title: Kultaseppä

text: Prässäys mielletään teollisen ajan massatuotantomenetelmänä. Arkeologisten löytöjen perusteella se on lähes yhtä vanhaa kuin pakottaminen. Pakottaminen on melko vaivalloista ja hidasta. Prosessin nopeuttamiseksi tehtiin pronssista prässäykseen tarvittavat kaksi työkalun osaa. Näiden avulla voitiin tehdä haluttu määrä samanlaisia osia, esimerkiksi ketjun valmistamista varten. Aiemmin muodot lyötiin lekalla tai suurella vasaralla, nykyisin saman työn tekee prässi.


title: Kultaseppä

text: Kaivertamalla avulla saadaan korujen pintaan erilaisia ornamentteja ja kuvioita. Kaiverrettaessa kuvio piirretään ensin esineen pintaan ja tämän jälkeen kaivertaja leikkaa piirroksen mukaiset kuviot kaiverrusstikkelillä. Kaivertaminen vaatii hyvää piirtämistaitoa, vakaata kättä ja huolellisuutta. Kaivertamisessa käytetyt työkalut muokataan erikseen jokaisen kaivertajan käden ja mieltymyksen mukaan. Kaivertaminen on hieman nuorempi työmuoto, koska kaivertamisessa käytetyt terästyökalut keksittiin vasta 800-600 eaa.


title: Kultaseppä

text: Lankaupotus tehdään kaivertamalla uria esineen pintaan ja syntyneet urat täytetään eri värisillä metallilangoilla. Lankaupotusta käytetään aseiden ja erilaisten esineiden koristelemisessa.


title: Kultaseppä

text: Filigraanityö ja granulointi keksittiin pinnan koristamiseksi erilaisin lanka ja granulaattikoristein. Filigraanityö on useimmiten langan taivuttamista erilaisiksi koristeiksi ja ornamenteiksi. Lanka joko vedetään erimuotoisten reikien lävitse tai useampia lankoja kierretään spiraaliksi halutun laisen lopputuloksen saamiseksi. Granuloinnissa pintaa koristetaan pienten pallojen avulla. Sumerilaiset käyttivät melko isoja palloja, mutta etruskit (700-300 eaa.) olivat tämän tekniikan mestareita. Filigraani- ja granulointitöitä arvostetaan eri tavoin maan kulttuuriperinteestä riippuen.


title: Kultaseppä

text: Upotukset ja emalointi tehdään juottamalla levyn pintaan matalia seinämiä, joiden välisistä alueista muodostuu kuvioita. Upotustöissä välit täytetään kivenhiojan täsmällisesti hiomilla kivillä ja metalli taivutetaan kevyesti kivien reunojen yli. Välit voi täyttää myös lasimassalla tai jollain muulla väriaineella. Emaloinnissa syvennykset täytetään erivärisillä emalijauheilla, jotka sulavat uunin lämmössä paikalleen. Läpinäkyvän emalin alle jäävä pinta koristetaan usein kaiverruksin katsojan mielenkiinnon herättämiseksi.


title: Kultaseppä

text: Kivien istutus vaatii ammattitaitoa ja tarkkuutta. Maailmalla kivien istuttajat ovat oma ammattiryhmänsä. Ideana on vasaroida tai jotenkin muuten taivuttaa metallia kiven päälle, niin että kivi istuu tukevasti. Erilaisilla istutustekniikoilla pyritään ulkonäön ja istutusvarmuuden väliseen kompromissiin.


title: Kultaseppä

text: Punontaa tehdään yleensä kahdella tavalla: yhdistelemällä lenkkejä tai erittäin ohutta hopealankaa virkkaamalla, kutomalla ja nypläämällä. Lenkkejä yhdistämällä saadaan aikaan yleisimmät koruissa käytetyt ketjut. Ketjujen lujuutta ja ulkonäköä voi parantaa juottamalla lenkit umpeen. Kutomiseen käytettävä ohut lanka on yleensä puhtaampaa kuin ketjuissa käytetty raaka-aine, koska puhdas aine on taipuisampaa korumetalliin verrattuna.


