä Syvänkankaalla lähellä Kivimäen kylää.


title: Kivimäen pysäkki

text: Kivimäki oli pieni liikennepaikka, joka toimi junakohtaus- ja puhelinvartiopaikkana. Siellä pysähtyivät myös henkilöjunat. Henkilöliikenne kuitenkin lopetettiin kannattamattomana, ja Kivimäen liikennepaikka lakkautettiin. Junakohtaukset siirtyivät Murtomäen ja Kajaanin asemille, ja ratapiha purettiin.


title: Kivimäen pysäkki

text: Kivimäen platformskjul-tyyppinen asemarakennus on Rautatiehallituksen arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelema. Nykyisin asemarakennus ja siihen liittyvä matkustajien ulkokäymälä ovat yksityisomistuksessa, ja niitä on kunnostettu.


title: Kivimäen pysäkki

text: Asemarakennus on sittemmin purettu Liikenneviraston määräyksestä.


title: Kivimäen rautatieseisake

text: Kivimäen rautatieseisake () on rautatieseisake Viron rataverkkoon kuuluvalla Tallinna–Paldiski-radalla. Se sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Tallinnan Baltian rautatieasemalta ja noin 38 kiilometrin päässä Paldiskin rautatieasemalta. Kivimäen kohdalla rataosuus on kaksiraiteinen.


title: Einstein on the Beach

text: Einstein on the Beach () on Philip Glassin säveltämä ja Robert Wilsonin ohjaama nelinäytöksinen minimalistinen ooppera. Se sai ensi-iltansa 25. heinäkuuta 1976 Avignonissa, Ranskassa ja produktiota esitettiin samana vuonna myös Hampurissa, Pariisissa, Belgradissa, Venetsiassa, Brysselissä, Rotterdamissa ja New Yorkin Metropolitan-oopperassa. Ensi-iltakiertuetta seurasivat yksittäiset produktiot Brooklynissa vuonna 1984 ja Stuttgartissa 1988 sekä toinen maailmankiertue vuonna 1992, jolloin ooppera esitettiin ensimmäistä kertaa muun muassa Melbournessä ja Tokiossa.


title: Einstein on the Beach

text: Teos on säveltäjän oopperoista ensimmäinen ja pisin. Teos kestää yli viisi tuntia. Siinä ei ole väliaikaa, mutta yleisö voi vapaasti poistua ja palata esityksen aikana. Teoksen libretto koostuu numeroista, nuottien solfanimistä sekä runoilija Christopher Knowlesin arvoituksellisista runoista.


title: Einstein on the Beach

text: Tammikuussa 2014 "Einstein on the Beach" tallennettiin televisioesitykseksi Pariisin Châtelet-teatterissa. Televisioinnin ohjasi brittiläinen Don Kent. Yle Teema esitti oopperan huhtikuussa 2015, heinäkuussa 2016 ja marraskuussa 2017.


title: Māris Verpakovskis

text: Māris Verpakovskis (s. 15. lokakuuta 1979 Liepāja, Latvia) on latvialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Kreikan Superliigan Ergotelis FC:a.


title: Māris Verpakovskis

text: Ennen ammattilaisuraansa Verpakovskis pelasi 1995–1996 Baltikassa kolme ottelua. Kaudella 1997 Verpakovskis aloitti ammattilaisuransa kotikuntansa Metalurgsissa. Loppuvuodesta 2000 hän siirtyi Virslīgan johtavaan seuraan Skontoon, jossa voitti kolme liiga- ja kaksi cup-mestaruutta. Hänen paras kautensa oli 2003, jolloin hän teki 25 liigaottelussa 22 maalia. Hyvät otteet herättivät useiden eurooppalaisten huippuseurojen mielenkiinnon, ja joulukuussa 2003 Verpakovskis teki viisivuotisen sopimuksen Ukrainan liigan Dynamo Kiovan kanssa. Kevätkaudella 2004 pelaamassan 10 liigaottelussa hän teki viisi maalia, ja pääsi kauden päätteeksi juhlimaan liiga-, cup- ja supercup-mestaruutta uuden seuransa kanssa.


title: Māris Verpakovskis

text: Kevätkauden 2007 Verpakovskis pelasi lainasopimuksella Espanjan Primera Divisiónin Getafessa ja kesällä 2007 hän siirtyi vuoden lainasopimuksella Kroatian ykkösliigan HNK Hajduk Splitiin. Hän pelasi vielä Dynamossa ollessaan kirjoilla lainalla espanjalaisessa Celta Vigossa, kunnes siirtyi kesällä 2009 Kreikkaan.


