title: Miika Söderholm

text: Miika Söderholmin Ypö-Viis -yhtye on koko suomalaisen punkin pioneereja. Söderholm ja Mikko Holmström perustivat yhtyeen Karhulassa kesällä 1977 ja Ypö-Viis julkaisi Suomen ensimmäisen punk-omakustannelevyn "Energia on A ja O / Kotka palaa" -singlen loppuvuodesta 1978. 5. lokakuuta 1979 äänitettiin Karhulassa Afrodite-diskossa "Karhulan poikii live".


title: Miika Söderholm

text: Söderholm ja Holmström perustivat myös Suomen ensimmäisen punk-levymerkin, Karva-levyt. Karva-levyt toimi aktiivisesti noin vuoden verran ja julkaisi viisi singleä, sekä Ypö-Viis live-LP:n, josta P.P. Kallio totesi levyn julkaisun jälkeen Hilseen arvostelussa: "Karhulan poikii live on tällä hetkellä maailman paras liveälpee ja varmaankin yks parhaista vielä kymmenenkin vuoden päästä. Siltä musta tuntuu."


title: Miika Söderholm

text: Ypö-Viis lopetti vuonna 1981, mutta yhtye on sen jälkeen keikkaillut satunnaisesti.


title: Miika Söderholm

text: Söderholmilla ja Ypö-Viidellä on merkittävä rooli suomalaisen ramopunk-genren synnyssä. Ypö-Viis oli innoittajana esimerkiksi Luonteri Surfin soittajille, jotka innostuivat Ayshire-levyjen kautta julkaisemaan Ypö-Viiden tuotantoa. Se innosti Söderholmin taas ramopunkin pariin ja perustamaan Pojat-yhtyeen.


title: Miika Söderholm

text: Söderholm palasi punkin ja ramopunkin pariin perustamansa Pojat-yhtyeen kanssa. Yhtye kuuluu genren tunnetuimpiin nimiin Suomessa yhdessä Luonteri Surf ja Ne Luumäet -yhtyeiden kanssa.


title: Miika Söderholm

text: Ypö-Viiden ja Poikien lisäksi Söderholm on soittanut myös yhtyeissä Ne Luupojat Surf, MurMurr, Debbie ja Surfpoika Rex. Ensimmäisen sooloalbuminsa "Kuusnolla" Söderholm julkaisi marraskuussa 2016. Soololevynsä johdosta Miika on tehnyt keikkoja Miika Söderholm & Punatulkut-yhtyeen kanssa, yhtyeen nimissä on julkaistu myös digisinglet "Kaunista ja rumaa" sekä "Unelmoin".


title: Miika Söderholm

text: Söderholmille annettiin vuoden 2005 ramopunkin Kultainen pesäpallomaila -palkinto. Tuomariston perusteluissa todettiin muun muassa: "Miika Söderholm teki ramopunkkia jo ennen kuin koko termiä oli edes keksitty ja aktiivinen ura suomalaisen ramopunkin parissa on kestänyt jo kohta kolmekymmentä vuotta. Meriittilistalta löytyy muun muassa Ypö-Viis, Pojat ja Debbie. Mainitsemisen arvoinen seikka on myös se, että hän on Mä uskon meihin "ramopunk-kansallislaulun" toinen tekijä".


title: Gallery of Suicide

text: Gallery of Suicide on Cannibal Corpse -yhtyeen kuudes studioalbumi. Metal Blade Records julkaisi albumin vuonna 1998.


title: North Road

text: North Road oli monikäyttöinen stadion Claytonissa, itäisessä Manchesterissa, Englannissa. Sitä käytettiin pääasiassa jalkapallon pelaamiseen ja se oli Manchester Unitedin historian ensimmäinen kotikenttä. United pelasi ottelunsa North Roadilla vuosien 1878 ja 1893 välillä, kunnes muutti Bank Streetille.


title: Kimmo Rajala

text: Kimmo Rajala (s. 26. toukokuuta 1961 Kittilä) on suomalaissyntyinen, Ruotsissa asuva näyttelijä, stuntmies ja stuntkoordinaattori. Hän on työskennellyt yli 500 elokuvatuotannossa.


title: Kimmo Rajala

text: Noormarkussa nuoruutensa viettänyt Rajala kilpaili painijana jo Suomessa, ja muutettuaan 1979 Ruotsiin hän voitti kolme Ruotsin-mestaruutta. Hän ryhtyi ammattimaiseksi stuntnäyttelijäksi 1986 ja perusti yrityksen 1989.


title: Kimmo Rajala

text: Rajala koulutti suomalaisia stuntmiehiä 1993 Turun taiteen ja viestinnän oppilaitoksen stuntkurssilla.


title: Kimmo Rajala

text: Kimmo Rajala palkittiin Ruotsin arvostetuimmalla Guldbagge-elokuvapalkinnolla tammikuussa 2008 Tukholmassa pidetyssä tilaisuudessa. Hän sai palkinnon sijaisnäyttelijöiden koordinoimisesta elokuvissa "Aurinkomyrsky" ja "Arn – Temppeliritari".


title: Billy Meredith

text: William Henry ”Billy” Meredith (30. heinäkuuta 1874 – 19. huhtikuuta 1958) oli walesilainen jalkapalloilija. Hän oli lajin ensimmäisiä supertähtiä ja edusti uransa aikana Walesin maajoukkuetta 48 ottelussa, joissa hän teki 11 maalia vuosina 1895–1920. Seuratasolla hän edusti Manchester Cityä ja Manchester Unitedia. Hänen mielipaikkansa kentällä oli oikea laitahyökkääjä.


title: Billy Meredith

text: Cityn riveihin Meredith liittyi lokakuussa 1894. Debyyttinsä hän teki samassa kuussa 5–4 -tappio-ottelussa Newcastlea vastaan. Seuraavalla viikolla hän oli askeleen lähempänä tuloa legendaksi Manchesterissa, kun hän teki kaksi maalia Newton Heathin (nyk. Manchester United) verkkoon Manchesterin derbyssa. Hän oli rakastettu pelaaja fanien keskuudessa.


title: Billy Meredith

text: Toukokuussa 1906 hän siirtyi Unitediin ja debyyttinsä hän teki 1. tammikuuta 1907 1–0 -voitto-ottelussa Aston Villaa vastaan. Unitedissakin hänestä tuli nopeasti fanien suosikki. Vuonna 1921 "Walesin taikuri" palasi Cityyn. Viimeisen ottelunsa hän pelasi FA Cupin välierissä Newcastlea vastaan ollessaan 49 vuoden ja 245 vuorokauden ikäinen. Hän on kaikkien aikojen vanhin pelaaja FA Cupiin osallistunut pelaaja. Yhteensä Meredith edusti Cityä 390 kertaa tehden 150 maalia ja voittaen yhden FA Cupin. Unitedia hän edusti 335 kertaa tehden 36 maalia ja voittaen kaksi liigamestaruutta, yhden FA Cupin ja kaksi Charity Shield -pokaalia.


title: Billy Meredith

text: Peliuransa jälkeen hän toimi muun muassa valmentajana.


title: Billy Meredith

text: Meredith kuoli 83-vuotiaana vuonna 1958 Withingtonissa, Manchesterissä.


title: UEFA:n stadionvaatimukset

text: UEFA:n stadionvaatimukset ovat Euroopan jalkapalloliitto UEFA:n määrittelemiä vaatimuksia, jotka jalkapallostadionin on täytettävä, että sillä voidaan pelata UEFA:n alaisten kilpailujen otteluita. Vaatimukset täyttäville stadioneille on käytössä vuonna 2006 tehty luokitusjärjestelmä (luokat 1, 2, 3 ja 4), joka määrittää tarkemmin kriteerit sille, minkä tasoisia otteluita stadionilla voidaan pelata. Mestarien liigassa vaaditaan kahdelle ensimmäiselle karsintakierrokselle luokka 2, kolmannelle karsintakierrokselle luokka 3 ja lopuille luokka 4.


title: UEFA:n stadionvaatimukset

text:
Luokitus määritetään 30 eri kriteerin avulla.
Cat 4. luokkaan vaaditaan muun muassa seuraavia asioita:


title: UEFA:n stadionvaatimukset

text: Cat 3. luokkaan vaaditaan muun muassa seuraavia asioita:


title: Tauno Koskela

text: Tauno Juhani Koskela (11. lokakuuta 1916 Rauma – 28. marraskuuta 2002 Rauma) oli raumalainen opettaja ja kirjailija.


title: Tauno Koskela

text: Koskelan vanhemmat olivat tehtailija Iisak Viktor Koskela (ent. Grönfors) ja Elli Aliina Tamminen. Hänen vanhempi veljensä oli kirjailija Unto Koskela. Koskelalla oli myös veli Otto ja sisar Hilppa. Koskela oli naimisissa AK Seppisen tyttären Anna-Liisan kanssa. Heile syntyi kaksi poikaa, Tapani ja Hannu. Koskela tuli ylioppilaaksi Rauman yhteislyseosta 1936 ja lähti aluksi opiskelemaan teologiaa Helsingin yliopistoon pariksi vuodeksi. Hän valmistui kuitenkin kansakoulunopettajaksi Jyväskylän Kasvatusopillisesta Korkeakoulusta 1943 ja filosofian kandidaatiksi Turun yliopistosta 1956. Koskela toimi äidinkielen lehtorina Rauman seminaarissa 1964–1972 ja didaktiikan lehtorina Rauman opettajankoulutuslaitoksessa 1972–1979.


title: Tauno Koskela

text: Koskela kirjoitti runoja ja murrenovelleja, mutta toimitti myös Rauman murteen sanakirjan. Hänen kirjallinen tuotantonsa oli voimakkaasti sidoksissa paitsi Raumaan ja sen lähiympäristöön, myös hänen traumaattisiin sotakokemuksiinsa. Koskela oli raumalaisia perinteitä vaalivan Nortamo-seuran puheenjohtaja 1963–1987. Rauman murteen sanakirjan "Sillail oikke. Rauman kielen sanoja ja sanomisia" (1992) aineisto kerättiin Rauman kansalaisopiston Rauman murteen oppitunneilla.


title: Riot Act

text: Riot Act on yhtyeen Pearl Jam seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 12. marraskuuta, 2002.


title: Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen

text: Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen on vuonna 1976 ensi-iltansa saanut neljäs virallinen Vaaleanpunainen pantteri -elokuva. Elokuvan ohjasi edellisten osien tapaan Blake Edwards, ja pääosassa hölmöä ranskalaista etsivää Jacques Clouseauta esittää Peter Sellers. Muissa keskeisissä rooleissa esiintyvät Herbert Lom, Burt Kwouk, Lesley-Anne Down ja André Maranne. Elokuva on sarjan ensimmäinen Vaaleanpunainen Pantteri-nimellä kulkeva elokuva, jossa kyseinen timantti ei esiinny. Pantteri-teema oli kuitenkin saanut sen verran nimeä (johtuen pitkälti sarjan alkutunnuksissa esiintyvästä eläinhahmosta), että sitä käytettiin jatkossakin Closeaun yhteydessä.


title: Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen

text: Ylikomisario Clouseaun entinen esimies Charles Dreyfus (Herbert Lom) on tullut Clouseaun takia hulluksi ja joutunut mielisairaalaan. Häntä pidetään kuitenkin jo täysin toipuneena ja valmiina palamaan poliisin hommiin, kunnes Clouseau saa taas Dreyfusin sekoamaan. Dreyfus karkaa sairaalasta ja värvää joukkoihinsa Ranskan vaarallisimmat rikolliset joiden on määrä murhata Clouseau. Dreyfusin joukot kidnappaavat lisäksi professori Fassbenderin (Richard Vernon) ja tämän tyttären, sillä Dreyfus haluaa professorin rakentavan hänelle "tuomiopäivän aseen", jolla hän pystyisi tekemään tuhoa ja kiristämään ihmisiä, jotta Clouseau murhattaisiin. Valtioiden korkeimmat tahot lähettävätkin parhaat agenttinsa Clouseaun perään, sillä Dreyfus tuhoaa YK:n päämajan ja näyttää voimansa.


title: Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen

text: Clouseau matkustaa Saksaan Olutfestivaaleille, sillä hän saa vihjeen Dreyfusin olinpaikasta. Clouseau ei tapaakaan festivaaleilla Dreyfusia, sen sijaan eri maiden agentit yrittävät useaan otteeseen salamurhata ylikomisarion, mutta tämä selviää aina murhayrityksistä "hulluntuurilla" edes tietämättä henkensä olevan vaarassa. Lopulta Clouseau jopa ihastuu venäläiseen naisagenttiin, Olga Bariosovaan (Lesley-Anne Down).


title: Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen

text: Clouseau saa vihiä, että hullu Dreyfus asuu vanhassa linnassa Saksassa ja niinpä hän naamioituu saksalaiseksi hammaslääkäriksi päästäkseen sisään linnaan nappaamaan Dreyfusin. Samaan aikaan Dreyfus suunnittelee tuhoavansa koko Englannin. Suunnitelma ei kuitenkaan onnistu, sillä Clouseau kääntää vahingossa aseen laukaisinta ja ase tuhoaakin Dreyfusin.


title: Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen

text:
Joidenkin Vaaleanpunainen pantteri -elokuvien keskeisten hahmojen kuten Clouseaun palvelijan Cato Fongin (Burt Kwouk) ja ylikonstaapeli Francois Chevalierin (André Maranne) rooli on aikaisempia elokuvia pienempi.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen kutsuu elokuvaa sarjassaan edelleen toimivaksi ja hykerryttäväksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. "VideoHound’s Golden Movie Retriever" antaa elokuvalle kolme tähteä neljästä.


title: Paavius keskiajalla

text: Paavius keskiajalla käsittää paaviuden historian karkeasti 600-luvulta eli Gregorius I:n ajalta noin 1400-luvulle suuren skisman aikoihin. Keskiajan paaviuden aikana tapahtui useita paaviuden historian kannalta erittäin tärkeitä tapahtumia, muun muassa paavin hengellisen ja maallisen vallan suuri kehittyminen kristillisessä Euroopassa ja Kirkkovaltion perustaminen.


title: Paavius keskiajalla

text: Keskiajan paaviuden ajalla tapahtui myös aiemmin Rooman valtakunnan valtiokirkon jakautuminen itäisistä paikalliskirkoista koostuvaan ortodoksiseen ja pääosin läntisistä paikalliskirkoista koostuvaan katoliseen kirkkoon. Samoin aikakaudelle sijoittuu paaviuden maallisen vallan huippukausi, jolloin paavia voitiin käytännössä pitää Euroopan mahtavimpana johtajana.


title: Paavius keskiajalla

text: Mikäli Gregorius I:n katsotaan olleen ensimmäinen keskiajalla hallinnut paavi ja suuren skisman lopettaneen Martinus V:n olleen viimeinen, hallitsi siinä tapauksessa keskiajalla 143 paavia. Merkittävimpiä paaveja olivat muun muassa Gregorius I, Nikolaus I, Gregorius VII ja Innocentius III.


title: Paavius keskiajalla

text: Keskiajan paaviuden voidaan katsoa alkaneen Gregorius Suuren tultua valituksi paaviksi vuonna 590. Gregorius Suuri oli paaviuden historian kannalta erittäin merkittävä henkilö, ja hänen pontifikaattina aikana vuosina 590–604 voidaankin katsoa läntisen kristillisyyden kirkon siirtyneen uuteen aikakauteen.


title: Paavius keskiajalla

text: Gregorius Suuri oli pätevä hallintomies, kokenut juristi ja taitava diplomaatti. Hänen tekoihinsa lukeutuu muun muassa paavillisen keskushallinnon järjestäminen. Hän ei ollut suinkaan pelkkä uskonnollinen johtaja vaan tämän lisäksi esimerkiksi organisoi kirkon – joka oli sen ajan suurin maanomistaja Italiassa – omistamien maatilojen hoidon ja loi toimivan järjestelmän niistä tulevien rahojen jakamiseen.


