title: Tapani Erling

text: Erling työskenteli Outokumpu-yhtiön useissa johtotehtävissä vuosina 1983-1998, mm. yrityssuunnittelujohtajana sekä osakkuusyhtiöiden johdossa Portugalissa ja Pietarissa. Tätä ennen hän työskenteli Postipankin ulkomaanosastolla ja ekonomistina mm. työvoimaministeriössä ja valtiovarainministeriössä. Suomen OECD-edustustossa Pariisissa hän toimi talous- ja finanssiasioiden erikoisavustajana vuosina 1974-78. Hän on ollut Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsen ja toiminut ulkomaankauppaministeri Jermu Laineen poliittisena sihteerinä vuosina 1973–1974.


title: Tapani Erling

text: Erling on edistänyt Suomen ja Ranskan välistä yhteistyötä, ja hänelle myönnettiin Ranskan kunnialegioonan ritarimerkki vuonna 2006.


title: Suomen poliittinen historia

text: Tämä artikkeli käsittelee Suomen poliittista historiaa esihistorialliselta ajalta alkaen, Ruotsin vallan ajalla (Ruotsi-Suomi, n.1200-1808), Venäjän vallan ajalla (Suomen suuriruhtinaskunta, 1809-1917) ja itsenäisen Suomen ajalla (1917-). Suomella tarkoitetaan tässä yhteydessä suurpiirteisesti sitä maantieteellistä aluetta, jossa sijaitsee nykyinen Suomen valtio.


title: Suomen poliittinen historia

text: Vuonna 1362 Suomi sai oikeuden lähettää edustajansa Ruotsin kuninkaanvaaliin. Ruotsi-Suomen vuoden 1634 hallitusmuodon ja ensimmäisen valtiopäiväjärjestyksen nojalla Suomen neljä säätyä, aateli, papisto, porvaristo ja talonpojat lähettivät edustajiaan valtiopäiville Tukholmaan.


title: Suomen poliittinen historia

text: Suomessa säädettiin 1906 yleinen ja yhtäläinen äänioikeus – sekä naisille että miehille. Naiset käyttivät äänioikeuttaan ensimmäisenä maailmassa 1907 valtiopäivän vaaleissa. Tuolloin oli vielä "Suomen Suuriruhtinaan Valtiopäiväjärjestyksessä" rajattu äänioikeuden ulkopuolelle esimerkiksi vaivaisapua saavat henkilöt. Nykyisessä perustuslaissa äänioikeus on yleinen ja yhtäläinen kaikille 18 vuotta täyttäneille.


title: SaPo

text: SaPo eli salapoliisiromaanit on WSOY:n salapoliisikirjallisuuteen ja jännityskirjallisuuteen keskittyvä kirjasarja. Sarjaa on julkaistu vuodesta 1953. SaPo-kirjoja oli ilmestynyt vuoden 2011 loppuun mennessä 457. Sarjaan kuuluu mm. suurin osa Agatha Christien suomennetusta kirjallisuudesta ja Rex Stoutin kirjallisuutta.


title: Kardinal Offishall

text: Jason D. Harrow (s. 12. toukokuuta 1976 Scarborough, Ontario, Kanada) paremmin tunnettu taiteilijanimellään Kardinal Offishall, on kanadalainen rap-muusikko ja tuottaja. Hän tekee reggae- ja dancehall-tyylistä hip hopia.


title: Kardinal Offishall

text: Harrow syntyi Torontossa Scarborough -kaupunginosaan Kanadassa 12. toukokuuta 1976. Hän kasvoi jamaikalaisten vanhempien kasvattamina. Myöhemmin perhe muutti Toronton Oakwood-Vaughan -kaupunginosaan. Harrow aloitti räppäämisen 8-vuotiaana ja hän voitti rap-kilpailun 12-vuotiaana. 12-vuotiaana hän myös esiintyi lavalla livenä esimmäistä kertaa elämässään. Lavalla hänen kanssaan oli Nelson Mandela ensimmäisen Toronto-vierailunsa aikana. Vuonna 1993 Harrow keksi taiteilijanimekseen "KoolAid". Pian hän kuitenkin muutti nimen "Kardinal Offishalliksi", saatuaan inspiraatiota ranskalaisesta poliitikosta Kardinaali Richelieusta.


title: Kardinal Offishall

text: Kardinal teki sopimuksen Warner/Chappell Music Canada -levy-yhtiön kanssa, kun hän oli 20-vuotias. Vuonna 1996 julkaistiin Kardinalin ensimmäinen single: "Naughty Dread", joka oli mukana "Rap Essentials Volume One" -kokoelmalla.


title: Kardinal Offishall

text: Vuonna 1997 julkaistiin Kardinal Offishallin debyyttialbumi "Eye & I", Capitol Hill Music -levy-yhtiön kautta. Albumilta julkaistiin yksi single: "On Wit Da Show". Hän oli myös mukana hip hop -yhtye Rascalzin kappaleella "Northern Touch".


title: Kardinal Offishall

text: Vuonna 2000 Kardinal teki sopimuksen MCA Recordsin kanssa ja vuonna 2001 julkaistiin Kardinalin toinen studioalbumi ""


title: Kardinal Offishall

text: Kardinalin kolmas studioalbumi "Fire and Glory" julkaistiin vuonna 2005. Albimlta julkaistiin singlet "Everyday (Rudebwoy)", "Heads Up" ja "Feel Alright".


title: Kardinal Offishall

text: Kardinal Offishallin neljäs studioalbumi "Not 4 Sale" julkaistiin syyskuussa 2008. Albumilta julkaistiin singlet "Dangerous" (feat. Akon), "Set It Off" (feat. Clipse), "Burnt" (feat. Lindo P) ja "Numba 1 (Tide Is High)" (feat. Rihanna). Tosin "Numba 1 (Tide Is High)" -kappaleen musiikkivideo versiolla Rihanna on korvattu Keri Hilsonilla.


title: Terveyskeskus (yhtye)

text: Terveyskeskus on vuonna 1982 Joensuussa perustettu suomalainen hardcore punk -yhtye. Yhtyeessä ovat soittaneet muun muassa Tuomas "Tumppi" Moilanen (soittanut myös muun muassa Mana Manassa), Arto "Otra" Romppanen (Mana Mana, Psychoplasma ym.), Timo Puukko (Mana Mana, Psychoplasma), Kimmo "Kaltsu" Kuosmanen (Mana Mana) ja Jyri "Jysky" Koskinen (Unborn-SF).


title: Pekka Suvanto

text: Pekka Väinö Antero Suvanto (11. huhtikuuta 1924 Akaa – 30. maaliskuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston yleisen historian apulaisprofessori 1971–1982 ja varsinainen professori 1982–1987. Hänen tutkimusalaansa olivat uuden ajan poliittinen, aate- ja oppihistoria sekä historian metodologia.


title: Pekka Suvanto

text: Suvanto käsitteli väitöskirjassaan 30-vuotisen sodan keisarillisten joukkojen ylipäällikköä Albrecht von Wallensteinia. Myöhemmin hän julkaisi tutkimuksen Axel Oxenstiernasta ja Wallensteinista, "Axel Oxenstiernan Saksan-politiikka ja Wallenstein". Teosten ansiosta hän oli kansainvälisesti merkittävä 30-vuotisen sodan tutkija. 1985 ilmestyi hänen teoksensa Marxin ja Engelsin käsityksistä väkivaltaisista konflikteista ja 1994 tutkimus poliittisen konservatismin historiasta.


title: Pasi Puistola

text: Pasi Juhani Puistola (s. 16. syyskuuta 1978 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja ja maailmanmestari. Elite Prospects -sivuston Ulf Anderssonin mukaan Puistola oli taitava all around -puolustaja, joka luisteli sulavasti. Hänellä oli myös hyvä visio ja syöttötaidot. Puistola voitti maailmanmestaruuden vuonna 2011. Lisäksi hän voitti urallaan alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden, Suomen-mestaruuden sekä kaksi Ruotsin-mestaruutta.


title: Pasi Puistola

text: Puistola on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän voitti seurassa B-nuorten SM-pronssia keväällä 1995. Puistola debytoi SM-liigassa kaudella 1997–1998, jolloin koko kausi kului Ilveksen SM-liigajoukkueen vahvuudessa. Hän teki 48 runkosarjaottelussa tehot 3+13=16 ja yhdeksässä playoff-ottelussa syntyivät tehot 1+1=2. Puistola valittiin SM-liigan vuoden tulokkaaksi ja hänet palkittiin Jarmo Wasaman muistopalkinnolla. Puistola sijoittui tulokkaiden pistepörssissä toiseksi SaiPan Ville Immosen jälkeen. Hän voitti keväällä 1998 SM-hopeaa.


title: Pasi Puistola

text: Puistola teki toisella SM-liigakaudellaan 1998–1999 44 runkosarjaottelussa tehot 2+2=4. Hän myös vahvisti Ilveksen A-nuoria keväällä 1999, jolloin he voittivat SM-hopeaa. Puistola oli kevään 1999 pudotuspeleissä tehoilla 5+4=9 pelipaikastaan huolimatta paras maalintekijä, toiseksi paras pistemies Kärppien Jari Viuhkolan jälkeen, Ilveksen paras pistemies sekä tehokkain puolustaja. Hän pelasi kauden aikana myös EHL:ssä tehden viidessä ottelussa tehot 4+1=5. Puistola siirtyi kesken neljännen SM-liigakautensa 2000–2001 loppukaudeksi Porin Ässiin lokakuussa 2000 hänen 12 pelaamansa ottelun jälkeen. Siirron taustalla olivat pelilliset syyt ja palkka.


title: Pasi Puistola

text: Toukokuussa 2001 Puistola palasi Tampereelle, mutta siirtyi tällä kertaa kaksivuotisella sopimuksella Tapparan riveihin. Hän voitti keväällä 2002 SM-hopeaa. Puistola teki tammikuussa 2003 kaksivuotisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa. Hän voitti keväällä 2003 Suomenmestaruuden. Puistolan tulokaskaudella 1997–1998 tekemät tehot 3+13=16 olivat pitkään hänen yhden kauden piste-ennätys SM-liigassa. Hän teki uuden piste-ennätyksensä kuuden kauden jälkeen kaudella 2004–2005, jolloin Puistola teki 54 runkosarjaottelussa tehot 6+20=26. Hän oli Tapparan tehokkain puolustaja ja sijoittui SM-liigan puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi. Puistola oli myös Tapparan sisäisen syöttöpörssin toinen Stefan Öhmanin jälkeen sekä sisäisen pistepörssin neljäs Marko Ojasen kanssa. Hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen huhtikuussa 2005.


title: Pasi Puistola

text: Viimeisimmällä SM-liigakaudellaan 2005–2006 Puistola teki yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 14+16=30. Hän voitti SM-liigan puolustajien maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi Ilveksen Ville Koistisen ja HPK:n Jukka-Pekka Laamasen jälkeen. Kevään 2006 pudotuspelit päättyivät kuitenkin Puistolan osalta kolmeen otteluun nivusvamman takia.


title: Pasi Puistola

text: Puistola ei käyttänyt Tappara-sopimuksessaan ollutta optiota kaudelle 2006–2007, vaan hän siirtyi Elitserien-joukkue HV71:een kaksivuotisella sopimuksella. Puistola teki siellä ensimmäisellä kaudellaan hyvät tehot 11+23=34, joilla hän oli Elitserienin viidenneksi tehokkain puolustaja. HV71:n sisäisessä pistepörssissä Puistola oli kolmas maanmiehensä Jukka Voutilaisen kanssa. Kaudella 2007–2008 hän voitti tehoilla 11+21=32 puolustajien maalipörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä kolmanneksi joukkuetovereidensa Mikko Luoman ja Johan Åkermanin jälkeen. Puistola teki joulukuussa 2007 kolmivuotisen jatkosopimuksen HV71:n kanssa. Hän voitti keväällä 2008 Ruotsinmestaruuden.


title: Pasi Puistola

text: Kaudella 2008–2009 Puistola sijoittui tehoilla 6+25=31 puolustajien pistepörssissä toiseksi Djurgårdens IF:n Marcus Ragnarssonin jälkeen. Hän jakoi Ragnarssonin kanssa myös puolustajien syöttöpörssin voiton. Puistola voitti keväällä 2009 Elitserien-hopeaa. Hän pelasi kauden aikana myös Mestarien liigassa. Kaudella 2009–2010 Puistola teki yhden kauden piste-ennätyksensä Elitserienissä tehoilla 13+26=39. Hän oli liigan neljänneksi tehokkain puolustaja sekä puolustajista toiseksi paras maalintekijä joukkuetoverinsa David Petrasekin jälkeen. Puistola oli HV71:n sisäisen pistepörssin kolmas. Hän jakoi kevään 2010 pudotuspelien puolustajien pistepörssin voiton joukkuetovereidensa Petrasekin ja Adam Almqvistin kanssa. Puistola voitti kauden päätteeksi Ruotsinmestaruuden. Kaudella 2010–2011 Puistola sijoittui tehoilla 5+23=28 Elitserienin puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi. Hän toimi HV71:n varakapteenina.


title: Pasi Puistola

text: Toukokuussa 2011 Puistola teki vuoden mittaisen sopimuksen KHL-joukkue Severstal Tšerepovetsin kanssa. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi Donbass Donetskiin. Puistola mahtui joukkueen kokoonpanoon kuitenkin vain 20 runkosarjaotteluun. Hän edusti Donetskia kauden aikana myös Continental Cupissa, jonka joukkue voitti.


title: Pasi Puistola

text: Kaudeksi 2013–2014 Puistola palasi nelivuotisella sopimuksella Tapparaan. Hänen ensimmäinen sopimuskautensa päättyi SM-hopeaan. Kaudella 2014–2015 Puistolan rooli Tapparassa jäi hyvin pieneksi ja joukkue lainasi hänet syyskuussa 2014 marraskuun maaottelutaukoon asti kestäneellä sopimuksella Kalevan Pallon paitaan paikkaamaan Mikko Jokelan loukkaantumista. Puistola pelasi loukkaantumistenkin vuoksi lopulta kauden aikana vain 23 runkosarjaottelua. Elokuussa 2015 hänen kerrottiin yhteisymmärryksessä lähtevän Tapparasta. Puistolalla oli kuitenkin edelleen sopimus seuran kanssa. Tappara lainasi hänet lokakuussa Mestis-joukkue Lempäälän Kisaan. Siirtotakarajalla helmikuussa 2016 Tappara kauppasi hänen pelaajaoikeutensa Pelicansiin. Puistola vietti loppukauden kuitenkin lähinnä toipilaana loukkaantumisen vuoksi, eikä pelannut otteluakaan Pelicansissa.


title: Pasi Puistola

text: Puistola jatkoi kaudella 2016–2017 alkuperäisen sopimuksensa mukaisesti Pelicansissa. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi.


title: Pasi Puistola

text: Kauden jälkeen Puistola lopetti uransa.


title: Pasi Puistola

text: Puistola pelasi MM-kilpailuissa vuosina 2010 ja 2011, joista jälkimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Hän putosi viimeisten joukossa vuoden 2012 turnauksen joukkueesta. Puistola teki debyyttinsä A-maajoukkueessa 3. marraskuuta 1998 Lahdessa Ruotsia vastaan. Hänen ensimmäinen A-maajoukkuemaalinsa syntyi 10. helmikuuta 2005 Tampereella Venäjää vastaan.