title: Māris Verpakovskis

text: 5. heinäkuuta 2009 kreikkalainen Ergotelis FC ilmoitti tehneesä Verpakovskisin kanssa kahden vuoden mittaisen pelaajasopimuksen, joka kestää kauden 2010-11 loppuun.


title: Māris Verpakovskis

text: Latvian maajoukkueessa Verpakovskis pelasi ensimmäisen ottelunsa vuoden 2000 EM-kilpailuiden karsinnoissa Kreikkaa vastaan. Vuoden 2004 EM-kilpailuiden karsinnoissa hän oli Latvian paras maalintekijä kymmenessä ottelussa tekemällään kuudella maalilla. Hän myös ratkaisi Turkkia vastaan pelatussa jatkokarsintaottelussa Latvialle EM-kilpailupaikan tasoittamalla pelin 2–2. Itse EM-kilpailuissa 2004 Verpakovskis teki Saksaa vastaan Latvian ainoan maalin koko turnauksessa.


title: Alain Finkielkraut

text: Alain Finkielkraut (s. 30. kesäkuuta 1949 Pariisi, Ranska) on ranskalainen esseisti ja Auschwitziin joutuneen puolanjuutalaisen taidekäsityöläisen ainoa poika. Hän opettaa École polytechnique -nimisessä teknillisessä eliittikorkeakoulussa aatehistorian professorina humanististen ja yhteiskuntatieteiden tiedekunnassa. Useita teoksia kirjoittanut Finkielkraut kuuluu niihin ranskalaisen älymystön jäseniin, jotka esiintyvät säännöllisesti television talk show -ohjelmissa ja kirjoittavat kolumneja ranskalaisiin lehtiin, ja erityisesti Finkielkrautin tapauksessa näkökulma on humanistinen.


title: Nixon Kiinassa

text: Nixon Kiinassa () on John Adamsin kolminäytöksinen ooppera. Nimensä mukaisesti ooppera käsittelee Yhdysvaltain presidentin Richard Nixonin valtiovierailua Kiinaan, missä hän tapasi puhemies Mao Zedongin, pääministeri Zhou Enlain ja muita maan johtajia. Se kantaesitettiin Houstonin oopperassa vuonna 1987 ja voitti vuonna 1989 Grammy-palkinnon parhaasta uudenmusiikin sävellyksestä. Oopperan Suomen kantaesityksen teki Kansallisooppera vuonna 1990. Teos on poikkeuksellinen tiukasti nykyaikaan ja maailmanpolitiikkaan liittyvän aiheensa vuoksi, jota se käsittelee barokkioopperan kaltaisella muodollisuudella. Teoksen libreton on kirjoittanut Alice Goodman ja sen ensiesityksen ohjasi Peter Sellars. Teoksen Suomen ensi-esitys oli Suomen Kansallisoopperassa 29. marraskuuta 1990.


title: Nixon Kiinassa

text: Oopperan musiikki on Adamille tyypillisen minimalistista ja sisältää vaikutteita 1940-luvun big band-musiikista.


title: Henrik Borenius

text: Henrik Gustaf Borenius (11. helmikuuta 1840 Porvoo — 22. toukokuuta 1909 Vaasa) oli suomalainen lakimies ja säveltäjä.


title: Henrik Borenius

text: Borenius syntyi vanhaan Boreniuksen pappissukuun, joka 1600-luvun lopulla oli nimeltään Lähteenkorva. Hänen isänsä Alexander Ferdinand Borenius toimi Porvoossa kymnaasin lehtorina sekä sittemmin tuomiokapitulin asessorina ja osallistui valtiopäiville. Borenius opiskeli samassa kymnaasissa muun muassa J. L. Runebergin oppilaana. Hän suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1857 ja opiskeli Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa. Ylioppilasaikoinaan hän harrasti kuorolaulua ja viulunsoittoa, mutta hänen musiikinopinnoistaan ei ole tietoa. Hän johti yhtä "Kaksitoistikoista" (), jotka kiersivät maata keräämässä rahaa Ylioppilastalon rakentamiseen. Vuosina 1860–1864 hän johti Akademiska Sångföreningenin kuoroa.