title: Paavius keskiajalla

text: Gregorius Suuren aikana nykyisen Italian alue kuului Itä-Rooman valtakuntaan, jota hallitsi keisari. Paavi Gregorius tunnusti tämän ylivallan. Vihollisten uhatessa Rooman kaupunkia keisarista ei kuitenkaan ollut apua, joten olosuhteiden pakossa paavin oli neuvoteltava heidän kanssaan ja lahjottava heitä. Maallisen vallan heikkous siis pakotti – tai toisesta näkökulmasta katsottuna mahdollisti – hänet ottamaan vastuuta myös maallisesta hallinnosta Rooman lähiseuduilla: näillä toimillaan hän aloitti Kirkkovaltion rakentamisen Keski-Italiaan sekä verotusjärjestelyillään varmisti kirkon taloudellisen riippumattomuuden. Näin paavista tuli käytännössä Italian niemimaan maallinen hallitsija. Gregorius ymmärsi, ettei hänen kannattanut yrittääkään levittää ajatusta paavin uskonnollisesta ylimmästä vallasta itään, joten hän päätti keskittyä läntiseen Eurooppaan. Paavi Gregorius solmi tärkeitä suhteita Ranskan ja Espanjan hallitsijoihin sekä lähetti kotiluostarinsa johtajan ja neljäkymmentä munkkia Isoon-Britanniaan käännyttämään pakanoita. Gregorius esiintyikin lännessä kristittynä johtajana ja käskijänä sekä idässä keisarin uskollisena alamaisena.


title: Paavius keskiajalla

text:
Gregorius Suuri levitti kristinuskoa Eurooppaan tehokkaammin kuin yksikään häntä paavinistuimella edeltänyt paavi. Samoin Gregoriuksen toimiin paavina kuului kirkon lujittaminen sisäisesti ja sen yhtenäisyyden takaaminen. Gregorius Suuri saavuttikin pontifikaattinsa aikana selvän johtoaseman Rooman piispalle läntisessä Euroopassa.
Vuonna 719 paavi Gregorius II antoi Etelä-Britanniassa sijaitsevassa luostarissa asuvalle Winfrid -nimiselle munkille tehtäväksi germaanisten kansojen käännyttämisen kristityiksi. Winfrid otti vanhan tavan mukaan uudeksi nimekseen Bonifatiuksen edellisen päivän pyhimyksen mukaan.


title: Paavius keskiajalla

text: Bonifatiuksen työ paavinistuimen hyväksi oli merkittävää. Bonifatius muun muassa uudisti frankkilaista kirkkoa, joka katsoi olevansa riippumaton Roomasta. Bonifatius esimerkiksi uudelleenjärjesti kirkon omaisuuden, kutsui koolle erilaisia synodeja sekä yritti erottaa liian maallismielisiä piispoja viroistaan. Bonifatiuksen onnistui lopulta myös saada frankkilaiset piispat allekirjoittamaan kirjallisen sopimuksen siitä, että he lupautuisivat Rooman kirkon alaisiksi.


title: Paavius keskiajalla

text: Paavinistuin koki suuren arvovallan lisäyksen paavin voidellessa Pipin Pienen frankkien kuninkaaksi, vaikka monien ylimysten mielestä Pippin kuului väärään sukuun ja oli vallankaappaaja. Näin paavi antoi kuninkaanvallalle uuden perustelun siitä, ettei se ollutkaan kytkettynä syntyperään vaan Jumalan tahtoon, jota paavi välitti maan päällä. Näin paavius kytkeytyi kiinteäksi osaksi läntisen Euroopan valtarakennetta.


title: Paavius keskiajalla

text: Ennen Pipin Pienen kruunaamista paavinistuin muodollisesti vielä tunnusti Bysantin keisarin valtaa myös läntisessä Euroopassa, mutta viimeistään Stefanus II:n ja Pipin Pienen solmivan sopimuksen jälkeen kävi selväksi, että paavinistuin asettui mieluummin frankkien keisarin suojelukseen. Siirtyessään frankkien keisarin suojelukseen paavi ja Rooman kirkko menettivät osan itsenäisyydestään, mutta Pipin Pieni sitoutui "kuulemaan kaikkia paavin kehotuksia ja määräyksiä".> Pipin teki pian paaville vastapalveluksen kukistamalla langobardit ja luovuttamalla Rooman ympäristöineen paavin alaisuuteen. Kirkkovaltion voidaan katsoa saaneen alkunsa, mikä teki paavista paitsi hengellisen myös maallisen hallitsijan. Paavinistuin oli samalla saanut itselleen läntisen tukijan johon luottaa ongelmatilanteissa, eikä sen siis enää tarvinnut Konstantinopolin tai sen keisarin tukea.


title: Paavius keskiajalla

text: Läntisessä kristikunnassa paavius edusti pysyvyyttä ja jatkuvuutta yhä enemmän myös maallisessa hallitsemisessa. Tästä osoituksena paavi Leo III kruunasi frankkien kuninkaan Kaarlen, joka myöhemmin sai lisänimen Suuri, Rooman keisariksi vuonna 800: tällä teolla sekä paavi että Kaarle saivat laajennettua arvovaltaansa.


title: Paavius keskiajalla

text: Paavin saatua hallintaansa ja maalliseksi valtakunnakseen osan Apenniinien niemimaasta, oli syytä hankkia myös laillinen perusta tälle tapaukselle. Kirkkovaltion olemassaolon oikeutusta perusteltiinkin niin sanotun Konstantinuksen lahjakirjan avulla. Se kuitenkin 1400-luvulla osoitettiin Kirkkovaltion syntymisen aikoihin tehdyksi väärennökseksi.


title: Paavius keskiajalla

text: Lahjakirjassa keisari Konstantinus antaa paavi Sylvester I:lle ja hänen seuraajilleen vallan Roomaan ja Länsi-Rooman kaupunkeihin. Tämä oli niin sanottu Pyhän Pietarin perintö. Lisäksi asiakirjan mukaan paaville annettiin keisarin arvomerkit ja papeille senaattorin arvo. Konstantinukselle jäi lahjakirjan mukaan Itä-Rooma. Lahjakirjan mukaan lahjoituksen syynä oli paavin keisarille antamat kristinuskoa koskevat neuvot. Paavi oli lahjakirjan mukaan myös kastanut hänet. Katolinen kirkko myönsi lahjakirjan väärennökseksi vasta 1800-luvulla.


title: Paavius keskiajalla

text: Konstantinuksen lahjakirjaa ei kirjoitettu yhdellä kertaa, vaan sitä paranneltiin useasti. Lahjakirjan laativat roomalaiset oppineet, joiden tarkoituksena oli saada aikaiseksi laillisesti kelpaava ja kirjallinen peruste paavien vallalle Italiassa.


title: Paavius keskiajalla

text: Vuonna 858 arvostettu maallikko Fotios nimitettiin uudeksi Konstantinopolin patriarkaksi. Kanonisista säännöistä huolimatta viran vaatimat vihkimykset oli toimitettu viiden päivän sisällä. Tämä johti riitaan, johon myös paavi Nikolaus I vedettiin mukaan. Vuonna 863 roomalainen synodi julisti paavin suostumuksella Fotioksen pannaan ja erotti hänet virastaan. Bysantin keisari asettui kuitenkin tukemaan Fotiosta, ja idän patriarkkojen tuen turvin julisti puolestaan Nikolaus I:n pannaan.


title: Paavius keskiajalla

text: Riita näytti aiheuttavan kristillisen kirkon jakautumisen, joten keisari Basileios I päätti joustaa kirkon yhtenäisyyden pelastamiseksi. Hän erotti Fotioksen virastaan ja karkotti hänet maasta. Tämän lisäksi Basileios I kutsui koolle ekumeenisen synodin, jonka tarkoitus oli sinetöidä idän ja lännen yksimielisyys.


title: Paavius keskiajalla

text: Synodissa paavi vaati kaikilta myöntymistä ehdoitta hänen julistamaansa pannaan, vaikka kreikkalaiset patriarkat halusivat ensin kuulla Fotiosta asiassa. Kiivaan sanasodan jälkeen Fotios joutui hyväksymään pannajulistuksen joutumaan kirkon ulkopuolelle. Tässä vaiheessa paavi vaikutti kiistan ehdottomalta voittajalta, jonka tahtoon Bysantin keisari ja idän patriarkat olivat joutuneet taipumaan kirkon yhtenäisyyden pelastamiseksi. Kaiken lisäksi synodin päätöksiin kuului myös sääntö, joka kielsi maallikon valitsemisen patriarkaksi. Itäinen kristillisyys joutui myös hyväksymään "ja Pojasta" -lisäyksen.


title: Paavius keskiajalla

text: Paavin voitto ei kuitenkaan jäänyt lopulliseksi. Vuonna 879, kun Fotioksen kirkosta erottamisesta oli kulunut kymmenen vuotta, Fotios nousi uudelleen Konstantinopolin patriarkaksi. Basileios tuki Fotiosta huolimatta tämän yhä voimassa olevasta kirkonkirouksesta. Idän ja lännen kristillisyys ajautui lopullisesti välirikkoon, vaikkakin kristillisen kirkon jakautuminen ortodoksiseen ja katoliseen kirkkoon vahvistettiin lopullisesti vasta vuonna 1054.


title: Paavius keskiajalla

text: Vuonna 843 frankkien keisarikunta jaettiin kahteen osaan. Tämä aiheutti ennen yhtenäisen valtakunnankirkon hajaannusta, mikä johti paavin hengellisen auktoriteetin murenemiseen frankkien keskuudessa. Paaville ennen kuulunutta omaisuutta ryöstettiin ympäri Eurooppaa tämän vaikutusvallan murenemisesta johtuen, ja ympäri frankkein valtakuntaa aatelisto otti luostareita omaan käyttöönsä.


title: Paavius keskiajalla

text: Paavi Formosuksen astuessa virkaansa edeltäjänsä Johannes VIII:n vuonna 891 tapahtuneen murhan jälkeen hän kuvasi Reimsin arkkipiispalle osoitetussa kirjeessään Roomassa vallitsevaa tilannetta sanoen, että "joka puolella puhkeaa harhaoppeja ja kiistoja, eikä ole ketään niitä vastustamassa". Afrikassa piispat riitelivät keskenään sekä odottivat ratkaisua Roomalta. Formosus yritti löytää itselleen poliittista tukijaa, johon nojata, mutta ei löytänyt sellaista, koska frankkien valtakunta oli jakaantunut.


title: Paavius keskiajalla

text: Formosus kääntyi nykyisen Saksan aluetta hallinnoivan kuninkaan puoleen, mutta avun sijasta tämä valtasikin Rooman vuonna 895. Formosuksen oli kruunattava tämä keisariksi. Kansannousun vuoksi Formosus syöstiin pian paavinistuimelta, mutta hänen seuraajansakin menehtyi kahden viikon kuluttua virkaanastumisestaan. Stefanus VI anasti vallan itselleen, minkä jälkeen paavius muuttui useiden sukupolvien ajaksi vain Rooman aateliston valtapeliksi. Samalla paavius menetti hengellisen kunnioituksensa, mutta tästä huolimatta itse instituutio pysyi pystyssä.


title: Paavius keskiajalla

text: 900-luvulla syntyi Keski-Ranskassa Clunyn liikkeenä tunnettu reformiliike, jonka tarkoituksena oli nostaa paavin asemaa ja tehdä tästä maallisista hallitsijoista riippumaton, sekä saada simonia eli hengellisten virkojen ostaminen ja myyminen loppumaan. Clunyn kaupungissa sijaitsevassa luostarissa syntynyt reformiliike alkoi nopeasti levitä muuallekin Eurooppaan. Liikkeeseen kuuluvat uudistajat arvostelivat kiivaasti simoniana tunnettua kirkollisilla viroilla käytyä kaupankäyntiä.


title: Paavius keskiajalla

text: Ensimmäinen Clunyn uudistusliikettä edustanut mies paavinistuimella oli Gregorius VII. Gregorius VII uskoi paavinistuimelle kuuluvan täydellinen hallintovalta niin kirkossa kuin koko maailmassakin. Gregorius VII laatikin omaan käyttöönsä 27 teesiä, joiden mukaan esimerkiksi:Gregorius VII:n aikana alkoi nk. investituurariita, jossa paavinistuin kävi merkittävän yhteenoton maallisen vallan kesken. Gregorius VII:n mielestä maallisella esivallalla ei ollut oikeutta asettaa piispoja ja hän julistikin tällaisella tavalla nimitetyt piispat kirkonkiroukseen. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik IV kielsi paavin vaateen Rooman piispan yksinoikeudesta muiden piispojen erottamiseen ja vaati paavia eroamaan. Gregorius VII kieltäytyi ja julisti Henrikin pannaan.


title: Paavius keskiajalla

text: Pannajulistuksen takia Henrik IV menetti paljon kannattajiaan, ja lopulta ruhtinaat antoivat hänelle vuoden aikaa sopia kiistansa paavin kanssa. Muussa tapauksessa tämä olisi erotettu ja tilalle olisi valittu uusi kuningas. Henrik joutui nöyrtymään paavin edessä ja anomaan tältä anteeksiantoa, minkä hän saikin. Tästä huolimatta saksalaiset ruhtinaat valitsivat pian uuden kuninkaan, mikä synnytti sisällissodan. Henrik IV palasi valtaan ja jatkoi riitaansa paavin kanssa. Vuonna 1080 Gregorius VII julisti hänet uudelleen pannaan. Henrik IV vastasi tähän korottamalla Ravennan arkkipiispan vastapaaviksi, syöksemällä Gregorius VII:n vallasta ja kruunauttamalla itsensä vastapaavin tuella uudelleen keisariksi.


title: Paavius keskiajalla

text: Investituurariita jatkui kuitenkin Gregorius VII:n menetettyä valtansa. Valtaan noussut paavi Paschal II julisti Henrik IV:n jälleen pannaan, mutta tämän seuraaja Henrik V vangitsi paavin ja pakotti tämän tunnustamaan maallisen esivallan oikeuden nimittää piispoja. Ranskan piispat pakottivat paavin kuitenkin myöhemmin perumaan tämän myönnytyksen. Lopulta investituurariidassa saatiin aikaan kompromissi, jossa piispojen maallinen ja hengellinen valta erotettiin toisistaan.


title: Paavius keskiajalla

text: Muslimit olivat vallanneet kristittyjen hallitseman Jerusalemin vuonna 638 Bysantilta osana muslimivaltakunnan laajentamissotia.


title: Paavius keskiajalla

text: Vuonna 1095 Bysantin keisari Aleksios I Komnenos pyysi apua paavi Urbanus II:lta seldzukkeja vastaan. Urbanus innostui tästä ja alkoi saarnata ristiretkeä Jerusalemin vapauttamiseksi. Ristiretkiaate voidaan katsoa alkaneen vuonna 1095 Paavi Urbanus II:n Clermontin kirkolliskokouksessa pitämän saarnan seurauksena. Urbanus II ei esittänyt kokouksessa ristiretkiaatetta omana ajatuksenaan, vaan ilmoitti sen olevan Jumalan tahto ja käsky. Lisäksi paavi "antoi Jumalan hänelle suomalla vallalla kaikkien ristiretkissä menehtyneiden synnit anteeksi", kuten Urbanus II asian kirkolliskokoukselle pitämässään puheessa ilmaisi. Clermontin kirkolliskokouksessa Urbanus II myös lupasi jokaiselle taistelussa kuolleelle kristitylle ikuisen autuuden.