title: Kultaseppä

text: Tietokonepohjainen suunnittelu Yhä useamman kultasepän perustaitoihin kuuluu tutustuminen korun CAM/CAD pohjaiseen tietokonesuunnitteluun/valmistamiseen. Siinä valmistettava kappale ensin piirretään tietokoneohjelmalla (esimerkiksi RhinoCeros tai ArtCam-ohjelmalla) virtuaalisesti, ja tämän jälkeen erikoisvalmisteinen jyrsinkone valmistaa (useimmiten vahasta) virtuaalisen mallin mukaisen esineen. Tastä vahasta syntyy valamisen jälkeen varsinainen koru. Toiset laitteet taas "tulostavat" mallin kerros kerrokselta lämpöherkän jauheen ja laserin avulla.


title: Kultaseppä

text: Atk-pohjainen suunnittelu mahdollistaa myös valokuvamaisen tarkan kuvan tekemisen ilman että kyseistä esinettä on vielä edes aloitettu valmistamaan.


title: Kultaseppä

text: Lain mukaan kullasta, hopeasta tai platinasta tehty tuote pitää leimata. Tuotteen voi leimata ennen viimeistelyä, jolloin pitoisuuksien tarkistaminen on helpompaa tai viimeisteltyyn tuotteeseen. Pakollisia leimoja ovat pitoisuusleima sekä vaihtoehtoisesti joko nimi- tai tarkastusleima. Lisäksi tuotteeseen saa lyödä vuosileiman ja paikkakuntaleiman. Vanhemmissa tai ulkomailta ostetuissa tuotteissa voi olla muitakin leimoja.


title: Jarno Tenkula

text: Jarno Tenkula (s. 16. kesäkuuta 1982 Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa Jalkapalloseura Herculesta. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Jarno Tenkula

text: Tenkula liittyi Rovaniemen Palloseuran miehistöön ennen Veikkausliiga-kautta 2009. Tenkula ei ehtinyt pelata peliäkään Liigacupissa, sillä hän loukkasi jalkansa ensimmäisissä harjoituksissaan ja oli poissa pelikentiltä puolen vuoden ajan. Tenkula kärsi myös muista loukkaantumisista RoPS:ssa ja pelasi kahden kauden aikana vain 22 sarjaottelussa.


title: Jarno Tenkula

text: Kaudella 2011 Tenkula siirtyi PS Kemi Kingsiin, mutta loukkaantuminen esti pelaamisen. Kaudella 2011 ja 2012 hän esiintyi FC Oulun Pallon riveissä. Kaudella 2013 Tenkula edusti Oulun Rotuaarin Palloa, joka pelasi kauden 2013 Kakkosessa. Kaudeksi 2014 Tenkula siirtyi saman sarjatason Oulun Palloseuraan. Maaliskuussa 2016 Tenkula siirtyi JS Herculesin riveihin.


title: Jarno Tenkula

text: Aikaisemmin Tenkula on pelannut AC Oulussa, Vaasan Palloseurassa ja Tornion Pallossa.


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text: Kristuksen kärsimyskertomus eli passio (suom. "kärsimys") on kristinuskon termi, jolla tarkoitetaan Jeesuksen elämän viimeisiä vaiheita. Kertomus alkaa Jeesuksen tulolla Jerusalemiin ja päättyy hänen ristiinnaulitsemiseensa. Kertomus on Raamatun kaikissa evankeliumeissa.


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text: Kärsimyskertomus sisältää mm. Jeesuksen tulon Jerusalemiin aasilla ratsastaen, viimeisen aterian, Juudaksen kavalluksen Getsemanen puutarhassa ja Jeesuksen pidätyksen ja kuulustelun. Jeesuksen ruoskinnan sekä ristiinnaulitsemisen ja kuoleman.