title: Henrik Borenius

text: Borenius valmistui ensin filosofian maisteriksi 1864 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1873. Hän hoiti juridisia virkoja muun muassa senaatissa ja toimi prokuraattorin apulaisena 1887–1892, senaattorina 1892–1902 sekä Vaasan hovioikeuden presidenttinä 1902–1909.


title: Henrik Borenius

text: Boreniuksen puoliso vuodesta 1877 oli Maria Pesonius (k. 1932). Heidän tyttärensä oli sosiaalineuvos Elsa Borenius ja poikansa asianajaja Heikki Borenius (toimistossa Borenius & Kemppinen). Boreniukselle myönnettiin Upsalan yliopiston lakitieteen kunniatohtorin arvo vuonna 1893.


title: Henrik Borenius

text: Boreniuksen sävellystuotanto käsittää pienimuotoisia yksin- ja kuorolauluja, joista tunnetuimpia ovat "Muisto", "Kalastajan laulu merellä", "On lintu liverrellyt" sekä "Uusmaalaisten marssi".


title: 3D Realms

text: 3D Realms (virallisesti Apogee Software, Ltd.) on pääosin action-pelejä kehittävä, vuonna 1987 perustettu yhdysvaltalainen yritys. Sen pääkonttori on Garlandin kaupungissa Texasissa.


title: 3D Realms

text: Vaikka yritys tunnetaan nimellä ”3D Realms”, sen virallinen nimi on edelleen ”Apogee Software, Ltd.” Apogee tunnettiin alun perin erityyppisistä peleistä, ja nimi 3D Realms keksittiin vuonna 1994 tuotenimeksi 3D-pelejä varten. Pian tämän jälkeen kolmiulotteista tekniikkaa käyttävien pelien suosio kuitenkin nousi, joten Apogee-nimen käytöstä luovuttiin vuonna 1996. Vuonna 2008 brändi otettiin jälleen käyttöön, mutta se lisensoitiin ulkopuoliselle Apogee Software, LLC. -nimiselle yritykselle.


title: 3D Realms

text: 6. toukokuuta 2009 3D Realmsin toimitusjohtaja Scott Miller paljasti haastattelussa, että 3D Realms lakkautetaan ja työntekijät on vapautettu muihin tehtäviin. 3D Realmsin sivuja ylläpitävä kehittäjä vahvisti uutisen ja kertoi, ettei tiennyt asiasta vielä päivää aikaisemmin. Myöhemmin paljastui, ettei 3D Realms ollutkaan kaatunut, vaan "Duke Nukem Foreverin" kehittäjätiimi oli vapautettu tehtävistään.


title: 3D Realms

text: Yhtiön yli kymmenen vuotta tekeillä olleen ja yleiseksi vitsiksi muodostuneen "Duke Nukem Foreverin" oikeudet myytiin Gearbox Softwarelle, joka viimeisteli lähes valmiin pelin yhteistyöllä Triptych Gamesin ja Piranha Gamesin kanssa. Take-Two Interactive säilytti pelin julkaisuoikeudet.


title: 3D Realms

text: 3D Realmsin kehittämät pelit3D Realmsin julkaistut/tuotetut pelit


title: Åhléns

text: Åhléns on ruotsalainen tavarataloketju, jonka tiloissa myydään esimerkiksi kodintuotteita, muotia, kosmetiikkaa, leluja ja kirjoja. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Tukholmassa.


title: Åhléns

text: Åhlénsilla on lukuisia tavarataloja Ruotsissa ja Norjassa. Ketjun ehkä tunnetuin tavaratalo on "Åhléns City", joka sijaitsee Tukholman keskustassa, Sergelin torin ja T-Centralenin metroaseman läheisyydessä. Vuonna 1964 valmistunut korttelinkokoinen tavaratalorakennus tunnetaan varsinkin pitkästä ikkunattomasta julkisivustaan. Arkkitehtitoimisto Backström & Reiniuksen suunnittelema rakennus voitti arkkitehtien Kasper Salin -palkinnon.


title: Don DeLillo

text: Don DeLillo (s. 20. marraskuuta 1936 Bronx, New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän käsittelee teoksissaan kulttuurisia traumoja ja kuvaa niissä amerikkalaista elämää vuosituhannen vaihteen molemmin puolin 1970-luvulta alkaen.


