title: Asterix Britanniassa

text: Asterix, Obelix ja Fritax veneineen uppoavat ja he palaavat Britannialaisten kylään ilman taikajuomaa. Näyttää siltä, että kun roomalaiset pian tulevat, britannialaiset häviävät taistelun. Asterix kuitenkin keksii käyttää tuntematonta Akvavitixin mukaan antamaa yrttiä (teetä) taikajuoman tekemiseen ja huijaa Britannian sotureita. Asterix, Obelix ja britannialaisten päällikkö Veribigbos väittävät teen olevan taikajuomaa ja Britannialaiset voittavat taistelun. Sitten Asterix ja Obelix lähtevät soutuveneellä kotiin. Uudella laivallaan purjehtivat merirosvot luulevat, että he aikovat upottaa merirosvolaivan. Gallialaiset eivät kuitenkaan upota heitä, ja riemuitsevat merirosvot tekevät vahingossa haaksirikon. Kotona Galliassa syödään juhla-ateria.


title: Anna-Julia Kontio

text: Anna-Julia Kontio (s. 1991 Tampere) on suomalainen GP-tason esteratsastaja.


title: Anna-Julia Kontio

text: Kontion isä on raviohjastaja Jorma Kontio ja hänen äitinsä, Tuula Kontio, on myös aiemmin kilpaillut esteratsastuksessa. Kontio kuuluu Tampereen ratsastusseuraan (TRS). Hänen hevosiaan ja ponejaan ovat olleet muun muassa Rascal, Escape, Jessy ja Rio Nuevo.


title: Anna-Julia Kontio

text: Maaliskuussa 2011 Kontio nimettiin Helsinki International UB Horse Show’n kummiurheilijaksi.


title: Anna-Julia Kontio

text: Kontio asui 2010-luvulla Zürichissä, Sveitsissä ja valmentautui seurustelukumppaninsa, nuorten EM-kultamitalisti Martin Fuchsin vanhempien tallilla. Erottuaan Fuchsista Kontio keskeytti kilpauransa ja muutti Suomeen.


title: Anna-Julia Kontio

text: Helmikuussa 2017 Kontio ilmoitti, että hänen uransa jatkuu saksalaisen J.S. Sportpferde -tallin ratsuttajana ja kilparatsastajana.


title: Anna-Julia Kontio

text: Kontio on ilmoittanut olevansa allerginen hevosille.


title: Ojakurjenpolvi

text: Ojakurjenpolvi ("Geranium palustre") on monivuotinen kukkiva kurjenpolvilaji. Se on noin puolen metrin pituiseksi kasvava rentovartinen kasvi, joka viihtyy kosteilla paikoilla, kuten niityillä ja ojien reunoilla. Ojakurjenpolvi kasvaa lähes koko Euroopassa varsinkin jokien alavilla rannoilla ja on Saksassa jopa joen rantojen suurruohostojen erään kasvillisuustyypin nimikkolaji . Suomessa ojakurjenpolvi esiintyy melko harvinaisena Etelä- ja Keski-Suomessa.


title: Ojakurjenpolvi

text: Ojakurjen varsi on särmikäs ja harittavahaarainen. Varret ja lehtiruodit ovat karvaisia, ja karvat suuntautuvat viistosti varren tyveen päin. Lehdet ovat viisikulmaiset ja sormijakoiset, kuten useimmilla muillakin kurjenpolvilla. Lehtien liuskat ovat kuitenkin tylppähampaisemmat kuin Suomen yleisimmällä kurjenpolvella, metsäkurjenpolvella. Kiipeilevän kasvutavan ja huomiota herättämättömän ulkonäön vuoksi ojakurjenpolvea on vaikea havaita kasvupaikkojen yleensä rehevän kasvillisuuden joukosta, ellei kukkia ole näkyvissä.


title: Ojakurjenpolvi

text: Kukat ovat harvassa ja parittain. Kukkaperät ovat muutaman senttimetrin pituiset ja taipuvat alas kukinnan jälkeen. Kukkien läpimitta on 25-30 mm, ja niissä on viisi soikeahkoa terälehteä. Kukat ja hedelmykset ovat rakenteeltaan samanlaiset kuin muillakin kurjenpolvilla. Teriö on punertavan sinipunainen (punaisempi kuin metsäkurjenpolvella).


title: Ojakurjenpolvi

text: Ojakurjenpolvi on Euroopan lauhkean vyöhykkeen ja havumetsävuöhykkeen eteläosan kasvi. Idässä sen alue ulottuu Uralille ja Kaukasiaan. Sitä ei kuitenkaan tavata Länsi-Euroopan mereisimmillä alueilla (Islannista, Norjasta, Britteinsaarilta ja Pohjanmeren rannikoilta) eikä Etelä-Euroopassa Pyreneiden niemimaalta, Välimeren saarilta, Kreikasta, Turkista ja Krimiltä.


title: Ojakurjenpolvi

text: Suomessa ojakurjenpolvea esiintyy ilmeisesti luontaisena etelässä ja kaakossa, Pohjois-Karjalasta Etelä-Savon ja Etelä-Hämeen kautta Varsinais-Suomeen ulottuvan linjan eteläpuolella. Runsainta esiintyminen on tämän alueen suurten järvien tuntumassa ja toisaalta Suomenlahden rannikolla. Lännempänä ja pohjoisempana olevat yksittäiset esiintymät lienevät ihmistoiminnan tulosta.


title: Ojakurjenpolvi

text: Ojakurjenpolvi oli aiemmin Suomessa rauhoitettu laji.


title: Big Lebowski

text: Big Lebowski ("The Big Lebowski") on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka ovat ohjanneet Joel ja Ethan Coen. Sen pääosassa on Jeff Bridges, joka esittää Jeffrey ”Dude” Lebowskia, laiskaa losangelesilaista keilaajaa. Muita päärooleja esittävät John Goodman, Steve Buscemi ja Julianne Moore, kun taas sivurooleissa esiintyvät David Huddleston, John Turturro, Philip Seymour Hoffman ja Tara Reid.


title: Big Lebowski

text: "Big Lebowskin" budjetti oli 15 miljoonaa dollaria, ja se tuotti teattereissa vain hieman yli 17 miljoonaa dollaria. Sittemmin Big Lebowski on saavuttanut kulttimaineen, jonka syntyyn ovat luultavasti vaikuttaneet värikkäät henkilöhahmot, unijaksot ja omaperäinen dialogi, joka ei usein liity juoneen millään tavalla. Vuonna 2002 fanit järjestivät ensimmäiset "Lebowski Festit" Louisvillessa. Elokuva on synnyttänyt myös uskonnon, dudeismin, jota edustaa kirkko "The Church of the Latter-Day Dude".


title: Big Lebowski

text: Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Big Lebowskin" kaikkien aikojen 11. parhaaksi komediaksi.


title: Big Lebowski

text: Elokuva kertoo laiskasta, työttömästä Jeffrey Lebowskista eli "Dudesta". Hänen harrastuksiinsa kuuluu valkovenäläisten juominen, kannabiksen polttelu sekä keilaaminen ystäviensä Walterin ja Donnyn kanssa. Eräänä päivänä kaksi rikollista ryntäävät hänen ovestaan sisään ja kovistelevat Dudea, kysellen kadonneista rahoista. Rahoja ei löydy ja toinen miehistä virtsaa Lebowskin matolle. Dude saa tietää, että häntä on luultu pyörätuolissa istuvaksi miljonääriksi "Big" Lebowskiksi. Pilatusta matosta suivaantuneena Dude menee tapaamaan Lebowskia, ja mattoasia saadaan hoidettua, mutta sepä johtaakin Duden uusiin ongelmiin.


title: Victoria (Malta)

text:
Victoria on kaupunki Maltalla, Välimerellä. Se sijaitsee Gozon saaren keskiosassa. Kaupungin asukasluku oli 6 341 vuonna 2017, kun vuoden 2011
väestönlaskennassa asukkaita oli 6 252. Kaupungissa asuu noin viidesosa koko Gozon väestöstä. Paikalliset kutsuvat Victoriaa yleisesti Rabatiksi, sen entisen nimen mukaan.


title: Rabat (täsmennyssivu)

text: Rabat tarkoittaa:


title: Hermann Helgesen

text: Hermann Aldryk Trostrup Helgesen (s. 28. helmikuuta 1889 – 1. helmikuuta 1963) oli norjalainen voimistelija. Hän oli mukana Norjan hopeaa voittaneessa joukkueessa Antwerpenin olympialaisissa 1920.


title: Rheinau (Baden)

text: Rheinau on kaupunki Saksassa, Baden-Württembergin osavaltiossa. Kaupungin pinta-ala on 73,43 neliökilometriä ja siellä on 11 135 asukasta (2007). Rheinau sijaitsee Reinin varrella Ranskan vastaisella rajalla.


title: Rheinau (Baden)

text: Rheinaun kaupunki perustettiin vuonna 1975 kuntaliitoksilla. Tuolloin yhdistettiin Freistettin kaupunki ja Rheinbischofsheimin, Helmlingenin, Memprechtshofenin, Hausgereutin, Holzhausenin, Diersheimin, Honaun ja Linxin kunnat keskenään.


title: Rheinau

text: Rheinau voi tarkoittaa ainakin seuraavia paikkoja:


title: Käsipallon maailmanmestaruuskilpailut

text: Käsipallon maailmanmestaruuskilpailut voi tarkoittaa seuraavia kilpailuja:


title: Etelä-Pohjanmaan traktorimuseo

text: Etelä-Pohjanmaan traktorimuseo on 1895 rakennettuun Nurmon nuorisoseurantalon rakennukseen sijoitettu traktorimuseo, jossa on yli 150 erilaista vanhaa traktoria ja konetta. Museokokoelmia on kartutettu vähitellen 1980-luvulta alkaen. Museon päärakennuksen yhteyteen on vuosina 2001–2003 rakennettu museohalli, jossa on kylmässä tilassa yli 100 traktoria.


title: Wilder Penfield

text: Wilder Penfield ( 1891 Spokane, Washington – 1976), OM, CC, CMG, FRS, oli kanadalainen neurokirurgi. Penfield opiskeli Princetonin yliopistossa, kunnes sai Rhodes-stipendin Oxfordin yliopistoon.


title: Wilder Penfield

text: Uransa aikana Penfield muun muassa kehitti kirurgisen hoitokeinon epilepsialle ja loi aivokuoren sensorisia ja motorisia osia kuvaavan kartan, joka kuvasi aivokuoren kehonosanmukaista järjestystä eli aivokuoren eri osien yhteyksiä muihin ruumiinosiin.


title: Vammalan Auto- ja traktorimuseo

text: Vammalan Auto- ja traktorimuseo on Sastamalan Vammalassa sijaitseva Seppo Kotajärven perustama museo, jota ylläpitää Seppo J. Kotajärvi -säätiö. Säätiö omistaa yli 200 ajoneuvoa, mutta ne kaikki eivät ole esillä museossa. Museossa on traktoreiden lisäksi myös erilaisia puimureita alkaen paikallaan pysyvistä puimakoneista.


title: Roy Cochran

text: Roy Cochran (6. tammikuuta 1919 Richton, Mississippi – 26. syyskuuta 1981 Gig Harbor, Washington) oli yhdysvaltalainen 400 metrin aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Roy Cochran

text: Cochran voitti 440 jaardin aitajuoksussa Yhdysvaltain mestaruuden vuonna 1939. Samana vuonna hän kilpaili Euroopassa ja voitti Lontoossa tuoreen Euroopan-ennätysmiehen Friedrich-Wilhelm Höllingin. Vuonna 1940 hän hävisi Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa Carl McBainille. Vuonna 1942 hän juoksi Des Moinesissa, Iowassa 440 jaardin aitajuoksun maailmanennätyksen 52,2 s mutta sitten sotavuodet kuluivat laivastopalveluksen merkeissä.


title: Roy Cochran

text: Vuonna 1946 Cochran juoksi 400 metrin sileän matkan ennätyksensä 46,7 s. Vuodesta 1948 tuli hänen uransa kohokohta. Hän voitti Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa aitamatkan siihenastisella ennätyksellään 51,7 s. Lontoon olympialaisten loppukilpailussa hän juoksi kaikkien aikojen toiseksi nopeimman ajan 51,1 s ja jätti hopeamitalisti Duncan Whiten 0,7 sekunnin päähän ja muut vielä kauemmaksi. Toisen kultamitalinsa Cochran voitti 4 × 400 metrin viestijuoksussa, jossa hän juoksi kolmannen osuuden.


title: Merirosvolaulu

text: Merirosvolaulu on suomalainen lastenlaulu. Laulu on alkujaan englantilainen kansansävelmä, jonka on suomentanut Sauvo Puhtila. Kappale julkaistiin ensimmäisen kerran lastenmusiikkilevyllä "Hassu juttu" vuonna 1976.


title: Kovelan traktorimuseo

text: Kovelan traktorimuseo on Kovelan kartanossa Lohjan Nummella toimiva traktorimuseo, joka sai alkunsa Eero ja Erkki Karhun vuoden 1936 vuosimallin Ford-traktorin entistämistöistä. Museon traktorit ovat pääosin vuosilta 1920-1955.


title: Karl Dikert

text: Karl Bror Felix Dikert (13. tammikuuta 1895 Helsinki – 24. huhtikuuta 1918 Kämärä) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat konemestari Karl Oskar Dikert ja Anna Emilia Hansson.


title: Karl Dikert

text: Dikert kävi viisi luokkaa Vaasan ruotsalaisessa lyseossa ja yhden kauden Tampereen teknillisessä opistossa.


title: Karl Dikert

text: Karl Bror Felix Dikert liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 2. helmikuuta 1916. Hän osallistui Polangenin erikoiskurssille vuonna 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Karl Dikert

text: Karl Bror Felix Dikert saapui takaisin Suomeen aselaiva S/S Equityn toisella retkellä Aspuskäriin Merikarvialle 8. joulukuuta 1917. Toimi ennen sisällissotaa kouluttajana Vaasan suojeluskunnassa ja Mustasaaren pitäjässä. Hän osallistui Vaasan valtaukseen Sepänkylän kolonnan varajohtajana. Oulun valtaukseen hän osallistui Vaasan ympäristöstä kootun joukon johtajana. Oulun valtauksen jälkeen hänet komennettiin Savon rintamalle Mäntyharjun valtaukseen. Jääkärijoukkojen perustamisen jälkeen hänet komennettiin 2. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan joukkueenjohtajaksi. Myöhemmin hänet komennettiin pataljoonan 1. komppaniaan ja nimitettiin 8. huhtikuuta komppanian päälliköksi. Suomen sisällissodassa hän osallistui taisteluihin Lempäälässä Ja Kämärällä, jossa hän koki kohtalonsa ja kaatui taistelussa 24. huhtikuuta 1918. Hänet haudattiin Vaasaan sankarihautaan.


title: Mäkilän traktorimuseo

text: Mäkilän traktorimuseo sijaitsee Someron Kärilän kylässä. Sitä ylläpitävät veljekset Pekka ja Heikki Mäkilä. Museolla on pysyvä yli 110 traktorin näyttely, jossa on traktoreita vuosilta 1924–1960.