title: Paavius keskiajalla

text: Pitämässään puheessa Urbanus II vetosi useasti kansaan, jotta nämä aseistautuisivat ja lähtisivät sotaan Pyhälle maalle. Urbanuksen mukaan Herran temppelistä oli tehty paholaisen istuin ja kaikkein pyhin on häpäisty. Paavin puhe sai heti kansassa aikaan innostuneen vastaanoton, ja ihmisten kerrotaan huutaneen kuorossa ""Deus lo volt!"" (suom. "Jumala tahtoo niin!"). Paavi ei pelkästään pitänyt yhtä puhetta ristiretkien puolesta, vaan hän myös valtuutti useita saarnaajia kiertämään ympäri Eurooppaa ja innostamaan ruhtinaita ja ritareita sotaan. Paavin tavoitteet onnistuivat hyvin, sillä muutamat ruhtinaat vakuuttuivat hankkeesta niin paljon, että myivät omaisuutensa ristiretken rahoittamiseksi. Juuri näiden ruhtinaiden ansiosta ensimmäinen ristiretki todella toteutui. Esimerkiksi Aka-Lothringenin herttua panttasi linnansa ja myi kaksi omistamaansa maatilaa, joiden tuotoilla hän varusti 1000 ratsumiestä ja 7000 jalkamiestä. Eräs Normandien herttua puolestaan panttasi koko herttuakuntansa Englannin kuninkaalle voidakseen varustaa tarpeeksi joukkoja ristiretkeä varten.


title: Paavius keskiajalla

text: Urbanus II:n puheen valtaisa vaikutus on hankala selittää. Historioitsijat ovat tarjonneet syyksi muun muassa sitä, että ristiretkiaatetta tuki varhaisten teologien ajatus "pyhästä sodasta" pakanakansoja vastaan. Lisäksi useilla ritareilla syy lähteä ristiretkelle heidän sosiaalisten ja taloudellisten ongelmiensa takia. Myös Urbanus II:n lupaukset ikuisesta autuudesta ja syntien anteeksiannosta olivat merkittäviä syitä lähteä ristiretkelle.


title: Paavius keskiajalla

text: 1099 Ensimmäiseen ristiretkeen osallistuneiden ristiretkeläisten onnistui vallata Jerusalem. Samalla paavin valta idässä kasvoi. Jerusalemin valtaus jäi kuitenkin väliaikaiseksi, eikä se loppujen lopuksi tuottanut paljoa hyötyä paaveille. Sen sijaan neljäs ristiretki hajotti osittain Bysantin valtakunnan, jolloin Euroopan voimatasapaino järkkyi ja paavista tuli koko Euroopan kiistaton hallitsija Innocentius III:n ollessa paavina.


title: Paavius keskiajalla

text: 8. tammikuuta 1198 konklaavissa valittiin jälleen uusi paavi, joka otti nimekseen Innocentius III:n. Vielä nykyäänkin häntä pidetään koko keskiajan ja joidenkin mielestä kaikkien aikojen mahtavimpana paavina. Teologiaa Pariisissa ja oikeustiedettä Bolognassa opiskellut paavi oli hyvin sivistynyt mies ja hänellä oli korkea käsitys asemastaan ja tehtävästään.. Paaviksi tultuaan hän julisti Rooman kaupungin asukkaille:


title: Paavius keskiajalla

text: Uusi paavi tulkitsi olevansa suoraan Kristuksen sijainen ja näin ollen kuninkaita korkeampi ja oikeutettu käskemään kaikkia. Noustessaan johtamaan katolista kirkkoa Innocentius III sai käskettäväkseen keskiajan tehokkaimman organisaation. Kirkko muistutti enemmän valtiota kuin uskonnollista nykyaikaista kirkkoa; sillä oli omat lakinsa, lainsäätäjänsä, tuomioistuimensa, lakimiehensä, vankilansa sekä Euroopan parhaiten järjestetty ja tehokkain hallintokoneisto. Innocentius III oli koko Euroopan johtaja, koska Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin kuoltua hänellä ei ollut ainuttakaan tarpeeksi vaikutusvaltaista kilpailijaa. Paavin poliittisia neuvoja noudatettiin niin Ranskassa, Englannissa, Tanskassa, Unkarissa kuin myös Böömissä.


title: Paavius keskiajalla

text: Vuonna 1231 paavi Gregorius IX sääti kirkollista inkvisitiota koskevat perustavat lait ja samalla tuli tehneeksi inkvisitiosta paavillisen oikeuslaitoksen. Paavi otti käyttöön keisari Fredrik II:n harhaoppisina pitämien ihmisten vainoissa käyttämät määräykset koskemaan myös kirkollista inkvisitiota, lukuun ottamatta kiduttamista, joka jätettiin pois. Vuonna 1252 kidutus otettiin paavi Innocentius IV:n hyväksynnällä mukaan inkvisition pakotuskeinoihin. Vuonna 1232 inkvisitio siirrettiin käytännössä dominikaaneille, jotka olivat enemmistönä Gregorius IX:n nimittämissä inkvisiittoreissa. Paavillisen inkvisition inkvisiittorit olivat samanaikaisesti sekä syyttäjiä että tuomareita.


title: Paavius keskiajalla

text: Inkvisitiosta tuli 1200-luvun aikana Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa pysyvä oikeuslaitos, joka vainosi harhaoppisina ja noitina pidettyjä ihmisiä aina uudelle ajalle asti.


title: Paavius keskiajalla

text: 1200-luvulla hallinneet paavit sallivat juutalaisille uskonnonvapauden sekä kielsivät näiden pakkokastamisen. Kirkko kuitenkin rajoitti juutalaisten toiminnanvapautta erilaisin keinoin. Paavi Innocentius III:n johdolla kokoontunut neljäs lateraanikonsiili esimerkiksi päätti, etteivät juutalaiset saaneet toimia julkisissa viroissa tai ottaa korkoa antamistaan lainoista. Juutalaiset sekä saraseenit joutuivat konsiilin päätöksestä myös käyttämään vaatteita, joiden avulla heidät voitaisiin erottaa kristityistä. Myöhemmin, 1400-luvulla, Baselissa kokoontunut konsiili vaati juutalaisille miehille tunnukseksi keltaista käsivarsinauhaa ja naisille siniraitaista huntua.


title: Paavius keskiajalla

text: 1300-luvulla hallinnut paavi Bonifatius VIII kuului keskiajan mahtaviin paaveihin. Hän esittikin julistuksessaan vaatimuksen paavin täydellisestä ylivallasta nostaen paavin valtavaatimukset huipputasolle:


title: Paavius keskiajalla

text: 1000-luvulle asti paavien nimittämisestä vastasi Rooman provinssin vanhempi papisto, mutta valintaan vaikuttivat myös maalliset johtajat. Vuonna 1059 valitsijoiksi nimettiin kardinaalit, ja vuonna 1179 kardinaalien äänet määrättiin yhtä painaviksi vaalissa. Paaviksi voidaan periaatteessa valita kuka vain kastettu mies, mutta Paavi Urbanus VI:n vuonna 1378 tapahtuneen valinnan jälkeen paavi on aina valittu kardinaalien joukosta.


title: Paavius keskiajalla

text: Paavien asema myös maallisena hallitsijana johti maallisen politiikan riskeihin osallistumiseen. Paavien valta oli keskiajalla hyvin haluttua. Paavi saattoi vaikuttaa uskonnollisen asemansa turvin kansaan ja hallitsijoihin, joten kuninkaat ja keisarit pyrkivät saamaan virkaan omia suosikkejaan. Ranskan kuninkaan onnistui pakottaa paavi muuttamaan Avignoniin, Ranskaan vuonna 1309. Siellä paavi oli aina vuoteen 1377 saakka; aikaa kutsutaan paaviuden Avignonin vankeudeksi. Luonnollisesti tänä aikana Ranskan kuninkaalla oli paljon vaikutusvaltaa paavien päätöksiin. Baabelin vankeuden aikana virassa oli yhteensä seitsemän paavia. Vankeuden loputtua paavi palasi taas Roomaan.


title: Paavius keskiajalla

text: Avignonin vankeus aiheutti myös yhden lukuisista niin sanotuista skismoista, jolloin katolinen kirkko on ollut jakautuneena useita eri paaveja tunnustaneisiin ryhmittymiin. Puhutaan niin sanotuista vastapaaveista. Vastapaavius kertoo siitä, että tehokas tapa saada paavin suosio puolelleen oli koota sotajoukot, syöstä vanha paavi vallasta ja valita mieluinen tilalle. Avignonista palannut paavi Gregorius XI palasi takaisin Roomaan, mutta kuoli jo seuraavana vuonna. Konklaavin valitsema seuraaja Urbanus VI osoittautui nopeasti kelvottomaksi paaviksi; tämä oli suuruudenhullu, vainoharhainen ja sai ajoittain hillittömiä vihanpurkauksia. Uudesta paavista saattoi päästä eroon vain julistamalla konklaavin tuloksen mitättömäksi ja näin kardinaalit tekivätkin. He väittivät valinneensa Urbanus VI:n paaviksi vain kansanjoukkojen painostuksen takia ja samalla kehottivat paavia eroamaan. Tästä paavi kieltäytyi ja kardinaalikollegion valitessa seuraavaksi paaviksi Klemens VII:n alkoi suuri skisma.


title: Paavius keskiajalla

text: Euroopassa oli nyt kaksi paavia, jotka olivat kironneet toisensa. Oli syntynyt kaksi paavillista hovia ja kardinaalikollegiota: Urbanus VI Roomassa ja Klemens VII Avignonissa. Kristikunta jakautui kysymyksessä oikeasta paavista kahtia. Italia, Englanti, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta sekä Pohjoismaat asettuivat kannattamaan Rooman paavi Urbanus VI:a, kun taas Ranska, Skotlanti ja Espanja olivat Avignonin paavin puolella. Tilanne aiheutti myös yksittäisten luostarien ja hiippakuntien jakautumisen, eikä se parantunut, vaikka molemmat paavit kuolivat, koska heille molemmilla valittiin seuraajat. Ratkaisuksi tarjottiin uutta oppia, konsiliariamia, jonka mukaan korkein päätäntävalta kirkossa ei kuulunut paaville vaan kirkolliskokoukselle eli konsiilille.


title: Paavius keskiajalla

text: 1409 kirkolliskokous kokoontui Pisaan. Tällöin molemmat paavit päätettiin erottaa ja tilalle valittiin uusi paavi. Tämä ei kuitenkaan helpottanut tilannetta, koska Avignonin ja Rooman paavit pitivät kiinni oikeuksistaan. Vallassa oli nyt kolme paavia, Avignonin linjan paavi, Pisan linjan paavi sekä Rooman linjan paavi.


title: Paavius keskiajalla

text: Vuonna 1414 alkoi suuri kirkolliskokous Konstanz nimisessä kaupungissa aivan Sveitsin rajalla nykyisen Saksan alueella. Kokous kesti yhteensä neljä vuotta ja kokosi kaupunkiin yli kolmensadan piispan sekä kolmensadan oppineen teologin lisäksi paljon muitakin kirkonmiehiä ja ruhtinaita. Palvelusväet mukaan lukien vieraita oli jopa kymmeniä tuhansia. Konsiili päätti erottaa kaikki kolme virassa olevaa paavia. Rooman paavi suostui eroamaan vapaaehtoisesti ja Pisan linjan paavi vangittiin. Avignonin linjan paavi Benedictus XIII kieltäytyi eroamasta ja pakeni Espanjaan, mutta samalla käytännössä menetti vaikutusvaltansa. Konsiili valitsi uudeksi paaviksi Martinus V:n ja skisma loppui tähän. Valta palasi pian takaisin paaville kirkolliskokoukselta. Ensin kirkolliskokouksille asetettiin aikaväli, joka piti kulua edellisen päättymisestä ennen kuin seuraava saatiin kutsua koolle. Paavi Pius II:n julistus kielsi kirkolliskokouksen koolle kutsumisen ja näin valta oli palannut paaville. Tämän jälkeen katolinen kirkko on tunnustanut skisman aikaisista paaveista vain Rooman linjan paavit laillisiksi paaveiksi. Avignonin ja Pisan linjojen paaveja pidetään vastapaaveina.


title: Mirjami Heikkinen

text: Mirjami Heikkinen (s. 1984) on suomalainen näyttelijä, ääninäyttelijä, lausuja ja teatteripedagogi. Hän on työskennellyt muun muassa Suomen Kansallisteatterin, Teatteri 2.0:n, TOTEM-teatterin ja Lilla Villanin teatteriproduktioissa, tehnyt äänirooleja piirrossarjoihin ja kuunnelmiin sekä toiminut äänikirjojen lukijana. Heikkinen voitti Veikko Sinisalo -lausuntakilpailun vuonna 2010.


title: Mirjami Heikkinen

text: Heikkisen isä on näyttelijä Jarmo Heikkinen.


title: Christopher Lambert

text: Christopher Lambert (oik. Christophe Guy Denis Lambert, s. 29. maaliskuuta 1957 Great Neck, New York, Yhdysvallat) on amerikkalaissyntyinen ranskalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi elokuvasta "Highlander – kuolematon", jossa hän näytteli pääosaa. Lambertilla on avioliitostaan Diane Lanen kanssa yksi lapsi, Eleonora, joka syntyi vuonna 1993. Tällä hetkellä Lambert on naimisissa Jaimyse Haftin kanssa. 1990-luvulla Lambertin tunnetuin elokuva lienee suosittuihin videopeleihin perustuva Mortal Kombat, jossa hän esitti ukkosenjumala Raidenia.


title: Batman & Robin

text: Batman & Robin on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut supersankarielokuva. Sen ohjasi edeltäjänsä tapaan Joel Schumacher ja käsikirjoitti Akiva Goldsman. Batmanin roolissa esiintyy George Clooney, joka korvasi aiemmassa elokuvassa pääroolissa nähdyn Val Kilmerin. Chris O’Donnell toisti roolinsa Robinin roolissa.


title: Batman & Robin

text: Elokuva tehtiin vielä "Batman Foreveriakin" perheystävällisemmäksi ja tarkoituksella camp-tyylisesti, vaikka Schumacher itse olisi halunnut ohjata synkemmän Batman-elokuvan. Tämä suututti vakavimmat Batman-fanit sekä kriitikot. Elokuvan saama huono julkisuus lopetti Warner Bros. -yhtiön suunnitelmat julkaista viides elokuva, ja koko sarja haudattiin. Viidenneksi elokuvaksi Schumacher kaavaili "Batman Triumphant" -nimistä elokuvaa, joka olisi hänen sanojensa mukaan palannut sarjan synkille juurille. Elokuvan oli huhuttu sisältävän pääantagonistina Linnunpelättimen ja tämän aiheuttamia hallusinaatioita Jokerista. Vuonna 2005 julkaistiin vihdoin uusi, huomattavasti vakavampi ja synkempi "Batman Begins" -elokuva, joka käynnisti uuden sarjan. Sarja oli osittain muotoiltu "Triumphantin" tyyliseksi noudattaen alkuperäistä harmaasävyistä ideaa, myös sisältäen Linnunpelättimen tärkeänä osana elokuvan juonikulkua.


title: Dead or Alive (vuoden 2006 elokuva)

text: Dead or Alive ("DOA: Dead or Alive") on Corey Yuenin ohjaama, vuonna 2006 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, joka pohjautuu "Dead or Alive" -taistelupelisarjaan. Elokuvan tuotti Paul W. S. Anderson ja Jeremy Bolt sekä käsikirjoitti muun muassa J. F. Lawton. Elokuvassa taistelulajien parhaimmisto kokoontuu ottamaan toisistaan mittaa tietämättä kisan todellista tarkoitusta.