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text: Kristityt muistelevat Jeesuksen kärsimystä hiljaisella viikolla, joka alkaa palmusunnuntaista ja päättyy pääsiäissunnuntaihin, jolloin juhlitaan Jeesuksen ylösnousemusta.


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text: Vanha testamentti sisältää useita profetioita Jeesuksen elämän eri vaiheista, myös kiusauksista ja kärsimyksistä, ja Uudessa testamenttissa näihin profetioihin viitataan joko suoraan tekstin sisällöllä tai joissakin käännöksissä on käytössä viittauksia kulloisenkin jakeen profetaaliseen tai samankaltaiseen edeltävään tekstiin.


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text:
Jesajan kirjassa viitataan Messiaan kokemaan väkivaltaan ja kiusauksiin:
Psalmien kirja viittaa ristiinnaulitsemisen tapahtumiin:


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text: Jeesuksen kärsimyskertomus on kerrottu kaikissa Raamatun neljässä evankeliumissa. Paavali kirjoittaa roomalaisille kirjeessään kärsimyksestä, "Henki(Pyhä Henki) itse todistaa yhdessä meidän henkemme kanssa, että olemme Jumalan lapsia. Mutta jos olemme lapsia, olemme myös perillisiä, Jumalan perillisiä yhdessä Kristuksen kanssa; jos kerran kärsimme yhdessä Kristuksen kanssa, pääsemme myös osallisiksi samasta kirkkaudesta kuin hän. Minä päättelen, etteivät nykyisen ajan kärsimykset ole mitään sen kirkkauden rinnalla, joka vielä on ilmestyvä ja tuleva osaksemme." Ensimmäinen kirje korinttilaisille kertoo Kristuksen kuolleen ihmisten syntien vuoksi, niin kuin oli kirjoitettu jo ennen Jeesuksen elämää Jesajan kirjassa.


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text: Jeesuksen kärsimyskertomukseen liittyviä tapahtumia ennen vangitsemista on:


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text: Jeesuksen kärsimyskertomuksen tapahtumia Juudaksen kavalluksen jälkeen ovat:


title: Kristuksen kärsimyskertomus

text: Martti Lutherin mukaan Kristus ei siedä ihmisvihaa, joka tulee Kristuksen tutkimisesta. Luther myös paheksuu ulkonaista tutkimista, aneita ja kehottaa ihmisiä tutkimaan kärsimystä niin, että soveltavat sitä omaan elämäänsä Jumalan henkilökohtaisena tekona ihmisen hyväksi ja ihmisen syntien tähden tapahtuvana kärsimisenä. Lutherin mukaan Kristuksen kärsimykseen uskomiseen, muistelemiseen ja tutkimiseen suhtauduttiin eri tavoin ja hän myös kirjoitti, miten siihen kannattaisi asennoitua ja uskoa:


title: Viiltäjä

text: Viiltäjä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Saksan Grand Prix 1980

text: Saksan Grand Prix 1980 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 10. elokuuta 1980 Hockenheimringillä Saksassa. Kilpailun voitti Ligierillä ajanut Jacques Laffite.


title: Leroy Anderson

text: Leroy Anderson (29. kesäkuuta 1908 – 18. toukokuuta 1975) oli amerikkalainen säveltäjä. Hän tuli tunnetuksi kevyillä, lyhyillä orkesterikappaleillaan, joita tulkitsi muun muassa Boston Pops Orchestra.


title: Leroy Anderson

text: Anderson syntyi Cambridgessa, Massachusettsissa, ruotsalaisille vanhemmille ja opiskeli Uuden Englannin konservatoriossa. Hän sai myös kontrabasson soiton opetusta Gaston Dufresnelta. Hän pääsi myöhemmin Harvardin yliopistoon, jossa hänen maineikkaimpia opettajiaan olivat George Enescu ja Walter Piston. Hän valmistui Harvardista vuonna 1930.