title: Mäkilän traktorimuseo

text: Museolla on vuodesta 2002 järjestetty joka kesä Ol Hollilla -kesätapahtuma, jossa esitellään mm. kotieläimiä, perinneruokia, vanhoja koneita ja työtapoja. Juhlapuhujina tapahtumassa ovat olleet vuonna 2008 pääministeri Matti Vanhanen, vuonna 2009 maa- ja metsätalousministeri Sirkka-Liisa Anttila, vuonna 2010 kansanedustaja Timo Kaunisto, vuonna 2011 pääkonsuli Johannes Koroma, vuonna 2012 työ- ja elinkeinoministeriön kansliapäällikkö Erkki Virtanen, vuonna 2013 maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen ja vuonna 2014 kansanedustaja Esko Kiviranta.


title: Gårdskullan museo

text: Gårdskullan museo on Gårdskullan kartanossa Siuntiossa toimiva museo, jossa on yli sata vanhaa traktoria, jotka edustavat 45 traktorimerkkiä. Vanhimmat traktorit ovat vuodelta 1920. Museo sai alkunsa Carl-Erik Rehnbergin 1977 hankkimasta vuoden 1935 Fordsonista. Laajenevaa kokoelmaa varten rakennettiin uusi 50 m x 16 m näyttelytila 1988. Entisessä navetassa on puimureita ja puimakoneita. Museossa on traktoreiden lisäksi autoja, höyrykoneita sekä työvälineitä.


title: Charles Moore

text: Charles Hewes Moore, Jr. (s. 12. elokuuta 1929 Coatesville, Pennsylvania) on entinen yhdysvaltalainen 400 metrin aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Charles Moore

text: Charles Moore hallitsi 400 metrin aitajuoksua vuodet 1949–1952. Hän voitti tuona aikana kaikki 23 aitakilpailuaan. Jo uransa kolmannessa aitakilpailussa vuonna 1949 hän sivusi maailman kaikkien aikojen toiseksi parasta aikaa 51,1 s. Hän oli maailmantilaston ykkönen myös vuosina 1950 (51,5 s), 1951 (51,4 s) sekä 1952, jolloin hän olympiakarsinnoissa juoksi uransa parhaan ajan 50,7 s jääden vain yhden kymmenyksen päähän maailmanennätyksestä. Kaikkiaan hän alitti 51 sekunnin rajan viisi kertaa.


title: Charles Moore

text: Helsingin 1952 olympialaisissa Moore voitti kultaa ajalla 50,8 s, johon hän ylsi loppukilpailun lisäksi jo puolivälierissä. Hän sai hopeaa 4 × 400 metrin viestijuoksussa, jossa hän kolmannella osuudella joutui päästämään Jamaikan Herb McKenleyn ohitseen.


title: Charles Moore

text: Moore käytti ensimmäisenä aitajuoksijana 13 askeleen rytmiä aitaväleillä. Hän totesi leikkisästi aitajuoksussa menestymisensä salaisuudeksi, että hänen 6-vuotiaana loukkaamansa jalan tikkeihin oli käytetty kengurunnahkaa. Hänen isänsä Charles "Crip" Moore oli 110 metrin aitajuoksussa Yhdysvaltain joukkueen varamiehenä Pariisin 1924 olympialaisissa.


title: Gamaliel

text: Gamaliel (myös Gamaliel vanhempi) oli fariseusten ja Sanhedrinin jäsen. Talmudin mukaan hän oli myös Sanhedrinin johtaja. Raamatun Apostolien teoissa hänet mainitaan kahdesti, joissa kohdissa hän kehottaa maltillisuuteen apostoleja tuomittaessa ja hänen mainitaan myös olleen Paavalin opettaja . Perimätiedon mukaan hän kääntyi kristityksi ja hänen väitetään kirjoittaneen Gamalielin evankeliumin.


title: Mario Aerts

text: Mario Aerts (s. 31. joulukuuta 1974 Herentals) on belgialainen maantiepyöräilijä. Hän kilpaili ammattilaisena 1996–2011. Aerts osallistui uransa aikana kaikkiin kolmeen suureen ympäriajoon.


title: Mario Aerts

text: Aertsin merkittävin voitto on vuodelta 2002, jolloin hän voitti kevään klassikoihin kuuluvan La Flèche Wallonnen.


title: Mario Aerts

text: Vuonna 2007 Aerts ajoi läpi kaikki kolme suurta ympäriajoa, Italian (sijoitus 20.), Ranskan (sijoitus 70.) ja Espanjan (sijoitus 28.) ympäriajot. Hänestä tuli ensimmäinen belgialainen ja kaikkiaan 25. ajaja, joka on ajanut maaliin kaikki suuret ympäriajot saman vuoden aikana.


title: Christophe Brandt

text: Christophe Brandt (s. 6. toukokuuta 1977 Liège) on belgialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 2000–2010.


title: Christophe Brandt

text: Vuonna 2004 Brandt jäi kiinni dopingtestissä metadonin käytöstä. Hän uskoi testituloksen johtuvan maksasairauden parantamiseksi käyttämästään ravintolisästä. Ravintoainelisän valmistanut kemisti vahvisti käsitelleensä metadonia hetkeä ennen ravintolisän valmistamista. Brandt erotettiin tapauksen johdosta silloisesta tallistaan. Myöhemmin samana vuonna Belgian pyöräilyliitto kuitenkin vapautti Brandtin epäilyistä ja hänet palkattiin takaisin Lotto-talliin.


title: Pattijoki (joki)

text: Pattijoki on joki Pohjois-Pohjanmaalla Vihannin ja Raahen alueilla. Joki saa alkunsa Vihannin Möykkyperän kylän Haukilammesta ja laskee Perämereen Raahen kaupungin alueella. Joen pituus on noin 34 kilometriä. Osa Pattijoen vedestä on ohjattu Haapajärven tekojärveen noin 2,4 kilometrin pituista kanavaa pitkin.


title: Pattijoki (joki)

text: Pattijokea on perattu useaan otteeseen tulvien ehkäisemiseksi. Lisäksi jokea on suoristettu ja siihen on rakennettu kolme pohjapatoa Pattijoen kirkonkylän kohdalle.


title: Kattopallo

text: Kattopallo on perinneleikki jossa on tarkoituksena "pudottaa" toinen pelaaja pois pelistä sanomalla ko. henkilön nimen ja heittämällä pallo katolle niin että toinen henkilö ei ehdi saada sitä kiinni ennen kuin pallo osuu maahan. Mikäli pallo osuu maahan, niin pelaaja, jonka nimi sanottiin, saa yhden virhepisteen. Kolmesta tippuu pois pelistä, ja voittaja on se, joka jää viimeisenä kentälle. Mikäli pallo lentää katon harjan yli katon toiselle puolelle tai menee toisesta päädystä yli, pallon heittäjä saa yhden virhepisteen. Jos pallon kiinniottaja saa pallon vielä kiinni äsken mainitusta heitosta niin silloin pallon heittäjä saa kerralla 2 virhepistettä. Myös siinä tapauksessa heittäjä saa virhepisteen, mikäli hän sanoo henkilön nimen joka on jo pudonnut pelistä tai hän heittää kolme kertaa peräkkäin samaa henkilöä.


title: Kattopallo

text: Kattopallosta löytyy mainintoja 1800-luvun lopulta


title: Traktorimuseo

text: Traktorimuseot ovat erikoismuseoita automuseoiden tapaan. Traktoreiden yleiskäyttöisyyden vuoksi joissain traktorimuseoissa on kuitenkin esillä myös traktoreissa käytettyjä työkoneita, perävaunuja ja puimureita. Joissain traktorimuseoissa on lisäksi maamoottorikokoelmia, koska maamoottorit olivat maatalouden koneistamisen esiaste ennen traktorien käyttööntuloa.


title: Traktorimuseo

text: Suomessa on kymmenien traktoreiden kokoelmia esitteleviä pieniä traktorimuseoita, joita ylläpitävät yleensä yksityisten keräilijöiden yhteisöt. Lisäksi yksityiset yhteisöt ylläpitävät joitain museotraktorikappaleita omissa tiloissaan harrastusautojen tapaan.


title: Traktorimuseo

text: Suomalaisia yksityisiä traktorimuseoita ovat Etelä-Pohjanmaan traktorimuseo Nurmossa Etelä-Pohjanmaalla, Gårdskullan museo Siuntiossa Uudellamaalla, Kovelan traktorimuseo Nummi-Pusulassa Uudellamaalla, Mäkilän traktorimuseo Somerolla Varsinais-Suomessa ja Vammalan Auto- ja traktorimuseo Sastamalassa Pirkanmaalla.


title: Traktorimuseo

text: Raja yksityisen museon ja yksityisen näytteillä olevan kokoelman välillä on liukuva, ja suuria näytteillä olevia yksityisiä kokoelmia, joita niiden kerääjät eivät halua kutsua museoksi, on esimerkiksi tarvasjokelaisella Uitonkulman siivapyörämiehet ry:llä Varsinais-Suomessa.


title: Traktorimuseo

text: Kokoelma vanhoja traktoreita ja muita koneita muun maataloushistorian ohella on esillä myös valtion ylläpitämässä valtakunnallisessa maatalouden erikoismuseossa eli Suomen maatalousmuseo Sarassa Loimaalla.


title: Traktorimuseo

text: Israelissa toimii Lev Hasharon Museum for Annals of the Tractor and Agricultural Mechanization -niminen traktorimuseo.


title: Traktorimuseo

text: Suomessa traktoriharrastajat ovat järjestäytyneet traktorimerkeittäin perinnetraktoreita koskevan tiedon vaihtamiseksi ja mahdollisesti varaosien ja kunnostusneuvojen hankkimiseksi.


title: Marija Nikolajevna Romanova

text: Marija Nikolajevna Romanova () (s. 26. kesäkuuta 1899 Pietarhovin Aleksandra-datša - k. 17. heinäkuuta 1918 Jekaterinburgissa) oli suuriruhtinatar ja Venäjän viimeisen tsaari Nikolai II:n ja keisarinna Aleksandra Fjodorovnan kolmas tytär, joka murhattiin muun perheensä kanssa Jekaterinburgissa 1918.


title: Marija Nikolajevna Romanova

text: Hänellä oli neljä sisarusta:


title: Marija Nikolajevna Romanova

text: Keisarin luovuttua kruunustaan helmikuussa 1917 häntä ja hänen perhettään pidettiin vangittuna Aleksanterinpalatsissa. Vuonna 1918 heidät siirrettiin idemmäksi, ensin Tobolskiin ja sitten Jekaterinburgiin. Marija Nikolajevna teloitettiin perheineen Jekaterinburgissa vuonna 1918 heinäkuun 17. päivän yönä.


title: Marija Nikolajevna Romanova

text: Neuvostoliiton salaisten arkistojen avauduttua tulivat päivänvaloon muun muassa teloitusta johtaneen Jakov Jurovskin muistiinpanot. Niissä oli yksityiskohtaisesti selostettu Romanovien salaisen haudan paikka Jekaterinburgissa. Hauta oli metsätiehen hätäisesti lapioilla kaivettu matala kuoppa. Verityön jälkeen Jekaterinburgissa liikkui huhuja, että joku lapsista olisi mahdollisesti päässyt pakenemaan.


title: Marija Nikolajevna Romanova

text: Metsässä ollut Romanovien salainen hauta avattiin virallisesti 1991 ja siitä löydettiin muiden perheenjäsenten jäännökset paitsi Aleksein ja yhden tyttären. Vuonna 2007 puuttuvien vainajien oletettuja palaneita luita löydettiin toisesta haudasta 70 metrin päästä. Venäläisten tutkijoiden mukaan vuonna 2007 löydetyt tyttären jäännökset kuuluivat Marijalle, amerikkalaisten tutkijoiden mukaan Anastasialle.


title: Turonia-vaihe

text: Turonia-vaihe (engl. "Turonian") oli myöhäisliitukauden se jakso, jolloin oli kaikkein lämpimintä. Kausi oli arviolta 93,5 ± 0,8 – 89,3 ± 1 miljoonaa vuotta sitten. Maa oli silloin "kuuman kasvihuoneen tilassa". Tulivuorenpurkaukset lisäsivät maan hiilidioksidimäärää rajusti ja lämmittivät Maan geologisesti katsoen lyhyeksi aikaa hyvin kuumaksi. Vaihe on saanut nimeensä Ranskan Tourainessa sijaitsevan Toursin kaupungin (lat. "Turonia") mukaan.


title: Turonia-vaihe

text:
Mannerliikuntojen tutkimuksista ja muusta geologisesta ja peleontologisesta tutkimuksesta päätellen merenpinta oli korkealla. Etelä-Amerikka, Afrikka, Australia ja Etelämanner ovat kauden kartasta tunnistetavissa mutta eri paikoissa kuin nyt. Euroopan, Lähi-idän ja Etelä-Aasian kautta kulki Tethysmeri. Baltia, Suomi ja Skandinavia olivat kuivaa maata. Pohjois-Amerikan preerialla lainehti meri. Pohjois-Amerikka, Grönlanti ja Eurooppa olivat lähellä toisiaan. Itä-Aasia, Kiina ja Indonesia olivat yhtenäistä kuivaa maata. Keski- ja Etelä-Euroopassa oli kaarimaisia saariryhmiä. Mesoamerikka oli pelkkä saarikaari.
Näin maapalloa pääsi kiertämään lämpimillä vesillä merivirta, joka lämmitti maapalloa. Etelä-Amerikka ja Australia olivat kiinni Etelämantereessa.


title: Turonia-vaihe

text:
Heti vaiheen alussa 93,5 miljoonaa vuotta sitten koettiin Turonia-vaiheen lämpöhuippu
KTM .
Meri lämpeni lyhyessä ajassa 10 °C verran Falklandinsaarten lähellä jopa 32 °C:seen ja jäähtyi sitten hitaammin. Päiväntasaajan vedet lämpenivät 33 °C:seen, jopa 35–36 °C:seen, kun niiden lämpötila on nyt korkeintaan 27–29 °C. Lähes samaan aikaan Cenomanum- ja Turonia-vaiheiden rajalla sattui valtamerien hapeton kausi eli anoksinen tapahtuma OAE2, joka kesti noin 320 000 vuotta. Lämpöhuippu oli ennen merien hapetonta kautta.


title: Viikin Arboretum

text: Viikin Arboretum eli Viikin Puulajipuisto on osa Helsingin Vanhankaupunginlahden sekä Viikin ulkoilu- ja virkistysaluetta, jonka yhteydessä on pääasiallisena toimijana vuodesta 1969 ollut Helsingin Yliopisto.


title: Viikin Arboretum

text: Sallittua:


title: Viikin Arboretum

text: Kiellettyä:


title: Viikin Arboretum

text: Helsingin Yliopisto tutkii ja opettaa arboretumissa dendrologiaa eli puulajitiedettä. Alue on kooltaan 20 hehtaaria ja sinne on istutettu eri puolilta maailmaa kerättyjä puita ja pensaita yli 400 lajia. Puulajipuisto jakaantuu kasvisukujen esittelyalueeseen ja viiteen kasvimaantieteelliseen alueeseen. Kullakin alueella on oma esittelytaulunsa aluetta kiertävällä luontopolulla.