title: Pasi Puistola

text: Puistola oli voittamassa myös alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruutta vuonna 1998. Hän on miesten ja alle 20-vuotiaiden MM-kullallaan Janne Ojasen ja Niko Kapasen ohella ainoa suomalaispelaaja, joka on voittanut maailmanmestaruuden molemmista ikäluokista. Yhteensä Puistola on pelannut 77 A-, 23 nuorten ja 12 poikien maaottelua.


title: Pasi Puistola

text: Puistolalla on vaimo ja pojat Patrik (s. 2001) ja Niklas (s. 2004) sekä tytär Elli (s. 2010). Heistä Patrik pelaa hyökkääjänä Tapparan B-nuorissa ja hänet valittiin Pohjola-leirin parhaaksi pelaajaksi vuonna 2016.


title: Erik Johan Löfgren

text: Erik Johan Löfgren (15. toukokuuta 1825 Turku – 10. joulukuuta 1884) oli suomalainen taidemaalari. Hänen maalaustyylinsä oli lyyrisen romanttista ja hän maalasi muotokuvia sekä historian tapahtumista aiheensa saaneita maalauksia.


title: Erik Johan Löfgren

text: Löfgren opiskeli T. J. Leglerin johdolla Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa Tukholmassa 1842–1850 ja sitten Düsseldorfin taideakatemiassa O. Mengelbergin ja F. Th. Hildebrandtin johdolla 1853–1858.


title: Erik Johan Löfgren

text:
Löfgren toimi taulujen restauroijana Tukholmassa 1842–1853 ja myöhemmin 1870-luvulla hän oli opettajana Helsingin yliopiston piirustussalissa.
Löfgrenin vanhemmat olivat kauppias Johan Gabriel Löfgren ja Katarina Erikintytär o.s. Wahlsten.


title: Threshold (suomalainen yhtye)

text: Threshold oli suomalainen vuoden 1981 tienoilla vaikuttanut progressiivista rockia soittanut yhtye. Yhtyeen muodostivat Ari Taskinen ja Pekka "Vando" Suvanto. Threshold oli vuonna 1981 mukana Pelle Miljoonan kesäsirkuskiertueella ja teki myös joitakin omia keikkoja. Keikoilla yhtyeessä soitti myös basisti Junior Simola. Johanna julkaisi yhtyeeltä kaksi singleä ja yhden albumin. Albumilla soittivat Taskisen ja Suvannon ohella myös Esa Kotilainen, Yari, Rubberduck Jones, Stefan Piesnack, Pia-Maria Noponen ja Jone Takamäki.


title: Jouni Hokkanen

text:
Jouni Hokkanen (s. 1964) on helsinkiläinen dokumentaristi, freetoimittaja ja kriitikko.
Radio Ylen Ykkösen dokumenttiryhmän jäsen; hän on tehnyt kymmeniä pitkiä ja lyhyitä radiodokumentteja, mm. "Davai Davai – venäläistä teknoa", "Pietarin poikia – sukellus venäläiseen gay-kulttuuriin" ja "Hongkong – tuoksuva satama".


title: Jouni Hokkanen

text:
Hokkanen on Yle Teeman Kino Into -elokuvapaikan tuottaja ja Rakkautta & Anarkiaa -elokuvafestivaalin aasialaisen elokuvaohjelmiston valitsija.
Hän on Korean niemimaan ja erityisesti alueen kulttuurin asiantuntija.


title: Etelänkultasade

text: Etelänkultasade ("Laburnum anagyroides") on keltakukkainen pensas, jota kasvatetaan koristekasvina. Koko kasvi on myrkyllinen, sisältäen mm kytisiiniä (CHNO, CAS-numero 485-35-8).


title: Etelänkultasade

text: Kultasateet ovat saaneet nimensä kellankultaisina ryöppyinä roikkuvista kukinnoistaan. Etelänkultasateen versot, palot ja nuoret lehdet ovat karvaiset. Suomessa se on arempi kuin sukulaislajinsa, ja vaatii suojaisen mutta silti aurinkoisen kasvupaikan.


title: Karl Anders Ekman

text: Carl Andreas (Karl Anders) Ekman (30. maaliskuuta 1833 Viipuri – 1. joulukuuta 1855) oli suomalainen Düsseldorfin koulukuntaan kuulunut taidemaalari.


title: Karl Anders Ekman

text: Ekmanin vanhemmat olivat kappalainen Fredrik Joakim Ekman ja Sofia Agata o.s. Ingman. Hänen setänsä oli taidemaalari R. W. Ekman. Karl Anders Ekman opiskeli Tukholman Kuninkaallisessa taideakatemiassa vuosina 1844–1846, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Turussa 1849–1852, Kööpenhaminan kuninkaallisessa taideakatemiassa 1853–1854 ja Düsseldorfin taideakatemiassa 1854–1855.


title: Karl Anders Ekman

text: Ekman oli lupaava taiteilija, mutta hän sairastui keuhkotautiin ja kuoli 22-vuotiaana Düsseldorfissa.


title: Time Flies

text: Time Flies oli vuosina 1990–1997 toiminut suomalainen punkpopyhtye. Yhtyeen kokoonpanon muodostivat aiemmin Ylivieskassa metalliyhtye Claymoressa soittaneet Olli Linna (laulu, kitara), Esa Linna (basso, laulu) ja Tomi Korhonen (kitara, taustalaulu) sekä kannuslaisessa Pathetic-yhtyeessä soittanut Kim Kannussaari (rummut).


title: Time Flies

text: Time Fliesin kaksi ensimmäistä EP:tä olivat omakustanteita, joiden tuottajana ja äänittäjänä toimi kolmas Linnan veljes, Juha. Klamydian Vesa Jokinen näki yhtyeen esiintymisen ja niinpä Jokisen Kråklund Records julkaisi alkuvuodesta 1994 ilmestyneen mini-CD:n "Bubblegum Punk". Yhtyeen viimeiseksi levyksi jäi vuonna 1995 julkaistu "Happy Smile". "Space Aliens" kappale oli mukana K-Telin Punk+-kokoelmalla. Time Flies äänitti vuonna 1996 albumin työnimellä "Pumporganbank", mutta sitä ei koskaan ehditty julkaisemaan yhtyeen hajottua keväällä 1997.


title: Nils Gyldenstolpe

text: Nils Carl Gustaf Fersen Gyldenstolpe (30. syyskuuta 1886 Östersund, Ruotsi–10. huhtikuuta 1961 Tukholma) oli ruotsalainen kreivi ja lintutieteilijä.


title: Nils Gyldenstolpe

text: Nils Gyldenstolpe oli kreivi August Gustaf Fersen Gyldenstolpen ja Hedvig Fredrika Alice Nierothin kolmas lapsi. Hän oli kreivi ja marsalkka Nils Gyldenstolpen (s. 1642 Turku, k. 1709 Tukholma) jälkeläinen kahdeksannessa polvessa. Hänen puolisonsa oli Sofia Margareta Emilia Heijkensköld.


title: Nils Gyldenstolpe

text: Gyldenstolpe tutki Ruotsin Lappia vuosina 1906 ja 1909. Vuonna 1910 hän matkusti Algeriassa, 1911–1912 Thaimaassa ja 1914–1915 Malakan niemimaalla. Siinä välissä hän opiskeli Uppsalan yliopistossa. Vuonna 1914 Gyldenstolpe liittyi professori Lönnbergin tutkimusryhmään Ruotsin kansallismuseon selkärankaisten osastolle, jossa hän työskenteli loppuelämänsä ajan. 1921–1922 hän osallistui keskiseen Afrikkaan tehdylle tutkimusmatkalle. Vuonna 1924 hän väitteli tohtoriksi Lundin yliopistossa Afrikanretkensä kokoelmasta. Viimeisen matkansa hän teki Uuteen-Guineaan 1951.


title: Nils Gyldenstolpe

text: Gyldenstolpe perehtyi etenkin Etelä-Amerikan linnustoon, ja hän lähetti sinne useita ammattimaisia keräilijöitä hankkimaan näytteitä. Kaikista näytteistä hän laati tarkan luettelon.


title: Nils Gyldenstolpe

text: Gyldenstolpe nimesi joitakin uusia lintulajeja ja alalajeja, muun muassa kalaharinkiurun ("Mirafra passerina") ja kastanjakurkkuorneeron ("Synallaxis cherriei").


title: Har Nof

text: Har Nof (, ) on kukkulan rinteellä sijaitseva asuinalue Israelissa Jerusalemin länsiosassa. Alueella asuu noin 20 000 asukasta, pääasiassa ortodoksijuutalaisia. Har Nofin ensimmäiset talot rakennettiin 1980-luvun alkupuolella.


title: Salamandastron (vuori)

text: Salamandastron on kuvitteellinen vuorilinnoitus, joka esiintyy Brian Jacquesin Redwallin taru-sarjassa. Salamandastron on sammunut tulivuori ja sijaitsee suuren meren rannalla Sammalkukkametsän läntiselle laidalla. Salamandastron on suuri vuori, johon kuuluvat jänisten parakit, ruokasali, keittiö ja kellari, mäyrävaltiaan henkilökohtaiset tilat, ahjo ja asevarasto. Vuoren sisällä on myös salaperäinen huone, jonne vain mäyrävaltiaat voivat mennä ja vain he ja muutamat muut jänikset tietävät paikasta. Huoneen seinällä on kaiverruksia, joissa ennustetaan tulevia tapahtumia, jotka liittyvät mäyrävaltiaaseen itseensä (kuten Boarin ja Veitsihampaan taistelu "Sammalkukkametsän sodassa"). Salamandastron on yritetty valloittaa muutaman kerran, mutta tuloksetta.


title: Salamandastron (vuori)

text: Vuorta hallitsee mäyrävaltias ja edellisen mäyrävaltiaan kuoltua, vuorelle tavalla ja toisella tulee hänen tilalleen toinen mäyrävaltias. Salamandastronin hallitsija on yleensä urosmäyrä, mutta Redwallin taru kymmenennessä osassa vuorta hallitsi naarasmäyrä. Valtiaan alaisuudessaan toimii jänisten kaukopartio, joka suojelee metsänasukkaita laivarotilta ja tuholaisilta. Kaukopartion koko on vaihdellut kirjojen mittaan, muutamasta jäniksestä noin tuhanteen jänikseen.


title: Victoria Åberg

text: Ulrika Victoria Åberg (23. helmikuuta 1824 Loviisa – 15. heinäkuuta 1892 Weimar, Saksa) oli suomalainen Düsseldorfin koulukuntaan kuulunut taidemaalari. Hän oli yhdessä Alexandra Frosterus-Såltinin kanssa ensimmäisiä merkittäviä suomalaisia naistaiteilijoita.


title: Victoria Åberg

text: Åbergin vanhemmat olivat kirjanpitäjä Gustaf Anton Åberg ja Maria Agata o.s. Grönqvist. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1848 ja sen jälkeen Hans Guden johdolla Düsseldorfin taideakatemiassa 1858–1860 sekä vielä Dresdenissä ja Weimarissa 1863.


title: Victoria Åberg

text: Åberg toimi piirustuksenopettajana eri oppikoulussa vuosina 1846–1868. Hän muutti 1860-luvulla pysyvästi Saksaan ja oleskeli sitten myös useaan otteeseen Italiassa. Vuodesta 1883 Åberg asui Weimarissa. Åbergin saksalaisen romantiikan hengessä tehdyt maisemamaalaukset saivat paremman vastaanoton ulkomailla kuin Suomessa.


title: Stryków

text: Stryków on kaupunki Puolassa, Łódźin voivodikunnassa. Se on samannimisen kunnan keskuskaupunki. Kaupungissa on 3 566 asukasta (2007).


title: Stryków

text: Stryków mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1389. Kaupunkioikeudet se sai kuningas Jagellolta vuonna 1394. Kaupunki kasvoi kauppapaikaksi 1700-luvulla, ja se sai kuningas Sigismund II:lta oikeudet järjestää markkinat kahdeksan kertaa vuodessa. Puolan toisessa jaossa vuonna 1783 Stryków joutui Preussin alaisuuteen.


title: Stryków

text: Vuonna 1807 Stryków siirtyi Varsovan suurherttuakunnalle ja vuonna 1815 Kongressi-Puolalle. Venäjän tsaarit rahoittivat 1700- ja 1800-luvuilla kaupungin tekstiiliteollisuuden kehittämistä. Vuonna 1870 Stryków menetti kaupunkioikeutensa monen muun alueen kaupungin tavoin. Stryków sai rautatieaseman vuonna 1903, kun se osui Łódźista Varsovaan johtavalle junaradalle, ja vuonna 1920 se sai kaupunkioikeutensa takaisin. Toisessa maailmansodassa Strykówin asukkaista noin 45 prosenttia kuoli. Ennen sotaa kaupungin väkiluku oli ollut noin 5 000, joista juutalaisia oli 2 000. Kuolleiden joukossa oli lähes koko kaupungin juutalaisväestö.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Ajan ja avaruuden filosofia on metafysiikan ja fysiikan filosofian rajalle sijoittuva filosofian osa-alue, joka käsittelee ajan ja avaruuden luonnetta sekä niihin liittyviä ontologisia ja tietoteoreettisia kysymyksiä. Siihen liittyviä kysymyksiä ovat muun muassa, ovatko aika ja avaruus olemassa mielen ulkopuolella tai ovatko ne olemassa toisistaan itsenäisinä; mikä selittää sen, että aika vaikuttaa virtaavan yhteen suuntaan; onko muita ajanhetkiä kuin nykyhetki olemassa; ja mikä on olioiden identiteetin luonne yli ajan.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Aika ja sen virtaaminen oli ongelma jo muinaisessa ajattelussa. Antiikin Kreikassa esisokraattiset filosofit, kuten Parmenides ja Herakleitos, kirjoittivat ajan luonteesta. Intialaisessa, hindulaisessa filosofiassa kuvataan kosmologiaa, jossa kaikkeus käy läpi useita syntymisen, tuhoutumisen ja jälleensyntymisen syklejä, jokaisen syklin kestäessä 4 320 000 vuotta.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Aristoteles katsoi painovoimateoriassaan, että absoluuttiset sijainnit ja muun muassa kaikkeuden keskipiste ovat olemassa, ja lisäksi avaruudessa on sellaisia absoluuttisia suuntia kuin ”ylös” ja ”alas”. Antiikin ja keskiajan taitteessa kirkkoisä Augustinus pohti ajan luonnetta laajasti teoksensa "Tunnustukset" yhdennessätoista kirjassa. Hän kysyy: ”Mitä on siis aika? Minä luulen sen tietäväni, jos ei kukaan sitä minulta kysele. Mutta jos joku sitä kysyy ja tahtoisen sen selittää hänelle, minä en sitä tiedä.”