title: Leroy Anderson

text: Valmistumisensa jälkeen Anderson hankki elantonsa pääosin urkurintöillä ja johtamalla kuoroja sekä yhtyeitä. Hän aloitti myös tohtorintutkintoon tähtäävät germaanisten kielten opinnot Harvardissa, koska ei ollut varma musiikkiuransa tulevaisuudesta. Vuonna 1945 hän sävelsi kappaleen ”The Syncopated Clock”, jonka nauhoitti samana vuonna Boston Pops Orchestra. Kappale on jäänyt yhdeksi Andersonin tunnetuimmista sävellyksistä.


title: Leroy Anderson

text: Anderson oli toisen maailmansodan veteraani ja sai ensimmäisen suuren hittinsä vuonna 1951 laululla "Blue Tango", joka myi kultaa ja nousi "Billboardin" hittilistalla ensimmäiselle sijalle. Toinen huomattavan tunnettu kappale on vuonna 1948 valmistunut "Rekiretki" ("Sleigh Ride"), johon sanoitukset kirjoitti niin ikään Mitchell Parish. Vaikka kappaleen sanoissa ei mainitakaan joulua, se on tullut suosituksi nimenomaan joululauluna.


title: Leroy Anderson

text: Leroy Anderson kirjoitti myös pianokonserton 1953 ja ainoaksi jääneen musikaalinsa "Goldilocksin" 1958. Hän kuoli Woodburyssä, Connecticutissa 18. toukokuuta 1975, 66-vuotiaana. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella, ja hänet otettiin vuonna 1988 postuumisti Songwriters Hall of Fameen. Hänellä oli neljä poikaa, joista yksi on hänen web-sivujensa ylläpitäjänä toimiva Rolf Anderson.GOLDILOCKS (Musical): THE IRISH SUITE (1947 & 1949)SCOTTISH SUITE (1954):


title: Leveäkuonobokombali

text:
Leveäkuonobokombali eli leveänenämaki ("Prolemur simus", syn. "Hapalemur simus") on puoliapina, joka elää Madagaskarilla. Se on IUCN:n luokituksen mukaan äärimmäisen uhanalainen.
Leveäkuonobokombali kasvaa 85-90 cm pitkäksi ja painaa runsaat kaksi kiloa. Sen tuuhea turkki on selkäpuolelta vihertävänruskea, vatsapuolelta harmahtavampi. Sen korvissa on vaaleat tupsut. Vastikään on löytynyt oranssinsävyisempi värimuunnos.


title: Leveäkuonobokombali

text:
Leveäkuonobokombalit elävät Madagaskarin kaakkoisosissa.
Leveäkuonobokombalit syövät ruokoja ja bambun versoja, mieluiten "Cephalostachium viguieri" -bambua. Ne aterioivat aamulla sekä illalla ja liikkuvat ryhmissä, joissa on yleensä 4-7, joskus jopa 12 jäsentä.