title: Dead or Alive (vuoden 2006 elokuva)

text: Elokuvassa maailman parhaat taistelijat kutsutaan ottamaan mittaa toisistaan Dead or Alive -turnauksessa. Osallistujiin kuuluvat:


title: Dead or Alive (vuoden 2006 elokuva)

text: Taistelijoiden tietämättä heitä tarkkailee turnajaisten ylläpitäjä Donovan (Eric Roberts), joka käyttää nanoteknologiaa omiin salaisiin tarkoitusperiinsä. Häntä avustaa teknikko nimeltä Weatherby (Stebe Howey), joka yllättäen rakastuu Helenaan.


title: Vaaleanpunaisen pantterin kosto

text: Vaaleanpunaisen pantterin kosto on Blake Edwardsin ohjaama viides Vaaleanpunainen pantteri -elokuva. Elokuva jäi samalla pääosassa näyttelevän Peter Sellersin viimeiseksi Vaaleanpunainen pantteri -elokuvaksi ennen kuolemaansa. Sellers kuoli sydänkohtaukseen 24. heinäkuuta, 1980. Sellersin kuoleman jälkeen Edwards teki vielä kolme elokuvaa Vaaleanpunaisen pantterin tiimoilta. Vuonna 1982 valmistunut "Vaaleanpunaisen pantterin jäljillä" tehtiin Sellersin muistoksi ja elokuvassa käytettiin vanhoja, aiemmista elokuvista pois leikattuja kohtauksia ja arkistomateriaalia, jotta Sellersin näyttelemä kömpelö tarkastaja Jacques Clouseau saatiin vielä mukaan elokuvaan.


title: Vaaleanpunaisen pantterin kosto

text: Ranskalainen alamaailman johtaja Philippe Douvier Robert Webber aikoo tehdä ison huumekaupan New Yorkin mafian kanssa ja haluaa tehdä vaikutuksen liikekumppaneihinsa murhauttamalla jonkun arvovaltaisen ranskalaisen; eli Jacques Clouseaun. Clouseau on lähellä mennä ansaan ja on jo ajamassa kohti murhaajien piilopaikkaa, mutta liikennevaloissa hän ottaa kyytiinsä naiseksi pukeutuneen miehen, Claude Russon (Sue Lloyd) joka tunnetaan pahamaineisena varkaana. Russo ryöstää Clouseaun auton ja vaatteet, ajaa ansaan ja saa surmansa. Koko muu maailma Clouseauta ja tämän miespalvelijaa Catoa (Burt Kwouk) lukuun ottamatta luulee ylikomisarion kuolleen ja etenkin komisario Dreyfusin Herbert Lom on vaikea kätkeä iloaan. Dreyfusin tunteet muuttuvat hyvin ristiriitaisiksi kun hän joutuukin yllättäen tutkimaan Clouseaun "murhaa".


title: Vaaleanpunaisen pantterin kosto

text:
Douvierin joutuu erottamaan sihteerinsä Simonen (Dyan Cannon) ja yrittää murhauttaa tämänkin, mutta Clouseau onnistuu vahingossa pelastamaan hänet. Simone johdattaa Clouseaun jäljille ja perille tämän hämäristä puuhista. Clouseau kuulee, että Douvier aikoo tehdä isot kaupat Hongkongissa ja niinpä hän matkustaakin paikan päälle yhdessä Simonen ja Caton kanssa käyttäen August Ballsin (Graham Stark) tekemiä valeasuja. Myös Dreyfus päättää lähteä Hongkongiin ja saa järkytyksekseen todeta Clouseaun olevankin hengissä. Clouseauta odottaakin monta haastetta kun sekä mafia, että hänen entinen esimiehensä yrittävät murhata hullunnerokkaan etsivän.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo pitkitetystä komiikasta kärsineen sarjan väsähtäneen tähän osaan. Se saa häneltä kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. "VideoHound’s Golden Movie Retriever" antaa elokuvalle kaksi ja puoli tähteä neljästä.


title: Perjantai 13. päivä, osa 2

text: Perjantai 13. päivä, osa 2 () on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut Steve Minerin ohjaama jatko-osa "Perjantai 13." kauhuelokuvalle. Elokuva tuli teatterihin 1. toukokuuta 1981. Se tuotti 21 722 000 dollaria 1 250 000 dollarin budjetilla.


title: Perjantai 13. päivä, osa 2

text: Koska Jasonin äiti epäonnistui tekemään likaisen työn, Jason päättää ottaa ohjat omiin käsiinsä ja hoitaa homman loppuun. Alice, joka selvisi hengissä Camp Crystal Laken teurastuksesta ja surmasi tappajan; Pamela Voorheesin, joutuu Jason Voorheesin tappamaksi ja Jason huomaa rakastavansa tappamista. Selittämättömästi useita vuosikymmeniä kuolleena ollut 11-vuotias Jason on herännyt henkiin, aikuisena ja on aloittanut tappamisen. Samalla ryhmä tietämättömiä nuoria kokoontuu leirille uudelle Crystal Lakelle, jossa Jason alkaa teurastaa leirillä asujia. Elokuva loppuu samantyyliseen kohtaukseen, johon loppui ensimmäinen osa. Juuri kun kaikki luulevat asioiden olevan hyvin, Jason tulee ja kaappaa yhden eloonjäänneistä.


title: Kummeli – Paras A-ryhmä

text: Kummeli – Paras A-ryhmä on Yleisradion ja Pan Visionin vuonna 2005 julkaisema Kummelin DVD-kokoelma. Kokoelma sisältää kaikki aiemmin vuosina 2004–2005 julkaistua neljä Kummeli-boksia. Siten "Paras A-ryhmä" sisältää kaikki Kummelin jaksot vuosilta 1991–2004. Yleisradio ja VLMedia julkaisivat 6. elokuuta 2014 DVD-kokoelmasta uuden painoksen.


title: Mary

text: Mary tarkoittaa seuraavia:


title: Australian Grand Prix 1992

text: Australian Grand Prix 1992 oli Formula 1-kauden 1992 päätösosakilpailu. Kovinkaan jännittävistä lähtökohdista ei kilpailuun lähdetty, sillä sekä kuljettajien että valmistajien mesturuudet olivat jo ratkenneet.


title: Australian Grand Prix 1992

text: Kilpailun voittoon ajoi McLaren -tallin kuljettaja Gerhard Berger. Muut palkintosijat menivät Benetton -tallin Michael Schumacherille ja Martin Brundlelle. Paalupaikan kilpailussa valtasi Nigel Mansell, joka keskeytti kilpailussa kolaroituaan Ayrton Sennan kanssa.


title: Kadri Kõusaar

text: Kadri Kõusaar (8. syyskuuta 1980 Pärnu, Viro) on virolainen kirjailija ja elokuvaohjaaja.


title: Kadri Kõusaar

text: Kõusaar on ohjannut elokuvan "Magnus" (2007), joka on ensimmäinen Cannesin elokuvajuhlille päätynyt virolainen elokuva. Elokuvan keskiössä on Magnus-niminen nuori mies, joka hautoo itsemurhaa. Elokuva perustuu vahvasti tositapahtumiin.


title: Kadri Kõusaar

text: Virolainen tuomioistuin kielsi elokuvan esittämisen ja levittämisen Virossa, koska se loukkaa oikeuden mukaan elävän ihmisen kunniaa. 23. maaliskuuta 2009 toinen tuomioistuin päätti kuitenkin kumota elokuvan esityskiellon.


title: Fröbelin Palikat (albumi)

text: Fröbelin Palikat on lastenmusiikkiyhtye Fröbelin Palikoiden vuonna 1991 julkaistu debyyttialbumi. Muutamat kappaleet, kuten Leijonan metsästys, Aistit ja Oli synkkä yö kuulostavat jonkin verran erilaisilta kuin videolla.


title: Mark Levengood

text: Mark William Levengood (vuosina 1971–2006 Levengood-Kärkkäinen; s. 10. heinäkuuta 1964 Camp Lejeunen sotilastukikohta, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on ruotsin-suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija. Hän vietti Helsingissä lapsuutensa ja nuoruutensa, mutta on 1980-luvulta lähtien asunut Ruotsissa.


title: Mark Levengood

text: Levengood opiskeli Dramatiska institutet -oppilaitoksessa Tukholmassa. Levengood toimi Ruotsin televisiossa muun muassa ohjelmapäällikkönä vuosien ajan. Hän on myös kirjoittanut kirjoja ja isännöinyt talk show -ohjelmaa televisiossa.


title: Mark Levengood

text: Levengood on yksi Ruotsin tunnetuimpia suomalaisia ja julkihomoja. Hänen elämänkumppaninsa on Jonas Gardell, ja parilla on kaksi lasta. Levengood ja Gardell solmivat 25 vuoden yhdessäolon jälkeen avioliiton kesällä 2011.


title: Mark Levengood

text: Levengood on vieraillut vuosien varrella myös Suomessa erilaisissa keskusteluohjelmissa. Kesällä 2008 ja 2009 hän isännöi Yle TV1:llä omaa kymmenosaista puheohjelmaa "Levengood Suomesta", jossa hän haastatteli suomalaisia julkisuuden henkilöitä. Hän on katolilainen.


title: Petri Lindroos

text: Petri Lindroos (10. tammikuuta 1980 Espoo) on suomalainen muusikko, joka soittaa kitaraa ja laulaa murinatyylillä.


title: Petri Lindroos

text: Lindroos tunnetaan metalliyhtyeen Ensiferum laulaja-kitaristina. Lindroos vaikutti myös Norther -yhtyeessä vuoteen 2009 asti. Lisäksi hän soittaa kitaraa Helloween-tribuuttiyhtye Welloheenissä. Northerissa ja sen edeltäjässä Requiemissä Lindroos soitti vuosina 1996–2009 ja oli yksi yhtyeen perustajajäsenistä. Ensiferumiin hänet nimitettiin vuonna 2004 Jari Mäenpään korvaajaksi. Hän jätti Northerin maaliskuussa 2009 keskittyäkseen Ensiferumiin.


title: Petri Lindroos

text: Lindroos soittaa Jacksonin, Ibanezin ja Kramerin kitaroilla.


title: Converse-kerho

text: Converse-kerho oli ramopunk-henkinen konserttisarja, jonka pani alulle Rehtori Heko. Osuuskuntapohjainen Converse-kerho järjesti 2004-2008 useita tapahtumia vuodessa lähinnä Helsingissä ja Tampereella, mutta myös Oulussa ja Kemissä.


title: Converse-kerho

text: Converse-kerho kehitti ja järjesti muun muassa Ramoviisut-biisintekokilpailun vuosittain 2005–2008. Converse-kerhon lopetettua Ramoviisujen järjestäminen siirtyi muille punk-aktiiveille.


title: Converse-kerho

text: Converse-kerhon tapaisia tapahtumia järjestettiin 2009–2010 nimellä Voimasointu-klubi.


title: Masakazu Morita

text: Masakazu Morita (森田 成一, "Morita Masakazu", s. 21. lokakuuta 1972) on japanilainen ääninäyttelijä ja näyttelijä. Hänen ehkä tunnetuin roolinsa on Ichigo Kurosaki ("Bleach"), josta hän voitti myös "paras ensikertalainen näyttelijä" -palkinnon vuonna 2007.


title: Jarmo Lampela

text: Jarmo Olavi Lampela (s. 9. lokakuuta 1964 Rovaniemi) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Toukokuussa 2015 Lampela aloitti Yle Draaman päällikkönä. Hän työskenteli aiemmin Aalto-yliopistossa elokuvaohjauksen professorina ja elokuva- ja lavastustaiteen laitoksen johtajana.


title: Jarmo Lampela

text: Lampela näytteli 1980-luvun alussa Joensuun ylioppilasteatterissa ja kävi Lahden kansanopiston näyttelijälinjan sekä Teatterikorkeakoulun näyttelijälinjan ensimmäisen vuosikurssin. Vuonna 1987 hänet hyväksyttiin elokuvaohjaajaopiskelijaksi Taideteolliseen korkeakouluun, josta hän valmistui 1992. Lampelan lopputyö oli televisiossakin esitetty "Ei rakkautta kiitos" (1991), joka kertoi nyrkkeilijästä ja tämän tyttöystävästä.


title: Jarmo Lampela

text: Valmistuttuaan Lampela siirtyi Yle TV2:n palvelukseen, jossa syntyi kaksi televisiosarjaa. Joni Skiftesvikin alkuperäiskäsikirjoitukseen perustuva neliosainen "José" kertoo mulattipojan kanssa maalaiskylään palaavasta insinööristä. "Pappa rakas" (1993) on Seppo Vesiluoman käsikirjoittama sarja palvelutaloon kyllästyneestä vanhasta miehestä. Puolipitkä elokuva "Pidetty hiljainen mies" (1993) on maaseudulle sijoittuva traaginen tapahtumasarja. Samana vuonna valmistuivat myös "Näyttämönä Suomi", kolmivuotinen seurantadokumentti Teatteri Eurooppa Neljä -ryhmästä, ja "Potti", televisioelokuva pankkiryöstäjistä ja saaliin itselleen napanneesta rahankuljettajasta. Lyhytelokuva "501" (1995) kertoo itsemurha-ajatuksista ja "Solar" (1996) sodan keskellä elävistä lapsista. Vuosina 1995–1997 Lampela oli yksi neljästä 60-osaisen "Elämän suola" -televisiosarjan ohjaajista ja valmisteli samaan aikaan ensimmäistä pitkää elokuvaansa "Sairaan kaunis maailma" (1997). Elokuva sai parhaan elokuvan Jussi-palkinnon, jonka Lampela jakoi Mika Ritalahden kanssa.


title: Jarmo Lampela

text: Seppo Vesiluoman käsikirjoituksesta syntyi 1998 kymmenosainen televisiosarja "Loistavat Jerkun pojat", komedia eksentrisistä aikamiespojista. "Siivouspäivä" (1998) yhdisti keskustelua herättäneellä tavalla siivousta käsittelevää selostusta äärimmäisen väkivaltaisiin kuviin. Elokuva syntyi ohjaajan reaktiosta ajalle tyypilliseen motivoimattomaan väkivallan kuvaamiseen. Vuonna 1999 valmistui Tove Idströmin käsikirjoituksesta kolmikymppisten ihmissuhteita käsittelevä "Rakastin epätoivoista naista".


title: Jarmo Lampela

text: Vuonna 2001 Lampelalta valmistui toinen pitkä teatterielokuva "Joki" ja vuonna 2003 kolmas, "Eila".


title: Heko Luumäki

text: Heko Luumäki (myös Rehtori Heko, oik. Harri Montonen) on tullut tunnetuksi Ne Luumäet- ja Rehtorit -yhtyeistä.


title: Heko Luumäki

text: Heko Luumäki on yksi vuosina 1985–1993 aktiivisesti toimineen ja erityisesti 1990-luvun alussa suureen suosioon nousseen Ne Luumäet -yhtyeen perustajista ja oli merkittävässä roolissa yhtyeen sanoitus- ja sävellystyössä.


title: Heko Luumäki

text: Vuonna 1995 Heko Luumäki perusti Rehtorit-yhtyeen, joka on edelleen aktiivisesti toiminnassa.


title: Heko Luumäki

text: Perustaessaan Rehtorit-yhtyeen hän otti käyttöön taiteilijanimen Rehtori Heko.


title: Heko Luumäki

text: Ne Luumäkien ja Rehtorien lisäksi hän on soittanut myös kokoonpanoissa Ne Luupojat Surf, Surfpoika Rex ja Miika ja Heko duo.


title: Heko Luumäki

text: Ne Luumäet -yhtyeellä ja Heko Luumäellä on ollut merkittävä rooli suomalaisen ramopunk-genren synnyssä, aluksi paljon seuraajia saaneen Ne Luumäet -yhtyeen riveissä, sen jälkeen Rehtoreissa ja sen rinnalla laajemmin ramopunk-genren sisällä mm. tapahtumien järjestäjänä.