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Antiikin aikana monet filosofit ajattelivat, että kaikkeudella on ääretön menneisyys ilman alkua. Keskiajan teologit sen sijaan katsoivat, että kaikkeuden menneisyys on äärellinen, ja sillä on alkupiste. Tämä näkemys sai vaikutteita abrahamilaisille uskonnoille yhteisestä luomiskertomuksesta. Kristitty ajattelija Johannes Filoponos oli ensimmäisiä, joka esitti tähän perustuvan argumentin antiikin kreikkalaista ajattelua vastaan. Hienostuneempia perusteluja kehittivät myöhemmin varhaiset islamilaiset ja juutalaiset filosofit, kuten Al-Kindi, Saadia Gaon ja Al-Ghazali. He kehittivät kaksi loogista perustelua äärettömän menneisyyden ajatusta vastaan. Niistä ensimmäinen perustui ajatukseen todellisen äärettömyyden mahdottomuudesta:


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Toinen perustelu perustui ajatukseen, jonka mukaan todellista äärettömyyttä ei voida täydellistää lisäämällä siihen jotain:


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Myöhemmät kristilliset filosofit ja teologit omaksuivat kummatkin perustelut. Jälkimmäisestä perustelusta tuli kuuluisa erityisesti, kun Immanuel Kant omaksui sen osaksi ensimmäistä aikaa koskevaa antinomiaansa.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: 1000-luvun alkupuolella islamilainen lääkäri Ibn al-Haitham käsitteli "Optiikan kirjassaan" (1021) avaruuden hahmottamista ja sen tieto-opillisia seurauksia. Hän hylkäsi Eukleideen ja Ptolemaioksen kannattaman näkemisen emissioteorian ja kehitti sen sijaan näkemisen sisäänsäteilyn eli intromission oppia. Siinä näköhavainto on suhteessa aiempaan ruumiilliseen kokemukseen, minkä seurauksena näkemistä ei pidetty enää niin itsenäisenä toimintona eikä näköhavaintoja yhtä intuitiivisina kuin aiemmin. Käsityksen mukaan näköaistin toiminta vaatii kouriintuntuvaa kokemusta muun muassa etäisyyksistä ja ko'oista.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Perinteisen ontologisen realismin mukaan aika ja avaruus ovat olemassa ihmismielestä riippumattomina. Ontologinen idealismi sen sijaan kieltää mielen ulkopuolisen todellisuuden olemassaolon tai kyseenalaistaa sen. Myös jotkut antirealistit, jotka myöntävät mielen ulkopuolisia olioita olevan olemassa, kuitenkin epäilevät ajan ja avaruuden mielen ulkopuolista olemassaoloa.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Immanuel Kant esitti teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki", että aika ja paikka ovat ihmisen havaintomuotoja, joiden avulla väistämättä hahmotamme kaiken havaitsemamme ja jotka mahdollistavat sen, että voimme ymmärtää havaintokokemusta. Sellaisina ne ovat apriorisia, mutta oliot sinänsä eivät ole sidoksissa aikaan ja paikkaan. Avaruudellisia ulottuvuuksia käytetään määrittämään fysikaalisten kappaleiden välisiä etäisyyksiä, ja ajallista ulottuvuutta käytetään määrittämään tapahtumien välisiä etäisyyksiä tai niiden kestoa.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Jotkut idealistit, kuten J. M. E. McTaggart artikkelissaan ”The Unreality of Time” (1908), ovat katsoneet ajan olevan harha.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Keskustelu siitä, ovatko aika ja avaruus itsessään olemassa olevia entiteettejä (absolutismi) vai pelkästään olemassa olevien olioiden järjestämisen muotoja (relationalismi) sai alkunsa Isaac Newtonin puhemiehenä toimineen Samuel Clarken sekä Gottfried Leibnizin välisestä kirjeenvaihdosta.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Newton väitti Principia-teoksensa alussa, että on olemassa absoluuttinen avaruus ja absoluuttinen aika ja esitti niille määritelmät. Leibniz esitti näkemyksensä absolutismia vastaan. Hän pyrki osoittamaan joukolla ajatuskokeita, että sellaisten tosiseikkojen kuten absoluuttinen sijainti tai nopeus olettaminen johtaa ristiriitoihin. Hänen perustelunsa perustuivat pääasiassa kahteen periaatteeseen, jotka olivat keskeisiä hänen ajattelussaan: riittävän syyn periaate sekä erottamattomien samuus. Riittävän syyn periaatteen mukaan jokaista tosiseikkaa vastaa syy, joka on riittävä selittämään miksi jokin on niin kuin se on eikä jotenkin muutoin. Erottamattomien samuuden periaatteen mukaan mikäli kahta entiteettiä ei voida millään tavalla erottaa toisistaan, ne ovat yksi ja sama entiteetti.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Leibniz käytti esimerkkinä kahta vaihtoehtoista kaikkeutta, jotka sijaitsevat absoluuttisessa avaruudessa. Ainoa tunnistettavissa oleva ero niiden välillä on se, että jälkimmäinen kaikkeus sijaitsee viisi jalkaa vasempaan ensimmäisestä kaikkeudesta. Tämä asetelma on mahdollinen vain silloin, jos absoluuttinen avaruus on olemassa. Leibnizin mukaan asetelma ei kuitenkaan ole mahdollinen, koska jos se olisi, paikalla jossa kaikkeus sijaitsee absoluuttisessa avaruudessa ei olisi riittävää syytä, koska se olisi voinut olla missä tahansa muualla. Siksi se on ristiriidassa riittävän syyn periaatteen kanssa, ja tällöin voisi olla olemassa kaksi erillistä kaikkeutta, jotka olisivat kaikilla tavoin erottamattomia, mikä olisi ristiriidassa erottamattomien samuuden periaatteen kanssa.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Clarken (ja Newtonin) vastaus Leibnizille perustui niin sanottuun Newtonin ämpärin ajatuskokeeseen: Ämpäri, joka roikkuu köydestä, on täynnä vettä. Se laitetaan pyörimään. Aluksi veden pinta on tasainen. Kun myös vesi alkaa pyöriä ämpärissä, sen pinta muuttuu koveraksi. Jos ämpärin pyöriminen pysäytetään, vesi jatkaa pyörimistä, ja niin kauan kuin pyöriminen jatkuu, veden pinta on kovera. Pinnan koveruus ei vaikuta olevan seurausta ämpärin ja veden vuorovaikutuksesta, koska veden pinta on tasainen kun ämpäri alkaa pyöriä, muuttuu koveraksi kun vesi alkaa pyöriä, ja pysyy koverana vaikka ämpäri pysähtyy.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Tällä vastauksella Clarke esitti näkemyksensä absoluuttisen avaruuden välttämättömyydestä, jotta sellaiset ilmiöt kuten pyöriminen ja kiihtyvyys, joita ei voida selittää pelkästään relationalistisesti, tulisivat ymmärrettäviksi. Koska veden kaareutuminen ilmenee yhtä lailla pyörivässä ämpärissä kuin paikallaan olevassa ämpärissä, jossa on pyörivässä liikkeessä olevaa vettä, Clarken mukaan tämä voidaan selittää vain katsomalla, että vesi pyörii suhteessa johonkin kolmanteen asiaan — absoluuttiseen avaruuteen.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Leibniz kuvasi avaruuden, joka on olemassa vain suhteena olioiden välillä, ja jolla ei ole olemassaoloa näiden olioiden olemassaolon ulkopuolella. Liike on olemassa vain suhteena näiden olioiden välillä. Newtonilainen avaruus tarjosi absoluuttisen viitekehyksen, jossa oliot saattoivat liikkua. Newtonin järjestelmässä tämä viitekehys on olemassa itsenäisesti niistä olioista, jotka sijaitsevat sen sisällä. Niiden liike voidaan kuvata suhteessa avaruuteen itseensä. Newtonin ämpärin tarjoama todistus hyväksyttiin useita satoja vuosia.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Toinen merkittävä henkilö aiheesta käydyn keskustelun historiassa on Ernst Mach. Vaikkakaan hän ei kieltänyt Newtonin ämpärin ajatuskokeen yhteydessä ilmenevien ilmiöiden olemassaoloa, hän kuitenkin kielsi absolutistisen johtopäätöksen tarjoamalla erilaisen vastauksen siihen, mihin nähden ämpäri pyöri: se pyöri suhteessa kiintotähtiin.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Mach katsoi, että sellaiset ajatuskokeet kuin Newtonin ämpäri ovat ongelmallisia. Jos kuvittelisimme kaikkeuden, joka sisältää vain ämpärin, Newtonin kuvauksen mukaan tämä ämpäri voitaisiin laittaa pyörimään suhteessa absoluuttiseen avaruuteen, ja ämpärissä oleva veden pinta muuttuisi koveraksi. Koska kaikkeudessa ei kuitenkaan olisi mitään muuta, olisi mahdotonta vahvistaa, että ämpäri todellakin pyörii. Vaikuttaa aivan yhtä mahdolliselta, että veden pinta ämpärissä pysyisi tasaisena.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Jos kaikkeuteen kuitenkin lisättäisiin joku toinen olio ämpärin lisäksi, kuten esimerkiksi kaukainen tähti, tällöin olisi olemassa jotakin, johon nähden ämpärin voidaan katsoa pyörivän. Ämpärissä olevan veden pinnassa olisi mahdollisesti pieni kaareuma. Kun kaikkeudessa olevien olioiden lukumäärää lisätään, myös veden kaareutuminen lisääntyy. Mach katsoi, että olion momentti on olemassa vain kaikkeuden muiden olioiden vaikutusten summan seurauksena (Machin periaate).


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Albert Einstein esitti, että fysiikan lakien tulee olla samat kaikille havaitsijoille riippumatta käytetystä viitekehyksestä, koordinaatistosta. Suurin ongelma tälle ajatukselle tuli Maxwellin yhtälöistä. Niistä seurasi, että valonnopeus tyhjiössä on vakio. Tämä oli myöhemmin Einsteinin suhteellisuusteorian peruspostulaatteja.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Einstein otti suhteellisuusteoriansa lähtökohdaksi toteamuksen, että kaikki yritykset mitata esimerkiksi Maan nopeus suhteessa postuloituun valoeetteriin epäonnistuivat. Tästä hän päätteli, ettei eetteriä eikä myöskään absoluuttista avaruutta ole olemassa. Erityinen suhteellisuusteoria on suhteellisuuden periaatteen formalisointi. Sen mukaan kaikki fysiikan lait ovat samat kaikissa inertiaalijärjestelmissä eli tasaisessa suoraviivaisessa liikkeessä olevissa koordinaatistoissa.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Myöhemmin yleisessä suhteellisuusteoriassa Einstein yleisti suhteellisuuden ei-inertiaalisiin viitekehyksiin. Tämän mahdollisti ekvivalenssiperiaatteen olettaminen. Sen mukaan gravitaation aiheuttama voima ja kiihtyvyyden seurauksena tunnetut hitausvoimat ovat periaatteessa sama asia. Einsteinin esittämän ajatuskokeen (”Einsteinin hissi” tai avaruusalus) mukaan suljetussa tilassa oleva havaitsija, joka ei näe tämän tilan ulkopuolelle, ei voi millään keinolla ratkaista, onko tämä kiihtyvässä liikkeessä vai vaikuttaako siellä jonkin ulkopuolella olevan kappaleen aiheuttama gravitaatiovoima. Tämä johti johtopäätökseen, jonka mukaan olion massa kaareuttaa sen ympärillä olevan aika-avaruuden, niin kuin Einsteinin kenttäyhtälöt kuvaavat.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Inertiaalisen viitekehyksen mukaan olio, joka liikkuu aika-avaruuden geodeesin vastaisesti, kokee voiman. Vapaassa pudotuksessa oleva olio ei koe voimaa, koska se seuraa geodeesiä. Maan päällä oleva olio kokee voiman, koska se on planeetan pinnalla ollessaan geodeesin vastainen. Tämän valossa tyhjässä avaruudessa pyörivä ämpärillinen vettä kokee voiman, koska se pyörii suhteessa geodeesiin. Vesi kaareutuu, mutta ei siksi, että se pyörisi suhteessa kaukaisiin tähtiin, vaan siksi, että se pyörii suhteessa geodeesiin.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Einstein hyväksyi Machin periaatteen sikäli, että kaukaiset tähdet selittävät inertian tarjoamalla gravitaatiokentän, jota vastaan kiihtyvyys ja inertia tapahtuvat. Päinvastoin kuin Leibnizilla, tämä kaareutunut aika-avaruus on kuitenkin yhtä oleellinen osa oliota kuin muut sen keskeiset ominaisuudet, kuten tilavuus ja massa.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Konventionalismin mukaan aika-avaruus on vain konventionaalinen eli sopimuksenvarainen asia. Ensimmäisenä tällaista näkemystä kannatti Henri Poincaré. Hänen näkemyksensä oli vaste epäeuklidisen geometrian synnylle. Hän katsoi, että se mitä geometriaa avaruuteen sovelletaan on sovinnainen asia, koska erilaiset geometriat kuvaavat jonkun oliojoukon yhtä hyvin.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Myöhemmin Hans Reichenbach kehitti ja laajensi tätä näkemystä edelleen ottamaan huomioon suhteellisuusteorian kehityksen. Reichenbachin konventionalismi keskittyi koordinatiivisen määritelmän ajatukseen. Sillä on kaksi keskeistä piirrettä. Ensimmäinen liittyy pituusmittojen koordinoimiseen joidenkin fysikaalisten kappaleiden kanssa. Tämä liittyy siihen, ettemme voi koskaan käsittää pituuksia suoraan. Sen sijaan meidän on valittava joku fysikaalinen kappale, sanokaamme esimerkiksi metrin prototyyppi Kansainvälisessä paino- ja mittatoimistossa (Bureau International des Poids et Mesures), edustamaan pituusmittaamme. Toinen piirre liittyy erillisiin kappaleisiin. Vaikka voimmekin verrata kahden vierekkäin olevan metrin mitan pituuksia suoraan, vertaaminen ei ole yhtä helppoa, jos ne ovat kaukana toisistaan. Vaikka mitat olisivatkin saman pituisia kun ne tuodaan lähekkäin, emme ole oikeutettuja sanomaan, että ne ovat aina yhtä pitkiä. Pituuksien samuus tulee asettaa määrittelemällä.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Reichenbachin konventionalismin mukaan yleisessä suhteellisuusteoriassa on kyse juuri tällaisesta koordinatiivisesta määritelmästä. Siinä valon nopeuden jossain tietyssä ajassa oletetaan vastaavan aina samaa pituutta. Kun tällainen koordinatiivinen määritelmä on asetettu, samalla on asetettu aika-avaruuden geometria.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Aika-avaruuden tarkempi rakenne on eräs aihe, josta on keskusteltu sekä ajan ja avaruuden filosofiassa että fysiikan filosofiassa, toisaalta suhteessa absolutismiin ja konventionalismiin, toisaalta suhteessa yleiseen suhteellisuusteoriaan.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Erityisen suhteellisuusteorian mukaan avaruuden eri paikoissa sattuvien tapahtumien aikajärjestyskään ei ole kaikissa tapauksissa yksiselitteisesti määriteltävissä. Sen sijaan jokaiseen aika-avaruuden pisteeseen (tapahtumaan) liittyy yksikäsitteisesti määriteltävissä oleva "tulevaisuuden valokartio" ja "menneisyyden valokartio".