title: Ideogrammi

text: Ideogrammi eli käsitemerkki (tai ideografi) on käsitettä kuvaava graafinen symboli tai sanamerkki. Kuvataiteessa ideogrammilla tarkoitetaan kuvallista ilmausta, jonka osien suhteilla on ratkaiseva merkitys. Ideogrammeja ovat esimerkiksi karttojen symbolit, liikennemerkit ja matemaattiset symbolit. Ideogrammi on yleensä kielestä riippumaton (vertaa piktogrammi). Kiinan kirjoitusmerkkejä kutsutaan usein ideogrammeiksi, mutta sopivampi nimitys niille on "sanamerkki", koska ne eivät tarkoita ideoita sinänsä vaan (yksitavuisia) sanoja. "Sanamerkillä" tosin tarkoitetaan myös sellaista tavaramerkkiä joka on sana.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Pohjanmaan rantatie (matkailutienä Pohjanlahden rantatie) on Pohjanlahden ympäri Turusta Tukholmaan kulkenut historiallinen maantie ja vanha postireitti. Se yhdisti jo myöhäiskeskiajalla Varsinais-Suomen, Satakunnan ja Pohjanmaan Ruotsin eteläosiin saakka.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Rantatietä pitkin kulki keskiajalla Turun ja Korsholman linnojen välinen yhteydenpito. 1600-luvulta lähtien postitalonpojat kuljettivat postia tiellä osittaista verovapautta vastaan. Rantatien varrella ja sen lähiympäristössä on useita valtakunnallisesti merkittäviä kulttuurihistoriallisia ympäristöjä, arvokkaita maisema-alueita sekä luontokohteita.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Vuonna 2010 tien reitille sen Suomen puoleiselle osalle perustettiin matkailutie nimellä Pohjanlahden rantatie. Matkailutie noudattaa historiallisen tien reittiä osittain mutta kulkee osittain muita, uudempia ja suurempia teitä.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Pohjanmaan rantatie on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Nykyisen Suomen alueella tie seuraili länsirannikkoa. Sen rakentamisaikataulusta tai vaiheista ei ole varmuutta, mutta todennäköisesti tietä on rakennettu keskiajalta lähtien. 1550-luvulla tie oli rakennettu Korsholmaan, joidenkin tietojen mukaan Kokkolaan saakka. Lisäksi Pohjanlahden ympäri kulkenutta talvitietä lienee käytetty jo myöhäiskeskiajalla.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Ouluun saakka vaunuilla ajettava tie on ulottunut 1600-luvun loppupuolella ja Tornioon 1750-luvulla. Nykyisen Ruotsin alueella kulkeneet osuudet ovat valmistuneet suunnilleen samaa tahtia Suomen puolisten osuuksien kanssa. Postilinja Pohjanlahden ympäri Turusta Tukholmaan aloitti jo 1644.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Nykyisin valtatiet 8 ja 4 ovat syrjäyttäneet rantatien. Joitain osuuksia tiestä on kuitenkin edelleen käytössä. Tällaisia osuuksia ovat muun muassa Pateniementie Oulussa sekä Simonkyläntie Simossa. Viimeksi mainittu on myös museotie.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Pohjanmaan rantatie sai Liikennevirastolta valtakunnallisen matkailutiestatuksen vuonna 2010.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Rantatie toimii maantieteellisesti kokoavana historiallisena tienä, jolta erkanevat muun muassa Revontultentie, Tervan tie sekä Sininen tie ja joka liittyy myös Saariston rengastiehen.


title: Pohjanmaan rantatie

text: Pohjanlahden Rantatien taustavoimana on "Kasitie ry – Riksåttan rf ", jonka alaisuuteen perustettu matkailutietoimikunta kehittää ja markkinoi syksystä 2012 lähtien matkailutietä.


title: Alektor

text: Alektor oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuningas ja Anaksagoraan poika. Hänellä oli poika, Ifis, joka seurasi häntä valtaistuimelle hänen kuolemansa jälkeen.


title: Täplänenämarakatti

text: Täplänenämarakatti ("Cercopithecus nictitans") on afrikkalainen, hyvin pienikokoinen apinalaji. Lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on ehdotettu valkokuonomarakattia.


title: Täplänenämarakatti

text: Täplänenämarakatin nenässä on valkoinen pilkku. Sillä on poskipussit joissa se voi kuljettaa ruokaa hamsterien tapaan. Aikuinen naaras painaa noin neljä kiloa, koiras jopa kuusi kiloa.


title: Täplänenämarakatti

text: Täplänenämarakatteja elää Länsi- ja Keski-Afrikassa: sen kotimaita ovat Angola, Benin, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Kongo, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Gabon, Liberia, Nigeria ja Togo.


title: Täplänenämarakatti

text: Täplänenämarakatit elävät puissa 13-60 jäsenen perheryhminä. Ne ovat aktiivisia lähinnä päiväsaikaan. Tärkeintä ravintoa ovat hedelmät ja siemenet.