title: Heko Luumäki

text: Vuonna 2004 Heko Luumäki perusti Converse-kerhon ramopunkin ja punkin vaihtoehtotapahtumaksi, joka on järjestetty vuosittain useita kertoja eri paikkakunnilla, pääosin Helsingissä ja Tampereella.


title: Heko Luumäki

text: Vuodesta 2005 lähtien Converse-kerho ja Heko Luumäki ovat järjestäneet vuosittain Ramoviisut-biisintekokilpailun.


title: Dreamland (albumi)

text: Dreamland on Robert Milesin vuonna 1996 julkaistu esikoisalbumi. Levyn tunnetuin kappale lienee sen ensimmäinen single "Children", joka oli ilmestyessään suuri hitti. Kappale on muodostunut ajan saatossa dance-klassikoksi ja se muistetaan erityisesti mieleenjäävästä pianomelodiastaan. Myös kappaleet "Fable" ja "One & one" ovat saaneet jonkin verran huomiota osakseen.


title: Dreamland (albumi)

text: Kaikki sävellykset ovat Robert Milesin (oik. Roberto Concina) omaa käsialaa, hän myös sovitti ja tuotti levyn. Winter Editionin kuudennen raidan One & one sävelsivät kuitenkin Billy Steinberg, Rick Nowels ja Marie Claire. Laulajina levyllä toimivat Maria Nayler ja Fiorella Quinn.


title: Trofeo Colombino

text: Trofeo Colombino on kesällä pelattava seurajoukkueille tarkoitettu jalkapalloturnaus. Tosin välillä mukana on ollut myös maajoukkueita. Turnauksen isäntänä toimii espanjalainen liigaseura Recreativo de Huelva. Turnaus on pelattu joka vuosi sen jälkeen kun se pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1965.


title: Alkuräjähdyksen ydinsynteesi

text: Alkuräjähdyksen ydinsynteesi eli alkuräjähdyksen nukleosynteesi () tarkoittaa kosmologiassa kaikkeuden varhaisen vaiheen aikana pian alkuräjähdyksen jälkeen tapahtunutta ydinsynteesiä eli atomiytimien muodostumista fuusioitumalla. Syntyneitä ytimiä olivat tavallisen vety-ytimen H lisäksi deuterium eli H, helium-isotoopit He ja He, H ja litium-isotooppi Li.


title: Alkuräjähdyksen ydinsynteesi

text: Alkuräjähdyksen ydinsynteesi alkoi noin sekunnin alkuräjähdyksen jälkeen ja kesti noin kolme minuuttia. Sen jälkeen maailmankaikkeuden lämpötila ja tiheys laskivat alle ydinfuusioon tarvittavan tason. Ydinsynteesin lyhyt kesto on tärkeä asia, sillä se esti berylliumia raskaampien aineiden muodostumisen ja jätti kevyitä aineita kuten deuterium jäljelle.


title: Alkuräjähdyksen ydinsynteesi

text: Fotonien lukumäärä suhteessa baryonien lukumäärään mahdollistaa ydinsynteesin tuloksen laskemisen. Tämä parametri kuvaa olosuhteita, joissa ydinfuusio tapahtui. Tästä voimme johtaa ydinten suhteelliset runsaudet. Näin saadaan seuraavat suhteelliset osuudet kokonaismassasta: H noin 75 %, He noin 24 %, deuterium noin 0,01 % ja litiumia ja berylliumia luokkaa 10 eikä muita ytimiä. Nämä runsaudet ovat yhdenmukaiset havaintojen kanssa.


title: Joki (vuoden 2001 elokuva)

text: Joki on vuonna 2001 valmistunut suomalainen episodimainen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Jarmo Lampela.


title: Joki (vuoden 2001 elokuva)

text: Lampela sai idean elokuvaan lööpistä, joka kertoi nuoren naisen hukuttautumisyrityksestä. Lampela oli myös puoli vuotta aiemmin kokenut sivullisena itsemurhayrityksen. Hän halusi tehdä elokuvan tunteista.


title: Joki (vuoden 2001 elokuva)

text: "Joki" voitti parhaan elokuvan, käsikirjoituksen, leikkauksen, äänisuunnittelun ja ohjaajan Jussi-palkinnot. "Joki" palkittiin vuonna 2002 Ruotsin kirkon elokuvapalkinnolla Göteborgin elokuvajuhlilla.


title: Joki (vuoden 2001 elokuva)

text: Elokuvassa käsitellään tarinoita eri ihmisistä samana päivänä Äänekoskea muistuttavassa pikkukaupungissa. Tapahtumat liitetään ajallisesti yhteen lentokoneen äänivallin puhkaisuun.


title: Kentarō Itō

text: Kentarō Itō () on japanilainen ääninäyttelijä. Hän on syntynyt 3. tammikuuta 1974, Hachiōjin kaupungissa Tokion prefektuurissa Japanissa.


title: Kolobooma

text: Kolobooma tarkoittaa reikää jossakin silmän rakenteista. Reikä syntyy, kun kaikki silmän osat eivät kasva kiinni toisiinsa ennen syntymää. Kolobooma vaikuttaa silmän näkökykyyn vaihtelevasti: joillakin näkö on lähes normaali, kun taas toisilla kolobooma pienentää näkökenttää ratkaisevasti. Kolobooma on hyvin harvinainen.


title: Kolobooma

text: Kolobooma tai muut silmän epämuodostumat ovat yleinen FAS-syndrooman oire ja jopa diagnoosikriteeri.


title: Kolobooma

text: Kadonneella Madeleine McCannilla on kolobooma oikeassa silmässään.


title: Rothley

text: Rothley on kylä Charnwoodin borough'ssa, Leicestershiressä, Englannissa. Sen väkiluku on noin 3000 asukasta.


title: Rothley

text: Vuonna 2007 Rothley oli uutisotsikoissa Madeleine McCannin katoamistapauksen yhteydessä. McCannin perhe on kotoisin Rothleystä.


title: Kruununsaari

text: Kruununsaari on saari Iijoella Iin Haminan edustalla. Saareen on maantieyhteys valtatien 4 siltoja myöten. Nykyisin muun muassa valtatien maansiirtotöiden vuoksi Kruununsaari on kasvanut yhteen Illinsaaren kanssa.


title: Kruununsaari

text: Saarella sijaitsee Iin seurakunnan käytössä oleva Kruununsaaren hautausmaa. Hautausmaa on ollut käytössä vihittynä vuodesta 1810 asti. Vuoteen 1957 asti vainajat kuljetettiin haudattavaksi veneellä. Tuona vuonna valmistui saaren itäpäähän Iijoen ylittävä silta. Ennen siltaa, alkutalvesta ja keväällä, hautauksia jouduttiin lykkäämään, koska saarelle ei päästy kelirikon takia. Vainajia jouduttiin säilyttämään hautaukseen asti jääkellareissa.


title: Silistra

text: Silistra (), entinen Drăstăr, on satamakaupunki Koillis-Bulgariassa. Silistra sijaitsee Tonavan varrella aivan Romanian rajalla, ja on Silistran alueen hallinnollinen keskus. Silistran kunnan asukasluku on 51 386 (2011) ja itse kaupungissa on 35 607 asukasta.


title: Silistra

text: Roomalaiset rakensivat linnoituksen nykyisen Silistran kohdalle vuonna 29. Aiemmin paikalla oli ollut kelttiläinen kylä nimeltään Durostorum. Linnoitteesta tuli tärkeä armeijakeskus Moesian keskellä, ja siitä kasvoi kaupunki Marcus Aureliuksen aikana. Vuonna 388 Durostorumiin tuli kristillisen hiippakunnan piispanistuin, ja alueen kristillinen keskus. Kun Rooman valtakunta jakautui kaupunki, silloiselta nimeltään Δουρόστολον (Durostolon), jäi Bysantin puolelle.


title: Silistra

text: 600-luvun lopussa kaupunki siirtyi ensimmäisen Bulgarian valtakunnan hallintaan ja Drastarin piispasta tuli ensimmäinen Bulgarian patriarkka. Svjatoslav I Kiovasta valloitti kaupungin 969, mutta kaksi vuotta myöhemmin Bysantti valtasi kaupungin Dorostolonin taistelun yhteydessä ja kaupunki nimettiin Theodoropolikseksi keisarinnan mukaan. Tsaari Samuil valloitti kaupungin takaisin Bulgarialle 976, mutta se siirtyi takaisin Bysantille 1001.


title: Silistra

text: 1186 bulgaarien kapinassa kaupungista tuli osa toista Bulgarian valtakuntaa, ja pysyi Bulgarialla aina vuoteen 1396, jolloin osmaanit valtasivat Balkanin.


title: Silistra

text: Osmanien valtakunnan aikana Silistra oli osa Rumelian provinssia ja oli alueen hallinnollinen keskus. Venäjä valloitti kaupungin useaan otteeseen Turkin sodassa. Sodan jälkeen kaupunki oli osa Bulgarian autonomista ruhtinaskuntaa, ja tuli osaksi Bulgarian kuningaskuntaa 1908.


title: Silistra

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Silistra siirtyi Romanialle, mutta toisessa maailmansodassa se palasi Bulgarian haltuun.


title: Debbie Gibson

text: Deborah Ann ”Debbie” Gibson (s. 31. elokuuta 1970 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen poplaulaja. Hän nousi 17-vuotiaana "Billboard"-listan ykköseksi singlellä ”Foolish Beat”.


title: Debbie Gibson

text: Gibson sai 16-vuotiaana levytyssopimuksen Atlantic Recordsilta ja levytti debyyttialbuminsa "Out of the Bluen" (1987) neljässä viikossa. Hän on jatkanut levytysuraansa näihin päiviin ja saanut menestystä myös musikaalinäyttelijänä sekä tositelevisioesiintyjänä.


title: Debbie Gibson

text: Gibson nousi vielä vuonna 2006 "Billboard Adult Contemporary" -listan 24. sijalle ”Say Goodbye” -duetollaan Jordan Knightin kanssa. Hän toimi lyhyesti "American Idolin" "American Juniors" -spin-offin tuomarina.


title: Jailbird

text: Jailbird on suomalaisen Hurriganes-yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 22. marraskuuta 1979. Ennen levyn tekoa kitaristi Ile Kallio oli lähtenyt yhtyeestä, ja hänen tilalleen oli tullut yhtyeessä aiemminkin soittanut Albert Järvinen. Hurriganes palasi "Jailbirdilla" trio-muotoon sekä edellislevy "Hangeria" vahvemmin rock and roll -musiikkiin. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat ”I’m Ready”, ”Ya Ya” sekä ”Desiree”.


title: Jailbird

text: Musiikillisen ilmapiirin muuttuminen vaikutti "Jailbirdin" kaupalliseen menestykseen. Suomen levylistoja hallitsivat uudet nimet, eikä albumi noussut yhdeksättä sijaa korkeammalle. Kuitenkin Hurriganes oli edelleen suosittu lavaesiintyjä. Ruotsissa levy nousi sijalle 33 ja jäi siellä viimeiseksi listalle nousseeksi Hurriganes-albumiksi.


title: Jailbird

text: Hurriganesia avustaa albumilla kosketinsoittaja Pedro Hietanen. Yhtyeen itse säveltämien kappaleiden sanoitukset teki Jim Pembroke, joka myös laulaa kappaleen ”Let’s Drink Today.”


title: Jailbird

text: Hurriganesin edellisalbumi, vuonna 1978 ilmestynyt "Hanger", oli tehty totutusta triosta poiketen viisimiehisellä kokoonpanolla. Remu Aaltonen ei soittanut kyseisellä albumilla lainkaan rumpuja, vaan niistä vastasi Beaver Aitto-oja. "Jailbirdilla" Hurriganes esiintyi jälleen kolmen hengen yhtyeenä. Lisäksi aiemmin vuonna 1979 Hurriganesista lähteneen Ile Kallion korvasi Albert Järvinen, joka oli soittanut yhtyeen kahdella ensimmäisellä albumilla. Kallio soitti viimeiset keikkansa Hurriganesissa maaliskuussa ja 4. huhtikuuta Remu Aaltonen ilmoitti Järvisen paluusta Ilta-Sanomissa. Järvisen ensimmäinen esiintyminen yhtyeen riveissä oli jo kaksi päivää myöhemmin Suolahdella. Järvinen teki Hurriganesin kanssa kaikkiaan kymmenkunta keikkaa Suomessa, minkä jälkeen oli vuorossa kahden viikon Ruotsin-kiertue muun muassa Thin Lizzyn lämmittely-yhtyeenä Tukholmassa. Kesällä Hurriganes esiintyi muun muassa Mustikkamaan juhannusjuhlilla sekä lukuisilla festivaaleilla. Heinä-elokuussa yhtye suuntasi jälleen Ruotsiin.


title: Jailbird

text: Hurriganes joutui tauolle loppukesästä 1979, kun basisti Cisse Häkkinen loukkasi sormensa jalkapalloa pelatessaan. Yhtye perui syyskuun keikat, ja lokakuun alkukin näytti huolestuttavalta, sillä uuden albumin työstö olisi jo pitänyt aloittaa. Tauosta oli kuitenkin myös hyötyä, sillä sen aikana työstettiin uusia lauluja tulevalle albumille.


title: Jailbird

text: Sävellyksiä alkoi vähitellen hahmottua. Yhtye päätti, että albumi tulisi olemaan edellislevy "Hangeria" selkeämmin rock and rollia, jota yleisö edelleen odotti Hurriganesilta. Sanoitukset tilattiin Jim Pembrokelta ja lainakappaleita valittiin kolme. Albert Järvinen on kertonut, että yhtye harjoitteli valmiiksi kaikkiaan kaksikymmentä kappaletta, joista osa pudotettiin lopulta pois. Remu Aaltosen mukaan harjoituksiin käytettiin aikaa studiossa kaksi viikkoa ja puolet kappaleista syntyi siellä.


title: Jailbird

text: Uusi albumi haluttiin alun perin äänittää Abban studioilla Ruotsissa, mutta levy-yhtiö Scandia piti sitä liian kalliina ratkaisuna heikohkosti myyneen "Hanger"-albumin jälkeen. Niinpä levytyspaikaksi valittiin helsinkiläinen Birdland-studio, joka sijaitsi Mellunmäen ostoskeskuksen alakerrassa. Vuonna 1977 avatun studion äänittäjänä toimi Dan Tigerstedt, jolla ei ollut ennestään paljoa kokemusta levyjen nauhoittamisesta. Äänitykset alkoivat hieman myöhässä, mutta uutta materiaalia alettiin kuitenkin saada nopeasti nauhalle. Yhtyettä vahvisti studiossa kosketinsoittaja Pedro Hietanen.


title: Jailbird

text: Albumin miksaamiseen jätettiin aikaa vain yksi päivä. Äänittäjä Dan Tigerstedt onkin myöhemmin valitellut, että levy miksattiin liian hätäisesti, mistä johtuen "Jailbird" jäi soundeineen ”hieman värittömäksi”.


title: Jailbird

text: "Jailbirdin" valmistuttua Albert Järvinen ja Cisse Häkkinen vierailivat Teoston konttorissa Lauttasaaressa tarkistamassa uuden levyn teknisiä tietoja. Paljastui, että Remu Aaltonen oli merkinnyt kappaleet totuudenmukaisesti Jim Pembroken sanoittamiksi, mutta säveltäjäksi oli ilmoitettu vain Aaltonen. Järvinen ja Häkkinen kertoivat, että säveltäjät ovat todellisuudessa Aaltonen, Häkkinen ja Järvinen. Korjaus tehtiin saman tien. Järvinen tiesi olla tarkkana oikeuksista, sillä jo vuoden 1976 albumilla "Hot Wheels" Ile Kallion nimi oli riidan vuoksi jätetty säveltäjätiedoista pois, minkä lisäksi ”Shorai Shorai” -single oli merkitty yksin Aaltosen säveltämäksi. "Jailbird" oli samalla Hurriganesin viimeinen albumi, jossa koko yhtye mainittiin säveltäjiksi, ja josta Häkkinen sai säveltäjän tekijänoikeustuloja.