title: Viikin Arboretum

text: Alueelle on tehty istutuksia sen perustamisesta 1969 lähtien tuhansia taimia yli 300:sta eri lajista. Arboretumissa kasvaa esimerkiksi ruhtinaanpoppeleita, valkopyökkejä, terijoensalavia, visa- ja loimaankoivuja, komeita katajia ja mantsuriansaarnia ja kuusamia. Lajien on annettu villiintyä, ja kyseessä lieneekin puu ja -pensaslajistoltaan monipuolisin luonnonsuojelualue Suomessa. Jotkut lajit ovat hävinneet kilpailun elintilasta kotimaiselle lajistolle, jotkut ovat menehtyneet hirvien, jänisten ja myyrien seurauksena. Arboretum sijaitsee Helsingin yliopiston Viikin opetus- ja tutkimustilan alueella rajoittuen etelän ja lännen puolelta Vanhankaupunginlahden luonnonsuojelualueeseen, ja pohjoisen sekä idän puolelta tilan peltoihin. Tähän on listattu joitakin lajeja, joita puistoon on istutettu merkintöjen mukaan.


title: Kauppakeskus Ratina

text: Kauppakeskus Ratina on Tampereen ydinkeskustaan 19. huhtikuuta 2018 avattu kauppakeskus, jonka rakentaminen alkoi huhtikuussa 2015. Ratina on Tampereen suurin kauppakeskus, jossa on 53 000 neliömetriä liiketilaa, ja jonne sijoittuu päivittäistavaratarjonta, muodin, sisustamisen, hyvinvoinnin ja vapaa-ajan palvelut sekä kahviloita ja ravintoloita. Sen alle on rakennettu yli 1 200 auton pysäköintitila, joka on Tampereen keskustan suurin pysäköintihalli. Kauppakeskuksesta on maanalainen yhteys Vuolteenkadun ali viereiseen linja-autoasemaan.


title: Kauppakeskus Ratina

text: Kauppakeskus Ratina on Spondan historian suurin kiinteistökehityshanke, jonka kokonaisinvestointi on noin 250 miljoonaa euroa.


title: Kauppakeskus Ratina

text: Kauppakeskuksessa on yhteensä yli 140 liikettä ja se koostuu kolmesta erillisestä rakennuksesta; uudisrakennus Ratinasta sekä kahdesta entisöidystä funkkisrakennuksesta, Ranta-Ratinasta ja Ratinan Kulmasta. Näistä jälkimmäinen avautui kesäkuussa 2018. Ratinan Kulma sijaitsee entisen Vuoltsun tiloissa, Ranta-Ratina puolestaan Autotuonnin kiinteistössä.


title: Kauppakeskus Ratina

text: Kauppakeskuksen rakentaminen oli alun perin tarkoitus aloittaa alkuvuodesta 2009. Kauppakeskus sai kuitenkin rakennusluvan vasta lokakuussa 2009 ja tammikuun 2010 ilmoituksen mukaan rakennustyöt olisivat voineet alkaa aikaisintaan keväällä 2010 riippuen siitä, missä vaiheessa päävuokralaiset löytyisivät.  Keväällä 2015 Sponda teki investointipäätöksen rakennuttamisesta ja rakennustyöt aloitettiin huhtikuussa 2015. Investointipäätöksessään Sponda kertoi, että kauppakeskus tulisi valmistumaan keväällä 2018.


title: Kauppakeskus Ratina

text: Kauppakeskus Ratina on rakennettu Ratinan stadionin ja linja-autoaseman väliin. Kauppakeskuksen uudisrakennus sijoittuu suureksi osaksi linja-autoaseman entiselle laiturialueelle. Kauppakeskukseen on pääsy myös suoraan linja-autoasemalta liukuportaita pitkin. Rakennuttaja on Sponda, jonka kaupunginhallitus valitsi toteuttajaksi huhtikuussa 2006. Tarjouksensa jättivät myös Citycon Oyj:n ja Skanskan yhteenliittymä, YIT sekä NCC.


title: Kauppakeskus Ratina

text: Sopimus toteutuksesta ja tonttikaupasta Tampereen kaupungin ja Spondan välillä allekirjoitettiin toukokuussa 2008. 24 000 neliön tontin kauppahinta oli 20 407 000 euroa, eli kyseessä on Tampereen kaupungin kaikkien aikojen suurin tonttikauppa. Lisäksi Sponda osti kaupungilta kauppakeskus Ratinan tontin viereisen Autotuonnin kiinteistön sekä myöhemmin Vuoltsun korttelin. Autotuontia laajennettiin ja se kytkettiin osaksi kauppakeskusta jatkamalla kauppakeskuksen alinta myymälätasoa Autotuontiin. Myös Vuoltsun kortteli kytkettiin osaksi kauppakeskusta.


title: Glenn Davis

text: Glenn Davis (12. syyskuuta 1934 Wellsburg, Länsi-Virginia, Yhdysvallat – 28. tammikuuta 2009 Barberton, Ohio, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen juoksija, joka voitti ensimmäisenä kaksi olympiakultaa 400 metrin aitajuoksussa. Hän oli aikanaan maailman parhaita myös vastaavalla aidattomalla matkalla.


title: Glenn Davis

text: Lempinimellä ”Jeep” tunnettu Glenn Davis opiskeli Ohion yliopistossa ja toi opinahjolleen menestystä useissa eri yleisurheilulajeissa. Hänen valmentajanaan toimi Jesse Owensiakin opettanut Larry Snyder. Huhtikuussa 1956 hän kokeili ensi kertaa 440 jaardin aitajuoksua saaden ajakseen 54,4 s. Jo kolmannessa juoksussaan hän teki ajan 50,8 s, joka jäi vain 0,4 sekuntia maailmanennätyksestä. Yhdysvaltain mestaruuden hän voitti ajalla 50,9 s ja olympiakarsinnoissa hän paransi 400 metrin aitajuoksun maailmanennätystä lähes sekunnilla tuloksellaan 49,5 s. Melbournen olympialaisissa Davis ei juossut vielä välierässä täysillä vaan jäi aikaan 50,7 s toisen välierän voittaneen Eddie Southernin hurjastellessa aikaan 50,1 s. Loppukilpailu juostiin vain 2,5 tuntia välierien jälkeen ja siinä Davisilla oli enemmän voimia jäljellä ja hän voitti selvästi ajalla 50,1 s. Yhdysvaltain kolmikosta Southern hävisi 0,7 ja Joshua Culbreath 1,5 sekuntia.


title: Glenn Davis

text: Glenn Davis osoitti nopeutensa myös aidattomalla ratakierroksella. Hän alitti 47 sekunnin rajan vuonna 1957 ja juoksi 14. kesäkuuta 1958 Berkeleyssa Yhdysvaltain yliopistomestaruuskilpailuissa 440 jaardin maailmanennätyksen 45,7 s. Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa hän juoksi 440 jaardin aitajuoksun maailmanennätyksen 49,9 s ja lähti sitten kilpailemaan Eurooppaan. Neljässä peräkkäisessä kilpailussa hän juoksi aidattomalla 400 metrillä ajat 45,6 s (Oslossa), 45,6 s (Moskovassa), 45,5 s (Varsovassa) ja 45,6 s (Budapestissa). Oslossa hän juoksi lisäksi 100 metriä aikaan 10,3 s, ja 400 metrin aidoissa hänen sarjansa mainituilla paikkakunnilla oli 49,8 – 50,4 – 49,8 – 49,2. Viimeksi mainittu oli uusi maailmanennätys, jonka hän juoksi käyttämällä koko matkan ajan 15 askeleen rytmiä. Tavallisimmin Davis juoksi seitsemännelle aidalle saakka 13 askeleen rytmillä ja loppumatkan 17 askeleen rytmillä, mutta edeltäjistään hän erottui siinä, että hän ylitti kaarteessa aidan aina vasen jalka edellä.


title: Glenn Davis

text: Vuonna 1959 Davis oli loukkaantumisten vaivaama mutta seuraavana vuonna hän palasi maailman ykköseksi. Hän sivusi Bernissä 200 metrin aitajuoksun maailmanennätystä 22,5 s. Rooman olympialaisissa Davis voitti 400 metrin aitajuoksussa kultaa ajalla 49,3 s Yhdysvaltain ottaessa jälleen kolmoisvoiton. Tällä kertaa välierät ja loppukilpailu juostiin eri päivinä. Hän sai uransa kolmannen kultamitalin 4 × 400 metrin viestijuoksussa, jossa hän juoksi vahvasti kolmannen osuuden ja Yhdysvallat voitti ME-ajalla 3.02,2.


title: Glenn Davis

text: Davis alitti 50 sekunnin rajan 400 metrin aitajuoksussa kymmenen kertaa uransa aikana. Lopetettuaan juoksemisen hän kokeili ammattilaisena amerikkalaista jalkapalloa ja siirtyi sitten yleisurheiluvalmentajaksi.


title: Runar Ahlstedt

text: Runar Ahlstedt (15. lokakuuta 1896 Kemiö – 21. maaliskuuta 1974) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat kappalainen Alexander Ahlstedt ja Suoma Emilia Branders ja puolisonsa Lilla Meri Sandelin.


title: Runar Ahlstedt

text: Ahlstedt suoritti kuusiluokkaisen reaaliosaston kurssin Ruotsissa Katrineholms praktiska skolanissa vuosina 1913–1915. Jääkärialipäällystölle tarkoitetun aktiiviupseerikurssin hän suoritti kadettikoulussa vuonna 1921.


title: Runar Ahlstedt

text: Ahlstedt liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 26. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella, Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Runar Ahlstedt

text: Ahlstedt saapui takaisin Suomeen aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Ahlstedt komennettiin sisällissodassa 1. jääkärirykmentin 3. jääkäripataljoonaan varastonhoitajaksi, josta tehtävästä hänet siirrettiin joukkueenjohtajaksi 1. komppaniaan. Suomen sisällissodassa hän otti osaa Tampereen, Kämärän ja Viipurin taisteluihin.


title: Runar Ahlstedt

text: Sisällissodan jälkeen Ahlstedt astui palvelukseen Suomen valkoisen kaartin 3. pataljoonaan esikuntavääpeliksi, josta hänet siirrettiin pioneerikoulutuspataljoonan 2. komppaniaan vääpeliksi. Hän erosi puolustusvoimista 4. kesäkuuta 1919, jonka jälkeen hän liittyi Helsingin suojeluskuntaan ja toimi sen Valkoisen rykmentin 11 pataljoonan sotilasohjaajana ja alipäällystökoulun johtajana. Uudenmaan läänin taistelukoulussa hän toimi joukkueenjohtajana Rajajoella vuonna 1919. Vuonna 1920 hän toimi Siuntion suojeluskunnan paikallispäällikkönä. Myöhemmin hän toimi mm. Ilomantsin suojeluskunnan v.t. paikallispäällikönä sekä Kuopion läänin rajavartiostossa.


title: Runar Ahlstedt

text: Hän palveli YH:n aikana viestijoukoissa, joissa toimi vuoteen 1941, jolloin siirtyi Helsingin puhelinyhdistykseen suunnittelijaksi. Tästä tehtävästä hän jäi eläkkeelle vuonna 1967. Runar Aleksander Ahlstedt on haudattu Helsinkiin.


title: Warren Cawley

text: Warren "Rex" Cawley (s. 6. heinäkuuta 1940 Detroit) on entinen yhdysvaltalainen 400 metrin aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Warren Cawley

text: "Rex" Cawley sijoittui vuonna 1959 Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa kuuden parhaan joukkoon kaikilla kolmella aitajuoksumatkalla, mihin kukaan muu ei ollut aiemmin yltänyt. Hänen tulossarjansa tuona vuonna oli 13,9, 23,0 ja 51,5 sekuntia. Seuraavana vuonna hän pyrki Rooman olympialaisiin 400 metrin aitajuoksussa mutta jäi maansa karsinnoissa seitsemänneksi ajalla 50,6 s.


title: Warren Cawley

text: Vuonna 1963 Cawley paransi ennätyksiään 440 jaardin aitajuoksussa aikaan 49,6 s ja saman pituisella aidattomalla matkalla aikaan 46,0 s. Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa 13. syyskuuta 1964 Los Angelesissa hän juoksi 400 metrin aitajuoksun uuden maailmanennätyksen 49,1 s. Tokion olympialaisissa hän jätti lähimmät kilpailijansa puolen sekunnin päähän ja voitti olympiakultaa ajalla 49,6 s. Hän lopetti juoksu-uransa seuraavana vuonna.


title: Lee Calhoun

text: Lee Calhoun (23. helmikuuta 1933 Laurel, Mississippi – 22. kesäkuuta 1989) oli yhdysvaltalainen pika-aitajuoksija ja kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Lee Calhoun

text: Calhoun aloitti korkeushyppääjänä mutta paransi vuonna 1956 ennätystään pika-aidoissa 14,4 sekunnista 13,5:een. Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa Jack Davis juoksi alkuerissä 110 metrin aitajuoksun maailmanennätyksen 13,4 s, mutta loppukilpailussa Calhoun oli voittaja ajallaan 13,6 s. Olympiakarsinnoissa nämä kaksi jakoivat voiton keskenään. Melbournen olympialaisissa Calhoun voitti kultaa juosten 1,9 m/s:n vastatuulessa ajan 13,5 s. Davis sai saman ajan mutta hävisi muutamalla senttimetrillä.


title: Lee Calhoun

text: Olympialaisten välivuosina Calhoun sai kilpailukiellon myytyään häänsä televisiolle. Vuonna 1960 hän voitti Yhdysvaltain olympiakarsinnat ajalla 13,4 s ja 21. elokuuta hän juoksi Bernissä ajan 13,2 s sivuten Martin Lauerin maailmanennätystä. Kaksi viikkoa myöhemmin Rooman olympialaisissa hän voitti kultaa ajalla 13,8 s. Voitto oli jälleen niukka ja Willie May sai saman loppuajan.


title: William Porter

text: William Porter (24. maaliskuuta 1926 – 10. maaliskuuta 2000) oli yhdysvaltalainen pika-aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: William Porter

text: William Porter katkaisi Milwaukeessa pidetyissä Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa 1948 Harrison Dillardin 82 voiton putken pika-aitajuoksuissa. Jo vuotta aiemmin hän oli voittanut Dillardin 220 jaardin aitajuoksussa. Mestaruutensa jatkoksi Porter voitti Yhdysvaltain olympiakarsinnat, kun taas Dillard jäi päämatkallaan kisajoukkueen ulkopuolelle. Lontoon olympialaisissa Porter sivusi henkilökohtaista ennätystään 13,9 s ja voitti kultaa. Hän lopetti juoksu-uransa olympialaisten jälkeen.