title: Don DeLillo

text: DeLillon vanhemmat ovat italialaisia siirtolaisia. Hän opiskeli Fordhamin yliopistossa ja työskenteli valmistuttuaan viisi vuotta copywriterina. Kirjallisuuden pariin hän päätyi toimitettuaan kirjallisuusantologian.


title: Don DeLillo

text: DeLillon esikoisteoksen "Americanan" (1971) päähenkilö on televisiotuottaja, joka aloittaa matkan halki Amerikan. Esa Mäkijärvi sanoo teosta hapuilevaksi. DeLillo ei hänen mukaansa ollut tehtävänsä tasalla, ja teoksen myynti jäi vähäiseksi. Hän ei pidä muitakaan DeLillon 1970-luvun romaaneja lukemisen arvoisina, eikä niitä olekaan suomennettu. Toinen romaani "End Zone" (1972) sijoittuu jalkapallokentälle. "Great Jones Street" (1973) käsittelee rock- ja huumeluolia. Romaani "Ratner’s Star" (1976) pohjautuu Lewis Carrollin kirjaan "Liisan seikkailut ihmemaassa". Tieteiskertomuksen päähenkilönä on 14-vuotias Billy Twilling, joka on saanut Nobel-palkinnon.


title: Don DeLillo

text: DeLillon läpimurtoteos on romaani "Valkoinen kohina", joka sai vuonna 1985 National Book Award -kirjallisuuspalkinnon. Hän kirjoitti sen palattuaan kotimaahan sen jälkeen, kun hän oli asunut pitkähkön aikaa Kreikassa ja matkustellut Euroopassa ja Lähi-idässä. Hän havahtui huomaamaan, että hänen poissa ollessaan yhdysvaltalainen elämänmuoto oli kokenut suuren muutoksen. Muutos johtui ennen kaikkea televisiosta ja supermarketeista. "Valkoisen kohinan" päähenkilö on yliopiston opettaja J. A. K. Gladney. Hän on pohjoisamerikkalaisen Hitler-tutkimuksen laitoksen esimies Kukkulan collegessa. Kanslerin ehdotuksesta hän on muuttanut etunimensä Jack arvokkaammaksi kirjainyhdistelmäksi J. A. K.


title: Don DeLillo

text: DeLillon on nähty teoksissaan ennakoivan Yhdysvaltojen tulevaa kehitystä ja jopa kaksoistornien katastrofia. Iskun jälkeen verkossa kiersi kriitikko Vince Passaron essee "Don DeLillo and the Twin Towers", jossa tähän kiinnitetään huomiota. Los Angeles Timesin haastattelussa DeLillo kuitenkin vähättelee ennustajankykyjään


title: Don DeLillo

text: Romaani "Vaaka" käsittelee John F. Kennedyn murhaan liittynyttä salaliittoteoriaa ja Lee Harvey Oswaldia. Teoksen "Mao II" aiheena ovat puhemies Mao Tse-tung ja Andy Warhol.


title: Don DeLillo

text: DeLillon 900-sivuinen "Alamaailma" ilmestyi vuonna 1997. Teoksesta hänelle on myönnetty Jerusalem-palkinto ja Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemian William Dean Howellsin mitali.


title: Don DeLillo

text: Kirjallisuuskriitikko Harold Bloom nostaa arikkelissaan vuonna 2003 DeLillon yhdeksi neljästä merkittävimmästä elossa olevasta amerikkalaisesta kirjailijasta Thomas Pynchonin, Philip Rothin ja Cormac McCarthyn rinnalle ja mainitsee erityisesti kirjan "Alamaailma". DeLillo kaihtaa julkisuutta. Romaanien lisäksi hän on kirjoittanut myös näytelmiä.


title: Don DeLillo

text: DeLillon romaanit on suomentanut Helene Bützow, joka sai työstään valtion kääntäjänpalkinnon vuonna 2001.


title: Magiaa

text: Magiaa on skotlantilaisen Debi Gliorin kirjoittama fantasiakirjasarja. Sarjan keskushenkilöinä on Strega-Borgian noitaperhe. Perheellä on erikoisia lemmikkejä kuten krokotiili, aarnikotka, jeti ja lohikäärme. Perhe ja palvelusväki asuvat StregaSchloss-nimisessä kartanossa.Strega-Borgian perhe ja sukulaiset:


title: Magiaa

text: Kotiapulaiset:


title: Magiaa

text: Pedot:


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Suomalaisen oopperamusiikin alku sijoittuu 1700-luvun loppupuolelle, jolloin maassa järjestettiin ensimmäiset oopperaesitykset. Varsinaisesti kiinnostus taidemuotoon heräsi kuitenkin vasta 1800-luvun jälkipuoliskolla. Ensimmäinen suomalainen oopperateos on Fredrik Paciuksen Sakari Topeliuksen librettoon säveltämä "Kaarle-kuninkaan metsästys" ("Kung Karls jakt") vuodelta 1852.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Suomalainen oopperataide alkoi 1970-luvulla saavuttaa kansainvälistä mainetta ennen kaikkea Joonas Kokkosen ja Aulis Sallisen niin kutsutuilla karvalakkioopperoilla kuten "Punainen viiva" ja "Viimeiset kiusaukset". Suomen nousuun yhdeksi maailman johtavista oopperamaista vaikuttivat myös Savonlinnan oopperajuhlat ja monien suomalaisten laulajien kuten Martti Talvelan ja myöhemmin esimerkiksi Karita Mattilan ja Soile Isokosken saavuttama kansainvälinen maine.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Vuonna 2000 Suomessa sai kantaesityksen yhteensä neljätoista oopperaa, jota voidaan pitää kansainvälisessä vertailussa ainutkertaisena määränä. Suomalaista 1970-luvulla alkanutta, edelleen jatkunutta oopperabuumia kuvastaa se, että kaikista sävelletyistä suomalaisista oopperoista kolmasosa sävellettiin vuosina 1817–1974, toinen kolmannes vuosina 1975–1991 ja viimeinen kolmannes 1992–2003. Suomen kattava musiikkioppilaitosjärjestelmä on luonut suomalaiselle oopperalle laajan yleisöpohjan. Suomalaisista 40 prosenttia on itse soittanut joskus jotain soitinta, ja siten heillä on yleensä vahva tunneside musiikin tekemiseen. Myös laaja amatööriteatteriperinne on luonut yleisöä oopperalle.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Tiettävästi ensimmäinen Suomessa nähty oopperaesitys esitettiin Turussa vuonna 1768, kun Carl Gottlieb Seuerlingin teatteriseurue vieraili maassa. 1800-luvun aikana Suomessa vieraili lukuisia oopperaseurueita Pietarista, Tukholmasta ja Tallinnasta. Oopperaesityksiä järjestettiin usein vaatimattomissa tiloissa, esimerkiksi Helsingissä esityspaikkana toimi usein Ullanlinnan kylpylä Kaivopuistossa. Ensimmäinen kotimaisin voimin toteutettu esitys nähtiin vuonna 1849, kun joukko helsinkiläisiä harrastelijoita esitti Gioachino Rossinin "Sevillan parturin" ruotsiksi.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Suomalaiset säveltäjät olivat säveltäneet ensimmäisiä oopperateoksia jo 1800-luvun alkupuolella. Carl Ludvig Lithanderin "Säckpiparen" ("Säkkipillinsoittaja") esitettiin kuitenkin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1963 Yleisradiossa. Bernhard Henrik Crusellin ooppera "Lilla sklafvinnan" ("Pikku orjatar", 1824) puolestaan kyllä esitettiin, mutta ainoastaan Ruotsissa. Näin ollen ensimmäisenä suomalaisena oopperateoksena on pidetty Fredrik Paciuksen Sakari Topeliuksen librettoon säveltämää "Kaarle-kuninkaan metsästystä" vuodelta 1852. Ensimmäinen suomen kielellä esitetty ooppera kuultiin vuonna 1870, kun Suomalainen seura järjesti Giuseppe Verdin "Trubaduurin" esityksen Arkadia-teatterissa.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Aikaisemmin harrastelijavoimin toteutettu ooppera ammattimaistui, kun Kaarlo Bergbom perusti vuonna 1872 perustetulle Suomalaiselle teatterille lauluosaston eli Suomalaisen oopperan jo vuonna 1873. Ensimmäinen uuden oopperaseurueen produktio oli Gaetano Donizettin "Lucia di Lammermoor". Suomalaisen oopperan taiteellinen taso oli ilmeisen korkea, ja sen tunnusti jopa aikakauden kieliriitaisassa ilmapiirissä Suomen ruotsinkielinenkin lehdistö. Oopperan suurimpiin tähtiin kuului Emmy Strömmer-Achté, joka yritti jopa luoda kansainvälistä laulu-uraa siinä kuitenkaan onnistumatta. Strömmer-Achtén tytär Aino Ackté toteutti kuitenkin äitinsä unelman kansainvälisestä urasta. Suomalaisen oopperan ja ruotsalaisen teatterin oopperanäytännöt kilpailivat kiihkeästi yleisöstä ja rahallisesta tuesta, ja aikanaan niiden yhdistymisestäkin käytiin neuvotteluja. Hankkeen kariuduttua Suomalainen ooppera joutui lopettamaan toimintansa talousvaikeuksien vuoksi vuonna 1879.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Vuosisadan loppupuolella alkoivat uudelleen pyrkimykset luoda uutta suomalaista oopperaa ja hakea aiheita siihen suomalaisesta kansanrunoudesta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura julisti 1891 sävellyskilpailun ensimmäisen suomenkielisen oopperan säveltämisestä, jonka tuli olla suomalaisen säveltäjän kirjoittama ja olla ”sisällyksensä puolesta mytologista tai historiallista ainetta”. Määräaikaan mennessä vuonna 1896 yhtään teosta ei ollut ilmoitettu kilpailuun. Jean Sibelius suunnitteli ilmeisesti kilpailuun liittyen pitkän oopperan "Veneen luominen" säveltämistä, ja "Tuonelan joutsen" -teos perustuu tämän oopperan alkusoitoksi suunniteltuun materiaaliin. Sibelius kuitenkin luopui suunnitelmasta ottaessaan musiikillisesti etäisyyttä Richard Wagneriin. Hänen ainoaksi oopperakseen jäi lyhyt "Neito tornissa" ("Jungfrun i tornet", 1896).