title: Sinimarakatti

text: Sinimarakatti ("Cercopithecus mitis") on afrikkalainen apinalaji.


title: Sinimarakatti

text: Sinimarakatin yleisväri on harmaa; sinistä voi hyvällä tahdolla nähdä sen lähes karvattomassa naamassa. Kaulassa on valkoinen kaulus, käsivarret ovat muuta kehoa tummemmat. Tyypillinen pituus (ilman häntää) on 50–65 cm. Koiras voi painaa kuusi kiloa, naaras jää alle viisikiloiseksi.


title: Sinimarakatti

text: Sinimarakatteja elää Afrikan itä-, keski- ja eteläosissa.


title: Sinimarakatti

text: Sinimarakatit elävät puissa 10–40 jäsenen perheryhminä, joihin kuuluu yksi aikuinen koiras ja useita naaraita sekä näiden keskenkasvuiset jälkeläiset. Ne ovat aktiivisia lähinnä päiväsaikaan. Tärkeintä ravintoa ovat hedelmät ja lehdet, mutta myös hidasliikkeiset selkärangattomat kuten etanat, toukat ja madot maistuvat marakateille.


title: Liikanen

text: Liikanen tarkoittaa seuraavia:


title: Kristiansandin tykkimuseo

text: Kristiansandin tykkimuseo () sijaitsee Møvikissä Kristiansandissa Norjassa. Sen ylläpitäjänä toimii Stiftelsen Kristiansand Kanonmuseum. Museossa on viimeinen jäljellä oleva kappale maailman toiseksi suurimmasta maalle asennetusta, 38 cm kaliiberisestarannikkotykistön kanuunasta mallia SK C/34 (jota käytettiin myös taistelulaivoissa "Tirpitz" ja "Bismarck"). Kyseinen patteristo tunnetaan myös sen saksankielisellä nimellä Batterie Vara.


title: Kristiansandin tykkimuseo

text: Norjan miehittämisen jälkeen toisessa maailmansodassa huhtikuussa 1940 saksalaiset alkoivat välittömästi suunnitella Skagerrakin salmen sulkemista liittoutuneiden laivastolta, osana Atlantin valli -puolustussuunnitelmaa. Hanke toteutettiin sijoittamalla neljästä 38 cm-kaliiperin tykistä koostunut rannikkotykistöpatteristo Møvikiin Kristiansandiin ja sen samanlainen sisarpatteristo Hanstholmiin Tanskaan, sillä Kristiansand ja Hanstholm olivat lähimmät salmen molemmilla puolilla olevat kaupungit. Suurten rannikkotykkien lisäksi Møvikiin asennettiin 16 pienempää tykkiä, lukuisia bunkkereita ja muita linnoitteita, parakkeja sekä 2,6 kilometriä rautateitä, joiden avulla ammuksia kuljetettiin varastoista tykeille.


title: Kristiansandin tykkimuseo

text:
Rakennustyöt alkoivat keväällä 1941 noin 1400 työntekijän voimin, joista puolet olivat norjalaisia ja loput tanskalaisia ja saksalaisia. Vuoden 1942 lopulta lähtien linnoitustöissä käytettiin myös neuvostoliittolaisia sotavankeja. Patteriston miehistövahvuus oli 600 sotilasta, joista 450 hoiti patteristoa ja 150 lähipuolustustehtäviä.
Kanuunoista asennettiin ja koelaukaistiin kolme vuoden 1942 loppuun mennessä. Neljäs kanuuna (joka tunnettiin nimellä Kanuuna 1) ei koskaan valmistunut, koska muun muassa kanuunan putkea kuljettanut laiva "Porto Alegre" upotettiin Kattegatissa 22. helmikuuta 1945. Museon johtaja Arild Andersenin mukaan saksalaismiehistö laukaisi tykin ilman kuulosuojaimia. Sen kantama 500-kiloisella räjähteellä oli 55 kilometriä, lähes Skagerrakin puoliväliin saakka.