title: Jailbird

text: "Jailbird" on edellislevy "Hangeria" vahvemmin rock and roll -tyylinen. Suurin osa kappaleista perustuu kolmeen sointuun ja kahteentoista tahtiin. Albert Järvisen kitaransoittotyyli ja soolot muistuttivat Hurriganesin varhaisista ajoista. Albumi pyrittiinkin rakentamaan viittauksin vanhalle yhteiselle maineelle, sillä parilla raidalla oli muistumia yhtyeen vanhemmista kappaleista. Myös "Roadrunner"-albumilla esiintynyt Mister X -nimimerkki koki uudelleensyntymisen. Remu Aaltosen mukaan yhtye purki saamaan "Jailbirdille" tunnelman, että ”meillä on kivaa”.


title: Jailbird

text: "Jailbirdin" tunnetuimpia kappaleita ovat ”I’m Ready”, ”Ya Ya” sekä ”Desiree”. Hurriganes sovitti levyn materiaalin itse.


title: Jailbird

text: Avausraita ”Desiree” on melodinen, mutta ”tanakka” kappale. Sillä katsottiin olevan mahdollisuuksia jopa hitiksi, sillä se julkaistiin singlenä. Albumin toinen kappale, ”I’m Ready”, on nopeatempoinen Fats Dominon kappale, jossa Pedro Hietanen soittaa Jerry Lee Lewis -tyylistä pianoa. ”Let’s Drink Today” syntyi, kun havaittiin, että albumi jäisi molemmilta puoliskoilta noin viisi minuuttia alimittaiseksi. Yhtye kävi läpi erilaisia Albert Järvisen riffejä ja koitti työstää niistä uutta kappaletta. Lopulta eräs riffeistä tyydytti Remu Aaltosta, ja kappaleen pohja oli valmis 15–20 minuutissa. Se kopioitiin C-kasetille ja ojennettiin Jim Pembrokelle, joka teki kappaleen sanoituksen Cisse Häkkisen autossa noin vartissa. ”Let’s Drink Today” yritettiin aluksi äänittää Aaltosen laulamana, mutta tästä luovuttiin pian. Pembroke tulkitsi lopulta kappaleen itse ja sai levykansitiedoissa nimekseen Mr. X. Cisse Häkkinen laulaa A-puolen päättävän kappaleen ”Pretty Mona”.


title: Jailbird

text: B-puolen aloittava ”House Party” on cover The Showstoppersin vanhasta soul-kappaleesta ”Ain’t Nothing But a Houseparty”. Se löydettiin The J. Geils Bandin levyltä. ”Get Along” tavoittelee yhtyeen suuren hitin, ”Get Onin”, henkeä. ”Brand New Sucker” on osittainen lainaus, sillä sen kertosäe on hyvin samantapainen kuin Steve Gibbons Bandin kappaleen ”Eddy Vortex” väliosa. ”Miss Betty” tehtiin jo silloin, kun Ile Kallio oli vielä mukana yhtyeessä. Kallion käsiala on havaittavissa kitarakompista. Kappale ”Ya Ya” on nopeatempoinen Lee Dorseyn 1950-luvun rock-klassikko. Hurriganesin version intro on lainattu The Tokens -yhtyeen kappaleesta ”The Lion Sleeps Tonight”. Yhtye oli esittänyt ”Ya Ya” -kappaletta "Jailbirdin" muiden covereiden tavoin jo kauan aikaa sitten.


title: Jailbird

text: Hurriganes oli ollut Henrik Schüttin kuvaussessiossa Helsingin Laivurinkadun studion sisäpihalla. Otoksista tehtiin monenlaista materiaalia, kuten julisteita ja promokortteja. Englantilainen taiteilija Bob Wagner laati "Jailbirdin" kannen mallia mainitsematta ja lupaa kysymättä näistä kuvista. Wagnerin kannessa yhtyeen jäsenet on istutettu amerikkalaistyyppiseen vankilaympäristöön. Teemaan sopivasti "Jailbirdin" julkistamiskeikka järjestettiin Sörnäisten vankilassa vankien ja muutaman toimittajan läsnä ollessa.


title: Jailbird

text: Suomessa "Jailbird" ilmestyi 22. marraskuuta 1979 Scandian kustantamana. Myynti ei ollut toivotun kaltaista. Albumi ei tuntunut löytävän uutta ostavaa yleisöä, ja se oli parhaimmillaan listan yhdeksännellä sijalla. Vaikka Hurriganes oli edelleen suosittu keikkamarkkinoilla, olivat myyntilistat vallanneet uudet nimet. "Jailbird" on samalla yksi alkuperäisen Hurriganesin (1971–1984) neljästä studiolevystä, jotka eivät ole myyneet kultalevyyn oikeuttavaa määrää.


title: Jailbird

text: Myös Ruotsissa yhtyeen suosio oli laskusuunnassa; Sonet-yhtiön julkaisema albumi nousi sijalle 33, kun edellislevy "Stranded in the Jungle" oli yltänyt top 20:een. "Jailbird" jäi samalla yhtyeen viimeiseksi Ruotsin listalle nousseeksi albumiksi.


title: Jailbird

text: Kun "Jailbird" ilmestyi, totesi Remu Aaltonen sen olevan ”pirun hyvä levy”, mutta jatkoi, ettei se ole niin hyvä kuin se olisi voinut olla. Hän myös sanoi Albert Järvisen paluun merkinneen ”pelkkää plussaa”. Järvinen itse ei jälkeenpäin noteerannut albumia kovinkaan korkealle ja kutsui sitä ”väli-lp:ksi”. Kriittisenä kulttuurilehtenä pidetyssä Uudessa Laulussa Patrik Bifeldt antoi levylle hyvää palautetta:


title: Jailbird

text: Sen sijaan Helsingin Sanomissa oltiin kriittisempiä. Lehden arvostelijan mielestä albumi jää ponnettoman jyräämisen tasolle ja se on kansikuvaa myöten vaisua työtä. Myös Albert Järvisen kitaransoittoa lehden kriitikko arvosteli kumman vaatimattomaksi. Remu Aaltonen selitti myöhemmin levyn väitettyä vaisuutta sillä, että Järvinen oli ollut yhtyeessä vasta pari kuukautta. Syynä on pidetty myös aiempaa vaatimattomampaa studiota sekä ulkopuolisen tuottajan puuttumista.


title: Jailbird

text: Esko Lehtonen kirjoittaa vuonna 1983 ilmestyneessä teoksessaan "Suomalaisen rockin tietosanakirja 1", että mitään sinänsä uutta "Jailbird" ei Hurriganesin vakiintuneisiin kuvioihin tuonut, vaikka Järvisen myötä yhtye olikin hieman kiristänyt otettaan.Muusikot


title: Jailbird

text: Muut


title: Jailbird

text: Suomessa "Jailbirdista" on otettu kasettiformaatissa alkuperäispainoksen lisäksi yksi uusintapainos. Ruotsissa albumin vinyyliversiosta on kaikkiaan kolme erilaista etikettipainosta. Kasettiversiosta on Ruotsissa vain yksi painos. CD-levynä albumi on julkaistu vuosina 1989 ja 1996.


title: Jailbird

text: Vuonna 1989 Finnlevy julkaisi "Jailbirdin" samalla CD-levyllä yhdessä albumin "10/80" kanssa.


title: Kosmologinen periaate

text: Kosmologinen periaate on kosmologiassa periaate, jonka mukaan maailmankaikkeus on homogeeninen ja isotrooppinen. Periaatteen mukaan mikään paikka ei ole erityisasemassa. Isotrooppisuudesta seuraa, että kaikki suunnat ovat samanarvoisia. Sovellettuna kosmologinen periaate rajoittaa merkittävästi mahdollisten kosmologisten teorioiden moninaisuutta. Periaate rajoittaa erityisen suhteellisuusteorian inertiaalikoordinaatistojen yksikäsitteistä komponenttiesitystä.


title: Kiprian (apulaispiispa)

text: Piispa Kiprian (siviilinimeltään Aleksei Jakolevitsh Šnitnikov; 1879–1914) oli vuosina 1913–1914 Viipurin piispana toiminut venäläinen pappismunkki.


title: Kiprian (apulaispiispa)

text: Hänen siviilinimensä oli Aleksei Jakolevitsh Snitnikov ja kotoisin Tverin kuvernementista; hän syntyi tammikuussa 1879. Munkiksi hänet vihittiin jo vuonna 1902 eli harvinaisen nuorena.


title: Kiprian (apulaispiispa)

text: Hän tuli Suomeen vuonna 1905 synodaalisaarnaajaksi arkkipiispa Sergij'n kutsusta ja opetteli perusteellisesti suomen kielen, josta häntä ortodoksisessa Karjalassa arvostettiin . Hän oli tullessaan pappismunkki, mutta sai arkkimandriitan arvon jo neljä vuotta myöhemmin.


title: Kiprian (apulaispiispa)

text: Isä Kiprian toimi aktiivisesti kirkon pyhimpien aarteiden tuomiseksi tavallisen kansan ulottuville; tärkeimmät tällaiset olivat vuonna 1909 toteutettu ihmeitätekevän Konevitsan Jumalanäidin ikonin ristisaatto Laatokan Karjalassa sekä vuotta myöhemmin Orusjärven kirkon vihkiäisiin Valamosta tuotu palanen Kristuksen ristinpuuta.


title: Kiprian (apulaispiispa)

text: Isä Kiprian oli ortodoksisen uskon puolustaja. Karjala oli isä Kiprianille ortodoksisuuden pyhää maata.


title: Kiprian (apulaispiispa)

text: Isä Kiprian vihittiin Sortavalan apulaispiispaksi Iisakin kirkossa Pietarissa 10. maaliskuuta 1913, mutta jo 18. kesäkuuta 1914 hän menehtyi väärin hoidettuun umpilisäkkeen tulehdukseen vain 35 vuoden iässä.


title: Kiprian (apulaispiispa)

text: Hänen hautansa on Laatokan Valamossa.


title: Luettelo keskiajalla hallinneista paaveista

text: Tämä on luettelo keskiajalla hallinneista paaveista. Luettelo alkaa Gregorius I:stä ja päättyy suuren skisman lopettaneeseen Martinus V:een.


title: Vesto Slipher

text: Vesto Melvin Slipher (11. marraskuuta 1875 – 8. marraskuuta 1969) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä.


title: Vesto Slipher

text: Slipher havaitsi vuonna 1912 ensimmäisenä siirtymän galaksien spektriviivoissa ja oli siten ensimmäinen punasiirtymän havaitsija. Havainto oli lopulta osaltaan johtamassa alkuräjähdysteorian syntyyn.


title: Aaro Korpi

text: Aaro Korpi on fiktiivinen henkilö, joka esiintyy useissa Ilkka Remeksen romaaneissa. Teini-ikäinen Aaro on päähenkilö Remeksen nuortenromaaneissa ja sivuhenkilö muutamissa aikuisten kirjoissa, joissa hänen isänsä Antti Korpi esiintyy.


title: Aaro Korpi

text: Aaro Korpi asuu perheensä kanssa Brysselissä, mutta vierailee myös usein mummonsa ja kaverinsa Nikon luona Suomessa. Aaro käy kansainvälistä koulua ja harrastaa tietokoneita ja vedonlyöntiä. Hän joutuu usein seikkailuihin, joihin häntä ajavat mm. vedonlyönti, nettiharrastus, uteliaisuus ja hänen isänsä Antin työ etsivänä. Aaro on kiinnostunut isänsä työstä rikosten parissa, ja yrittää saada selville, mitä hänen isänsä Antti Korpi työtovereineen milloinkin tutkii.


title: Aaro Korpi

text: Aaron isä Antti Korpi työskentelee Brysselissä Euroopan unionin rikostutkintayksikössä. Äiti Soile työskentelee fyysikkona CERN:n hiukkastutkimuslaitoksessa Genevessä. Molemmat vanhemmat ovat työn takia kiireisiä, minkä takia perheen luona asuukin välillä myös au pair.


title: Kathy Acker

text: Kathy Acker (18. huhtikuuta 1947 Manhattan, New York – 30. marraskuuta 1997 Tijuana, Meksiko) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Acker oli postfeministi. Useat hänen teoksistaan ovat luonteeltaan varsin seksuaalisia ja aiheuttivat aikanaan kohua. Hänen kirjoistaan on suomennettu "Tunnottomien valtakunta" (1988) ja "Pussy, merirosvokuningatar" (1996).


title: Kathy Acker

text: Hän aloitti runojen kirjoittamisen lapsuudessaan. Hän oli kahdesti naimisissa ja kahdesti eronnut sekä aikuisiällään avoimesti biseksuaalinen.


title: Kathy Acker

text: Ackerilla todettiin huhtikuussa 1996 rintasyöpä. Epäonnistuneen leikkauksen seurauksena hän menetti uskonsa perinteiseen lääketieteeseen ja koetti erilaisia uskomuslääkinnän muotoja, mutta menehtyi sairauteensa marraskuussa 1997.


title: Marko Malvela

text: Marko Malvela, LitM (s. 16. maaliskuuta 1971 Lappeenranta) on suomalainen uintivalmentaja ja työnohjaaja. Hänellä on psykologiliiton myöntämä urheilun psyykkisen valmennuksen sertifikaatti.


title: Marko Malvela

text: Malvela on valmentanut neljätoista uimaria kansainvälisiin arvokilpailuihin. Hänen uimareistaan Jere Hård ja Ari-Pekka Liukkonen ovat voittaneet EM- mitaleita. Yhteensä mitaleita on kertynyt 14 aikuisten EM- tasolta. Lisäksi hän on toiminut Suomen uintimaajoukkueen valmentajana lukuisissa kansainvälisissä uintikilpailuissa. Olympiavalmentajana hän on toiminut Sydneyssä (2000), Ateenassa (2004) ja Lontoossa (2012). Päätyönään Malvela tekee työnohjauksia, psyykkistä valmennusta sekä koulutuksia yksilöille, yhteisöille ja yrityksille. Malvela on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Malvela asuu Jyväskylässä. Hän on kirjoittanut kuusi uintiaiheista kirjaa:


title: Thomas Menino

text: Thomas Michael Menino (27. joulukuuta 1942 Boston, Massachusetts – 30. lokakuuta 2014 Boston, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän oli Bostonin pormestari 1993–2014 ja sen ensimmäinen amerikanitalialainen pormestari.


title: Thomas Menino

text: Menino oli istunut Bostonin kaupunginvaltuustossa yhdeksän vuoden ajan ennen silloisen pormestari Raymond Flynnin siirtymistä Vatikaanin-suurlähettilään virkaan. Hän toimi siirtymäkauden pormestarina neljän kuukauden ajan ennen valintaansa ensimmäiselle täydelle kaudelle marraskuussa 1993. Hän tuli valituksi uudelleen vuosina 1997, 2001 ja 2005 selvillä äänienemmistöillä (2001: 76 %, 2005: 67 %).


title: Thomas Menino

text: Menino kuoli syöpään Bostonissa 71-vuotiaana 30. lokakuuta 2014. Hän oli aiemmin potenut sarkoomaa, munuaiskivitautia ja Crohnin tautia.


title: Thomas Menino

text: Meninolla oli vaimo Angela Faletra sekä lapset Susan ja Thomas Jr.


title: Engines of Creation

text: Engines of Creation on kitaristi Joe Satrianin kymmenes sooloalbumi.