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Tulevaisuuden valokartioon kuuluvat ne aika-avaruuden pisteet (tapahtumat), joita ennen annetusta pisteestä lähtevä valo ehtii kyseiseen paikkaan. Menneisyyden valokartioon taas kuuluvat ne tapahtumat, joista valo ehtii annettuun pisteeseen ennen kyseistä hetkeä. Minkä tahansa tapahtuman kaikki syyt ovat siihen liittyvässä menneisyyden valokartiossa, kaikki seuraukset taas tulevaisuuden valokartiossa. Täten kahden eri tapahtuman välinen intervalli voi olla ajanluontoinen tai paikanluontoinen. Intervalli on ajanluontoinen, jos toinen tapahtuma on toiseen liittyvässä tulevaisuuden tai menneisyyden valokartiossa, muussa tapauksessa paikanluontoinen. Toisin sanoen intervalli on paikanluontoinen, jos tapahtumapaikat ovat niin kaukana toisistaan, ettei valo ehdi niiden välisenä aikana paikasta toiseen, ja siinä tapauksessa ei tapahtumien aikajärjestyskään ole yksiselitteinen vaan riippuu käytetystä koordinaatistosta. Koska esimerkiksi Auringon valo saapuu Maahan noin 8 minuutissa, tapahtumat Auringossa alle 8 minuuttia sitten tai alle 8 minuutin kuluttua eivät siis kuulu yksiselitteisesti menneisyyteen tai tulevaisuuteen vaan asia riippuu havaitsijan koordinaatiosta.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Suhteellisuusteorian mukaan siis aika ja avaruus liittyvät toisiinsa syvällisemmin kuin fysiikassa oli aikaisemmin oletettu. Tämä johti myös käsitykseen ajasta neljäntenä ulottuvuutena, johon liittyy muun muassa Rietdijkin–Putnamin argumentti.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Michael Friedman on soveltanut invarianssin ja kovarianssin käsitteitä absolutismi/relationalismi -keskusteluun. Invarianssia eli symmetriaa sovelletaan "olioihin", niin että aika-avaruusteorian symmetriaryhmä määrittää, mitkä olion ominaisuudet ovat invariantteja (muuttumattomia, absoluuttisia) ja mitkä variantteja (muuttuvia, dynaamisia). Kovarianssia sovelletaan teorioiden "formulointeihin", niin että aika-avaruusteorian kovarianssiryhmä määrittää, millä koordinaattijärjestelmien alueilla fysiikan lait pätevät.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Tätä eroa voidaan havainnollistaa Leibnizin ajatuskokeen uudella sovellutuksella, jossa kaikkeutta siirretään viisi jalkaa. Tässä esimerkissä olion sijainnin ei katsota olevan olion ominaisuus, toisin sanoen sijainti ei ole invariantti. Vastaavasti kovarianssiryhmä klassiselle mekaniikalle on mikä tahansa koordinaattijärjestelmä, joka saadaan toisesta sijainteja siirtämällä tai tekemällä muita siirtoja, jotka Galilein muunnos sallii.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Klassisessa fysiikassa invarianssiryhmä ja kovarianssiryhmä vastaavat toisiaan, mutta relativistisessa fysiikassa ne eroavat toisistaan. Yleisen suhteellisuusteorian mukaan olion kaikki ominaisuudet ovat dynaamisia, eli absoluuttisia olioita ei ole olemassa.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Yleisen suhteellisuusteorian myötä keskustelu on siirtynyt absolutismin ja relationalismin väliltä osittain siihen, onko aika-avaruus substanssi. Tämä on seurausta siitä, että yleinen suhteellisuusteoria rajaa pois muun muassa absoluuttisten paikkojen olemassaolon. Eräs vahva argumentti aika-avaruuden substantiaalisuutta vastaan on John Earmanin ”reikäargumentti”. Sen mukaan ajatus aika-avaruuden substantiaalisuudesta sallii reikien muodostamisen ja siksi kaikkeuden olisi oltava epädeterministinen.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Tämä puhuu Earmanin mukaan kuitenkin substantiaalisuutta vastaan, koska kysymyksen determinismistä ja epädeterminismistä pitäisi olla fysiikan alan kysymys, eikä kiinni siitä, sitoudummeko substantiaalisuteen vai emme.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Ajan virtaamisen ongelman nykyinen muotoilu on peräisin J. M. E. McTaggartilta. Hän esitteli kaksi ajallista sarjaa, A-sarjan ja B-sarjan, jotka ovat keskeisellä sijalla siinä, miten ymmärrämme aikaa. Ensimmäinen sarja, A-sarja, pyrkii selittämään ajallista tulemista koskevat intuitiomme, eli intuition läpi ajan liikkuvasta nyt-hetkestä. Se järjestää tapahtumat sen mukaan, sijoittuvatko ne suhteessa toisiinsa menneisyyteen, nykyisyyteen vai tulevaisuuteen. B-sarja poistaa kaikki viittaukset nykyisyyteen sekä siihen liittyviin menneisyyden ja tulevaisuuden ajallisiin modaliteetteihin. Sen sijaan se järjestää tapahtumat käyttäen pelkästään ajallisia suhteita "aiemmin kuin" tai "myöhemmin kuin"


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: McTaggart katsoi, että aika on epätodellista, koska 1) A-sarja on epäjohdonmukainen ja 2) B-sarja ei voi yksistään selittää ajan luonnetta, koska A-sarja kuvaa erään sen oleellisen piirteen.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Ongelmaan on esitetty kahta erilaista ratkaisua. A-teoristinen ratkaisu pitää tulemista ajan keskeisimpänä piirteenä, ja pyrkii muodostamaan B-sarjan A-sarjasta selittämällä, miten B-tosiseikoista tulee A-tosiseikkoja. B-teoristinen ratkaisu hyväksyy McTaggartin argumentin A-sarjaa vastaan, ja pyrkii muodostamaan A-sarjan B-sarjasta esimerkiksi käyttämällä ajallisia indeksikaaleja.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Presentismin mukaan aika on useiden todellisuuksien järjestys. Jonakin tiettynä hetkenä joitakin asioita on olemassa ja joitakin taas ei. Tämä on ainoa todellisuus, jota voimme käsitellä, emmekä voi esimerkiksi sanoa, että Homeros on olemassa, koska tällä hetkellä hän ei ole olemassa. Eternalismi puolestaan katsoo, että aika on todellisuuden ulottuvuus kolmen avaruudellisen ulottuvuuden ohella, ja siksi kaikkien asioiden — menneiden, nykyisten ja tulevien — voidaan sanoa olevan yhtä todellisia kuin nykyisyydessä olevat asiat ovat. Tämän käsityksen mukaan Homeros siis todellisuudessa "on" olemassa, vaikkakin meidän on käytettävä erityistä puhetapaa puhuessamme jostakin, joka on olemassa jossain toisessa ajassa — aivan kuten käytämme erityistä puhetapaa puhuessamme jostakin, joka on jossain toisessa paikassa. Tällöin sanoja menneisyydessä, tulevaisuudessa, minuutti sitten ja niin edelleen voidaan verrata sanoihin lähellä, kaukana, metrin päässä ja niin edelleen.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Olioiden ajallista pysyvyyttä koskevat kannat ovat jotakuinkin samanlaisia. Endurantismin mukaan olion pysyvyys ajan läpi tarkoittaa sitä, että se on olemassa kokonaisuudessaan eri aikoina. Jokainen olion olemassaolon instantti on jollain tavalla erillinen sen menneistä ja tulevista instansseista, vaikkakin ne ovat numeerisesti identtisiä sen kanssa. Perdurantismin mukaan olion pysyvyys ajan läpi tarkoittaa sitä, että se on olemassa jatkumona, ja kun puhumme koko oliosta, tarkoitamme sen ”ajallisten osien” tai olemassaolon instanssien kokonaisuutta. Endurantismin etuna voidaan nähdä sen intuitiivisuus: kun esimerkiksi keskustelemme jonkun henkilön kanssa, katsomme hänen olevan kokonainen olio, eikä pelkästään osa jostakin ajan läpi ulottuvasta oliosta. Perdurantismin etuna puolestaan voidaan nähdä se, että sen on helpompi ottaa huomioon olioissa ajan kuluessa tapahtuvat muutokset.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Näiden kahden kysymyksen väliset suhteet ovat senkaltaiset, että presentistit ovat myös endurantisteja ja eternalistit puolestaan perdurantisteja (ja päinvastoin). Tämä yhteys ei kuitenkaan ole välttämätön.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Ajan virtaamisen ohella toinen ongelma on sen virtaamisen suunta (ajan nuolen ongelma). Ongelma syntyy kahdesta ristiriitaisesta tosiseikasta. Ensiksi, fysiikan peruslait ovat muuttumattomia suhteessa ajan suuntaan. Toisin sanoen mikä tahansa mikä voi tapahtua siirryttäessä ajassa eteenpäin on fysiikan näkökulmasta yhtä mahdollista siirryttäessä ajassa taaksepäin. Toiseksi, makroskooppisella tasolla kokemuksemme ajasta ei kuitenkaan ole muuttumaton suhteessa ajan suuntaan. Esimerkiksi, juomalasit putoilevat pöydiltä ja särkyvät, mutta särkyneet juomalasit eivät palaudu ennalleen ja hyppää takaisin pöydälle; meillä on muistoja menneisyydestä, mutta ei tulevaisuudesta; tunnemme, ettemme voi muuttaa menneisyyttä, mutta että voimme vaikuttaa tulevaisuuteen; ja niin edelleen.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Eräs ratkaisu tähän ongelmaan on ontologinen näkemys, jonka mukaan ajan suunta on seurausta syy-seuraussuhteiden eli kausaliteetin epäsymmetrisyydestä. Tiedämme enemmän menneisyydestä, koska menneisyydessä olevat tekijät ovat syitä niille seurauksille, joita voimme havaita nykyhetkessä. Meistä tuntuu, ettemme voi vaikuttaa menneeseen ja että voimme vaikuttaa tulevaisuuteen, koska emme voi vaikuttaa syysuhteellisesti menneisyyteen, mutta voimme vaikuttaa syysuhteellisesti tulevaisuuteen.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Näkemyksessä on ainakin kaksi suurempaa ongelmaa. Ensimmäinen ongelma on syyn ja seurauksen erottaminen toisistaan muilla kuin mielivaltaisilla perusteilla. Jos ajallisten tapahtumien sarjaa selitetään syy-seuraussuhteiden ketjulla, tällaisesta ketjusta voi tulla kehämäinen. Toinen ongelma koskee enemmän näkemyksen selitysvoimaa kuin sen johdonmukaisuutta. Vaikka syysuhteeseen perustuva selitys voikin ehkä selittää joitakin ajan suhteen symmetrisiä ilmiöitä, kuten havainto ja toiminta, se ei selitä kaikkia ilmiöitä täysin, kuten esimerkiksi mainittua juomalasin särkymistä.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Toinen ratkaisuehdotus, joka on tähän mennessä synnyttänyt eniten kirjallisuutta, selittää ajan suunnan perustuvan termodynamiikan luonteeseen.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Klassiseen termodynamiikkaan perustuvan selityksen mukaan fysiikan perusteoriat ovat ajan suhteen käännettävissä, mutta termodynamiikka ei ole. Termodynamiikan toisesta pääsäännöstä seuraa, ettei eristetyn systeemin kokonaisentropia koskaan vähene. Tämä selittää myös sen, miksi lasi voi pudota pöydältä ja särkyä, mutta ei tulla ehjäksi ja hypätä pöydälle.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Statistisessa mekaniikassa asiat ovat kuitenkin monimutkaisempia. Toisaalta statistinen mekaniikka on ylivoimainen klassiseen termodynamiikkaan verrattuna, koska siinä termodynaamisia ilmiöitä, kuten lasin särkymistä, selitetään yhdistemällä fysiikan peruslakeja ja tilastotieteen matemaattisia työkaluja. Päinvastoin kuin klassinen termodynamiikka, statistinen mekaniikka on kuitenkin ajan suhteen käännettävissä. Statistisessa mekaniikassa termodynamiikan toinen pääsääntö sanoo vain, että on äärimmäisen todennäköistä, että kokonaisentropia kasvaa, vaikkakaan tämä ei ole ehdoton luonnonlaki.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Nykyiset termodynamiikkaan perustuvat ratkaisut ajan suunnan ongelmaan pyrkivät löytämään jotain muita tekijöitä tai luonnonlakien piirteitä, jotka selittäisivät tämän epäjohdonmukaisuuden.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Kolmatta tyyppiä olevat ratkaisuehdotukset ajan suunnan ongelmaan perustuvat siihen ajatukseen, että luonnonlait eivät ole ajan suhteen symmetrisiä. Esimerkiksi tietyt kvanttimekaaniset prosessit, liittyen heikkoon vuorovaikutukseen, ovat ajan suunnan suhteen epäsymmetrisiä eli ne eivät ole ajan suhteen käännettävissä (pitäen mielessä, että kvanttimekaniikan tapauksessa ajan suhteen käännettävyyden määritelmä on monimutkaisempi).


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Tämänkaltainen ratkaisu on kuitenkin riittämätön, koska 1) kvanttimekaniikan ajan suhteen symmetriset ilmiöt eivät pysty selittämään makroskooppisen tason epäsymmetrisyyttä ajan suhteen, ja 2) se perustuu oletukseen, että kvanttimekaniikka on oikea tai lopullinen kuvaus fysikaalisista prosesseista.


title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Luonnonlakeihin perustuvaa ratkaisua on ehdottanut muun muassa Tim Maudlin, joka on katsonut, että kvanttimekaanisten ilmiöiden lisäksi myös aika-avaruuden perusfysiikkamme (yleinen suhteellisuusteoria) on ajan suunnan suhteen epäsymmetrinen. Maudlin kieltää ne määritelmät, jotka ovat ajan suunnan suhteen symmetrisyyden taustalla, ja katsoo näiden määritelmien itsensä aiheuttavan sen, että ajan suunta näyttäytyy ongelmana.


title: Päälliköiden ottelu

text: Päälliköiden ottelu () on järjestyksessä seitsemäs Ranskassa ja viides Suomessa julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Sen käsikirjoitti René Goscinny ja kuvitti Albert Uderzo. "Päälliköiden ottelu" julkaistiin alun perin Pilote-lehden numeroissa 261–302 ja albumina se julkaistiin Ranskassa 1966. Suomeksi albumi ilmestyi 1970.


title: Päälliköiden ottelu

text: "Päälliköiden ottelun" pohjalta on valmistettu piirroselokuva, "Asterix ja suuri taistelu", jossa yhdistellään myös "Asterix ja ennustaja" -albumin juonta.


title: Päälliköiden ottelu

text: Asterix ja Obelix ovat jälleen kerran tehneet roomalaissotilaat naurunalaisiksi, mistä roomalaisleirin sadanpäämies Stradivarius ei ole mielissään. Hänen adjutanttinsa Fiikus kertoo hänelle gallialaisten perinteestä, päälliköiden ottelusta, jossa kaksi heimopäällikkö taistelee keskenään ja voittaja saa hävinneen heimon alaisuuteensa. Fiikus tunteekin Serumin kylässä asuvan Camembertix-nimisen päällikön, joka on roomalaisten valloituksen myötä kiihkeästi roomalaistanut kylänsä. Camembertix kauhistuu ajatuksesta haastaa Aladobix, sillä hän tietää voittamattomaksi tekevästä taikajuomasta. Fiikuksen mukaan gallialaisten tietäjä Akvavitix on raivattava tieltä, jotta Camembertixillä on mahdollisuus voittaa Aladobix.