title: Kemiönsaaren helluntaiseurakunta

text: Pingstförsamlingen på Kimitoön - Kemiönsaaren Helluntaiseurakunta on kaksikielinen helluntaiseurakunta Kemiössä, Varsinais-Suomessa. Se on rekisteröity yhdistykseksi 20. tammikuuta 1927, ja sillä on oma rukoushuone Tabor. Toimintamuotoina ovat jumalanpalvelukset, rukouskokoukset ja pienryhmät kodeissa.


title: Kemiönsaaren helluntaiseurakunta

text: Ensimmäiset aikuiskasteet Kemiössä toimitettiin vuonna 1920, mutta vasta vuonna 1922 juhannuspäivänä muodostettiin seurakunta nimeltään Tabor-seurakunta. Perustavassa kokouksessa oli 34 henkeä, joista 14 oli kastettu samana päivänä Långvikenissä. Ensimmäisiä kokouksia vietettiin eräässä puusepänverstaassa, jonka omistaja oli luovuttanut tätä tarkoitusta varten. Vuonna 1924 seurakunta hankki Rekun kylästä talon, josta tehtiin rukoushuone, joka oli käytössä vuosina 1925−1936. Vuonna 1936 rakennettiin Kemiön kirkon lähellä olleelle lammaslaitumelle rukoushuone Tabor. Aluksi seurakunta oli paikalla vain vuokralla, mutta se lunastettiin omaksi vuonna 1949. Vuonna 1937 Taalintehtaalla ollut Kemiön Tabor-seurakunnan rukouspiiri muodosti oman Siion-seurakuntansa. Seurakunta oli suomenkielinen, ja oli osin seurausta Kemiönsaaren suomenkielisten helluntailaisten ryhmän vetäjän maanviljelijä Juho Salosen ja erään Tabor-seurakunnan ruotsinkielisen saarnaajan erimielisyyksistä, sillä ne olivat johtaneet suomenkielisten omiin, paikasta toiseen kiertäviin kokouksiin. 1954 seurakunnat yhdistyivät, ja seurakunnan nimeksi tuli Pingstförsamlingen på Kimitoön (Kemiönsaaren helluntaiseurakunta). Monet suomenkieliset helluntailaiset kuitenkin jatkoivat omaa erillistä toimintaansa rukouspiirinä eivätkä liittyneet uuteen seurakuntaan. Tämä ryhmä kokoontui kodeissa 1960-luvun loppuun asti. Vuonna 1992 seurakunnassa oli 61 jäsentä.


title: SAME Taurus 60

text: SAME Taurus 60 on SAMEn 1978-1984 valmistama traktori, jota OTK alkoi maahantuoda Suomeen 1983. Traktori oli malliston pienin, kolmisylinterinen, ja sen iskutilavuus on 3 116 cm3.


title: Pacific Coliseum

text: Pacific Coliseum on WHL:ssä pelaavan Vancouver Giantsin kotihalli Vancouverissa Kanadassa. Halli toimi vuosina 1970-1995 NHL-joukkue Vancouver Canucksin kotiareenana, kunnes 1995 valmistunut General Motors Place korvasi sen.


title: Pacific Coliseum

text: Pacific Coliseumia käytettiin vuoden 2010 olympialaisissa taito- ja kaukalopikaluisteluareenana.


title: Life, Death, Love and Freedom

text: Life, Death, Love and Freedom on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä John Mellencampin 20. studioalbumi. Se julkaistiin 15. heinäkuuta 2008. Mukana on myös DVD.


title: Life, Death, Love and Freedom

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut John Mellencamp.


title: Miksi kana ylitti tien?

text: Miksi kana ylitti tien? on vitsi. Yleisin vastaus siihen on "päästäkseen toiselle puolelle". Joidenkin psykologien mukaan vitsin hauskuus perustuu siihen, että vastauksen oletetaan olevan hauska, mutta se ei olekaan.


title: Miksi kana ylitti tien?

text: Vitsistä on myös useita jatkovitsejä, kuten: "Miksi hanhi ylitti tien? Koska kana oli lomalla."


title: Tuko-Maatalous

text: Tuko-Maatalous on ollut Tukkukauppojen Oy:n eli Tukon maatalouskauppaa harjoittava tytäryhtiö. Hankkija-Maatalous osti Tuko-Maatalouden 1992. Tuko-Maatalous toimi aikoinaan muun muassa Fendt-traktoreiden maahantuojana ja markkinoijana.


title: Esa Kuloniemi

text: Esa Juhani Kuloniemi (s. 4. marraskuuta 1956 Mikkeli) on kitaristi ja pitkäaikainen Yleisradion bluesmusiikkitoimittaja.


title: Esa Kuloniemi

text: Honey B and the T-Bones -yhtyeessään Kuloniemi on keikkaillut 1980-luvun alkupuolelta lähtien. Hän on myös perustanut mm. instrumentaaliyhtye The Hypnomenin, ja ollut jäsenenä Ilkka Helanderin Dr. Helander & His Medicine Men -bändissä ja Tuomari Nurmion Hunajaluut -kokoonpanossa.


title: Esa Kuloniemi

text: Kuloniemi on myös kääntäjänä suomentanut blues- ja rockmuusikoita käsittelevää kirjallisuutta.


title: Esa Kuloniemi

text:
Kuloniemi syntyi Mikkelissä 1956 äidin puolelta musikaaliseen kotiin. Hänen varhaisiin esikuviinsa lukeutui brittipop-invaasion ohella muusikko-enot Seppo, Jouko ja Raimo Perälä sekä mikkeliläiskokoonpano The Mysters ja siinä soittanut, perhetuttaviin kuulunut kitaristi Hannu Murto.
Aluksi rumpuja soittanut Kuloniemi vaikutti 70-luvun alusta vuoteen 1977 kitaristina mikkeliläisyhtyeissä Hound Dogs ja FBI.


title: Esa Kuloniemi

text: Armeijan jälkeen hän tutustui tulevaan vaimoonsa Aija Puurtiseen, jonka veljen, rumpali Ismo Puurtisen kanssa Kuloniemi perusti Juvalla yhtyeen White Leak. Tästä kokoonpanosta muotoutui kesällä 1982 ulkoilmatapahtumassa Mikkelissä ensin Go-Go Shoes -nimellä yhden keikan tehnyt trio, jossa soitti Kuloniemen ja Ismo Puurtisen ohella myös uunituore basisti Aija Puurtinen. Samana syksynä Helsinkiin muuttaneen yhtyeen nimeksi vaihtui Honey B. and the T-Bones, joka jatkaa edelleen toimintaansa Aija Puurtisen ja Esa Kuloniemen luotsaamana.


title: Esa Kuloniemi

text:
Kuloniemi on toimittanut Yleisradiolle erilaisia blues- ja juurimusiikkiaiheisia ohjelmia vuodesta 1986. Tähän sisältyy viikoittaisen Ulvovat sudet -ohjelman teko koko Radiomafian olemassaolon ajan 1990-2003. Vuodesta 2003 hän on toimittanut Radio Suomessa Bluesministeri-nimistä ohjelmaansa. Kuloniemi vaikutti myös YleQ:n makasiinityyppisessä Popstudio-päiväblokissa.
Kuloniemen journalistiseen toimintaan on kuulunut Soundi-lehden avustajuus vuodesta 1986. Hän on kirjoittanut myös Muusikko- ja Riffi -lehtiin.


title: Esa Kuloniemi

text: Pirkanmaan Blues-yhdistys - Blues Lovers ry:n vuosittain jaettava blues & roots-musiikin erityispalkinto Jemma (käsintehty taidepuukko) myönnettiin vuonna 2009 Kuloniemelle laaja-alaisesta juurimusiikin tietämyksestään, muusikontaidoistaan, käännöstöistään ja monesta muusta aiheeseen liittyvästä toiminnasta.


title: Otto Lehmuskoski

text: Otto Vilhelm Lehmuskoski (ent. Lindfors, 10. huhtikuuta 1894 Nurmijärvi – 3. marraskuuta 1983 Mikkeli) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat itsellinen Oskar Vilhelm Lindfors ja Amanda Stråhlman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Klaudia Jouhkin kanssa.


title: Otto Lehmuskoski

text: Hän kävi kansakoulun ja Kurkijoen hevoshoitokoulun vuosina 1913–1914. Hän suoritti yksityisesti keskikoulun viidennen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1921. Jääkärialiupseereille järjestetyn upseerikurssin Kadettikoulussa hän suoritti vuonna 1921 ja jalkaväkitykkikurssit Perkjärvellä vuosina 1925 ja 1926 sekä sotilashallinnollisten kurssien 1. jakson vuosina 1929–1930 ja 2. jakson vuonna 1931.


title: Otto Lehmuskoski

text:
Hän liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 9. marraskuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 19. helmikuuta 1916 1. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joen asemasodassa ja Riianlahden rannikkoasemissa sekä Aa-joen talvitaisteluissa.
Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vääpeliksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi Uudenmaan rakuunarykmentin 1. eskadroonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Länkipohjassa, Eräjärvellä, Kuhmalahdessa, Sääksmäellä, Pälkäneellä, Lempäälässä, Vesilahdella, missä hän haavoittui lievästi.


title: Otto Lehmuskoski

text: Hän palveli sisällissodan jälkeen Uudenmaan rakuunarykmentin konekiväärieskadroonassa, josta hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja liittyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin Nurmijärven suojeluskunnan paikallispäälliköksi, josta hän siirtyi 1. marraskuuta 1919 Kurkijoen hevoshoitokoulun tallimestariksi. Hänet nimitettiin 1. huhtikuuta 1920 Hiitolan suojeluskunta-alueen päälliköksi ja 1. heinäkuuta 1921 Sortavalan suojeluskuntapiirin 4:n ja 1. huhtikuuta 1922 Viipurin suojeluskuntapiirin 11. alueen päälliköksi. Viipurin rykmenttiin hänet määrättiin vakinaiseen palvelukseen 19. syyskuuta 1923, missä hän toimi nuorempana upseerina 7. komppaniassa ja myöhemmin joukkueenjohtajana 3. Divisioonan miinanheittäjäkomppaniassa. Viipurin rykmentin nuoremmaksi upseeriksi hänet määrättiin 1. heinäkuuta 1926ja hänet sijoitettiin 8. komppaniaan. Toukokuussa vuonna 1927 hänet siirrettiin jalkaväkitykkijoukkueen johtajaksi ja 3. elokuussa 1928 rykmentin aliupseerikoulun jalkaväkitykkiupseeriksi, josta hänet siirrettiin 12. lokakuuta 1928 Tampereen rykmentin talouspäällikön apulaiseksi ja 20. maaliskuuta 1931 alkaen Vuoksen jääkäripataljoonan ja 1. heinäkuuta 1933 alkaen Mikkelin sotilaspiirin talouspäälliköksi.


title: Otto Lehmuskoski

text: Talvisotaan hän osallistui huoltopäällikkönä Jalkaväkirykmentti 37:ssä ja osallistui taisteluihin Salmissa, Syskyjärvellä, Lemetissä ja Pitkärannassa. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, mutta siirrettiin 13. Divisioonan intendentiksi ja edelleen 8. Prikaatin huoltopäälliköksi. Jatkosotaan hän osallistui Savonlinnan sotilaspiirin huoltopäällikkönä, josta tehtävästä hänet siirrettiin 6. Armeijakunnan intendentiksi ja osallistui taisteluihin Aunuksessa.


title: Otto Lehmuskoski

text: Sotien jälkeen hän toimi huoltopäällikkönä Jalkaväkirykmentti 7:ssä vuoteen 1949 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi L. Baumgartnerin metsätilan hoitajaksi Kangasniemelle, jota hän palveli vuoteen 1957 saakka.


title: Otto Lehmuskoski

text: Hän toimi Vuoksen jääkäripataljoonan kunnianeuvoston puheenjohtajana vuonna 1933. Savonlinnan Sotilasläänin kunnianeuvoston jäsenenä hän toimi vuonna 1939 ja Jalkaväkirykmentti 7:n kunnianeuvoston jäsenenä vuosina 1946–1948. Mikkelin kaupungin valtuuston jäsenenä hän toimi vuosina 1947–1948 ja Kangasniemen Reserviupseerikerhon perustajajäsenenä, puheenjohtajana ja kunniapuheenjohtajana hän myös hän toimi.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1964

text: Vuoden 1964 kesäolympialaisissa, Japanin Tokiossa, uitiin yhteensä 18 uintimatkaa. Miehet kilpailivat kymmenessä ja naiset kahdeksassa lajissa. Ensi kertaa olympialaisten ohjelmassa olivat miesten 4 × 100 metrin vapaauintiviesti sekä naisten ja miesten 400 metrin sekauinnit. Miesten 100 metrin selkäuinti oli korvattu kaksinkertaisella matkalla.


title: Dermatobia hominis

text: Dermatobia hominis on trooppisessa Amerikassa esiintyvä kiiliäiskärpänen. Se on ainoa kiiliäislaji, jonka toukat elävät erityisesti ihmisen ihossa, joskin myös koko joukko muita nisäkkäitä ja jopa lintuja kelpaa isännäksi. Kärpäsen toukka tunnetaan nimellä "torsalo".


title: Dermatobia hominis

text: Aikuinen "D. hominis" on tumma, sinertävä kärpänen, jolla on kellertävä pää (kuva ). Pituudeltaan se on 10–15 millimetriä. Laji on verraten tavallinen trooppisessa Keski- ja Etelä-Amerikassa. Muiden kiiliäislajien tapaan aikuisen kärpäsen suuosat ovat surkastuneet, eikä se syö enää mitään. Aikuinen kärpänen elääkin vain reilun viikon, jona aikana se parittelee ja munii.


title: Dermatobia hominis

text: "D. hominis" käyttää muita hyönteisiä vektorina. Parittelun jälkeen naaras sieppaa itseään pienemmän kärpäsen tai hyttysen ja munii sen vatsapuolelle 20–30 kappaleen rykelmän pitkulaisia munia. Kun munakuorman saanut hyönteinen laskeutuu ihmisen tai muun nisäkkään iholle imemään verta tai hikeä, "Dermatobian" toukka pudottautuu munasta – mahdollisesti lämmön tai kemiallisen houkuttimen vaikutuksesta – ja kaivautuu uhrin ihoon 5–10 minuutissa. Ihoon tunkeuduttuaan se syö isännän kudosta noin kahdeksan viikon ajan ja kasvaa reilun kahden senttimetrin pituiseksi. Toukka ei vaella muualle elimistöön vaan pysyy paikoillaan. Kohdassa, jossa toukka sijaitsee, on ihossa kipeä, muutaman senttimetrin läpimittainen kyhmy, jonka keskellä on pieni reikä. Reiän kautta toukka hengittää ja siitä se on myös mahdollista poistaa. Jos toukka saa olla ihossa koko kehityksensä ajan, se lopulta pudottautuu maahan koteloitumaan. Kotelovaihe kestää 4–11 viikkoa.