title: Kristiansandin tykkimuseo

text: Saksalaiset nimesivät patteriston Batterie Varaksi erään taistelussa kuolleen saksalaisen insinöörikenraalin mukaan.


title: Kristiansandin tykkimuseo

text: Patteristoa ei koskaan käytetty taistelutilanteessa, mutta harjoituslaukauksia suoritettiin sekä sodan aikana että sen jälkeen. Sodan jälkeen patteri oli osa Norjan rannikkopuolustusjärjestelmää vuosina 1946–1957. Muut kanuunat romutettiin, mutta Kanuuna 2 on säilynyt ja museoitu. Tykeillä ammuttiin viimeisen kerran vuonna 1952. Tykin aiheuttama paineaalto oli niin suuri, että lähistön saarien taloista oli avattava ovet ja ikkunat ennen laukaisua, jotta paineaalto ei rikkoisi niitä. Käytöstä poiston jälkeen patteristo oli ilman huoltoa 39 vuotta museon perustamiseen saakka vuonna 1991.


title: Heckler & Koch PSG1

text: Heckler & Koch PSG1 (, "tarkka-ampujan tarkkuuskivääri") on saksalaisen Heckler & Koch -asetehtaan viranomaiskäyttöön suunnittelema ja valmistama itselataavaa kertatulta ampuva, hidastetun rullasulun periaatteella toimiva 7,62 x 51 mm NATO -kaliiperinen tarkkuuskivääri.


title: Heckler & Koch PSG1

text: PSG1A1 on kiväärin uusin versio vuodelta 2006. Sen erot aiempaan malliin ovat "Hensoldt 6x42" -kiikaritähtäimen korvaaminen "Schmidt & Bender 3-12x50 Police Marksman II" -tähtäimellä ja viritysvivun uran sijoittaminen aiempaa alemmaksi.


title: Nancy Stouffer

text: Nancy Kathleen Stouffer, joka tunnetaan myös nimellä NK Stouffer, on yhdysvaltalainen kirjailija. Stouffer kirjoitti lastenkirjan "The Legend of Rah (and the Muggles)" 1980-luvulla, mutta kirja ei saavuttanut suurta suosiota. Parhaiten Stouffer tunnetaan hänen syytöksistään Harry Potter -kirjasarjan kirjoittajaa J. K. Rowlingia vastaan vuonna 2000. Stouffer syytti Rowlingia mm. henkilöhahmojen plagioinnista. Stouffer hävisi oikeusjutun ja joutui maksamaan 50,000$ sakon huonon käytöksen vuoksi.


title: Nail-patella-syndrooma

text: Nail-patella (NPS) on harvinainen vallitsevasti periytyvä autosominen oireyhtymä. Se johtuu virheestä ihmisen 9. kromosomissa (9q34) sijaitsevassa proteiinissa LMX1B. Oireyhtymän esiintymistiheys on noin 1/50000. Nail-patella-oireyhtymä tunnetaan myös nimillä "Turner Kieser -syndrooma", "Fongin tauti", "Hereditary Onycho Osteo Dysplasia (HOOD)" ja "Iliac Horn -syndrooma".


title: Nail-patella-syndrooma

text: Nimensä mukaisesti Nail-patellan oireisiin kuuluvat heikosti kehittyneet kynnet ja polvilumpiot. Peukalonkynnet ovat yleensä epämuodostuneet tai puuttuvat kokonaan. Myös muut kynnet voivat olla normaalia hauraampia. Polvilumpiot ovat normaalisti pienet tai puuttuvat kokonaan. Muita yleisiä oireita ovat kyynärpään epämuodostumat ja ongelmat lantion luustossa. 30-50 prosentilla potilaista esiintyy munuaisten vajaatoimintaa, joka ilmenee usein aluksi proteiinina virtsassa. 3-5 prosentilla Nail-patellaa sairastavista esiintyy mahdollisesti munuaissiirron vaativa Nefropatia. Nail-patellaa sairastavat eivät usein pysty ojentamaan käsivarsiaan täysin suoriksi. Myös ranteen pyörimisakseli voi olla rajoittunut. Polvissa voi olla ylitaittoa. Nail-patella-oireyhtymään liitetään myös normaalia suurempi alttius glaukoomaan eli silmänpainetautiin ja skolioosiin.