title: Päälliköiden ottelu

text: Roomalaisleirissä valmistellaan iskujoukkoa, jonka tehtäväksi lankeaa tietäjän ottaminen kiinni elävä tai kuolleena. Joukko marssii pensaiksi naamioituneina metsään suorittamaan tehtäväänsä. Samaan aikaan gallialaiskylän tietäjä Akvavitix on metsässä keräämässä aineksia taikajuomaa varten ja etsiessään neliapiloita hän joutuu naamioituneiden roomalaisten yllättämäksi. Asterix ja Obelix ovat seuranneet tietäjää vähän matkan päässä ja pelotellakseen roomalaiset pakoon Obelix heittää hiidenkiven heitä kohti. Roomalaisten sijaan hiidenkivi osuu Akvavitixiin, joka menettää iskun seurauksena muistinsa ja järkensä. Roomalainen iskujoukko palaa leiriin ja uskoessaan tietäjän olevan raivattu tieltä Stradivarius antaa käskyn, että Camembertix voi esittää haasteen Aladobixille.


title: Päälliköiden ottelu

text: Camembertix saapuu gallialaisten leiriin ja esittää haasteensa Aladobixille, mutta poistuu leiristä kauhuissaan nähdessään kylän tietäjän olevan elossa. Estääkseen saamasta kontolleen kahta kapinoivaa kylää roomalaiset päättävät lähettää kylään toisen partion nappaamaan tietäjän. Samaan aikaan Asterix, Obelix ja Aladobix yrittävät saada Akvavitixin muistamaan taikajuoman reseptin. Akvavitix keittää useita patoja erilaisia keitoksia, jotka kaikki päättyvät räjähdykseen. Yksi keittopata lentää roomalaispartion jäsenen, Kaukasuksen, päälle ja partio palaa leiriin. Stradivarius käskee Kaukasuksen lähteä vakoilemaan yksin gallialaisten leiriä. Asterix ja Obelix saavat vakoojan kiinni ja Kaukasus joutuu Akvavitixin erilaisten keitosten koemaistajaksi. Palatessaan leiriin Kaukasus kertoo tietäjän olevan järjiltään.


title: Päälliköiden ottelu

text: Gallialaiskylässä Aladobix kertoo Anjovix-nimisestä tietäjästä, joka osaa parantaa vähäjärkisiä. Asterix ja Obelix lähtevän tämän vastaanotolle ja pyytävät Anjovixia tulemaan parantamaan Akvavitix, mihin tämä suostuu. Anjovix saapuu kylään ja kun hän pyytää näyttämään miten Akvavitix sai iskun, Obelix tyrmää hänet hiidenkivellä aiheuttaen Anjovixillekin muistinmenetyksen. Aladobixin ei auta muu kuin ryhtyä harjoittelemaan päälliköiden ottelua varten.


title: Päälliköiden ottelu

text: Päälliköiden ottelun päivä koittaa ja Camembertix ja Aladobix ottavat yhteen kehässä. Samaan aikaan gallialaiskylässä Akvavitix maistaa umpimähkään tehtyä keitostaan ja saa järkensä takaisin. Edes Obelixin heittämä hiidenkivi ei saa häntä menettämään muistiaan uudelleen. Akvavitix valmistaa nopeasti taikajuomaa ja lähtee Obelixin ja Asterixin kanssa päälliköiden otteluun. Kuullessaan tietäjän olevan taas kunnossa Aladobix saa lisää voimia ja onnistuu tyrmäämään Camembertixin. Koska Stradivarius ei tiedä tietäjän olevan kunnossa, hän lähettää legioonan taistelemaan gallialaisia vastaan. Gallialaiset voittavat taistelun leikiten taikajuoman avulla. Huolimatta voitostaan päälliköiden ottelussa Aladobix ei ota Camembertixin heimoa valtaansa, vaan antaa sen pitää vapautensa.


title: S. A. Keinänen

text: Sigfrid August Keinänen (7. helmikuuta 1841 Kuopio – 25. syyskuuta 1914 Lempäälä) oli suomalainen taidemaalari ja piirustuksenopettaja, joka tunnetaan kansankuvauksistaan sekä Kalevala-aiheisesta taiteestaan.


title: S. A. Keinänen

text: Keinäsen isä oli kuopiolainen kirvesmies. Keinänen toimi aluksi puurakennusmiehenä ja värjärinä, mutta lähti vuonna 1863 opiskelemaan vasta perustettuun Jyväskylän seminaariin, jonka ensimmäiseltä vuosikurssilta hän valmistui 1867. Hän jatkoi opintojaan Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1867–1868. Kerätäkseen varoja ulkomailla opiskelua varten hän järjesti 1868 Jyväskylän seminaarissa taidenäyttelyn, joka oli Jyväskylän ensimmäinen taidenäyttely. Sen jälkeen Keinänen opiskeli Kööpenhaminan Kuninkaallisessa taideakatemiassa ja Tukholman Kuninkaallisessa taideakatemiassa 1869–1872. Vuodesta 1872 alkaen hän toimi piirustuksenopettajana eri oppikouluissa Helsingissä. Hän opetti myös Taideteollisessa keskuskoulussa sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Vuosina 1887 ja 1888 Keinänen työskenteli Hovingin matka-apurahan turvin Italiassa ja Pariisissa. Hän sai toisen palkinnon dukaattikilpailussa vuonna 1877. Keinänen kuului Suomen Taiteilijaseuran johtokuntaan 1882–1911 ja hänet valittiin seuran kunniajäseneksi 1914.


title: S. A. Keinänen

text: Keinänen maalasi Düsseldorfin koulukunnan ihanteellista tyyliä noudattavia ja osin myös realistisia kansan elämän kuvauksia. Hänen tunnetuin kansankuvauksensa on 1880 valmistunut "Käräjätalon eteisessä". Keinänen teki ensimmäisiä Kalevala-aiheisia maalauksia 1870-luvun alusta alkaen. Häntä johdatti aihepiirin pariin muun muassa hänen ystävänsä Julius Krohn. Lisäksi yksi hänen opettajistaan Tukholmassa oli ollut muinaisskandinavisiin aiheisiin erikoistunut Mårten Winge. Keinänen voitti 1885 Savo-karjalaisen osakunnan järjestämän ensimmäisen kilpailun Kalevalan kuvituksesta ja julkaisi vuosina 1895–1898 litografiasarjan "Kuvia Kalevalasta", jonka kuvat tulivat tunnetuiksi myös postikortteina. Keinänen kuitenkin jäi Kalevalan kuvittajana nopeasti entisen oppilaansa Axel Gallénin varjoon.


title: S. A. Keinänen

text: Keinäsen maalauksissa on myös kansatieteellistä pyrkimystä ja tuoretta todellisuudentajua. Hän kiersi 1870-luvulta alkaen kesäisin Karjalan kannaksella keräämässä kansatieteellistä aineistoa. Keinänen laati myös opetusmateriaaleja koulujen piirustuksenopetuksen tarpeisiin.


title: S. A. Keinänen

text: Arkkitehti Väinö Keinänen oli S. A. Keinäsen poika.


title: Bzura

text: Bzura on 166 kilometrin pituinen joki Puolassa. Se on Veikselin sivujoki. Bzura laskee Veikseliin Wyszogródin kaupungin kohdalla.


title: Bzura

text: Bzura tuli tunnetuksi toisessa maailmansodassa Kutnon taistelusta. Taistelu tunnetaan useilla kielillä nimellä "Bzuran taistelu". Taistelussa kohtasivat syyskuussa 1939 Saksan ja Puolan joukot.


title: Euroopanmustamänty

text: Euroopanmustamänty eli mustamänty ("Pinus nigra") on mäntyjen sukuun ja mäntykasvien heimoon kuuluva puu. Sitä tavataan koko Manner-Euroopassa Espanjasta Krimille asti ja myös Vähässä-Aasiassa. Sitä on istutettu myös Pohjois-Amerikkaan. Lajista erotetaan tavallisesti kaksi tai kolme alalajia sen kasvualueen eri osien mukaan.


title: Euroopanmustamänty

text: Euroopanmustamänty voi kasvaa yli 50 metriä korkeaksi. Tummanvihreät neulaset kasvavat pareittain ja ovat 8–20 senttimetriä pitkiä. Kävyt ovat symmetrisiä, melkein kolme kertaa niin pitkiä kuin leveitä, ja kasvavat lyhyen varren päässä kärki alaspäin.


title: Euroopanmustamänty

text: Suomessa euroopanmustamäntyjä kasvaa puistopuina maan eteläisimmissä osissa. Turun yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa on kaksi paksua yksilöä.


title: Suomen Rakettitukku

text: Suomen Rakettitukku Oy (yleensä vain Rakettitukku) on vuonna 1994 perustettu suomalainen yritys. Yritys myy ilotulitusvälineitä ja ilotulitusnäytöksiä. Myynti keskittyy lähinnä vuoden viimeisellä viikolla ja siitä kertyy suurimmaksi osaksi yrityksen vuosittainen liikevaihto.


title: Suomen Rakettitukku

text: Suomen Rakettitukku on ilotulitekaupan markkinajohtaja Suomessa. Yrityksellä on noin 400 jälleenmyyjäpistettä ympäri Suomea.


title: Suomen Rakettitukku

text: Yrityksen toimipaikka sijaitsee Kempeleen Hakamaalla.


title: Tuotekustannuslaskenta

text: Tuotekustannuslaskentatavat pyrkivät ilmaisemaan yrityksen suorite-, eli tuote- tai palvelukohtaiset kustannukset. Suoritteiden aikaansaamiseksi on käytettävä tuotannontekijöitä, kuten materiaaleja ja työtä. Jotta erilaisten yritysten, tuotteiden tai palvelujen vertailukelpoisuus säilyisi, ja kustannuksia olisi helpompi käsitellä, ymmärtää ja laskea, mitataan näiden tuotannontekijöiden käyttöä rahamäärein, eli toisin sanottuna ne arvostetaan rahassa. Tuotekohtainen kustannusten laskenta on tärkeää esimerkiksi järkevän myyntihinnan selvittämisessä.


title: Tuotekustannuslaskenta

text: Koska maailmassa vallitsee "niukkuus", eikä resursseja taikka raaka-aineita ole rajattomasti, liittyy tuotantoon tehokkuusvaatimus. Tehokkuuden saavuttamiseksi on panos-tuotos – suhteiden oltava selkeitä ja ymmärrettäviä.


title: Tuotekustannuslaskenta

text: Tuotekustannuslaskentatavan valinta riippuu laskentatilanteesta. Moninaisista yrityksistä ja moninaisista toimintatavoista johtuen myös laskentatilanteita on useita erilaisia. Laskentatavan valinta riippuu myös yrityksen muista käytössä olevista järjestelmistä ja yhteyksistä näihin järjestelmiin.


title: Tuotekustannuslaskenta

text: Kustannukset pyritään kohdistamaan tuotteelle aiheuttamisperiaatteen mukaisesti. Ongelmia muodostavat lähinnä suoritteille yhteiset kustannukset. Välittömät kustannukset kohdistetaan suoraan tuotteille, mutta välillisten kustannusten kohdistamisessa on käytettävä esimerkiksi kustannuspaikkoja. Kalkyylit jaetaan useimmiten seuraaviin päätyyppeihin: minimi- eli katetuottokalkyyliin, keskimääräiskalkyyliin ja normaalikalkyyliin. Kalkyylien erot muodostuvat siitä, mitä kustannuksia tuotteille kohdistetaan. Kustannukset taas jaetaan "kiinteiksi ja muuttuviksi", joista muuttuvat kustannukset muuttuvat tuotannon määrän mukaisesti, ja ne voidaan kohdistaa suoraan tuotteille. Kiinteät kustannukset eivät muutu lyhyellä aikavälillä tuotannon määrän muuttuessa, sillä ne aiheutuvat kapasiteetista ja syntyvät huolimatta siitä, valmistetaanko tuotetta vai ei.


title: Tuotekustannuslaskenta

text: Minimi- eli katetuottokalkyylissä suoritteelle kohdistetaan ainoastaan muuttuvat kustannukset. Tästä seuraa nimi katetuottolaskenta. Kaikki laskentakauden tuotteen muuttuvat kustannukset jaetaan suoritemäärällä, ja näin saadaan minimikalkyyli. Hinnoiteltaessa tuotetta on myös otettava huomioon kiinteät kustannukset ja tavoitevoitto, sillä muuten toiminta ei pitkällä aikavälillä tule olemaan tarpeeksi kannattavaa toiminnan jatkamiseksi. Minimikalkyyli seuraa katetuottoajattelun periaatteita. Muuttuvat kustannukset ovat yleensä suoremmin kohdistettavissa kuin kiinteät kustannukset, ja kalkyylin ongelmat ovat juuri hinnoittelussa ja kiinteiden kustannusten huomioon ottamisessa. Lähestymistapa sopii näistä syistä lyhyelle aikavälille, mutta on pitkällä aikavälillä kannattamaton.


title: Tuotekustannuslaskenta

text: Keskimääräiskalkyylissa pyritään saattamaan laskennan piiriin kaikki laskentakauden kustannukset. Keskimääräiskalkyylin vahvuudet löytyvät pitkän aikavälin laskelmista, jotka voivat antaa realistisen kuvan tilanteesta. Laskelmassa kustannukset muuttuvat toimintasuhteen muuttuessa, eikä kalkyyli sovi lyhyen aikavälin tarkasteluun. Keskimääräiskalkyyli lasketaan jakamalla laskentakauden kokonaiskustannukset suoritemäärällä. Suurin kritiikki keskimääräiskalkyylia kohtaan on noussut siitä, että jos laskevan kapasiteetin käyttöaste laskee, on yrityksellä suuri vaara hinnoitella itsensä ulos markkinoilta. Joissakin tilanteissa saattaa olla järkevää tilapäisesti hinnoitella tuote alle omien kustannustensa, mutta pitkällä aikavälillä ja ilman esim. tuoteperheen saamaa etua ei tällainen toiminta ole kannattavaa. Erityinen etu keskimääräiskalkyylin käytössä on hyödyntämättömän, potentiaalisen kapasiteetin lukeutuminen mukaan kustannuksiin.


title: Tuotekustannuslaskenta

text:
Normaalikalkyylin käytössä pyritään nimenomaisesti ratkaisemaan keskimääräiskalkyylin ongelmakohta, toimintasuhteen vaikutus kalkyyliin. Normaalikalkyylissä suoritteelle kohdistetaan kiinteitä kustannuksia vain normaalitoiminta-astetta vastaava määrä. Kiinteät kustannukset ovat välttämättömiä suoritteiden aikaansaamiseksi, mutta toimintasuhde ei saa vaikuttaa suoritteelle kohdistettavien kustannusten määrään. Hyviä puolia kalkyylissa on erityisesti sen käytännöllisyys ja turvallisuus mm. hinnoittelun kannalta. Normaalikalkyyli lasketaan jakamalla laskentakauden muuttuvat kustannukset todellisella suoritemäärällä ja lisäämällä tähän lukuun laskentakauden kiinteät kustannukset jaettuna normaalisuoritemäärällä.
Tämä normaali suoritemäärä voi olla sama kuin kapasiteetti, tai esimerkiksi toiminta-aste, jolle laitos on suunniteltu, tai se voi edustaa pidemmän aikavälin normaalia toiminta-astetta.


title: Tuotekustannuslaskenta

text: Suoritekohtaisessa laskennassa edellä mainitut kalkyylit voidaan jakaa kahteen luokkaan, täyskatteelliseen laskentaan ja katetuottohinnoitteluun. Täyskatteellista laskentaa toteutetaan käytettäessä normaali- ja keskimääräiskalkyylia, ja katetuottolaskentaa käytettäessä minimikalkyylia. Täyskatteellisessa laskennassa ei kustannuksiin tarvitse enää lisätä katetta, koska kaikki kustannukset sisältyvät jo laskettuun kalkyyliin, mutta tavoitevoitosta on johdettava voittolisä, jotta toiminta ja myynti tuottaisivat voittoa.