title: Ralph Siegel

text: Ralph Siegel (s. 30. syyskuuta 1945 München) on saksalainen muusikko, säveltäjä ja tuottaja. Siegel on yksi Eurovision laulukilpailun keskeisistä hahmoista – hän on osallistunut kilpailuun peräti 24 laululla. Viisukarsintoihin hän oli vuoteen 2007 mennessä osallistunut yhteensä 45 kappaleella eri maissa, muun muassa Suomessa. Ainoa voitokas Siegelin säveltämä kappale on ollut Nicolen esittämä balladi ”Ein bißchen Frieden”, joka voitti vuoden 1982 kilpailun.


title: Ralph Siegel

text: Vuonna 1980 Siegel sävelsi Dschinghis Khan -yhtyeelle kappaleen ”Hadschi Halef Omar”, joka kertoo samannimisestä fiktiivisestä hahmosta. Suomeksi kappale on nimeltään ”Sheikki Ali Hassan”, ja se on yksi Frederikin tunnetuimmista kappaleista. Käännösteksti on Juha Vainion tekemä. Edellisen vuoden euroviisuhitti ”Dschinghis Khan” nousi Suomessa suosioon niin ikään Frederikin esityksenä ja Vainion sanoittamana.


title: Ralph Siegel

text: Ralph Siegelin isä Ralph Maria Siegel (1911–1972) oli myös säveltäjä. Heidän sävellyksiään voi joissakin lähteissä (esimerkiksi Suomen äänitearkistossa) näkyä ikään kuin yhden henkilön tekeminä, vaikka kyseessä on kaksi eri säveltäjää.


title: Taki Inoue

text: Takachiho ”Taki” Inoue (, s. 5. syyskuuta 1963 Kōbe) on japanilainen kilpa-autoilija, joka osallistui urallaan 18 Formula 1 -luokan osakilpailuun Simtekin ja Footworkin ajokeilla. Inoue pääsi maaliin viisi kertaa. Hänen paras kilpailusijoituksensa oli vuoden 1995 Italian GP:n kahdeksas sija. Pisteitä Inoue ei saavuttanut. Inouen paras lähtöruutu on 18.


title: Taki Inoue

text: Inouella oli alun perin tallipaikka Minardilla kaudeksi 1996, mutta sponsorit lähtivät viime hetkellä pois kelkasta ja Inouen paikan sai italialainen Giancarlo Fisichella. Inoue ajoi vielä kolme vuotta muissa luokissa, ennen kuin hän lopetti ajamisen vuonna 1999. Tämän jälkeen hän on toiminut managerina. 2004 Inoue teki comebackin Japanin All-Japan GT-sarjan pienemmässä GT300-luokassa, jossa hän kilpaili Hitotsuyama Racingin Porschella saavuttamatta kuitenkaan pistesijoja ajamissaan kuudessa kilpailussa. GT-ura jatkui vuoteen 2008 asti, jonka jälkeen hän lopetti uudelleen kilpa-autoilijan uransa.


title: Taki Inoue

text: Inoue valittiin vuonna 2013 Autosportin lukijaäänestyksessä 20 viime vuoden huonoimmaksi kuljettajaksi. Inoue itse otti valinnan huumorilla ja kiitti kaikkia äänestäjiään.


title: Magic (Gillanin albumi)

text: Magic on Ian Gillanin johtaman englantilaisen hard rock -yhtye Gillanin viimeinen albumi vuodelta 1982. Vuonna 1989 albumi julkaistiin uudelleen seitsemällä bonuskappaleella täydennettynä.


title: Magic (Gillanin albumi)

text: "Magic" (LP-versio)


title: Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen

text: Kaikkeuden metrinen laajeneminen eli avaruuden laajeneminen on kosmologian teoria, jonka mukaan kaikkeus laajenee. Täten kahden avaruuden pisteen välinen etäisyys kasvaa ajan kuluessa. Laajeneminen on avaruuden itsensä ominaisuus, jonka myötä avaruuden mittasuhteet itsessään muuttuvat. Tässä suhteessa se poikkeaa muista laajenemisilmiöistä, esimerkiksi lämpölaajenemisesta, ja räjähdyksistä, sillä sikäli kuin havainnoista voidaan päätellä, kyseessä on koko maailmankaikkeuden ominaisuus, ei siis ilmiö, jota voitaisiin havainnoida ulkopuolelta.


text: Metrinen laajeneminen on alkuräjähdysteorian perusilmiö. Matemaattisesti sitä mallinnetaan Fridmanin-Lemaîtren-Robertsonin-Walkerin metriikalla, ja se kuuluu tuntemamme maailmankaikkeuden perusominaisuuksiin. Malli on kuitenkin pätevä vain suurilla etäisyyksillä, suunnilleen galaksijoukkojen läpimitasta ylöspäin. Sitä pienemmillä etäisyyksillä ainetta pitävät koossa gravitaatiovoimat, minkä vuoksi pienemmät kohteet eivät ajan kuluessa laajene maailmankaikkeuden yleisen laajenemisen myötä. Näin ollen metrisen laajenemisen seurauksena vain ne galaksit etääntyvät toisistaan, joiden välinen etäisyys on tiettyä rajaa suurempi gravitaatioluhistumiseen liittyvällä pituusasteikolla, joka määräytyy maailmankaikkeuden iän, laajenemisvauhdin ja maailmankaikkeuden aineen keskimääräisen tiheyden mukaan.


text: Varhaisen maailmankaikkeuden inflatorisen vaiheen päättyessä maailmankaikkeuden kaikki aine ja energia oli asettunut intertiaaliselle radalle, joka oli yhteensopiva ekvivalenssiperiaatteen ja Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian kanssa, ja tällöin sai alkunsa maailmankaikkeuden nykyisen kaltainen, täsmällinen ja säännöllinen, Hubblen lain mukainen laajeneminen (toisin sanoen aineen keskittymät erkanevat toisistaan, koska ne erkanivat toisistaan menneisyydessä inflaatiokentän vaikutuksesta).


text: Mittausten mukaan maailmankaikkeuden laajeneminen oli gravitaatiovoimien vaikutuksesta hidastuvaa, kunnes se noin viisi miljardia vuotta sitten alkoi kiihtyä. Tämän kiihtymisen selittämiseksi fyysikot ovat olettaneet, että on olemassa pimeää energiaa, joka yksinkertaisimmassa teoreettisessa mallissa esiintyy kosmologisena vakiona. Nykyisin suosituimman kosmologisen mallin, Lambda-CDM-mallin (ΛCDM) mukaan tämä kiihtyminen tulee kaukaisessa tulevaisuudessa yhä vallitsevammaksi.


text: Vaikka erityisen suhteellisuusteorian mukaan kappaleet eivät voi liikkua valoa nopeammin, kun ne ovat lokaalissa, suhteellisuusdynaamisessa suhteessa keskenään, se ei aseta rajoitusta sille, kuinka nopeasti sellaiset kohteet voivat liikkua toistensa suhteen, jotka ovat globaalisti erossa toisiaan ja joiden välillä ei ole kausaalista yhteyttä. Näin ollen on mahdollista, että kaksi kohdetta ovat avaruudessa kauempana toisistaan kuin mihin valo olisi voinut edetä, mikä merkitsee, että jos laajeminen pysyy vakiona, kohteet eivät koskaan tule keskenään kausaaliseen vuorovaikutukseen. Esimerkiksi galaksit, jotka ovat kauempana kuin noin 4,5 gigaparsecin etäisyydellä meistä, etääntyvät valoa nopeammin. Voimme kuitenkin nähdä sellaisia kohteita, koska menneisyydessä maailmankaikkeus laajeni nykyistä hitaammin, joten näistä kohteista muinoin lähtenyt valo voi yhä saavuttaa meidät, mutta jos laajeneminen jatkuu pysyvästi, ei koskaan tule aikaa, jolloin voisimme nähdä sen valon, joka näistä galakseista "nyt" lähtee, eikä myöskään näistä galakseista käsin voida koskaan nähdä valoa, joka meidän galaksistamme nyt lähtee, sillä itse avaruus näiden välillä laajenee valoa nopeammin.


text: Suuren laajenemisvauhdin vuoksi on myös mahdollista, että kahden kohteen välinen etäisyys on suurempi kuin mikä saadaan kertomalla valonnopeus maailmankaikkeuden iällä. Tämän yksityiskohtiin liittyy paljon sekaannusta amatöörien ja jopa ammattifyysikkojen keskuudessa.


text: Koska asia ei ole intuitiivisesti helppo käsittää ja sitä on usein kuvattu huolimattomilla sananvalinnoilla, eräät oppikirjoissakin esiintyvät selitykset maailmankaikkeuden laajenemisesta ja väärinkäsitykset, joita ne voivat saada aikaan, ovat edelleen jatkuvan keskustelun aiheena.


text: Maailmankaikkeuden metrisen laajenemisen ymmärtämiseksi on ensin syytä tarkastella, mitä metriikka matemaattisena käsitteenä merkitsee ja miten metrinen laajeneminen toimii.


text: Metriikka ilmaisee, miten avaruudessa voidaan määrittää kahden "läheisen" pisteen etäisyys tietyssä koordinaattijärjestelmässä. Koordinaattijärjestelmässä avaruuden jokaista pistettä vastaa tietty jono lukuja, joita sanotaan pisteen koordinaateiksi; tällöin pisteen ilmoittamiseksi tarvitaan yhtä monta lukua kuin avaruudella on ulottuvuuksia. Metriikka on kaava, joka ilmaisee, kuinka siirtyminen avaruudessa paikasta toiseen voidaan muuntaa etäisyydeksi.


text: Ajatellaan esimerkkinä etäisyyden mittaamista kahden Maan pinnalla olevan paikan välillä. Tämä on yksinkertainen ja käytännössä tärkeä esimerkki pallogeometriasta. Koska Maan pinta on kaksiulotteinen, pisteen sijainti maan pinnalla voidaan ilmaista kahdella koordinaatilla, esimerkiksi pituus- ja leveysasteella.


text: Euklidinen metriikka merkitsee pisteiden välisten etäisyyksien määrittämistä niiden kautta kulkevaa suoraa pitkin. Maanpinnan tapauksessa tämä ei yleensä ole mielekästä, koska nämä suorat kulkevat maan sisäosien kautta. Käytännössä paljon tärkeämpiä ovatkin maan pintaa pitkin mitatut etäisyydet.


text: Geodeettinen viiva merkitsee annetulla pinnalla lyhintä reittiä pinnan yhdestä pisteestä toiseen siten, että reitti kokonaisuudessaan on kyseisellä pinnalle. Euklidisella tasolla tällaisia viivoja ovat suorat. Pallon pinnalla ei suoria ole, mutta voidaan osoittaa, että pallonpinnan geodeettisia viivoja ovat pallon isoympyrän kaaret, toisin sanoen sellaisten ympyröiden kaaret, jonka keskipiste on pallon keskipisteessä. Tämän vuoksi pitkät lentoreitit pyritään yleensä linjaamaan isoympyröiden mukaisesti. Tavallisilla kartoilla nämä isoympyröitä tosin eivät yleensä vastaa suorat viivat (ellei karttaa ole tehty gnomonisessa projektiossa). Isoympyrääkin pitkin mitattu etäisyys on maan pinnan kaarevuuden vuoksi aina suurempi kuin Maan sisuksien kautta mitattu suora etäisyys, mutta pienillä etäisyyksillä tämä ero on merkityksettömän pieni.


text: Tavallisissa tasokartoissa maanpinnan useimpia isoympyröitä eivät yleensä vastaa suorat viivat. On tosin olemassa sellainenkin karttaprojektio, gnomoninen projektio, jossa kaikki isoympyrät kuvautuvat suoriksi viivoiksi, mutta siinä kartan eri osissa on hyvin eri suuri pituusmittakaava. Ei olekaan mahdollista laatia sellaista karttaprojektiota, jossa maan pinnan minkä tahansa kahden pisteen välinen geodeettinen, isoympyrää pitkin mitattu etäisyys olisi suoraan verrannollinen vastaavien pisteiden etäisyyteen kartalla.


text: Suppean suhteellisuusteorian mukaan aika-avaruuden pisteen (tapahtuman) välinen paikallinen etäisyys "Δr" ja aikaero "Δt" eivät ole yksikäsitteisesti määrättävissä, vaan ne riippuvat havaitsijan liiketilasta Lorentz-muunnoksen osoittamalla tavalla. Sitä vastoin lauseke


text: missä "c" on valonnopeus, on havaitsijan liiketilasta riippumaton eli invariantti, ja sen neliöjuurta sanotaan tapahtumien välisseksi intervalliksi. Tällä tavoin aika-avaruudelle voidaan määrittää Minkowskin metriikka. Kyseessä ei kuitenkaan ole metrinen avaruus sanan tavanomaisessa matemaattisessa merkityksessä, koska "Δr" voi olla myös negatiivinen, ja lisäksi kahden eri pisteenkin välinen intervalli voi olla nolla.


text: Differentiaaligeometriassa, joka on yleisen suhteellisuusteorian kulmakivi, voidaan määritellä metrinen tensori, joka luonnehtii tarkasteltavaa avaruutta määrittämällä tavan, jolla etäisyydet mitataan kaikkiin mahdollisiin suuntiin. Yleinen suhteellisuusteoria edellyttää itse asiassa neliulotteista metriikkaa, jossa yksi ulottuvuus vastaa aikaa, kolme muuta avaruutta varten, sillä kahden aika-avaruuden pisteen välinen intervalli on sama kaikissa vertailujärjestelmissä, vaikka avaruudelliset ja ajalliset etäisyydet eivät ole. Tämä merkitsee, että yleisessä suhteellisuusteoriassa metrinen tensori ilmaisee täsmällisesti kahden tapahtuman välisen etäisyyden. Metrinen laajeneminen esiintyy, jos metrinen tensori muuttuu ajan funktiona ja erityisesti, jos sen avaruudellinen osa kasvaa ajan edetessä. Asiaa voi havainnollistaa kuvittelemalla, että havaitsija on kiinnitetty "avaruuteen", joka etääntyy havaittavista kohteista tyhjyyteen siten, että välimatkat hänen ja kohteiden välillä kasvavat välissä olevan avaruuden laajetessa, vaikka kappaleilla itsellään ei ole kiihtyvyyttä. Avaruus kappaleiden välissä laajenee tai supostuu riippuen siitä, lähestyvätkö geodeettiset viivat toisiaan vai etääntyvätkö ne toisistaan.


text: Koska tämä laajeneminen johtuu etäisyydet määrittelevän metriikan suhteellisista muutoksista, tätä laajenemista ja siitä seuraavaa kohteiden etääntymistä ei rajoita valonnopeus, joka erityisen suhteellisuusteorian mukaan on suurin mahdollinen nopeus. Kaksi globaalisti toisistaan erillistä vertailujärjestelmää voivat etääntyä toisistaan valoa nopeammin rikkomatta erityistä suhteellisuusteoriaa, mutta aina kun näin tapahtuu, esiintyy tällaisiin tilanteisiin liittyviä havaittavia ilmiöitä kuten kosmologisia horisontteja.


text: Teoria ja havainnot viittaavat siihen, että maailmankaikkeuden varhaisimmassa historiassa oli kosmisen inflaation vaihe, jolloin metriikka muuttui hyvin nopeasti, ja että tämän metriikan jäljellä oleva aikariippuvuus on sama ilmiö, joka on havaittu Hubblen lain mukaisena laajenemisena eli kaikkien niiden kohteiden etäisyytenä, joita gravitaatio ei sido toisiinsa. Kaikkeuden laajeneminen on näin ollen tuntemamme maailmankaikkeuden oleellinen ominaisuus, jonka vuoksi se on perustavalla tavalla erilainen kuin staattinen maailmankaikkeus, jonka Albert Einstein alun perin oletti kehittäessään gravitaatio teoriansa.