title: Dermatobia hominis

text: Toukan aiheuttama haava tulehtuu hyvin harvoin; yleensä vain jos toukkaa on yritetty poistaa väkivalloin ja sen osia on jäänyt haavaan. Tulehtumattomuus johtuu luultavasti toukan erittämistä antimikrobisista aineista. Mikäli kiiliäistoukan sattuu saamaan, paras tapa poistaa se on teipin tai paksun vaseliinikerroksen levittäminen toukan ilmanottoaukon päälle. Kun toukka ei saa happea se yrittää kaivautua itse ulos kolosta, jolloin poistaminen on helpompaa.


title: Hürlimann

text: Hürlimann on sveitsiläinen traktorinvalmistaja, joka aloitti traktoreiden valmistuksen 1929. SAME osti Hürlimannin 1977 sekä sittemmin Deutz-Fahrin. Näin ollen Hürlimann on nykyään osa SDF:ää, SAME-Deutz-Fahria.


title: Hürlimann

text: Hürlimannin traktorimallistoa alettiin yhdessä Lamborghinin kanssa yhdistää SAMEn traktorimalleihin 1980-luvun alussa.


title: Euge Valovirta

text: Erno Valtteri ”Euge” Valovirta (s. 8. tammikuuta 1976) on suomalainen kitaristi, joka on syyskuusta 2017 lähtien soittanut ruotsalaisessa melodisen metallin yhtyeessä CyHra. Ennen CyHra-yhtyeeseen liittymistä hän soitti Shining-yhtyeessä.


title: Euge Valovirta

text: Valovirta aloitti kitaran soiton 13-vuotiaana ja on soittanut eri yhtyeissä 15-vuotiaasta lähtien. Valovirran kitaran soitto oli harrastuksenomaista jääkiekon ohessa noin 20-vuotiaaksi asti, ja totisempi harjoittelu alkoi armeijan jälkeen.Hän teki myös omia kappaleita.


title: Euge Valovirta

text: Valovirran muihin yhtyeisiin kuuluvat Godsplague, Suburban Tribe ja Drive. Hän on soittanut myös cover- ja tribuuttiyhtyeissä, kuten Rock'n'Roll Sensation ja Crazy Train. Godsplaguessa hän on soittanut vuodesta 2000 lähtien, jolloin yhtye perustettiin. Suburban Tribessa hän soitti vuosina 2006–2011 yhtyeen lopettamiseen saakka.


title: Euge Valovirta

text: Valovirta on esiintynyt suomalaisten kitaristien "Guitar Heroes" -albumilla kappaleella ”Hellbilly”. Valovirran kitaristiesikuvia ovat Dimebag Darrell, Zakk Wylde, Randy Rhoads, Eddie Van Halen, James Hetfield sekä Stevie Ray Vaughan. Kitaran soiton ohessa Valovirta on aktiivinen urheilija.


title: Euge Valovirta

text: Valovirran esikoisalbumi "Easy Does It" ilmestyi 24. elokuuta 2018.


title: Loistoharakat

text: Loistoharakat ("Urocissa") ovat varisten heimoon kuuluva aasialainen varpuslintusuku, johon kuuluu viisi lajia:


title: Ameriikan raitti

text: Ameriikan raitti on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut Lauri Törhösen ohjaama elokuva, joka perustuu Antti Tuurin samannimiseen romaaniin. "Ameriikan raitti" on yksi harvoista suomalaisista elokuvista, joita on kuvattu Pohjois-Amerikassa.


title: Ameriikan raitti

text: Mattokutomonsa tuhopoltossa hävittäneet Erkki Hakala (Kari Sorvali) ja Taisto Matsomppi (Jari Järvimaa) pakenevat vaimoineen Floridaan verovelkoja pakoon, valtavat määrät käteistä mukanaan. Yrmeät miehet sopeutuvat nopeasti ryypiskelevään amerikansuomalaisporukkaan, mutta etenkin Erkin raskaana olevalla vaimolla Kaisulla (Mari Rantasila) on vaikeuksia sopeutua. Erkki ja Taisto pääsevät suomalaissuhteillaan laittomiksi rakennusmiehiksi, mutta joutuvat pian työstä pois hankalan luonteensa vuoksi. Erkki saa laittoman apukuskin paikan Amerikassa jo pitkään asuneen Oton (Åke Lindman) ohjaamassa rekassa, mutta miehet joutuvat vaikeuksiin, kun rekan lastista löytyy huumeita. Otto kuolee, ja Erkki päättää palata Suomeen sinne jo edeltä lähteneen vaimonsa ja vastasyntyneen lapsensa luo.


title: Ameriikan raitti

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 elokuvaa sanotaan kömpelöksi ja se saa yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Cephenemyia

text: Cepehenemyia on kiiliäiskärpästen heimoon kuuluva suku, jonka lajit ovat erikoistuneet loisimaan erityisesti hirvieläinten nenässä, nielussa ja nenäonteloissa.


title: Cephenemyia

text: "Cephenemyia"-suvun lajit ovat kookkaita, karvaisia kärpäsiä, jotka saalistaja hämätäkseen muistuttavat ulkoasultaan kimalaisia. Naaraat munivat isäntäeläimen turpaan, mistä eläimen lämpö, kosteus ja syljen kemialliset aineet johdattavat toukat isäntäeläimen nenäonteloon. Toukat ovat kiusallisia ja aiheuttavat limaneritystä mutteivät muodosta merkittävää terveysuhkaa isännälleen, lukuun ottamatta erittäin runsaan toukkajoukon mahdollisesti aiheuttamaa tukehtumisriskiä. "Cephenemyia"-infektio ei vaikuta millään tavalla isäntäeläimen lihan syömäkelpoisuuteen.


title: Cephenemyia

text: Suomessa suvun kärpäsistä esiintyy poronnenäsaivartaja eli saulakka eli nokkapaarma ("Cephenemyia trompe") sekä hirvennenäsaivartaja ("Cephenemyia ulrichii").


title: Viherharakat

text: Viherharakat ("Cissa") on varisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Sukuun kuuluu 4 lajia, jotka kaikki esiintyvät Aasiassa:


title: Tony Snow

text: Robert Anthony Snow (1. kesäkuuta 1955 – 12. heinäkuuta 2008) oli Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin hallinnon kolmas lehdistötiedottaja. Snow oli työskennellyt aikaisemmin presidentti George H. W. Bushin puheenkirjoittajana ja media-avustajana. Snow toimi Valkoisen talon lehdistötiedottajana toukokuusta 2006 ja erosi syyskuussa 2007.


title: Tony Snow

text: Snow työskenteli ennen lehdistötiedottajan tehtävää juontajana ja kolumnistina. Uransa alkuaikoina hän toimi vierailevana juontajana The Rush Limbaugh Show -radio-ohjelmassa sekä uutiskommentoijana National Public Radio -radiokanavalla. Vuodesta 1996 lähtien Snow nähtiin useissa juontotehtävissä Fox News -televiokanavalla.


title: Tony Snow

text: Valkoisen talon lehdistötiedottajan tehtävän jälkeen Snow työskenteli vielä lyhyesti CNN-televisiokanavalla kommentaattorina. Snow kuoli 53-vuotiaana paksusuolen syöpään.


title: Allis-Chalmers

text: Allis-Chalmers oli yhdysvaltalainen traktorimerkki, jolla oli valmistusta myös Britanniassa. Yhtiö muodostui Edward P. Allis Company:n, Fraser and Chalmers Company:n, Gates Iron Works:n, Dickson Manufacturin Company:n toimintojen yhdistyessä 1914 taloudellisten vaikeuksien johdosta.


title: Allis-Chalmers

text: Allis-Chalmersiin oli ostolla yhdistynyt Advance-Rumely. Suomessa toisen maailmansodan jälkeen Allis-Chalmers sijoittui kalliin hintaluokan traktoreihin, minkä vuoksi siitä käytettiin puhekielessä myös nimitystä "Kallis-Jalmari".


title: Allis-Chalmers

text: 1985 maatalouskoneiden valmistus myyntiin saksalaiselle Klockner-Humboldt-Deutz:lle, minkä jälkeen valmistus jatkui Deutz-Allis-nimisenä. Yhtiö myytiin 1989 ja siitä tuli AGCO. Alliksia valmistettiin 2001 saakka, jolloin nimestä luovuttiin.


title: Numeroasema

text: Numeroasemat ovat lyhytaaltotaajuuksilla toimivia salaperäisiä radioasemia, jotka lähettävät tyypillisesti nauhoitettujen äänten lukemia numero-, kirjain- tai morsekoodisarjoja säännöllisillä aikatauluilla. Niissä on käytetty laajalti eri kieliä. Äänet ovat tavallisesti naisääniä, mutta joskus käytetään mies- tai lapsiääniä. Joskus samoilta taajuuksilta vastaanotetaan myös toistuvia musiikinpätkiä ja yhtäjaksoisia äänisignaaleja.


title: Numeroasema

text: Numeroasemien viestejä nauhoittaneen The Conet Projectin mukaan lähetysten määrä on kasvanut kylmän sodan jälkeen.


title: Numeroasema

text: Numeroasemien arvellaan olevan valtioiden omistamia, ja niitä oletetaan käytettävän salaisten viestien välittämiseen vakoojille. Ainoastaan Tšekin tiedustelu on myöntänyt käyttäneensä numeroasemia. Yksi Tšekin asemista lähetti kenelle tahansa QSL-kortteja.


title: Numeroasema

text: Vuonna 1998 Yhdistyneen kuningaskunnan radiotaajuuksia hallinnoivan Department of Trade and Industryn edustaja totesi "The Daily Telegraph" -lehdelle: ”Ne ovat juuri sitä mitä oletatte niiden olevan. Ihmisten ei pitäisi kummastella niitä. Niitä ei varsinaisesti ole tarkoitettu yleiseen kuunteluun.” Kuubalaisen ¡Atención!-numeroaseman purettuja viestejä on myös onnistuneesti käytetty Yhdysvaltain oikeudessa todisteena vakoojia vastaan 2000-luvun alussa.


title: Numeroasema

text: Jotkut ovat esittäneet, että myös huumeiden salakuljettajat olisivat käyttäneet numeroasemia salaiseen viestintäänsä. Tällaisessa käytössä olevien lähettimien tulisi kuitenkin olla tunnetuista numeroasemista poiketen paikasta toiseen siirtyviä ja pienellä teholla toimivia, koska radiolähetyksen alkuperän jäljittäminen on suhteellisen helppoa.


title: Numeroasema

text: Viestien salausmenetelmistä ei ole julkista tietoa. Niiden spekuloidaan käyttävän OTP-menetelmää, jossa vastaanottaja avaisi viestin erillisellä kertakäyttöisellä avainkoodillaan.


title: Numeroasema

text: Numeroasemien lähetyksillä on yleensä asemakohtainen vakiintunut kaava. Lähetykset alkavat tavallisesti tasa- tai puolitunnein.


title: Numeroasema

text: Asema aloittaa lähetyksen sille ominaisella tunnistusjaksolla, joka voi olla radioaakkosista koostuva tunnus tai numeerinen koodi (esimerkiksi ”Charlie India Oscar” tai ”250 250 250”). Tunnuksina käytetään myös nauhoitettuja puheenpätkiä, signaaleja ja musiikkikappaleita. Radioharrastajat ovat usein nimenneet asemat näiden tunnistusjaksojen mukaan (esimerkiksi ¡Atención!, Cherry Ripe ja The Lincolnshire Poacher). Tunnistusjakson toistaminen useaan kertaan on tavallista.


title: Numeroasema

text: Tunnusjakson jälkeen luetellaan usein viestin käyttämät nauhoitetut äänet (”1234567890”), minkä jälkeen itse viestisisällön lähetys alkaa. Viestit annetaan yleensä neljän tai viiden numeron tai radioaakkosen ryhmissä. Ne voidaan toistaa joko lausumalla sama ryhmä kaksi kertaa peräkkäin tai toistamalla viesti kokonaisuudessaan. Joskus asemat lähettävät useamman viestin peräkkäin.


title: Numeroasema

text: Viestin jälkeen asema lähettää lopetuskoodin, joka on useimmiten "loppu"-sana aseman käyttämällä kielellä (esimerkiksi ”end of message, end of transmission”, ”Ende”, ”fini”, ”final” tai ”konets”). Myös musiikinpätkiä käytetään. Venäjältä tulevat lähetykset tunnetaan niiden "000000" lopuista.


title: Numeroasema

text: Koska lähetyksiä on pakko lähettää aikataulun vuoksi, asemilla joskus ei saata olla lähetettävää viestiä. Silloin asemat lähettävät "null" lähetyksiä. Ne ovat lähetyksiä, jotka eivät sisällä mitään viestiä. Silloin yleensä lähetetään kolmenumeroista alkutunnusta muutaman minuutin ajan, ja lähetys loppuu aseman omaan lopetustapaan, kuten "Out".


title: Numeroasema

text: Numeroasemien lähettimet ovat 10–100 kilowatin teholla ja korkealla taajuudella toimivia, amplitudimodulaatiota hyödyntäviä lähettimiä.


title: Numeroasema

text: Muiden lyhytaaltolähetysten tapaan niiden viestit saattavat hyvissä olosuhteissa kantautua pitkien matkojen päähän. Suomessa on kuultu selvästi ainakin 11 545 kilohertsin taajuudella lähettänyttä The Lincolnshire Poacher -asemaa, jonka oletetaan sijainneen RAF:n tukikohdassa Kyproksella. Asema lopetti toimintansa Kyproksella 2008.


title: Eino Lehto

text: Eino Lehto (18. elokuuta 1897 Oulu – 31. heinäkuuta 1953) oli suomalainen jääkärimajuri ja toimitusjohtaja. Hänen vanhempansa olivat tukkukauppias Oskari Vihtori Lehto ja Anna Elviira Hyvärinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Hellin Eveliina Ekmanin kanssa.


title: Eino Lehto

text: Hän kävi kansakoulun ja erosi Kemin yhteiskoulun 8. luokalta tammikuun alussa 1916 yhtyäkseen jääkäriliikkeeseen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi samasta koulusta vuonna 1918 ja liittyi Pohjois-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1920 – 1921 Kauppakorkeakoulussa ja suoritti 1. vuosikurssin. Hän suoritti opintomatkan vuosina 1921 – 1922 Saksaan tutkiakseen konttori- ja liikejärjestelykysymyksiä.


title: Eino Lehto

text: Hän toimi vuosien 1915 - 1916 vaihteessa jääkärivärvärinä ja paikallisoppaana Kemissä, kunnes vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 10. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui vuonna Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Eino Lehto

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 3. jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ja otti osaa sisällissodan aikana Tampereen ja Viipurin taisteluihin. Hän haavoittui lievästi Kelkkalassa Viipurin edustalla 26. huhtikuuta 1918.