title: Joulu saavu mun luoksein

text: Joulu saavu mun luoksein on suomalaislaulaja Tomi Markkolan joululevy. Se julkaistiin 5. marraskuuta 2008. Albumi sisältää sekä uusia että vanhoja joululauluja.


title: Gérard Banide

text: Gérard Banide (s. 12. heinäkuuta 1936) on ranskalainen eläkkeellä oleva jalkapallovalmentaja. Hän teki pitkän uran ranskalaisessa liigajalkapallossa päävalmentajana sekä AS Monacon "Centre de Formation"issa. Hänen poikansa Laurent on myös tehnyt uraa jalkapallovalmentajana.


title: Gérard Banide

text: Banide aloitti valmennusuransa piskuisessa INF Vichyn joukkueessa 1973. Hän siirtyi AS Monacon Centre de Formationin palvelukseen vuonna 1976. Hän nousi seuran päävalmentajaksi 1979, kun Lucien Leduc jätti tehtävänsä. Banide luotsasi Monacon debyyttikaudellaan Coupe de Francen voittajaksi. Menestys jatkui kaudella 1981/82, kun Monaco voitti Baniden johdolla seurahistoriansa neljännen Ranskan mestaruuden.


title: Gérard Banide

text: Banide jätti Monacon kauden 1982/83 jälkeen, kun mestaruutta puolustanut seura jäi liigassa vasta kuudenneksi. Hän luotsasi kauden 1983/84 FC Mulhousea Division 2:ssa.


title: Gérard Banide

text: Oltuaan kaksi vuotta sivussa valmennustehtävistä Banide siirtyi 1986 Olympique de Marseillen päävalmentajaksi. Banide johdatti seuran ensimmäisellä kaudellaan hopealle niin liigassa kuin cupissakin. Kausi 1987/88 ei ollut yhtä menestyksekäs ja Banide jätti tehtävänsä Marseillen jäätyä liigassa kuudenneksi.


title: Gérard Banide

text: Banide oli työttömänä vain pari kuukautta siirtyen syyskuussa 1988 RC Strasbourgin peräsimeen. Hänkään ei kuitenkaan onnistunut pelastamaan nousijajoukkuetta putoamiselta, vaan liigassa sijalle 18 jäänyt Strasbourg hävisi putoamiskarsinnoissa Brest Armoriquelle yhteismaalein 2–3.


title: Gérard Banide

text: Vuonna 1990 Banide palasi Monacoon ja siirtyi työskentelmään seuran Centre de Formationiin. Helmikuussa 1995 hän nousi seuran päävalmentajaksi Jean-Luc Ettorin lähdön jälkeen ja luotsasi seuran kauden päätteeksi kuudenneksi. Kauden jälkeen Banide palasi takaisin Centreen, jossa hän työskenteli aina kesään 2002 saakka, jolloin hän jäi 66-vuotiaana eläkkeelle.


title: Dagbladet

text: Dagbladet on norjalainen päivälehti, joka ilmestyy Oslossa. Se perustettiin vuonna 1869 ja on perinteisesti tunnettu radikaalina kulttuurilehtenä. Dagbladet on ollut pitkään maan kolmanneksi suurin lehti Verdens Gangin ja Aftenpostenin aamupainoksen jälkeen. Lehti ilmestyy päivittäin. Lehden lukijakuntaan kuuluu noin 25 % Norjan aikuisväestöstä.


title: Kaupunkioikeudet

text: Kaupunkioikeudet olivat merkittävä eurooppalaisten kaupunkien piirre lähes koko toisen tuhatluvun. Ne toivat mukanaan myös velvollisuuksia.


title: Kaupunkioikeudet

text: Oikeudellisesti kaupunki erotettiin ympäröivästä maaseudusta hallitsijan myöntämällä asiakirjalla, jossa määriteltiin sen oikeudet ja lait. Tavallisesti oikeudet liittyivät kaupankäyntiin, kuten markkinoiden pitämiseen, tavaran varastointiin ja niin edelleen, sekä ammattikuntalaitokseen. Jotkut oikeudet olivat pysyviä, ja niihin saattoi kuulua oikeus tulla nimitetyksi kaupungiksi. Samalla voitiin myöntää jonkin verran itsehallinnollisia oikeuksia, oikeus osallistua valtiopäiville, ja myös verohelpotuksia saatettiin myöntää.


title: Kaupunkioikeudet

text: Suomessa kaupunginoikeudet lakkasivat olemasta vuoden 1977 alussa, jolloin voimaan tullut uusi kunnallislaki poisti kuntamuotojen väliset erot. Ruotsissa kuntamuotojen erot poistuivat muutamaa vuotta aiemmin vuonna 1971, siellä kaupunki-nimityskin poistui silloin virallisesti käytöstä. Vielä 1990-luvun lopulla oli tosin eräitä vain kaupunkeja koskevia säädöksiä mm. rakennuslaissa, mutta ne eivät koskeneet kuntia, jotka olivat tulleet kaupungeiksi myöhemmin kuin uuden kunnallislain tullessa voimaan. Toisaalta ne koskivat paitsi niitä kaupunkeja, jotka kunnallislain voimaanastumiseen astikin olivat olleet kaupunkeja, myös niitä kaupunkeja, jotka olivat olleet lain voimaanastumiseen asti kauppaloita (lain astuessa voimaan kaikista Suomen kauppaloista tuli kaupunkeja paitsi Karhulasta, joka yhdistettiin Kotkaan).


title: Kauhajoen kapina

text: Kauhajoen kapina ja sitä seuranneet kostotoimet tapahtuivat Kauhajoella Suomen sodan aikaan 8.–12. heinäkuuta vuonna 1808. Kapinassa pohjalaiset talonpojat yrittivät ryöstää venäläisten huoltokuormaston. He epäonnistuivat siinä, ja venäläiset, Vasili Orlov-Denisovin johtamat kasakat hävittivät kostoksi Kauhajokea polttaen ja ryöstäen.


title: Kauhajoen kapina

text: Kostotoimet olivat poikkeuksellisia Suomen sodan aikana, joten tapahtuma on dokumentoitu tavallista paremmin. Suomen sodan aikana venäläisten tiedetään kiduttaneen paikallista väestöä ainoastaan Kauhajoella, jossa he tappoivat ainakin 13 ihmistä syyskuun alkuun mennessä. Kotiseutuneuvos Liisa Ruismäen mukaan hävitys oli koko valtakunnan pahimpia ja järjestelmällisimpiä. Kasakat jäivät Kauhajoelle ja rankaisivat paikallisväestöä heinäkuun loppuun saakka. Kauhajoen asukkaat olivat paossa kaukaisissa piilopirteissä ja torpissa syyskuun alkuun.


title: Kauhajoen kapina

text: Jalasjärven lukkarin poika Oskar Blomstedt kirjoitti 1850-luvun loppupuolella kirjan "Kapina Kauhajoella w. 1808". Kirja pohjautuu muistinvaraisiin tietoihin. Blomstedt sijoitti Kauhajoen kapinan ja sitä seuranneet kostotoimet 15.–18. heinäkuuta väliseen aikaan eli Lapuan taistelua seuranneeseen viikonvaihteeseen. Ajoitus on kuitenkin virheellinen, sillä kapinan keskeisimmät ajankohdat käyvät ilmi venäläisen sotapäällikkö Friedrich Wilhelm von Buxhoevdenin kokoelmista ja Kauhajoen kirkonarkistossa olevista haudattujen ja kuolleiden luetteloista. Niiden mukaan kapina ja kostotoimet tapahtuivat 8.–12. heinäkuuta.


title: Kauhajoen kapina

text: Kenraali Wilhelm Mauritz Klingspor päätti saamiensa ohjeiden mukaisesti marssittaa alkuvuodesta 1808 Ruotsin armeijan Pohjanmaalle. Pohjalaisten ja luultavasti myös kauhajokisten mieliä ärsytti armeijan perääntyminen, ja he olivat valmiita puolustamaan itse kotimaakuntaansa. Klingspor ei kuitenkaan ottanut apua vastaan. Koska sotilaat elivät siviiliväestön kustannuksella, pohjalaiset katkeroituivat kevään aikana siitä, että he joutuivat kyyditsemään ja ruokkimaan sekä Ruotsin että Venäjän armeijaa. Venäläiset ottivat esimerkiksi Kauhajoen asukkailta ilman korvausta eläimiä ja viljaa ja pakottivat kyyditsemään itseään. Lisäksi pohjalaisia ärsytti Venäjän 8. toukokuuta antama julistus Suomen liittämisestä Venäjään, sillä Ruotsin armeijaa ei ollut vielä voitettu.


title: Kauhajoen kapina

text: Ruotsin armeija voitti 18. huhtikuuta 1808 käydyn Siikajoen taistelun, minkä jälkeen venäläiset perääntyivät Etelä-Pohjanmaalle. Pohjalaisten mielialat kohosivat, ja kansannousuja alettiin suunnitella varsinkin ruotsinkielisissä rannikkopitäjissä, kuten Närpiössä. Suomenkielisellä Pohjanmaalla kapinaan nousivat pääasiassa Kauhajoen asukkaat.


title: Kauhajoen kapina

text: Kun Suomen sota alkoi helmikuussa 1808, Ruotsin armeija vastusti kansannousuja. Kesän tultua alkoi armeijankin riveissä viritä kapinamieltä, ja Närpiössä suunnitteilla ollut kapina sai vähitellen kannatusta. Kenraalimajuri Johan Fredrik Aminoff korosti kansannousun merkitystä, koska hän ei luottanut armeijan taistelukykyyn. Hän laati suunnitelman, jonka mukaan Ilmajoella Hannukselan kylässä oleva, pääasiassa kuivaa leipää sisältävä muonavarasto tuli tuhota. Venäläiset olivat saaneet muonavarat haltuunsa pari kuukautta sitten Viaporin antautuessa. Aminoff halusi ryöstöä varten sotilaita, jotka toimisivat yhdessä talonpoikien kanssa. Hänen mukaansa ryöstö saisi venäläiset perääntymään. Mikäli ryöstö epäonnistuisi, sotilaat ja talonpojat hävittäisivät Ilmajoelta Lapväärttiin ja Lapualta Tampereelle johtavat maantiet. Koska venäläiset vetäytyivät etelään, heidän oletettiin siirtävän muonavaraston. Venäjän armeijan marssisuunnasta saattoi päätellä, että se siirrettäisiin Pohjanlahden rannikolle Lapväärttiin Kurikan ja Kauhajoen kautta. Suomalaisten talonpoikien ja Ruotsin armeijan oli tuhottava muonavarasto kuljetuksen aikana. Majuri Carl von Otterin johtama Ruotsin armeijan osasto oli Isossakyrössä, josta se voisi antaa ryöstölle tukea.


title: Kauhajoen kapina

text: Kauhajoelle saapui tietoa Pohjanmaan rannikolla puhjenneista kapinoista. Heinäkuun alussa Jaakko Sarvela Jurvasta saapui Ilmajoelle kertomaan Närpiössä tehdyistä urotöistä. Sarvela oli luultavasti saanut ohjeensa Aminoffilta, ja hän saattoi olla eräänlainen Närpiön kapinakeskuksen yhdysmies. Hän levitti tietoja, joiden mukaan närpiöläiset ja maalahtelaiset olivat muka surmanneet kolmesataa kasakkaa ja ryöstäneet suuret määrät elintarvikkeita. Sarvelan kertomukset kohottivat talonpoikien itsetuntoa. Ilmeisesti Sarvelan tehtäväksi olikin annettu yllyttää seudun asukkaat tuhoamaan venäläisten päämuonavarasto Ilmajoella. Ilmajoella ryöstöstä ei kuitenkaan innostuttu, vaikkakin johtomiehiä hankkeeseen löytyi: pitäjän nimismies Adam Qvist ja filosofian kandidaatti Salomon Hanelles ottivat ryöstöhankkeen toteutettavakseen. Todennäköisesti Sarvela esitti suunnitelman olevan korkealta taholta lähtöisin, koska hän sai näin arvovaltaisia tukijoita. Kolmanneksi johtomieheksi tuli kauhajokinen Johan Gustaf Inberg, joka oli Ala-Knuuttilan tilan isäntä. Inberg oli närpiöläisten mukaan lähetellyt naapuripitäjiin yllytyskirjeitä kapinaan. Jotkin lähteet kertovat, että Kauhajoen rahvas olisi lähtenyt kapinaan "muutamien pitäjän herrasmiesten yllytyksestä".


title: Kauhajoen kapina

text: Venäläiset ryhtyivät siirtämään Ilmajoen muonavarastoaan, ja kun Qvist ja Hanelles saivat siitä tiedon, he lähettivät Kauhajoen, Seinäjoen, Kurikan ja Ilmajoen talonpojille kirjallisen käskyn. Sen mukaan muonavarastoa kuljettava kuormasto oli ryöstettävä, ja tottelemattomat uhattiin hirttää. Käsky luettiin esimerkiksi Kauhajoen kirkossa. Kauhajoen ja Kurikan miehet innostuivat asiasta, kun taas Ilmajoen miehet päättivät uhkauksesta huolimatta pysytellä kotona. Von Otterin sotajoukot lupautuivat Hanelleksen pyynnöstä mukaan ryöstöhankkeeseen. Sotilaiden ja talonpoikien oli tarkoitus ryöstää kuormasto yhdessä Kauhajoen ja Kurikan rajaseudulla.


title: Kauhajoen kapina

text: Venäläisten kuormasto lähti Ilmajoen Hannukselasta kohti etelää torstaina 7. heinäkuuta. Pääkuormastossa oli suunnilleen 70 hevoskuormaa, ja sitä saattoi 50 sotilasta. Kuormasto sai edetä rauhassa kohti Kristiinankaupunkia, sillä paikalla ollut talonpoikaisjoukko oli pieni eivätkä von Otterin sotilaat ehtineet apuun.


title: Kauhajoen kapina

text: Myöhemmin Hannukselasta lähti vielä jälkikuormasto, jossa oli upseeri, kymmenen sotilasta ja 13 kuormaa. Kuormasto vietti yön Harjan talossa, Kauhajoen Harjankylässä, minne oli kerääntynyt pitkin päivää satakunta talonpoikaa. Talonpojat olivat aseistautuneet kehnosti, vaikka esimerkiksi viikatekin saattoi olla tehokas ase. Kauhajokiset päästivät yöllä kuormaston hevoset karkuun, ja kun venäläiset alkoivat aamulla vaatia uusia hevosia, talonpojat hyökkäsivät heidän kimppuunsa. Kapinapäälliköt Qvist ja Hanelles seurasivat kahakkaa Toivakan talon takaa. Hyökkäyksessä haavoittui yksi venäläinen, joka löydettiin myöhemmin kuolleena. Lisäksi Blomstedtin mukaan yksi upseeri saattoi jäädä talonpoikien vangiksi. Kun hyökkäys päättyi, leipävarasto piilotettiin Harjan talon aittaan.