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Kilpailu toistettiin vuonna 1897, ja tällä kertaa kilpailuun ilmoitettiin yksi teos: Oskar Merikannon "Pohjan neiti" (1898). Merikanto oli aikaisemmin säveltänyt pääasiassa yksinlauluja, ja oopperassa parasta antia ovatkin sen melodiat. Orkestrointi on sen sijaan varsin vaatimatonta. Taloudellisten vaikeuksien vuoksi ooppera sai ensiesityksensä vasta Viipurin laulujuhlilla vuonna 1908. Oskar Merikanto jatkoi oopperoiden säveltämistä teoksilla "Elinan surma" (1910) ja "Regina von Emmeritz" (1920), jonka ensiesityksen hän myös itse johti toimiessaan vastaperustetun Kotimaisen Oopperan ylikapellimestarina aina vuoteen 1922 saakka.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Turun teatterissa ensiesitettiin vuonna 1910 Selim Palmgrenin säveltämä J. J. Wecksellin näytelmään perustuva ooppera "Daniel Hjort", joka suomalaisessa mittapuussa oli sävelkieleltään varsin moderni. Uusia suomalaisia oopperoita esitettiin myös vuosien 1912 ja 1916 välisenä aikana Savonlinnan oopperajuhlilla, muun muassa Erkki Melartinin "Aino" (1912). Melartinin "Aino" perustuu "Kalevalan" runoihin 3–5, ja sen libreton kirjoitti Jalmari Finne, jonka idea oopperan säveltäminen myös alun perin oli. Oopperan musiikki on jonkin verran wagneriaanista ja sisältää kauniita melodioita.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Varhaisiin suomenkielisiin oopperasäveltäjiin kuuluu myös Armas Launis (1884–1959), joka nykyisin on varsin vähän tunnettu. Launiksen esikuva oli myös Richard Wagner, ja esikuvansa tapaan hän kirjoitti itse oopperoidensa libretot. Säveltäjän ensimmäinen ooppera oli Aleksis Kiven romaaniin pohjautuva "Seitsemän veljestä" (1913), jossa säveltäjä pyrki luomaan erityisen suomalaisen resitatiivin joka muistutti puhelaulua. Muita säveltäjän oopperoita olivat "Kullervo" (1917), "Aslak Hetta" (1922) ja "Jehudith" (1930).