title: Eino Lehto

text: Sisällissodan jälkeen hän toimi edelleen 3. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin ensin Savon jääkärirykmentti n:o 3:ksi ja edelleen Uudenmaan rykmentiksi. Hän toimi ensin rykmentissä joukkueenjohtajana 2. komppaniassa, josta hänet määrättiin 21. heinäkuuta 1918 alkaen 3. komppanian päälliköksi, mutta komennettiin 1. pataljoonan adjutantiksi. Hän hoiti 25. toukokuuta 1919 alkaen samalla pataljoonan majoitusmestarin tehtävää. Armeijasta hän erosi 16. elokuuta 1919 siirtyi konttoriksi Pohjanmaan kauppiaiden oy:öön Ouluun. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1920 saakka ja lähti opintomatkalle Saksaan. Saksasta palattuaan hän siirtyi 0. V. Lehdon tukkuliikkeen palvelukseen konttoripäällikkönä Kemissä vuonna 1922, missä tehtävässä oli vuoteen 1927 saakka, jolloin siirtyi yrityksen toimitusjohtajaksi ja oli toimitusjohtajana vuoteen 1933 saakka ja siirtyi Loviisan kalastus oy:n myyntipäälliköksi ja oli tehtävässä vuodet 1933 – 1934 ja vuodesta 1934 alkaen yrityksen toimitusjohtajana vuoteen 1936 saakka, jolloin siirtyi toimitusjohtajaksi Suomen sillikonttori oy:öön.


title: Eino Lehto

text: Talvisotaan hän osallistui huoltopäällikön apulaisena Helsingin Sotilaspiirin esikunnassa, josta hänet siirrettiin Toimistoupseeriksi Päämajan Taloustarkastusosastolle, josta hänet siirrettiin Puolustusministeriön Internointiosaston Sotatalousosastolle. Jatkosotaan hän osallistui toimistopäällikkönä Itä-Karjalan Sotilashallinto Esikunnassa ja myöhemmin Helsingin Sotilaspiirin Esikunnassa vuoteen 1943 saakka.


title: Eino Lehto

text: Hän toimi Pohjolan suojeluskuntapiirin piiriesikunnan ja Kemin suojeluskunnan esikunnan jäsenenä sekä Kemin suojeluskunnan komppanianpäällikkönä vuosina 1922-33 sekä Kemin kaupungin tilintarkastajana vuosina 1925 - 1936 ja valtuuston jäsenenä vuosina 1929 - 1930. Suomen tukkukauppiaiden liiton lisätyn johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1930 - 1933 ja Tuontikunta r.l:n hallintoneuvoston jäsenenä vuosina 1928 - 1933.


title: Pohjoisen mies

text:
Pohjoisen mies (PSCD 101) on Pate Mustajärven kappale ja single vuodelta 1998. Singlen nimikappaleen on säveltänyt ja sanoittanut J. Karjalainen, sekä "Lempilaulun" Sanna Korkee, joka myös laulaa kappaleen Mustajärven kanssa. Molemmat ovat mukana samana vuonna julkaistulla "Vol. 4" -albumilla.
The Band


title: Pohjoisen mies

text: Vierailijat


title: Arbois

text: Arbois on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 3 698 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Arboisin pinta-ala on 45 neliökilometriä.


title: Massey-Harris

text: Massey-Harris oli Kanadassa vuonna 1891 muodostunut yritys, jossa Massey Manufacturing Co. ja Harris, Son & Co. Ltd yhdistyivät. Yrityksestä tuli Brittiläisen kansainyhteisön suurin maatalouskonevalmistaja ja vuonna 1910 se avasi tehtaan myös Yhdysvaltoihin. Vuonna 1953 yritys yhdistyi Ferguson Companyn kanssa muodostaen Massey-Fergusonin.


title: Massey-Harris

text:
Suomessa Massey-Harrista toi maahan, tukkumyi ja vähittäismyi Keskustaosuusliike Hankkija 1950–1956. Massey-Harris 744 oli Suomen ensimmäinen dieselmoottorilla varustettu maataloustraktori. Muut traktorit olivat petroolimoottorilla tai bensiinimoottorilla vastustettuja. Kyseistä Massey-Harrista oli saatavissa niin neli- kuin kuusisylinterisenä.
Museotraktoreita Suomessa on nähtävissä muun muassa Uitonkulman Siivapyörämiesten kokoelmassa Tarvasjoella.


The Kinks Are the Village Green Preservation Society on The Kinksin vuonna 1968 julkaistu kuudes studioalbumi ja samalla viimeinen, jolla bassokitaraa soittaa alkuperäisjäsen Pete Quaife. Se on myös yhtyeen ensimmäinen varsinainen konseptialbumi. Albumi kuvaa nostalgiseen ja mystis-romanttiseen sävyyn 1940- ja 1950-lukujen brittiläistä maaseutua.Sanoitusten sanotaan olevan yhtyeen johtohahmon, kitaristi-laulaja-lauluntekijä Ray Daviesin uran henkilökohtaisimpia.


title: The Kinks Are the Village Green Preservation Society

text:
Kun "Village Green" julkaistiin, elettiin rauhan, rakkauden ja San Franciscon aikakautta.
Näin ollen albumi ei ilmestyessään ollut ajankohtaisten poptrendien mukainen ja sen myyntimenestys jäi heikoksi. Levy ei noussut listoille Britanniassa (Top 40) eikä Yhdysvalloissa (Top 200). Ray Davies onkin myöhemmin todennut: "Samalla kun muut vetivät happoa, käyttivät mahdollisimman paljon huumeita ja kuuntelivat musiikkia koomassa, The Kinks lauloi lauluja menetetyistä ystävistä, kaljoittelusta, moottoripyöräilijöistä, pahoista noidista ja lentävistä kissoista."
Albumi on kuitenkin myöhemmin saavuttanut arvostusta ja saavuttanut aseman rock-klassikkona. A-puoli


text: B-puoli


text:
A-puoli
B-puoli


text:
UK- ja USA-painos (Mono)
Euroopan versio (Stereo)


text: CD 1: Stereo


text: CD 2: Mono


text: CD 3: Harvinaisuudet


title: Baume-les-Messieurs

text: Baume-les-Messieurs on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 194 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Baume-les-Messieursin pinta-ala on 13 neliökilometriä.


title: Baume-les-Messieurs

text: Kunta on valittu kauneimpien ranskalaiskylien "Les Plus Beaux Villages de France" -järjestön jäseneksi.


title: Bonnefontaine

text: Bonnefontaine on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 84 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bonnefontainen pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä.


title: Cernans

text: Cernans on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 98 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Cernansin pinta-ala on kuusi neliökilometriä.


title: Jukeboxin luona

text: Jukeboxin luona (PSCD 96) on Pate Mustajärven kappale ja single vuodelta 1998. Sen on säveltänyt Olli Lindholm ja sanoittanut Pauli Hanhiniemi, jotka ovat tehneet myöhemminkin kappaleita Mustajärvelle. Laulusta tuli yksi Pate Mustajärven tunnetuimmista hiteistä. Single oli ensimmäinen samana vuonna julkaistulta "Vol. 4" -albumilta.The Band


title: Jukeboxin luona

text: Vierailijat


title: CBS World News Roundup

text: CBS World News Roundup on yhdysvaltalainen CBS-radioverkossa arkiaamuisin ja -iltaisin esitettävä uutislähetys. Uutislähetys perustettiin Euroopan kiristyneen poliittisen tilanteen seurauksena ja ensimmäinen lähetys tapahtui 13. maaliskuuta 1938. Sen isäntänä toimi Robert Trout ja lähetyksessä kuultiin raportteja Pariisista, Berliinistä, Roomasta. Lontoosta ja Wienistä. CBS World News Roundup on kuultavissa edelleen ja se on vanhin yhdysvaltalainen valtakunnallinen radio-ohjelma.


title: CBS World News Roundup

text: CBS World News Roundup pääsi Radio Hall of Fameen vuonna 1995.


title: CBS World News Roundup

text: Radio Hall of Fame: CBS World News Roundup


title: Château-Chalon

text: Château-Chalon on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 160 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Château-Chalonin pinta-ala on 10 neliökilometriä.


title: Château-Chalon


title: Luettelo traktorimerkeistä

text: Tämä on luettelo traktorimerkeistä.


title: Chissey-sur-Loue

text: Chissey-sur-Loue on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 350 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chissey-sur-Louen pinta-ala on 39 neliökilometriä.


title: Clairvaux-les-Lacs

text: Clairvaux-les-Lacs on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 472 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Clairvaux-les-Lacsin pinta-ala on 12 neliökilometriä.


title: Lons-le-Saunier

text: Lons-le-Saunier on kunta ja Juran departementin pääkaupunki Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 18 483 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Lons-le-Saunierin pinta-ala on kahdeksan neliökilometriä.


title: Montigny-lès-Arsures

text: Montigny-lès-Arsures on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 267 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Montigny-lès-Arsuresin pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Hauts-de-Bienne

text: Hauts-de-Bienne on kunta itäisessä Ranskassa Juran departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella.


title: Hauts-de-Bienne

text: Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2016 kun kolme kuntaa Morez, La Mouille ja Lézat yhdistyivät.


title: Mutigney

text: Mutigney on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 143 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Sen pinta-ala on kahdeksan neliökilometriä.


title: Nevy-sur-Seille

text: Nevy-sur-Seille on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 246 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Nevy-sur-Seillen pinta-ala on seitsemän neliökilometriä.


title: Flamingo

text: Flamingo ("Phoenicopterus roseus") on Afrikassa, Aasiassa ja Etelä-Euroopassa elävä flamingolaji.


title: Flamingo

text: Flamingo kasvaa 120–140 cm korkeaksi, josta jalkojen osuus on puolisen metriä. Aikuinen lintu painaa kahdesta neljään kiloa ja sen siipien kärkiväli on 140–155 cm. Höyhenpeite on muualta vaaleanpunainen paitsi siipien reunoissa on mustia sulkia. Jalat ovat kirkkaanpunaiset, nokan kärki musta, tyvipuoli vaaleanpunainen. Silmät ovat keltaiset ja nokan ja silmien välissä on kellertävä kalju läikkä.


title: Flamingo

text: Flamingot elävät parvina ja liikkuvat sopivien ruokailupaikkojen perässä. Ne kahlailevat suuren osan ajastaan matalassa vedessä, mutta joskus niiden nähdään uivan syvemmässä vedessä. Ruoakseen ne käyttävät kaikkea vedenpohjan läheltä löytyvää sekaravintoa: levää, vesikasveja, alkueläimiä, matoja, hyönteisten toukkia ja pieniä nilviäisiä ja äyriäisiä. Ne käyttävät siivilämäistä nokkaansa ja vahvaa kieltään siihen, että imaisevat ruoansekaista liejua suuhunsa ja pakottavat veden nokan läpi ulos niin että herkkupalat jäävät suuhun.


title: Flamingo

text: Karibialla elävä karibianflamingo ("Phoenicopterus ruber") ja flamingo kuuluivat vuoteen 2002 asti samaan lajiin, ja tämä flamingo oli joidenkin tutkijoiden kirjoissa alalaji ("Phoenicopterus ruber roseus"). Luokittelusta on eri lähteissä edelleen eri käytäntöjä.


title: Melaharakat

text: Melaharakat ("Crypsirina") ovat varisten heimoon kuuluva kaakkoisaasialainen varpuslintusuku. Sukuun kuuluu kaksi lajia:


title: Orgelet

text: Orgelet on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 686 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Orgeletin pinta-ala on 23 neliökilometriä.


title: Poligny (Jura)

text: Poligny on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 511 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Polignyn pinta-ala on 50 neliökilometriä.


title: Port-Lesney

text: Port-Lesney on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 414 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Port-Lesneyin pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Saint-Claude (Jura)

text: Saint-Claude on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 10 690 asukasta vuoden 2011 väestönlaskennassa. Saint-Clauden pinta-ala on 36,67 neliökilometriä.


title: Saint-Lothain

text: Saint-Lothain on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 435 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Saint-Lothainin pinta-ala on 12 neliökilometriä.


title: Salins-les-Bains

text: Salins-les-Bains on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 3 333 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Salins-les-Bainsin pinta-ala on 25 neliökilometriä.


title: Volvo BM Valmet

text: Volvo BM Valmet oli Volvo BM:n ja Valmetin yhteistyöhön perustuva traktorimallisto, jota valmistettiin 1982 alkaen ja josta tuli pohjoismainen markkinajohtaja 1983. Viisi vuotta myöhemmin malliston nimeksi lyhentyi Valmet (traktori). Volvo BM Valmet oli traktorimallisto, joka tuli markkinoille sen jälkeen, kun Valmet vuonna 1979 osti Volvo BM:n traktoritoiminnot. Volvo BM Valmet -mallisto suunniteltiin yhteistyössä Volvo BM:n ja Valmetin kanssa. Traktoreita valmistanut Volvo BM:n tehdas Ruotsin Eskilstunassa suutautui maansiirtokoneiden valmistukseen ja traktoreiden valmistus keskitettiin Valmetin tehtaalle Suolahdessa.


title: Voiteur

text: Voiteur on kunta Juran departementissa Franche-Comtén hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 763 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Voiteurin pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä.


title: Poligny

text: Poligny on neljän Ranskan kunnan nimi:


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Kanta-Loimaan kirkko on Loimaan Hirvikoskella sijaitseva Loimaan seurakunnan pääkirkko. Korkea kirkko on näkyvä maamerkki alavan maaseudun keskellä. Kirkon nimi on peräisin vuosina 1931–2005 Loimaan kunnan, aiemmalta nimeltään Loimaan maalaiskunnan alueella toimineelta Kanta-Loimaan seurakunnalta. Tiilestä muurattu kirkko on seurakunnan kolmas kirkko, kaksi aikaisempaa olivat puukirkkoja Oripäähän johtavan tien varressa.


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Loimaan vuonna 1751 valmistunut puukirkko kävi ahtaaksi ja vuonna 1813 virkaan astunut kirkkoherra Isak Hoeckert teki aloitteen uuden kirkon rakentamiseksi, perusteluna tilavamman kirkon tarve. Vanhan puukirkon paikalle ei suurempaa kirkkoa olisi mahtunut, joten useista paikoista käydyn keskustelun jälkeen päätettiin kirkko rakentaa pappilan lähettyvillä sijaitsevalle kalliotasanteelle. Alue on pakanallisena aikana ollut seudun asukkaiden kulttipaikka, josta todistavat kallioon hakatut uhrikuopat.


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Kirkon ensimmäiset piirustukset laati arkkitehti Charles Bassi vuonna 1824, tuolloin yksinkertaiseen uusklassiseen tyyliin. Rakennusmateriaali oli suunnitelmien mukaan harmaakivi, jonka louhinta aloitettiinkin lähialueen kallioista. Rakennustyön aloittaminen kuitenkin viivästyi, ja lopulta rakennusmateriaaliksi vaihtui savitiili. Viivästyksistä johtuen myös alkuperäisiin piirustuksiin tuli muutoksia. Muutokset laati arkkitehti Carl Ludvig Engel. Erimielisyyksien vuoksi rakennustyöt viivästyivät vielä lisää, mutta lopulta kirkko valmistui heinäkuussa 1837 ja arkkipiispa Erik Gabriel Melartin vihki sen käyttöön saman vuoden elokuussa.