title: Kauhajoen kapina

text: Pian jälkikuormaston ryöstön jälkeen Harjankylään saapui 15 kasakkaa, jotka olivat matkalla pohjoisesta kohti Karviaa. He ratsastivat ryöstöpaikan ohi, sillä ryöstö onnistuttiin salaamaan, vaikka juhlinta ja viinanjuonti olivat käynnissä. Kasakoiden perässä tuli Ilmajoelle noin 300–400 seinäjokisen ja ilmajokisen miehen joukko Tuomas Upan johdolla. He kuulivat onnistuneesta ryöstöstä, ja suurin osa joukosta palasi kotiin, mutta pieni osa miehistä jatkoi Kauhajoelle.


title: Kauhajoen kapina

text: Pääkuormasto, joka oli päässyt rauhassa Kauhajoen ohi, kääntyi kuitenkin Karijoella takaisin. On arveltu, että Karijoella oli joukko talonpoikia odottamassa kuormastoa, ja venäläiset luulivat heitä Teuvan ja Närpiön kautta alueelle tunkeutuneiksi sotilaiksi ja kääntyivät siksi takaisin. Kun kuormaston kuultiin kääntyneen takaisin, joukko miehiä lähti Kauhajoelta sitä vastaan. Joukko katkaisi tien Kauhajoen kirkonkylän ja Päntäneen kylän välillä tuhoamalla Parjakannevalla sijainneen sillan.


title: Kauhajoen kapina

text: Kuormasto saapui keskiyön aikoihin Parjakannevalle, missä talonpojat odottivat korpraali Åkermanin johdolla. Talonpojat kuitenkin pakenivat lyhyen laukaustenvaihdon jälkeen, ja kun silta oli korjattu, venäläiskuormasto pääsi jatkamaan matkaa kohti Karviaa. Sitä kohtasi uusi ryöstöyritys paikassa, jossa tie ylitti Kauhajoen. Vastassa oli aseistautunut pohjalaisjoukko, joka oli tuhonnut joen ylittävän sillan. Puhjenneessa taistelussa kuoli yksi suomalainen talonpoika ja venäläisupseeri, ja talonpojat hajaantuivat. Venäläiset korjasivat sillan ja kevensivät kuormastoa sytyttämällä osan siitä tuleen. Tämän jälkeen kuormasto lähti etenemään kohti Nummijärveä ja Karviaa. Nummijärvellä kuormaston kimppuun hyökkäsi jälleen talonpoikaisjoukko, tällä kertaa Inbergin johdolla. Ryöstö epäonnistui, huonosti aseistetut ja johdetut talonpojat lähtivät kotiin, ja kuormasto pääsi lopulta Karviaan. Tosin Karviassakin se yritettiin vielä ryöstää, mutta tuloksetta. Sinne oli kokoontunut miehiä ehkä jopa Parkanosta, Isojoelta ja Honkajoelta. Kahakassa kuoli ainakin kaksi suomalaista.


title: Kauhajoen kapina

text: Von Otterin osastosta Isostakyröstä lähteneet kymmenet sotilaat sekä heihin liittyneet talonpojat eivät ehtineet ajoissa Kauhajoelle. Joukon vahvuus oli Blomstedtin mukaan 25–100 miestä, ja sitä johti kapteeni Uggla. Ugglan joukot saivat vangittua ainoastaan viisi venäläistä sotilasta, jotka olivat paenneet jälkikuormaston ryöstössä ja harhailleet Nummijärven alueella. Vangitsemisen yhteydessä ammuttiin lisäksi kolme sotilasta ja yksi upseeri. Uggla jätti haavoittuneen virolaissyntyisen vangin Kurikan kellotapuliin, josta kurikkalaiset veivät hänet pois ja hoivasivat kuntoon. Perimätiedon mukaan Kurikka säästyi myöhemmin venäläisten kostolta tämän ansiosta.


title: Kauhajoen kapina

text:
Epäonnistuneen ryöstöyrityksen jälkeen 40 kenraali Vasili Orlov-Denisovin kasakkaa tuli rankaisemaan Harjankylän ja Kauhajoen kirkonkylän asukkaita. Kasakat olivat jo 8. heinäkuuta polttaneet Kaappo Antinpoika Nummijärven torpan Nummikoskella, ja 10. heinäkuuta he murhasivat torppari Kalle Mikonpojan. Maanantain 11. heinäkuuta vastainen yö on nimetty murhayöksi. Silloin kasakat ratsastivat Kauhajoen kirkonkylään, missä ryhmä jakaantui. Toinen ryhmä hyökkäsi kapinapäällikkö Inbergin isännöimälle Ala-Knuuttilan tilalle.
Kasakat olivat vanginneet Inbergin rengin ja saaneet häneltä tietoonsa Inbergin osallisuuden kapinaan. Inberg oli piiloutunut jo 9. heinäkuuta perheensä kanssa metsään, mutta he palasivat takaisin jo samana iltana, koska kapteeni Uggla oli kertonut, etteivät kasakat tulisi vähään aikaan Kauhajoelle.


title: Kauhajoen kapina

text: Kasakkojen saapuessa Ala-Knuuttilaan asukkaat olivat nukkumassa. Ensimmäisenä surmansa sai Inbergin renki, joka oli herännyt katsomaan, keitä tilalle oli saapunut. Inbergin kasakat löivät keihäillä ja miekoilla tajuttomaksi, ja emännältä revittiin vaatteet yltä, minkä jälkeen hänet hakattiin tainnoksiin ja jätettiin ulos. Sen jälkeen kasakat vangitsivat Inbergin isän ja kolme renkiä. Yksi renki hakattiin puolikuoliaaksi. Jonkin ajan päästä Inberg ja hänen vaimonsa tulivat tajuihinsa. Vaimo sitoi Inbergin pahimmat haavat, minkä jälkeen isäntä kannettiin turvaan viljapeltoon. Hän sai kuitenkin surmansa, ilmeisesti siksi että kasakoiden hevoset tallasivat hänet. Vaimo puolestaan pääsi pakenemaan. Tilan päärakennuksen kasakat tuhosivat ja ryöstivät. Vangit vietiin Lapväärttiin, josta ainoastaan kaksi palasi takaisin.


title: Kauhajoen kapina

text: Kasakoiden toinen ryhmä lähti puolestaan Kauhajoen pappilaan etsimään kappalainen Abraham Melleniusta. Melleniuskin oli nukkumassa, mutta kuultuaan kasakkojen saapuvan pappilan pihaan hän piiloutui vintille savupiipun taakse. Kasakat tuhosivat ja ryöstivät pappilaa ja etsivät kappalaista turhaan useita tunteja. Lisäksi kasakat tappoivat Neva-Kokon isännän, joka oli tuotu kotoaan pappilan pihamaalle.


title: Kauhajoen kapina

text: Murhayön tapahtumia käsittelee Oskar Blomstedt kirjassaan "Kapina Kauhajoella w. 1808" ja aatelis- ja lehtimies Johan August von Essen nimimerkillä -S. -N. kirjoittamassaan "Murhayö Kauhajoella 1808" ("Mordnatten i Kauhajoki"). Teos on kaunokirjallinen ja se perustuu muistitietoihin. "Murhayö Kauhajoella" kertoo, mitä kasakat tekivät Ala-Knuuttilan tilalle ja sen asukkaille. Teos julkaistiin suomeksi vasta vuonna 2008. Kirjojen päivämäärät poikkeavat kuolleiden luetteloista ja Friedrich Wilhelm von Buxhoevdenin kokoelmista. Muuten tiedot ovat pääasiassa oikein.


title: Kauhajoen kapina

text: Ala-Knuuttilasta ja pappilasta poistuttuaan kasakat luultavasti viettivät yönsä jossain Nummijärvelle vievän tien varressa. Heinäkuun 11. päivänä lähes kaikki torpat ja talot poltettiin Panulan ja Koskenkylän alueilla. Tämän jälkeen kasakat polttivat kirkonkylässä Ala-Knuuttilan tilan rakennukset ja Inbergin isän talon. Yli-Knuuttilan tila, jota maaviskaali Jakob Inberg isännöi, ainoastaan ryöstettiin. Yli-Knuuttilasta kasakat lähtivät Harjankylään, sillä eräät naiset olivat kertoneet ryöstön tapahtuneen siellä. Harjankylässä kasakat tiedustelivat eräältä sokealta mieheltä ryöstösaaliin kätköpaikkaa, ja mies kertoikin sen, mutta saalis oli jo viety pois. Kasakat tappoivat miehen seuraavana päivänä. Harjankylässä kasakat polttivat 11. heinäkuuta kuusi taloa ja yhden torpan.


title: Kauhajoen kapina

text: Aamulla 12. heinäkuuta kasakat vangitsivat Sorvarin torpan entisen isännän Heikki Antinpojan, joka oli jäänyt kotiinsa. Sorvarista kasakat menivät Toivakan taloon, jossa oli paikalla ainoastaan renki ja Isojoelta vierailulle tullut isännän veli Iisakki Jaakonpoika. Renki pääsi pakenemaan, mutta Iisakki Jaakonpoika joutui kasakoiden vangiksi. Heikki Antinpoikaa ja Iisakki Jaakonpoikaa alettiin kuulustella, mutta kummallakaan ei ollut tietoa kapinasta. Tämän jälkeen kasakat kovensivat keinoja.


title: Kauhajoen kapina

text: Heikki Antinpoika ja Iisakki Jaakonpoika siis palvattiin kuoliaaksi. Blomstedtin mukaan aamu oli koko kesän kauneimpia ja armon- ja valitushuudot kantautuivat pitkälle ympäristöön. Kidutuksen jälkeen kasakat poistuivat Harjankylästä ja polttivat matkalla kohti kirkonkylää useita taloja. Seuraavaksi päiväksi kasakat saapuivat Nummijärven kylään, jossa he polttivat Jeremias Mikonpoika Nummijärven talon, ja 16. heinäkuuta he polttivat lautamies Tuomas Martinpoika Havusen kartanon. Samana päivänä Rahkolan talon isännän veli luultavasti ampui kasakan ja lähti tielle kasakan vaatteet yllään. Kasakat ripustivat hänetkin "rovion ylle paistumaan".


title: Kauhajoen kapina

text: Kidutuksen jälkeen mies hirtettiin, ja ruumis roikkui hirsipuussa kymmenkunta päivää. Venäläisten tiedetään lisäksi raiskanneen paikallista väestöä Suomen sodan aikana ainoastaan Kauhajoella. Heinäkuun puolivälissä kasakat poistuivat hetkeksi Kauhajoelta mutta palasivat 29. heinäkuuta eli Parjakannevan taistelun aikana. Orlov-Denisovin kasakoiden tilalle tuli pieni majuri Jagodinin johtama venäläisosasto, joka tappoi kaksi kauhajokista. Kurikka säästyi virolaissyntyisen sotilaan saaman hoivan vuoksi. Ilmajoki puolestaan säästyi hävitykseltä suurimmaksi osaksi herastuomari Pietari Västin ansiosta, sillä hän kannatti kasakoille ja hevosille vettä. Lisäksi kasakoille annettiin viinaa. Ilmajoen kirkkoherra kertoi puolestaan ranskaksi venäläisten päällikölle, että Ilmajoella ei ollut sekaannuttu kapinaan. Kapinapäälliköistä Qvist pakeni von Otterin sotajoukkoihin Isoonkyröön ja Hanelles Ruotsiin.


title: Kauhajoen kapina

text: Perimätiedon mukaan Kauhajoen kirkon kello piilotettiin kapinan aikana erääseen Sahankylässä sijaitsevaan lampeen, eikä ole tiedossa, onko kello yhä lammessa. Venäläiset polttivat Kauhajoen kirkon tapuleineen ja pappilan lopulta 1. syyskuuta 1808.


title: Kauhajoen kapina

text: Heinä- ja elokuun aikana Kauhajoella käytiin kolme pienempää kahakkaa sekä Kauhajoen ja Nummijärven taistelut. Taistelut ja kapinat aiheuttivat Kauhajoelle puutetta ja jopa nälänhätää, sillä kesän sato oli pääasiassa tuhoutunut eikä syksylläkään ollut juuri siemeniä kylvettäväksi saatikka hevosia kylvötöihin. Vuonna 1808 ja 1809 kuolleisuus Kauhajoella oli suurta, mikä johtui vähäisestä ja yksipuolisesta ravinnosta sekä taudeista, joihin metsässä asuneet helposti sairastuivat. Syntyneitä oli paljon vähemmän kuin kuolleita. Kauhajoen asukkaat eivät myöskään pystyneet maksamaan veroja Venäjän kruunulle, minkä vuoksi siltä anottiin verovapautusta. Venäjä olisi kerännyt verot, mutta kauhajokisilla ei ollut mitään maksuksi kelpaavaa. Toisaalta kauhajokiset eivät myöskään saaneet Venäjältä korvauksia Suomen sodan tuhoista.


title: Herbert Friedmann

text: Herbert Friedmann (22. huhtikuuta 1900 Brooklyn, New York, Yhdysvallat – 14. toukokuuta 1987 Laguna Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.


title: Herbert Friedmann

text: Friedmann kiinnostui linnuista 16-vuotiaana käytyään American Museum of Natural Historyssa. Hän opiskeli Cornellin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi 1923 Arthur A. Allenin ohjauksessa. Hän sai kolmivuotisen apurahan ja vietti pääosan ajasta Etelä-Amerikassa ja Afrikassa. Tulokset hän julkaisi maineikkaassa teoksessaan "The Cowbirds: A Study in the Biology of Social Parasitism" (1929). 1920-luvulla hän opetti Brownin yliopistossa ja Amherst Collegessa. Vuonna 1929 hän sai kuraattorin viran Smithsonian-instituutin luonnonhistoriallisen museon lintuosastolla ja palveli virassa vuoteen 1959, jolloin hänestä tuli museon eläintieteen laitoksen ylikuraatori. Vuonna 1929 hänestä tuli American Ornithologists' Unionin jäsen, ja hän toimi yhdistyksen puheenjohtajana 1937–1939.


title: Herbert Friedmann

text: Friedmann matkusti uudelleen Afrikkaan 1950–1951 ja tutki etenkin loistikkojen ("Prodotiscus") biologiaa. Loistikkatutkimus toi hänelle Kansallisen tiedeakatemian Elliott-palkinnon 1959. Hän myös jatkoi turpiaalitutkimustaan.


title: Herbert Friedmann

text: Vuonna 1961 Friedmann nimitettiin Los Angelesin piirikunnan luonnonhistoriallisen museon johtajaksi, ja hän toimi virassa aina eläkkeelle jäämiseensä saakka 1970. Samana vuonna hän matkusti Etelämantereelle arvioimaan Yhdysvaltain kansallisen tiedesäätiön biologista tutkimusprojektia.


title: Herbert Friedmann

text: Friedmann tapasi tulevan vaimonsa, tanskalaisen maatalousasiantuntijan Karen Juul Vejlon, Washingtonissa 1936–1937. Heidät vihittiin 1937. Heidän tyttärensä Karen on taidehistorioitsija.


title: Herbert Friedmann

text: Friedmann julkaisi 17 kirjaa ja noin 315 tieteellistä artikkelia. Hän nimesi useita uusia lintulajeja ja alalajeja, muun muassa hopeasarvinokan ("Bycanistes brevis").