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Vuosina 1904–1910 järjestettiin pääasiassa eri kapellimestarien kuten Merikannon ja Kajanuksen ansiosta Kansallisteatterissa useita yksittäisiä oopperaesityksiä. Onnistuneiden esitysten rohkaisemana muun muassa Edvard Fazer, Oskar Merikanto ja Aino Ackté perustivat vuonna 1911 Kotimaisen oopperan. Oopperan nimi oli ilmeisesti kompromissi ruotsin ja suomenkielisten ryhmien välillä. Uuden oopperan johtokunta pyrki välttämään kieliriitoja myös järjestämällä esityksiä niin suomeksi kuin ruotsiksikin. Lisäksi johtokunta palkkasi oopperaan myös ulkomaisia taiteilijoita. Uuden oopperanseurueen ensimmäisinä produktioina olivat Acktén toivomuksesta Ruggiero Leoncavallon "Pajatso" ja Jules Massenetin "Navarralainen". Ackté ajautui nopeasti ristiriitoihin oopperan muun johdon kanssa ja lähti vuonna 1912 Kotimaisesta oopperasta. Samana vuonna hän perusti Savonlinnan oopperajuhlat.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Vuonna 1914 Kotimainen ooppera muutettiin osakeyhtiöksi ja samalla sen nimi muutettiin Suomalaiseksi oopperaksi. Sen väliaikaiseksi esiintymispaikaksi annettiin 1919 vanha venäläinen varuskuntateatteri Aleksanterin teatteri, josta tuli sen koti aina vuoteen 1993 saakka. Koska valtio ei rahallisesti juuri tukenut toimintaa, se oli pitkälti Fazerin tuen varassa. Fazer myös toimi oopperan johtajana ja tarvittaessa harjoituspianistinakin.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Suomen itsenäistyminen, sisällissodan tapahtumat ja sen jälkeinen poliittinen tilanne loivat jännitteitä myös suomalaiseen kulttuurielämään. Valtio myönsi oopperalle vain vähän tukea, ja erityisesti Maalaisliitto pyrki tekemään lopun koko rappeutuneena pitämästään taidemuodosta. Vuonna 1926 kompromissina sallittiin erityiset raha-arpajaiset oopperan rahoittamiseksi. Suomalainen ooppera pyrki seuraamaan aikansa oopperavirtauksia ja esitti Ernst Křenekin "Jonny spielt auf" vain vuoden päästä sen ensiesityksestä.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Aarre Merikannon ensimmäinen ooppera "Helena" (1912) oli jo herättänyt huomiota modernilla, lähes atonaalisella sävelkielellään. Aino Acktén tilaama Juhani Ahon romaaniin pohjautuva "Juha" (1922) oli jo tilaajan mielestä ”liian moderni” ja Ackté toimitti libreton Leevi Madetojalle. Laulajatar oli ilmeisesti myös loukkaantunut siitä, ettei häntä ollut konsultoitu esimerkiksi Marian roolin osalta, jonka Ackté katsoi kuuluvan hänelle. Suomalaisen oopperan johtokunta vaati teokseen myös muutoksia ennen kuin se olisi voitu ottaa oopperan ohjelmistoon, joihin säveltäjä ei voinut suostua. "Juha" ja monet muut Merikannan teokset jäivätkin 1920-luvulta eteenpäin esittämättä, koska niitä pidettiin liian moderneina. "Juha" ensiesitettiin näyttämöllä vasta vuonna 1963 kolme kuukautta säveltäjän kuoleman jälkeen.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text:
Leevi Madetojan ensimmäinen ooppera "Pohjalaisia" (1924), joka perustuu Artturi Järviluoman näytelmään, kertoi kevyen peitellysti sortovuosien tapahtumista. Teoksessa käytettiin paljon pohjalaisia kansansävelmiä. Oopperaa pidettiin nopeasti ”suomen kansallisoopperana” ja se menestyi myös ulkomailla: Tukholmassa 1927, Berliinin radiossa 1932 ja Kööpenhaminassa 1931. Madetojan versio Acktén "Juha"-libretosta sai kantaesityksensä vuonna 1935. Madetojan tekemät muutokset librettoon eivät välttämättä parantaneet teosta, mutta musiikillisesti se kuuluu säveltäjän parhaaseen tuotantoon.
Lähes unohdettuja sotia edeltäneiden vuosien oopperasäveltäjiä ovat Väinö Raitio ja Alfred Anderssén. Raitio sävelsi lukuisia oopperoita, muun muassa "Jeftan tytär" (1931), "Lyydian kuningas" (1936) ja "Väinämöisen kosinta" (1943–1946). Raition oopperoita ei yleisesti ole pidetty hänen parhaimpina sävellystöinään. Turkulaisen Anderssénin ooppera "Kohtalo" ("Med ödet ombord", 1935) ensiesitettiin Suomalaisessa Oopperassa.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Suomalainen oopperaelämä oli pitkälti samojen ihmisten varassa itsenäisen Suomen ensimmäiset vuosikymmenet. Edvard Fazer jatkoi Suomalaisen oopperan johtajana vuoteen 1938 asti, jonka jälkeen johtajana toimi vuoden verran Aino Ackté. Acktén johtajakautena toteutettiin useita suurimittaisia, mutta taloudellisesti tappiollisia ensi-iltoja. Ensitenorina ja välillä ohjaajana toimi Wäinö Sola, myös oopperan perustajajäseniä. Vuosina 1939–1952 johtajana toimi Oiva Soini, joka oli aikaisemmin ollut ensibaritoni.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Armas Järnefeltin jäätyä eläkkeelle Tukholman Kuninkaallisesta oopperasta vuonna 1932 sai hän kutsun Suomalaisen Oopperan taiteelliseksi johtajaksi. Järnefeltin muutaman vuoden kestäneellä kaudella suosittiin oopperassa Wagneria: "Parsifal" esitettiin 1933 ja koko "Der Ring" -sarja 1930-luvun kuluessa. Järnefeltin kautta värittivät riidat ja hän erosi vuonna 1936.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Aino Acktén esikuvan mukaisesti kansainvälisen uran loi 1920–1930-luvuilla myös oopperalaulaja Aulikki Rautawaara, joka esiintyi Suomalaisessa Oopperassa vain muutamia kertoja. Rautawaara sai kuuluisan kapellimestarin Wilhelm Furtwänglerin ansiosta kiinnityksen Hampurin oopperaan. Rautawaara esiintyi myös monilla muilla Saksan ja Itävallan kuuluisilla oopperanäyttämöillä. Hän teki myös Telefunken-levymerkin kanssa levytyssopimuksen ja äänitti noin 100 levytystä. Hanna Granfelt teki lukuisia rooleja ulkomailla ja itse Richard Strauss kiinnitti hänet useiden oopperoidensa päärooleihin.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Sotavuosina oopperassa keskityttiin esittämään vain suosikkioperetteja ja -oopperoita. Ooppera jatkoi toimintaansa koko sota-ajan, vaikka Aleksanterin teatteri vaurioituikin lievästi talvisodan pommituksissa. Soini perusti jopa vuonna 1942 Oopperan balettikoulun.