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Vuoden 1888 elokuussa kirkon tornin huippuun iskenyt salama sytytti tulipalon, joka levisi puisia kattorakenteita myöten kirkkosaliin saakka. Palontorjuntaan ei ollut keinoja, mutta paikalle kokoontunut väki sai irtaimistoa kannettua turvaan, muun muassa kynttiläkruunut ja alttaritaulun. Tiiliset seinät kestivät tulipalon, ja todetiin niiden kestävän uuden kirkon rakentamisen. Uuden kirkon suunnitteljaksi valittiin arkkitehti Josef Stenbäck, joka suunnitteli kirkon Bassin alkuperäisten piirustusten pohjalta.


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Kirkkoa on restauroitu ja korjattu 2000-luvulla, jolloin on usein eri toimin pyritty palauttamaan kirkkoa alkuperäiseen asuun 1900-luvun eri vaiheissa tehtyjen muutosten jäljiltä. Näitä hankkeita on tehty arkkitehti Hanna Lyytisen suunnitelmien mukaan.


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Kanta-Loimaan sankarihaudan muistomerkki on Aukusti Veuron veistämä. Vuoden 1918 sankaripatsas on Yrjö Liipolan käsialaa.


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Museovirasto on määritellyt Kanta-Loimaan kirkon ja pappilan yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Loimaalaisen 1600-luvulla eläneen noidan ja ennustajan Prättäkitin kerrotaan ennustaneen kirkon palon 1888. Prättäkitin kerrotaan myös ennustaneen, että kirkko vielä joskus surmaa täytensä ihmisiä. Toistaiseksi näin ei kuitenkaan ole käynyt.


title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Nykyistä Kanta-Loimaan kirkkoa on edeltänyt kaksi puukirkkoa, jotka ovat sijainneet Loimijoen rannassa, Oripään tien (seututie 210) varressa. Ensimmäinen kirkoista on todennäköisesti rakennettu jo 1400-luvun puoliväliin mennessä. Sen sakasti oli rakennettu kivestä, mutta jouduttu purkamaan uuden kirkon rakentamisen tieltä. Puukirkoista jälkimmäinen valmistui vuonna 1751 ja oli rakenteeltaan harvinainen tukipilarikirkko. Tämän kirkon käytyä pieneksi se purettiin ja siirrettiin Alastarolle. Alastaron kirkkona se on siellä edelleen käytössä. Nykyisin Vanhankirkon alueena tunnetulle paikalle on pystytetty muistokivi merkiksi kirkon sijainnista. Alueella on vielä jäljellä hirsiaita, joka on ympäröinyt kirkkomaata.


title: Hanna Talikainen

text: Hanna Talikainen (s. 18. tammikuuta 1982 Jämsä) on suomalainen laulaja, joka valittiin 12. heinäkuuta 2008 Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuoden 2008 tangokuningattareksi. Hän on saavuttanut tangoprinsessan arvon vuosina 2005 ja 2006. Hanna on tehnyt levyn nimeltä "Olen valmis". Vuonna 2011 hän lauloi Marko Maunukselan kappaleessa "Synkän maan tango" taustalaulajana Suomen euroviisukarsinnoissa.


title: Hanna Talikainen

text: Hannalta ilmestyi uusi single "Siivet minussa" vuonna 2015.


title: Hanna Talikainen

text: Hanna Talikainen on naimisissa jääkiekkoilija Markus Seikolan kanssa.


title: Valmet-Valtra

text: Valmet-Valtra on 1998-2001 valmistettu traktorimallisto, joka vuoden 2001 aikana vaihtui Valtra-mallistoksi.


title: Edwin Starr

text: Edwin Starr (21. tammikuuta 1942 – 2. huhtikuuta 2003) oli yhdysvaltalainen Soul-laulaja. Hän kuoli sydänkohtaukseen 2. huhtikuuta 2003. Hänen tunnetuin kappaleensa oli "War", joka levytettiin vuonna 1970.


title: Jukka Hallikainen

text: Jukka Hallikainen (s. 1976 Helsinki) on suomalainen laulaja. Hänet kruunattiin vuoden 2008 tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla. Hallikainen lauloi finaalissa tangot "Tango Pelargonia" ja "Pyhä toimitus" sekä "Nuoruus, hulluus, ihanuus" -nimisen kaksintaistelutangon yhdessä Antti Ahopellon kanssa. Ennen voittoaan hän oli osallistunut Tangomarkkinoille kolme kertaa. Vuosina 2004 ja 2005 Hallikainen selviytyi kymmenen parhaan mieslaulajan joukkoon ja vuonna 2006 hän oli miesten sarjan varasijalla finaaliin.


title: Jukka Hallikainen

text: Hallikainen on keikkaillut yhdessä vuoden 2010 tangokuninkaan Marko Maunukselan kanssa, ja kaksikko on julkaissut kaksi singleä. Hallikaisen oma yhtye on nimeltään Jackpot.


title: Jukka Hallikainen

text: Hallikainen on myös Kokoomuksen ehdokkaana kevään 2019 eduskuntavaaleissa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä.


title: Räjähtävä valas

text: Räjähtävä valas on valas, yleensä valmiiksi kuollut, joka räjähtää joko itsestään, luonnon tai ihmisen toimien takia. Räjähtäviä valaita on todistettavasti huomattu ainakin kaksi merkittävää tapausta, mutta myös muutaman vähemmän tunnetun kerran tiedetään valaan räjähtäneen. Kaikkein kuuluisin räjähdys tapahtui Florencessa, Oregonissa vuonna 1970, kun Oregon Department of Transportation räjäytti kuolleen kaskelotin tarkoituksenaan hävittää sen mätänevä ruumis. Tapauksesta tuli kuuluisa, kun yhdysvaltalainen humoristi Dave Barry kirjoitti siitä sanomalehden kolumnissa nähtyään räjähdyksestä otetun videomateriaalin. Tapauksen maine kasvoi myöhemmin videon levittyä ympäri Internetiä.


title: Räjähtävä valas

text: Tunnetaan myös kuolleiden valaanraatojen spontaaneja räjähdyksiä. Kaikkien laajimmin raportoitu räjähdys tapahtui Taiwanissa 26. tammikuuta 2004, kun kuolleen kaskelotin mädäntyvän ruumiin sisälle muodostunut kaasutasku aiheutti eläimen räjähdyksen, kun sitä oltiin viemässä tutkimuksiin.


title: Räjähtävä valas

text: Räjähtäviä eläimiä dokumentoidaan harvoin. Valaiden räjähtämiset Yhdysvalloissa ja Taiwanissa saivat kuitenkin huomattavaa huomiota tiedotusvälineissä.


title: Räjähtävä valas

text: 12. marraskuuta 1970 14-metrinen kahdeksan tonnia painava kaskelotti kuoli rantauduttuaan Florencen lähellä sijaitsevalle hiekkarannalle. Oregonin osavaltion puisto- ja virkistysosasto hoitaa kaikkia osavaltion hiekkarantoja, minkä takia vastuu ruhon siivoamisesta jäi Oregonin osavaltion kuljetusosastolle. Virasto neuvotteli Yhdysvaltain laivaston kanssa ja tuli siihen tulokseen, että räjäyttäminen on paras tapa päästä ruhosta eroon. Siksi se marraskuun kahdentenatoista päivänä käytti puoli tonnia dynamiittia räjäytykseen. Virasto ajatteli, ettei valaan hautaaminen olisi tehokasta, koska se paljastuisi pian hiekan alta. Räjähdyksen ajateltiin hajottavan eläimen niin pieniin osiin, että raadonsyöjät puhdistaisivat alueen jäänteistä. Operaatiosta oli vastuussa insinööri George Thornton, joka sanoi eräässä vaiheessa, että puoli tonnia dynamiittia ei välttämättä riittäisi ja tarvittaisiin mahdollisesti enemmän. Thornton sanoi myöhemmin tulleensa valituksi tehtävään, koska toimeen alun perin valittu Dale Allen oli metsästysreissulla.


title: Räjähtävä valas

text: Räjähdyksen sai nauhalle televisiokuvaaja Doug Brazil Paul Linnmanin selostamaa KATU:n uutislähetystä varten. Räjähdys levitti suuria määriä valaanrasvaa ympäriinsä, jopa rannan ulkopuolelle. Läheinen auto kärsi suuria vahinkoja lentävistä valaankappaleista. Räjähdys hajotti vain osan valaasta, joten Oregon Department of Transportationin työntekijät joutuivat puhdistamaan loput valaasta.


title: Räjähtävä valas

text: Valaan räjäytystä koskevan uutislähetyksen lopussa Linnman sanoi, että "Voidaan pitää mielessä, että jos vielä joskus valas rantautuu Lane Countyssä uudelleen, toimenpiteistä päättävät eivät muista ainoastaan, mitä pitää, vaan myös varmasti, mitä ei pidä tehdä." "TranScriptissa" uutisoitiin myöhemmin, että kun 41 kaskelottia rantautui lähistöllä vuonna 1979, osavaltio poltti ja hautasi ruhot. Nykyään rantavastaavat hinaavat kuolleet valaat avomerelle. Tämä tehdään pääasiassa turvallisuussyistä, sillä mätänevät ruhot houkuttavat paikalle haita ja saattavat siten rannan käyttäjät vaaraan.


title: Räjähtävä valas

text: Tarinaa pidettiin useiden vuosien ajan yleisesti kaupunkitarinana. Se saavutti kuitenkin huomiota, kun kirjailija Dave Barry kirjoitti "Miami Herald" -lehden kolumnissaan 20. toukokuuta 1990, että hänellä on hallussaan tapahtuman videomateriaalia. Barry kirjoitti, että "Tällä instituutissa me katselemme sitä usein, etenkin juhlissa." Vähän ajan kuluttua Oregon State Highway division alkoi saada tiedusteluja toimittajilta. Syynä oli se, että artikkelin lyhennettyä versiota levitettiin keskustelupalstoilla nimellä "The Farside Comes To Life In Oregon". Lyhennelmässä ei kuitenkaan kerrottu, että räjähdys tapahtui noin kaksikymmentäviisi vuotta sitten ja kuka sitä levittikään, ei ollut lisännyt oikean tekijän nimeä siihen.


title: Räjähtävä valas

text: Videomateriaalin lähti myöhemmin kiertämään internetissä ja siitä muodostui tunnettu internet-meemi.


title: Räjähtävä valas

text: Tarina Oregonin räjähtävästä valaasta oli laajalti tunnettu Usenetissä ja siitä oli laajaa keskustelua alt.folklore.urban:ssa, joka oli urbaanilegendoihin keskittynyt newsgroup. Tapaus, mukaan lukien kopio Barryn artikkelista, oli siellä vuonna 1991 merkittynä "Tb":ksi, eli tarinaksi, jonka uskotaan olevan totta, mutta jota ei ole varmistettu todeksi. Vuonna 1992 Snopes varmistui tarinan todenperäisyydestä ja merkitsi sen todeksi.


title: Svengijengi ’62

text: Svengijengi ’62 () on vuonna 1973 ensi-iltansa saanut elokuva, joka on George Lucasin ohjaama ja käsikirjoittama. Se kertoo tarinan yhdysvaltalaisista teineistä heidän kesälomansa viimeisenä iltana valmistuttuaan high schoolista.


title: Svengijengi ’62

text: "American Graffitia" pidetään yhtenä lajityyppinsä parhaista elokuvista, ja se palkittiin aikanaan muun muassa vuoden parhaan komediaelokuvan Golden Globella. Lipputulojen ja tuotantobudjetin suhteella mitattuna elokuva on myös yksi kaikkien aikojen suurimpia taloudellisia menestyksiä – vain 777 000 dollarilla tuotettu elokuva tuotti 140 miljoonan dollarin lipputulot.


title: Svengijengi ’62

text: "American Graffiti" valittiin vuonna 1995 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "American Graffitin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Svengijengi ’62

text: Elokuvan musiikki ilmestyi vuonna 1973 tupla-LP:llä "41 Original Hits from the Soundtrack of American Graffiti (MCA2-8001)". Albumin sisäkannessa Jeff Walker Music World Magazinesta esittelee elokuvan. Ääniraidalla osan kappaleista juontaa radio-DJ Wolfman Jack.


title: Sebastian Numminen

text: Sebastian Numminen (s. 1976) on yksi Suomen menestyneimmistä esteratsastajista. Hänen parhaita sijoituksiaan ovat muun muassa Lontoon World Cupin 3. sija 2003, Drammenin GP-voitto 2003, Ypäjän GP-voitto 2006, Lissabonin GP-voitto 2010 ja Ruilan Nations Cupin GP-luokan voitto 2012. Lisäksi hän on saavuttanut useita muita niin kotimaisia kuin kansainvälisiäkin voittoja ja sijoituksia. Nummisen ykkösratsuja ovat olleet "Sails Away" ja "Calandro 2".


title: Sebastian Numminen

text: Numminen on uransa aikana työskennellyt usealla isolla eurooppalaisella tallilla, joihin lukeutuvat tunnetuimpina Markus ja Meredith Beerbaumin talli, Stal Forsten-Pentti sekä belgialainen myyntitalli Stephex. Nykyään hänellä on Gualövissä, Ruotsissa oma kilpatalli avovaimonsa, esteratsastaja Satu Liukkosen kanssa.


title: Fröja

text: Fröja voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Valmet 20

text: Valmet 20 oli Valmet 15:n jälkeen toinen Valmetin valmistama traktorimalli. Siitä on käytetty vähäisen tehonsa vuoksi puhekielessä nimitystä ”piikkilangankiristäjä”. Valmet 20:n edeltäjämallin Valmet 15:n perustana on "Pikku-jehuksi" kutsuttu prototyyppi. Suunnitteluperusteena oli se, että Suomessa oli 1950-luvun alussa vielä 250 000 maatilaa, joiden suurin viljelyspinta-ala yleensä oli 25 hehtaaria. Tarkoituksena oli, ettei traktorista olisi tullut liian raskas suomaille, ja että se kykenisi vetämään 14–16 tuuman yksisiipistä auraa pellolla kynnettäessä.


title: Valmet 20

text: Vuonna 1953 Valmet järjesti traktorimallin myynnin Hankkijan, Laborin ja OTK:n kanssa. Vuoteen 1954 mennessä oli valmistettu yhteensä 2 000 Valmet 15- ja Valmet 20 -traktoria. Vuoden 1955 aikana Valmet 20:ta valmistettiin 2 082 kappaletta, joista 55 vietiin Turkkiin. Valmet 15- ja Valmet 20 -traktoreita valmistettiin yhteensä 9 800 kappaletta. Niiden valmistus päättyi 1963, tosin vuoden 1963 traktorit oli valmistettu jo 1962.


title: Valmet 20

text: Valmetin traktorin valmistajana oli Valtion Kivääritehdas Oy, sittemmin nimeltään Valmetin Tourulan tehdas. Ensimmäisinä valmistusvuosina Valtion maatalouskoneiden tutkimuslaitos osoitti kritiikkiä Valmetin ominaisuuksia kohtaan verrattuna pohjoisamerikkalaisiin traktoreihin. Esimerkiksi moottorin teho ei ollut kilpailijoiden tasolla, mutta kone oli kuuluisa keveydestään ja ketteryydestään.