title: Lapskoussi

text: Lapskoussi (, , ), "sekasotku", on etenkin Saksassa ja Skandinaviassa suosittu ruokalaji, joka on tehty keitetystä tai paistetusta naudanlihasta ja perunasta. Myös lampaan- ja poronliha mainitaan eräissä ohjeissa. Ainekset leikataan kuutioiksi, mausteiksi lisätään suolaa ja pippuria sekä laakerinlehti, ja ainekset keitetään yhdeksi keitokseksi, kunnes niistä muodostuu vankka muhennos tai puuromainen seos. Ruokalaji voi sisältää myös porkkanaa, lanttua ja sipulia. Ruokalaji tarjoillaan yleensä leivän, mahdollisesti etikkakurkun ja -punajuuren kera.


title: Lapskoussi

text:
Suomessa lapskoussi tunnetaan erityisesti Rauman perinneruokana.
Sanan alkuperä on tuntematon, mutta ruokaa pidetään yleisesti merimiesten suosimana.


title: Lapskoussi

text: Samantapainen ruoka on Varsinais-Suomessa tunnettu holomuussi.


title: I’m Outta Time

text: I’m Outta Time on rock-yhtye Oasiksen kappale ja single, joka julkaistiin 1. joulukuuta, 2008, ja nousi Britannian singlelistan sijalle 12. Kappaleen on kirjoittanut Liam Gallagher ja kappaleeseen on samplattu John Lennonin puhetta eräästä antamastaan haastattelusta vuodelta 1980. "I'm Outta Time" on tyylillisesti hyvin paljon Lennonin kappaleen "Jealous Guy" tapainen. Single ei yltänyt kotimaassaan singlelistan TOP10:een, vaan se rikkoi yhtyen ennätyksellisen 22 singlen mittaisen TOP10-putken ja on huonoiten menestynyt Oasis-single sitten vuoden 1994. Singlen B-puolia ovat formaatista riippuen muita Dig Out Your Soul -albumilta löytyvä kappaleita erilaisina miksauksina tai demoja. Singlen kansi on Julian Housen suunnittelema.


title: I’m Outta Time

text: Kaikki kappaleet on kirjoittanut Liam Gallagher, ellei toisin mainita.


title: I’m Outta Time

text: CD


title: I’m Outta Time

text: 7" #1


title: I’m Outta Time

text: 7" #2


title: I’m Outta Time

text: Digital bundle


title: Tukholman lentoasema

text: Tukholman lentoasema voi tarkoittaa seuraavia lentoasemia:


title: Preston Tucker

text:
Preston Thomas Tucker (21. syyskuuta 1903 – 26. joulukuuta 1956) oli yhdysvaltalainen autotehtailija.
Preston Tucker ystävystyi kilpa-ajaja, autosuunnittelija Harry Millerin kanssa, kun hän vietti aikaansa kilparatojen varikoilla. Ystävyydestä sai alkunsa yksi yhdysvaltalaisen autoteollisuuden kunnianhimoisimmista hankkeista. Tucker päätti rakentaa ystäviensä autosuunnittelija Alexander Tremulisin, teknisen asiantuntijan John Eddie Offuttasin ja Harry Millerin avustuksella auton, joka olisi muotoilultaan tulevaisuutta ja hinnaltaan niin edullinen, jotta kenellä tahansa olisi varaa ostaa hänen nimeään kantava auto.


title: Preston Tucker

text: Teknisiltä ratkaisuiltaan auto oli tulevaisuutta. Auton moottori oli sijoitettu taakse, ja autossa oli käytössä turvavyöt. Tuckerin ajatus oli varustaa auto kolmannella etulyhdyllä, joka ohjauspyörää kääntämällä kääntyisi ajoradan mukaisesti. Kolmas etulyhty jäi autoihin, vaikka sitä ei saatu toimimaan suunnitellulla tavalla. Autossa oli lisäksi erillisjousitus ja hydrauliset jarrut. Väitetään että Tucker olisi saanut innoituksensa 1930-luvun Tatran malleista T77 ja T87, joihin hän oli tutustunut toisen maailmansodan aikana Euroopassa ollessaan. Autoissa onkin lukuisia teknisiä yhtäläisyyksiä, muun muassa virtaviivainen muotoilu, takamoottorisuus ja kääntyvä etulyhty.


title: Preston Tucker

text: Prototyyppi nimeltä ”Tin Goose” valmistui kesäkuussa vuonna 1947, ja keväällä 1948 alkoi auton sarjatuotanto. Malli sai nimen Tucker 48. Autoa kehuttiin kaikissa autolehdissä, ja se oli ostajien mieleen.


title: Preston Tucker

text: Preston Tucker sai syytteet petoksesta ja arvopaperihuijauksesta. Oikeudenkäynnissä väitettiin, että hän oli myynyt olemattoman autotehtaan osakkeita ja kerännyt ennakkomaksuja autosta, jota ei ollut tarkoitus valmistaa eikä koskaan valmistettaisi. Oikeudenkäynnin aikana rakennuksen eteen ajettiin ”todisteena” kaikki 51 valmistettua autoa. Kaikki syytteet hylättiin, mutta oikeudenkäynti ja kielteinen julkisuus oli romahduttanut osakkeiden arvon yhdessä yössä. Maaliskuussa 1949 tehdas lopetti toiminnan. Preston Tuckerin tehdas valmisti kaikkiaan 51 autoa, joista vuonna 2008 on jäljellä 47 kappaletta. Yksi autoista, alustanumero 1038, myytiin elokuussa 2008 yhdysvaltalaisessa autohuutokaupassa runsaalla miljoonalla dollarilla.


title: Preston Tucker

text: Preston Tuckerin elämästä kertova elokuva "Tucker – mies ja unelma" valmistui 1988.


title: Société Générale

text: Société Générale S.A. (SG, SocGen) on suuri ranskalainen pankki ja rahoituslaitos, jolla on toimintaa ympäri maailman. Se on yksi kolmesta isosta ja perinteisestä ranskalaispankista ("Les trois vieilles") Crédit Lyonnais'n (LCL, osa Crédit Agricole -ryhmää) ja BNP Paribas'n ohella.


title: Société Générale

text: Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).


title: Société Générale

text:
Société Généralen kotipaikka on Pariisin Boulevard Haussmannilla ja pääkonttori pankin omassa tornitalossa La Défensen alueella Pariisin länsipuolella.
Vuonna 1864 perustetun pankin alkuperäinen nimi oli "Société Générale pour favoriser le développement du commerce et de l'industrie en France" eli suomeksi "Yleisyhtiö tukemaan Ranskan kaupan ja teollisuuden kehitystä". Nykyisin siitä käytetään usein lempinimenomaista lyhennettä SocGen.


title: Société Générale

text:
Société Généralen liiketoiminta on jaettu viiteen ydinalueeseen:
Tammikuussa 2008 Jérôme Kerviel teki johdannaiskaupoilla Société Générale –pankissa tappiota 4,9 mrd. euroa.


title: Paavo Konsén

text: Paavo Erkki Konsén () oli suomalainen jääkärikapteeni.


title: Paavo Konsén

text: Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Viktor Aleksander Konsén ja Edla Maria Hällström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Lempi Charlotta Södermanin kanssa.


title: Paavo Konsén

text: Konsén kävi viisi luokkaa Tampereen klassillisesta lyseota ja Tampereen kauppaopiston sekä suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Tampereen lyseossa vuonna 1926.


title: Paavo Konsén

text: Konsén työskenteli konttoristina ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 5. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Paavo Konsén

text: Konsén saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan lähettiupseeriksi 1. Jääkärirykmentin esikuntaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Karjalankannaksella.


title: Paavo Konsén

text: Konsén palveli sisällissodan jälkeen toimistoupseerina Yleisesikunnassa. Armeijasta hän erosi 10. kesäkuuta 1921 ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. kesäkuuta 1921 ja hänet sijoitettiin päälliköksi Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirin VII alueelle, josta hän siirtyi 1. tammikuuta 1925 alkaen Mäntän suojeluskunnan paikallispäälliköksi. Hänet määrättiin 30. kesäkuuta 1925 astumaan armeijan vakinaiseen palvelukseen ja hänet sijoitettiin Autopataljoonan 1. komppanian päälliköksi. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Ihmisyys (kirja)

text: Ihmisyys: 1900-luvun moraalihistoria on Jonathan Gloverin kirja vuodelta 1999. Teoksessa Glover tutkii ihmisen toimintaa yhteiskunnan osana ja ihmisen toiminnan eettisiä perusteita 1900-luvulla tapahtuneissa sotarikoksissa, kansanmurhissa ja väkivaltaisuuksissa.


title: Ihmisyys (kirja)

text: Teoksen on kustantanut suomenkielisenä kustannusosakeyhtiö Like ja Rauhanpuolustajien rekisteröity yhdistys. Teoksen suomentamiseen saatiin tukea Suomen kirjallisuuden edistämisvarojen valtuuskunnalta sekä Suomen kirjasäätiöltä.


title: Välineellinen arvo

text: Välineellinen arvo voi olla sekä fyysisen objektin että abstraktin objektin arvo, ei itseisarvo vaan keino saavuttaa jotain muuta. Pragmatismissa keskustellaan siitä, onko olemassa muita kuin välineellisiä arvoja. Heidän mukaansa mitään ei tehdä todella asian itsensä vuoksi, vaan nautinnon (hedonismi) tai jonkin vastaavan hyödyn takia. Toisaalta voi kysyä, onko mitään mieltä siinä, että päätyy äärettömään regressioon joutuessa olettamaan äärettömän määrän päämääriä jonkin asian tekemiselle.


title: Välineellinen arvo

text: Filosofi Immanuel Kantin mukaan ihmistä ei koskaan saa kohdella välinearvona, vaan itseisarvona. Ihmisen välineellistäminen loukkaisi ihmisarvoa.


title: Välineellinen arvo

text: Välinearvoja tutkitaan arvoteoriassa.


title: Apua, vaimoni on teurastaja

text: Apua, vaimoni on teurastaja on Thomas Schlammen ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1993. Siinä Mike Myers esittää kahta roolia: Charlie Mackenziea (päähenkilö) ja Stuart Mackenziea (päähenkilön isä).


title: Apua, vaimoni on teurastaja

text: Charlie Mackenzie on kahvilarunoilija, jolla ei ole ollut onnea parisuhteissa; yksi hänen tyttöystävistään oli kleptomaani ja toinen mafian palkkalistoilla. Hän alkaa epäillä, että hänen kohtalonsa on jäädä ikuiseksi poikamieheksi. Mutta sitten hän tapaa kauniin, mukavan ja fiksun naisen Harrietin. Suhteen saadessa yhä enemmän syvyyttä alkaa salakavala vainoharhaisuus kuitenkin vaivata Charlieta ja hän epäilee, että Harriet on kuuluisa sarjamurhaaja joka menee naimisiin miesten kanssa vain tappaakseen nämä myöhemmin.


title: Apua, vaimoni on teurastaja

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa kankeaksi komediaksi ja antaa sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Venäjän energiapolitiikka kertoo Venäjän energiankäytöstä ja energiapolitiikasta ja eri sidosryhmien näkemyksistä energian käytön kehitykseen ja ohjaamiseen mukaan lukien energiantuotanto, jakelu ja kulutus. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Germanwatchin mukaan vuonna 2008 Venäjän osuus maailman hiilidioksidipäästöistä oli 5,7 % (3. sija), energiankulutuksesta 5,8 % ja väestöstä 2,2 %.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: IEA:n mukaan vuonna 2008 Venäjä oli "2. suurin öljyntuottaja": 485 Mt (12,3 % maailman tuotannosta) ja vuonna 2007 maailman "2. suurin öljynviejämaa" (256 Mt). Venäjä oli vuonna 2007 maailman 3. suurin öljynjalostaja: 224 Mt (5,9 % maailman tuotannosta) ja suurin öljytuotteiden viejä (96 Mt). Vuonna 2008 Venäjä oli maailman "suurin maakaasuntuottaja ja viejä". Tuotanto oli 657 mrd. kuutiota (21 % maailmantuotannosta) ja vienti 187 mrd. kuutiota (23 % maailman kaasun viennistä) Vuonna 2008 Venäjä oli "5. suurin kivihiilentuottaja" tuottaen kivihiiltä 247 Mt ja ruskohiiltä 76 milj. tonnia. Venäjän osuus maailman kivihiilen viennistä oli 9,6 % (76 Mt). Venäjän sähköntuotanto 1013 TWh vuonna 2007 jakautui: maakaasu 487 TWh vesivoima 179 TWh, kivihiili ja turve 170 TWh ja ydinvoima 160 TWh ja muu 17 TWh. Venäjän oma sähkönkulutus oli 898 TWh.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Venäjän Kioton sopimuksen ratifioiminen oli ratkaisevaa, sillä sen ansiosta maiden määrä oli 55 ja päästöjen osuus yli 55 %. Sopimus tuli voimaan 16.2.2005. Venäfä ratifioi sopimuksen 3 kuukautta aiemmin.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Vuonna 2006 energia- ja energiatuotteet olivat 65,2 % Venäjän vientituloista. Valtio omistaa kaasu- ja sähkömonopolin, öljyputket (Transneft) ja satamat. Kaasuputket kulkevat Valko-Venäjän ja Ukrainan kautta.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Gazpromin hallussa on kolmasosa maailman kaasuvaroista. Se tuottaa 7 % Venäjän BKT:stä ja 1/5-osan vientituloista.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Venäjän hiiliteollisuus työllisti BP:n tilastojen mukaan 200 000 ihmistä, tuotti 309 miljoonaa tonnia hiiltä (4,7 % maailman tuotannosta) ja kulutti 112 miljoonaa tonnia hiiltä (3,6 % kulutuksesta) vuonna 2006. Hiilikaivostyö on vaarallisin työ Venäjällä. Vuoden 2007 kahdessa pahimmissa kaivosonnettomuuksissa menehtyi 110 ja 38 henkeä. Alan investoinneissa säästetään.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: BP:n tilastojen mukaan (6 / 2006) entinen Neuvostoliitto tuotti öljyä 600 milj. tn (15,3 % tuotannosta) ja kulutti öljyä 188 milj. tn (4,8 % kulutuksesta) vuonna 2006.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Venäläisiin öljy-yhtiöihin sisältyy:


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Sahalin saarella on kuusi offshore öljyn ja kaasuprojektia: "Sakhalin" 1, 2, 3, 4, 5 ja 6. Projekteihin osallistuu venäläiset ja ulkomaiset yhtiöt, kuten Shell, BP and Exxon-Mobil. Rosneft osallistuu projekteihin 1, 3, 4, 5 ja 6. Shellin johtama Sahalin 2 on 35 kansalaisjärjestön mukaan ympäristönsuojelun varovaisuusperiaatteen ja kansainvälisten määräysten vastainen. Euroopan kehitysrahasto ei myöntänyt tukea projektille ympäristönsuojelusyistä. Vuonna 2008 US Export Import Bank ja UK's Export Credit Guarantee Department hylkäsivät rahoituksen Sahalin 2-projektille. Sahalin 2 projektiin sisältyy Venäjän ensimmäinen kaasun nesteytyslaitos (liquefied natural gas LNG). Nesteytyslaitoksen toiminnan ennustettiin käynnistyvän kesällä 2008. Tuotannosta 75 % oli myyty jo ennakkoon Japaniin, Koreaan ja USA:n.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Gaspromin hallussa on 1/3-osa maailman kaasuvaroista. Se tuottaa 7 % Venäjän BKT:stä ja 1/5-osan vientituloista. Suuri osa alueista on velkaa kaasumonopoli Gazpromille, mikä antaa sille valtaa. Gazprom investoi hiileen, jotta kaasun voi viedä ulkomaille.