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: Sotien jälkeen oopperassa palattiin varsin konservatiiviseen ohjelmistoon, johon kuului muun muassa Benjamin Brittenin ja Carl Nielsenin teoksia. Soini toteutti myös suunnitelmansa ulkomaiden- ja maaseutukiertueista. Oopperan baletti (1946) ja Madetojan "Pohjalaisia" (1950) vierailivat Tukholmassa. Myös yhteydet kansainvälisiin oopperapiireihin tiivistyivät ja Suomalaisessa oopperassa alkoi esiintyä enenevässä määrin ulkomaalaisia kapellimestareita ja laulajia; muun muassa slovenialainen Leo Funtek toimi kapellimestarina vuosina 1925–1959. Vuonna 1956 Suomen Kansallisoopperaksi nimetty entinen Suomalainen Ooppera pyrki seuraamaan ulkomaista modernismia ja 1960-luvulla sen ohjelmistoon pääsivät jo Alban Bergin "Wozzeck" ja "Lulu".


title: Suomalainen oopperamusiikki

text: 1960-luvulle tultaessa suomalainen ooppera oli varsinaisessa aallonpohjassa. Koko vuosikymmen aikana Kansallisoopperassa nähtiin vain neljä uutta suomalaista oopperateosta. Vuonna 1967 tapahtui kuitenkin useita merkittäviä seikkoja, jotka loivat pohjaa oopperan renessanssille 1970-luvulla: Kansallisoopperassa nähtiin Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä ensi kertaa Merikannon "Juha" ja paljon huomiota herättänyt Tauno Pylkkäsen "Tuntematon sotilas". Samana vuonna myös herätettiin henkiin Savonlinnan oopperajuhlat loppuunmyydyllä Ludwig van Beethovenin "Fideliolla". Alun vaikeuksien, kuten talousongelmien ja savonlinnalaisten oopperanvastaisten asenteiden jälkeen oopperajuhlat saavuttivat jättimenestyksen Mozartin "Taikahuilulla", jossa yhdistyi sopivalla tavalla kansanomaisuus ja korkea taiteellinen taso.