title: Valmet 20

text: Valmet 15 ja Valmet 20 ovat lähes samannäköisiä. Ne erottaa toisistaan muun muassa raidetangosta, joka 15-mallissa kulkee etuakselin etupuolella ja 20-mallissa takapuolella. Etuakseli muutettiin 20-malliin palkkirakenteiseksi. Moottorin kiinnityspultteja etukehtoon on 20-mallissa 3 kpl per puoli, kun 15-mallissa niitä on 2 kpl per puoli. Valmet 20 on reilut 100 kg edeltäjäänsä painavampi. Väritykseltään kummatkin ovat kirkkaan punaisia (värikoodi MIRANOL0273).


title: Valmet 20

text: Valmet 20 -mallista valmistettiin myös yhteensä 20 kappaleen piensarja traktoreita teollisuuden käyttöön. Ensimmäinen valmistettiin 1955 ja viimeinen 1963. Teollisuusmalli erotettiin muista MT-lisäkirjaimilla ja ulkoisesti malli erottui tyypillisen punaisen värin sijasta kellertävällä värityksellä. Valmet 20 MT oli huomattavasti matalampi kuin tavallinen maatalousmalli. Nykyään aitoja MT-malleja on tiettävästi jäljellä ainakin neljä kappaletta, joista yksi on Valmetin Linnavuoren tehtaalla näytteillä.


title: Wonder Woman (vuoden 2009 elokuva)

text: Wonder Woman on vuonna 2009 suoraan DVD:lle julkaistu animaatioelokuva, joka perustuu DC Comicsin sarjakuvasankariin Ihmenaiseen. Sen juoni pohjautuu löyhästi George Perezin kirjoittamaan sarjakuvaan ja erityisesti vuoden 1987 "Gods and Mortals" sarjakuvan tarinaan. Elokuvan ohjasi Lauren Montgomery, joka oli vuotta aikaisemmin mukana ohjaamassa elokuvaa. Käsikirjoittajina toimivat Michael Jelenic ja Gail Simone. Pääosissa ovat Keri Russell, Nathan Fillion, Alfred Molina, Rosario Dawson, sekä Virginia Madsen.


title: Wonder Woman (vuoden 2009 elokuva)

text: Wonder Woman on neljäs peräkkäinen elokuva Warner Premieren ja Warner Bros. Animationin tuottamista DC-universumin alkuperäisistä animaatioelokuvista, jonka aloitti vuonna 2007 muut elokuvat ovat olleet (2008) ja (2008).


title: Wonder Woman (vuoden 2009 elokuva)

text:
Mystisellä Themyscira saarella ylpeä ja tulinen sotilasrotu amazonilaisia ovat kasvattaneet tytön nimeltä Prinsessa Diana, joka on sanoin kuvaamattoman kaunis, ylväs ja vahva. Kun armeijan taistelulentäjä Steve Trevor tekee koneellaan maahansyöksyn saarelle, hän huomaa saaren kauniit asukkaat, mutta joutuu pian heidän hyökkäyksen kohteeksi. Kiinni joutuessaan Hippolyta käyttää totuuden lassoa saadakseen selville Trevorin todelliset aikeet, jotka osoittautuvat vaarattomiksi. Hippolyta järjestää kilpailun vahvimmasta ja taitavimmasta amazonilaisesta, joka veisi heidän kutsumattoman vieraan takaisin ulkomaailmaan. Diana haluaisi osallistua kilpailuihin, jonka hänen äitinsä Hippolyta kieltää. Sitä vastoin Persephone ehdottaa hänet vartijatehtävään Aresin vankilaan. Kirjojen kanssa mielellään viihtyvä Alexa kuitenkin tulee vapauttamaan Dianan vartijatehtävistä päästäkseen tytön mukaan taisteluihin. Dianan ollessa kilpailussa Ares on karkaa vankeudestaan Persephonen ansiosta ja päättää tehdä kostonsa etsien ensin käsiinsä Hadesin, saadakseen pois hänen voimiaan estävät rannekkeet. Tämän avulla hänen on mahdollisuus kasvattaa voimiaan ja herättää kuolleita sotajoukkoja henkiin. Aresin tarkoitus on aloittaa maailmansota mikä ei pelkästään kestä vuosisatoja vaan hävittää jokaisen elävän olennon maaplaneetalta. Kaikki riippuu Prinsessa Dianasta, pelastaakseen maailman hänen on käytettävä lahjojaan ja taitojaan Ihmenaisena.
Hahmojen suunnittelusta vastasi elokuvan ohjannut Montgomery, joka yritti luoda uudenlaisen ilmeen hahmoille, jotta ne eivät näyttäisi Bruce Timmin vanhoilta DC-animaatiouniversumin sarjojen hahmoilta. Montgomery yritti samalla välttää Disney vaikutteista piirrostyyliään. Timmin mukaan naishahmojen ja erityisesti amazonilaisten naishahmojen kasvot oli hankalia piirtää erinäköisiksi, koska niille ei voinut lisätä viivoja naamaan tai silmien alle, kuten mieshahmoille, koska ne muuten näyttäisivät rumilta. Montgomery loi myös amazonilaisten asut enemmän muinaisroomalaisten mukaan, koska kreikkalaisten asut olivat hyvin yksinkertaisia, eikä niistä saanut laajempaa valikoimaa.


title: Wonder Woman (vuoden 2009 elokuva)

text: Elokuva sai enimmäkseen positiivisia arvosteluja aina Wonderconissa ja New Yorkissa pidetyn Comic Conin ensi-illassa DVD:n julkaisuun saakka. Myös internetsivu Ain't It Cool News antoi positiivisen arvostelun kehumalla elokuvan ohjannutta Lauren Montgomerya, sekä sen yllättävän väkivaltaisia taistelukohtia. IGN-sivusto puolestaan kehui elokuvan huumoria, toimintaa ja ääninäyttelemistä, erityisesti Nathan Fillionin suoristusta. UGO.comissa kehuttiin elokuvan dialogia ja aikuismaisesti kuvailtua naisten suhdetta sovinismiin. Comic Book Resources sivusto sen sijaan kritisoi Ihmenaisen näkymätöntä alusta, jonka näkymättömyyttä ei selitetty.


title: Wonder Woman (vuoden 2009 elokuva)

text: The Numbers.com sivuston mukaan Wonder Woman elokuva sijoittui viidenneksi DVD myynnissä ajalta 3. – 8. maaliskuuta 2009.


title: Max Keeble – Kosto elää

text: Max Keeble – Kosto elää on Disney Channelin elokuva vuodelta 2001.


title: Max Keeble – Kosto elää

text: Elokuva kertoo juuri yläasteelle päässeestä Max Keeblestä ja hänen ystävistään. Elokuvassa alussa Max näkee untaa, että hän on jakamassa mainoslehtiä ovelta ovelle omalla polkupyörällään, ja häntä ajaa takaa ilkeä, niin sanottu jäätelömies. Kun Max herää, hän huomaa, että se oli vain unta. Kun Max pääsee aloittamaan yläasteen ja seitsemännen luokan, hän kuulee vanhenmiltaan huonoja uutisia. Maxin vanhemmat joutuvat muuttamaan Chicagoon, koska Maxin isä, joka on töissä mainosalalla, sai uutta työtä Chicagosta.


title: Winfield

text: Winfield on savukemerkki. Sitä valmistetaan British American Tobacco Australian (BATA) lisenssillä. Winfieldin suurimmat markkinat ovat Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Winfield

text: Winfield sponsoroi Formula 1 -sarjassa kilpailevaa Williams-tallia vuosina –.


title: Emil Hagelberg

text: Emil Alfons Hagelberg (25. elokuuta 1895 Pyhtää – 12. elokuuta 1941 Varloi, Itä-Karjala) oli suomalainen jääkärieversti ja nykyaikainen 5-ottelija. Hänen vanhempansa olivat liikemies Axel Hagelberg ja Anna Lagerquist. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Mary Schreckin kanssa.


title: Emil Hagelberg

text: Hän kävi seitsemän luokkaa Kotkan ruotsalaista yhteiskoulua ja suoritti yksityisesti kahdeksannen luokan Viipurin ruotsalaisessa lyseossa vuonna 1921. Hän suoritti Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuosina 1925–1926 ja oli Kuunteluoppilaana Sotakorkeakoulussa vuosina 1933–1935.


title: Emil Hagelberg

text: Hän liittyi yhtenä joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 5. heinäkuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin Jääkäripataljoona 27:n konekiväärikomppaniaan 10. syyskuutakuuta 1915 ja edelleen pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 sotakoulun A-kurssin.


title: Emil Hagelberg

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäälliköksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin Raudussa ja rajaseudulla.


title: Emil Hagelberg

text: Hän palveli sisällissodan jälkeen 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, jolla myöhemmin oli nimet Pohjolan jääkäripataljoona ja Kajaanin sissipataljoona, missä hän toimi konekiväärikomppanian päällikkönä. Hänet siirrettiin 5. helmikuuta 1920 Käkisalmen läänin rykmentin II pataljoonan komentajaksi ja edelleen 20. huhtikuuta 1921 Karjalan kaartin rykmentin III pataljoonan komentajaksi (toimi rykmentinkomentajan sijaisena vuosina 1926–1927). Savon prikaatin I pataljoonan komentajaksi hänet siirrettiin 27. toukokuuta 1927 ja Savon jääkäripataljoonan komentajaksi 25. syyskuuta 1930 sekä Karjalan kaartin rykmentin komentajan apulaiseksi 1. heinäkuuta 1933. Uudenmaan rykmentin I pataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin 21. lokakuuta 1935.


title: Emil Hagelberg

text: Talvisotaan hän osallistui Jalkaväkirykmentti 22:n komentajana (nimi muutettiin myöhemmin Jalkaväkirykmentti 9:ksi) ja osallistui taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän toimi 13. Prikaatin komentajana. Jatkosotaan hän osallistui Jalkaväkirykmentti 13:n komentajana. Hän kaatui Varloissa Itä- Karjalassa tarkoituksenaan johtaa vastaiskua vihollisen asemiin, jota hän ei kerinnyt toteuttamaan, koska hän joutui vihollisen lentohyökkäyksen kaatamaksi. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen sankarihautaan.


title: Emil Hagelberg

text: Hän toimi Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1920 ja 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1926.


title: Emil Hagelberg

text: Hän osallistui olympiakisoihin nykyaikaisessa 5-ottelussa Antwerpenissä vuonna 1920 ja Pariisissa vuonna 1924. Antwerpenissä hän sijoittui kilpailun seitsemänneksi.


title: Edam-Volendam

text: Edam-Volendam on kunta Markermeerin rannalla Pohjois-Hollannin provinssissa, Alankomaissa. Asukkaita kunnassa on 28 446 (1.2.2008) ja väestötiheys on 1 744/km². Kunnan pinta-ala on 24,78 neliökilometriä, josta vettä on 8,47 km². Edam-Volendamin pormestarina toimii Willem van Beek.


title: Edam-Volendam

text: Kunta muodostuu Edamin kaupungista sekä seuraavista kylistä: Volendam, Purmer, Blokgouw, Katham ja Munnikeveld.


title: Edam-Volendam

text: Edam-Volendamin naapurikunnat ovat Zeevang pohjoisessa, Purmerend, lännessä ja Waterland etelässä.


title: Pensasnärhet

text: Pensasnärhet ("Aphelocoma") on varisten heimoon kuuluva varpuslintusuku, joka esiintyy lähinnä Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Pensasnärhien sukuun kuuluu 7 lajia:


title: Pähkinähakit

text: Pähkinähakit ("Nucifraga") on varisten heimoon kuuluva varpuslintusuku, jossa on kaksi lajia:


title: Dick Kinney

text: Dick Kinney (1917 – 1985) oli Disneyn sarjakuvien kirjoittaja, joka työskenteli enimmäkseen Aku Ankka ja Roope Ankka -tarinoiden kirjoittajana. Hän oli käsikirjoittaja, joka yhdessä piirtäjä Al Hubbardin kanssa loi Touho Ankan ja Parta-Jussin.


title: Can You Top This?

text: Can You Top This? on yhdysvaltalainen "senaattori" Edward Fordin luoma ja juontama radioviihdeohjelma. Ohjelmaa esitettiin vuosina 1940–1941 New Yorkilaisella WOR -radioasemalla, mistä se siirtyi valtakunnalliselle NBC:lle, joka esitti sitä vuoteen 1954 asti. Ohjelmassa koomikot kertoivat vitsejä, kilpaillen toistensa kanssa paremmuudesta.


title: Can You Top This?

text: Can You Top This? pääsi Radio Hall of Fameen vuonna 1989.


title: Alppivarikset

text: Alppivarikset ("Pyrrhocorax") on varisten heimoon kuuluva euraasialainen varpuslintusuku. Siihen kuuluu kaksi lajia:


title: Bruno Lüdke

text: Bruno Lüdke (3. huhtikuuta 1909 – 26. huhtikuuta 1944) oli sarjamurhaajaksi oletettu saksalainen, joka vuosina 1928–1943 surmasi ainakin 51 ihmistä, lähinnä naisia. Hänen vanhempansa olivat Otto ja Emma Lüdke, joille hän syntyi neljäntenä kuudesta lapsesta.


title: Bruno Lüdke

text: Bruno kävi vuosina 1914–1919 Köpenickissä paikallista koulua, jossa pian huomattiin hänellä olevan vaikeuksia pysyä muiden lasten mukana oppimisessa. Hän ei onnistunut pääsemään kuudennelle luokalle, joten hänet lähetettiin oppimisvaikeuksista kärsiville lapsille tarkoitettuun kouluun. Tämän "apukoulun" jälkeen vuosina Bruno työskenteli 1922–1939 vanhempiensa omistamassa pesulassa. Isän menehdyttyä kurkkusyöpään vuonna 1937 Bruno sai vastuulleen hevoskärryt, joilla hän jakoi pyykit asiakkaille.


title: Bruno Lüdke

text: Eläinten kiduttaminen alkoi jo hyvin nuorella iällä. Brunoa syytettiin muun muassa hevosensa liiallisesta piiskaamisesta, jonka seurauksena hänelle tehtiin mielentilatutkimus, jotta saataisiin selville hänen soveltuvuutensa hevoskärryjen kuljettajaksi. Tutkimuksessa selvisi Brunon olevan fyysisesti terve, mutta henkisesti syntymästä saakka jälkeenjäänyt. Hän ei osannut kirjoittaa, laskea eikä suorittaa helppoja päättelytehtäviä. Hänet todettiin kuitenkin soveltuvaksi hevoskärryjen kuljettajaksi.


title: Bruno Lüdke

text: Tutkijat eivät ole päässeet täyteen yhteisymmärrykseen siitä, minkä ikäisenä Lüdke aloitti sadistiset tekonsa naisia kohtaan, mutta yleisen käsityksen mukaan vuoteen 1920 mennessä Lüdke oli murhannut jo useita ihmisiä. Heinrich Himmler määräsi Lüdken steriloitavaksi erään raiskaustapauksen jälkeen, mutta toimenpide ei estänyt hänen haluaan teurastaa naisia.