text: Laajenevassa avaruudessa ominaisvälimatkat ovat dynaamisia suureita, jotka muuttuvat ajan kuluessa. Ne voidaan helpommin ottaa huomioon käyttämällä mukana liikkuvia koordinaatteja, jotka poistavat tämän ilmiön vaikutuksen ja tekevät mahdolliseksi kuvailla maailmankaikkeuden eri alueita tarvitsematta käyttää metriseen laajenemiseen liittyvää fysiikkaa. Mukana liikkuvissa koordinaateissa kaikkien kohteiden väliset etäisyydet on kiinnitetty, ja aineen ja valon hetkellisen dynamiikan määrää tavanomainen gravitaation ja sähkömagneettisen säteilyn fysiikka. Ilmiöiden ajallista kehitystä tutkittaessa yhtälöissä on kuitenkin muiden mahdollisesti vaikuttavien tekijöiden kuten esimerkiksi gravitaation, pimeän energian ja kaarevuuden lisäksi aina otettava huomioon myös Hubblen lain mukainen laajeneminen. Kosmologisiin simulaatioihin, jotka kuvaavat merkittävää osaa maailmankaikkeuden historiasta, on sen vuoksi otettava mukaan tällaiset ilmiöt, jotta niillä voitaisiin tehdä havaitsevaa kosmologiaa koskevia ennusteita.


text: Periaatteessa maailmankaikkeuden laajeneminen voitaisiin mitata tavallisilla mittausvälineilläkin mittaamalla etäisyys kahden kosmologisella etäisyydellä toisistaan olevan kohteen etäisyys, odottamalla jonkin aikaa ja mittaamalla sitten uudestaan, mutta käytännössä on mahdotonta tehdä tarpeeksi pitkiä mittauslaitteita, ja myös aikavälit, joiden kuluttua laajeneminen olisi mittauksilla havaittavissa, ovat liian pitkiä, jotta asia olisi havaittavissa edes useita sukupolvia myöhemmin. Avaruuden laajeneminen onkin mitattava epäsuorasti. Suhteellisuusteoria ennustaa laajenemiseen liittyviä ilmiöitä, erityisesti punasiirtymän riippuvuuden kohteen etäisyydestä Hubblen lain mukaisesti. On myös olemassa punasiirtymästä riippumattomia keinoja, joilla kosmologiset etäisyydet voidaan määrittää, ja tulokset poikkeavat siitä, mikä voitaisiin odottaa, jos avaruus ei laajenisi, ja myös aineen ja energian tiheys maailmankaikkeudessa on suurempi niillä alueilla, joista saapunut valo on ollut pisimpään matkalla.


text: Ensimmäiset avaruuden laajenemista koskevat mittaustulokset saatiin laadittaessa Hubblen diagrammi. Kosmisina etäisyystikapuina ja standardikynttilöinä voidaan käyttää kohteita, joiden ominainen valovoima tunnetaan, ja niiden sekä punasiirtymän avulla avaruuden laajeneminen voidaan mitata. Toisin sanoen voidaan määrittää Hubblen vakio: H = . Jos siis kahdesta kohteesta toinen on miljoona parsecia kauempana havaitsijasta kuin toinen, kaukaisempi niistä etääntyy 71 kilometriä sekunnissa nopeammin kuin tämä lähempänä sijaitseva.


text: Hubblen vakio ei nimestään huolimatta pysy vakiona kautta aikojen. On olemassa maailmankaikkeuden hiukkasiin vaikuttavia dynaamisia voimia, jotka vaikuttavat myös laajenemisvauhtiin. Aikaisemmin oletettiin, että Hubblen vakio pienenisi gravitaatiovoimien vaikutuksesta ajan kuluessa, ja niinpä maailmankaikkeuteen liittyy toinenkin havaittava suure, dekeleraatioparametri, jonka kosmologit olettivat olevan suoraan verrannollinen aineen tiheyteen maailmankaikkeudessa. Kun kaksi tutkijaryhmää mittasivat dekeleraatioparametrin, he totesivat yllättäen sen olevan pienempi kuin nolla (itse asiassa noin -1), mikä osoittaa, että nykyään Hubblen vakio kasvaa ajan kuluessa. Kosmologit ovat antaneet tälle kiihtyvään laajenemiseen liittyvälle ilmiölle ehkä vähemmän onnistuneen nimen "kosminen nykäys" (. Vuonna 2011 tämän ilmiön keksijöille myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto.


text: Kosmologisilla etäisyyksillä nykyinen maailmankaikkeus on geometrisesti tasainen, mikä merkitsee, että se noudattaa euklidista geometriaa, jossa yhdensuuntaisuusaksiomi pätee, joskin menneisyydessä aika-avaruus on voinut olla hyvin kaareva. Erot eri geometrioiden välillä merkitsevät, että avaruuden laajeneminen on yleisen suhteellisuusteorian alaan kuuluva ilmiö; sitä ei voida mallintaa pelkästään suppean suhteellisuusteorian avulla, sillä vaikka sellaisia malleja onkin voitu muodostaa, ne ovat perustavalla tavalla ristiriidassa aineen ja aika-avaruuden vuorovaikutuksesta saatujen havaintojen kanssa.


text: Oikealla on kaksi aika-avaruutta esittävää diagrammia, jotka kuvaavat maailmankaikkeuden geometriaa suuressa mittakaavassa kosmologisen ΛCDM-mallin mukaisesti. Paikkaulottuvuuksista kaksi on jätetty huomioon ottamatta, ja jäljellä ovat yksi paikkaulottuvuus, joka kasvaa kartion laajetessa, ja yksi aikaulottuvuus, joka etenee "ylös" kartion pintaa pitkin. Diagrammin kapea ympyränmuotoinen pää vastaa kosmologista aikaa 700 miljoonaa vuotta alkuräjähdyksen jälkeen, leveä pää taas kosmologista aikaa 18 miljardia vuotta alkuräjähdyksen jälkeen, ja kuvan reunojen mutkista voidaan havaita hetki, jolloin alkoi kiihtyvä laajeneminen, mallia lopulta hallitseva piirre. Ruudukon purppuranväliset viivat vastaavat tiettyjä kosmologisia ajankohtia miljardin vuoden välein. Ruudukon sinivihreät viivat vastaavat mukana liikkuvaa etäisyyttä, nykyaikaa vastaavalla kohdalla miljardin valovuoden välein, mutta tämä etäisyys kasvaa ajan myötä eli siirryttäessä kaavioissa kohti leveämpää reunaa. On huomattava, että viivojen kiertyminen on vain seurausta siitä, millä tavoin kaavio on havainnollisuuden vuoksi piirretty tasolle, eikä sillä itsessään ole mitään fysikaalista merkitystä; avaruus ei tällä tavoin kierry itsensä ympäri.


text: Diagrammin ruskea viiva tarkoittaa Maan maailmanviivaa, tai varhaisimpien aikojen osalta sen aineen, josta Maa myöhemmin muodostui. Keltainen viiva on kaukaisimman tunnetun kvasaarin maailmanviiva. Punainen viiva on reitti, jota pitkin kvasaarista 13 miljardia vuotta sitten lähtenyt valo nykyisin saavuttaa Maan. Oranssi viiva osoittaa Maan ja kvasaarin nykyistä etäisyyttä, joka on noin 28 miljardia valovuotta, ja on huomattava, että tämä on suurempi kuin maailmankaikkeuden ikä kerrottuna valonnopeudella.


text: Yleisen suhteellisuusteorian ekvivalenssiperiaatteen mukaan suppean suhteellisuusteorian säännöt ovat "paikallisesti" voimassa pienillä aika-avaruuden alueilla, jotka ovat likimain tasaisia. Erityisesti valo etenee paikallisesti aina nopeudella "c"; oheisessa diagrammissa etäisyysasteikot on yleisen käytännön mukaisesti laadittu siten, että valonsäteet muodostavat aina 45 asteen kulman ruudukon viivojen kanssa. Tästä ei kuitenkaan seuraa, että valo aina kulkisi etäisyyden "ct" ajassa "t", kuten punainen maailman-viiva osoittaa. Vaikka se aina lokaalisti etenee nopeudella "c", sen kulkuaika, noin 13 miljardia vuotta, ei ole missään yksinkertaisessa suhteessa etäisyyteen, koska maailmankaikkeus laajenee samaan aikaan kun valonsäde kulkee avaruuden ja ajan halki. Itse asiassa kuljettu matka ei etäisyyksien muuttumisen vuoksi edes ole yksikäsitteisesti määriteltävissä. Voidaan kuitenkin valita kaksi etäisyyttä, jotka näyttävät olevan fysikaalisesti merkityksellisiä: kvasaarin ja Maan välinen etäisyys sillä hetkellä kun valo lähti kvasaarista, ja niiden etäisyys tällä hetkellä. Nämä saadaan ottamalla poikkileikkaus kartiossa suunnassa, joka määriteltiin vastaamaan paikallista etäisyyttä. Edellinen etäisyys on noin 4 miljardia valovuotta, paljon pienempi kuin "ct", koska avaruus on valon lähtemisen jälkeen laajentunut; täten valolta on matkaan kulunut aikaa enemmän kuin jos laajenemista ei tapahtuisi. Jälkimmäinen etäisyys, jota osoittaa oranssi viiva, on noin 28 miljardia valovuotta, paljon suurempi kuin "ct". Jos laajeneminen nyt yhtäkkiä pysähtyisi, valolta kuluisi tästedes aikaa 28 miljardia vuotta matkaan Maasta kvasaariin tai päinvastoin, mutta jos laajeneminen olisi pysähtynyt aikaisemmin, se saattaisi kestää vain 4 miljardia vuotta.


text: Valon matka kvasaarista Maahan kesti siis paljon kauemmin kuin 4 miljardia vuotta, vaikka se lähti vain 4 miljardin valovuoden päästä, ja itse asiassa Maahan saapunut valo lähti kvasaarista alun perin "poispäin", sillä kuluneen ajan muutaman ensimmäisen miljardin vuoden ajan etäisyys kasvoi suhteellisena kosmologiseen aikaan ja alun perin avaruus laajeni Maan ja kvasaarin välillä valoa nopeammin. Mikään näistä yllättävistä seikoista ei ole aiheudu metrisen laajenemisen erityisistä ominaisuuksista vaan pelkästään erityisen suhteellisuusteorian lokaaleista periaatteista integroituina kaarevan pinnan yli.


text: Ajan kuluessa maailmankaikkeuden muodostava avaruus laajenee. Vaikka sanoja "avaruus" ja "maailmankaikkeus" toisinaan käytetään samaa tarkoittavina, tässä yhteydessä niillä on eri merkitys. Tässä "avaruus" on matemaattinen käsite, joka tarkoittaa kaikkien pisteiden muodostamaa kolmiulotteista monistoa, kun taas "maailmankaikkeudella" tarkoitetaan kaikkea, mikä on olemassa, mukaan luettuna avaruudessa oleva aine ja energia sekä aika, jonka kuluessa eri ilmiöt tapahtuvat. Avaruuden laajeneminen koskee vain tähän kolmiulotteista monistooa; toisin sanoen sitä käsiteltäessä ei tarvitse ottaa huomioon mahdollisia ylimääräisiä ulottuvuuksia tai ulkopuolista maailmankaikkeutta.


text: Avaruuden lopullinen topologia on määritettävissä vain "a posteriori", havaintojen perusteella, koska ei ole olemassa sellaisia ehdottomia edellytyksiä, joiden nojalla voitaisiin päätellä "a priori", onko fysikaalinen avaruus esimerkiksi yhdesti yhtenäinen tai kompakti. Vaikka jotkin kosmologiset mallit kuten Gödelin maailmankaikkeus sallivat jopa eriskummallisia, itsensä leikkaavia maailmanviivoja, lopulta kysymys siitä, elämmekö jonkinlaisessa "Pac-Man-avaruudessa", jossa riittävän kauas tiettyyn suuntaan matkattaessa palaisimme lopulta lähtöpaikkaamme, on empiirinen kysymys, joka on tai ei ole ratkaistavissa riippuen koko maailmankaikkeuden geometriasta. Toistaiseksi havainnot ovat sopusoinnussa sen käsityksen kanssa, että avaruus on ääretön ja yhdesti yhtenäinen, vaikka emme kykenekään selvittämään, ovatko kosmologiset horisontit yksinkertaisen vai mutkikkaampien ehdotettujen mallien mukaiset. Maailmankaikkeus saattaa olla mittasuhteiltaan ääretön tai äärellinen, mutta havainnot, joiden pohjalta kosminen inflaatio on päätelty, viittaavat myös siihen, että "maailmankaikkeus kokonaisuudessaan" on paljon laajempi kuin havaittava maailmankaikkeus, ja siten mitkään reunat tai epätavalliset geometriat tai topologiat eivät ole suoraan havaittavissa, koska valo ei ole vielä ehtinyt kulkea niin pitkiä matkoja, joilla sellaiset ilmiöt, jos niitä esiintyy, ovat yhä mahdollisia. Käytännön kannalta voidaan hyvällä syyllä otaksua, että maailmankaikkeus on avaruudellisilta ulottuvuuksiltaan ääretön eikä sillä ole reunaa tai tavanomaisesta käsityksestä poikkeavia yhtenäisyysominaisuuksia.


text: Kysymys siitä, mihin maailmankaikkeus laajenee, on merkityksetön riippumatta siitä, minkä muotoinen maailmankaikkeus kokonaisuudessaan on, eikä siihen ole tarpeen vastata. Tapa, jolla maailmankaikkeuden avaruus on määritelty, ei millään tavoin edellytä, että sen lisäksi olisi jokin ulkopuolinen avaruus tai "hyperavaruus", johon se laajenee, koska ääretön avaruus pysyy laajetessaankin äärettämänä. Suurella varmuudella kuitenkin tiedetään, että avaruutemme monisto on ominaisuuksiltaan sellainen, että etäisyys kohteiden välillä kasvaa ajan kuluessa. Tästä aiheutuvat jäljempänä kerrotut metriseen laajenemiseen liittyviä havaittavat seuraukset. Tässä suhteessa havainnollistukset, joissa maailmankaikkeus laajenee kuplan tavoin ulkopuoliseen tyhjyyteen, ovat harhaanjohtavat. Ei ole mitään syytä olettaa, että laajenevalla maailmankaikkeudella olisi jokin "ulkopuoli", johon se laajenee.


text: Vaikka avaruuden laajuus olisikin ääretön eikä maailmankaikkeus sikäli voisi tulla enää "suuremmaksi", sen voidaan kuitenkin sanoa laajenevan, koska paikallisesti etäisyydet kohteiden välillä kasvavat. Laajetessaankin avaruus pysyy äärettömänä.


text: Avaruuden laajenemista kuvataan toisinaan voimana, joka työntäisi kappaleita poispäin toisistaan. Vaikka tämä kuvaakin hyvin kosmologisen vakion vaikutusta, se ei kuvaa laajenemisilmiötä yleisemmin oikealla tavalla. Suuren osan maailmankaikkeuden historiasta laajenemista on ylläpitänyt pääasiassa inertia. Hyvin varhaisessa maailmankaikkeudessa ainehiukkaset lensivät toisistaan erilleen tuntemattomista syistä, todennäköisesti kosmisen inflaation vaikutuksesta, ja tämä liike on yksinkertaisesti jatkunut, vaikkakin gravitaation vaikutuksesta jatkuvasti yhä hitaammin.


text: Paitsi että gravitaatio hidastaa laajenemista, se myös keskittää ainetta tähdiksi ja galakseiksi. Kun tällaiset kohteet ovat muodostuneet ja gravitaatio pitää niissä koossa, ne jäävät ikään kuin laajenemisen ulkopuolelle eivätkä ne itse laajene kosmologisen metriikan muutoksen vaikutuksesta, sillä mikään voima ei saa niitä niin tekemään.