title: Nail-patella-syndrooma

text: Yksittäisten Nail-patella-ihmisten oireet vaihtelevat suuresti. Joillakin NPS saattaa ilmetä lähes oireettomasti, kun toinen voi kärsiä vakavista oireista.


title: Nail-patella-syndrooma

text: Geenivirheestä johtuva Nail-patella-oireyhtymä on parantumaton. Joitakin oireita voidaan kuitenkin hoitaa. Säännöllistä silmälääkärissä käyntiä suositellaan, koska glaukooman aiheuttama näön menetys voidaan estää vain riittävän aikaisella hoidolla. Munuaisten toiminnan seuranta on elintärkeää. Luuston aiheuttamia ongelmia voidaan lieventää hyvällä lihaskunnolla.


title: 38 cm SK C/34

text:
38 cm Schiffskanone C/34 (38 cm SK C/34) oli saksalainen 380-millinen, 47-kaliiperia pitkällä putkella varustettu laivatykki. Tykkimallia käytettiin taistelulaivojen "Tirpitz" ja "Bismarck" pääaseistuksena.
Modifioituna tykkimalli oli myös rannikkotykistön käytössä Haringzellesissä Ranskassa, Oksbyssä ja Hanstholmissa Tanskassa sekä Kristiansandissa Norjassa Toisen maailmansodan aikana. Tykkimalli on toiseksi suurin rannikkotykistön käytössä historian aikana ollut kiinteälle alustalle asennettu tykki, ja sitä on säilynyt yksi kappale Kristiansandin tykkimuseossa, Norjassa.


title: Ifis (Alektorin poika)

text: Ifis oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuningas ja Alektorin poika. Hän oli Eteokleen ja Euadneen isä ja Kapaneuksen veli. Anaksagoraan pojanpoikana hän kuului anaksagoridien sukukuntaan.


title: Ifis (Alektorin poika)

text: Kun aikanaan Amfiaraos oli vastahakoinen osallistumaan seitsemän sotapäällikön retkeen Thebaa vastaan, Polynikes kysyi Ifiiltä neuvoa, miten hän saisi Amfiaraoksen houkuteltua mukaan. Ifis neuvoi häntä antamaan Harmonian kaulakorun Amfiaraoksen puolisolle Erifylelle, ja tämä lahjan saatuaan hän käännyttikin miehensä osallistumaan sotaretkeen heidän tekemänsä sopimuksen perusteella.


title: Ifis (Alektorin poika)

text: Koska Ifis eli kauemmin kuin lapsensa, siirtyi Argoksen valtaistuin hänen kuolemansa jälkeen Sthenelokselle, hänen veljensä Kapaneuksen ja tyttärensä Euadnen pojalle.


title: Ifis

text: Ifis (, "vahva, voimakas") oli antiikin Kreikassa nimi, jota voitiin antaa sekä miehelle että naiselle. Nimellä on kreikkalaisessa mytologiassa useita kantajia:


title: Petri Tiainen

text: Petri Tiainen on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Hurrikaani Felix

text: Hurrikaani Felix oli vuoden 2007 Atlantin hurrikaanikauden kuudes nimetty myrsky, toinen hurrikaani ja toinen 5. luokan hurrikaani. 1. syyskuuta se kulki läpi Pienten Antillien ennen voimistumistaan hurrikaaniksi, ja 2. syyskuuta se voimistui nopeasti 3. luokan hurrikaaniksi. Felix saavutti ylimmän 5. luokan luokituksen 3. syyskuuta tuulten puhaltaessa ylimmillään 75 m/s (270 km/h).


title: Hurrikaani Felix

text: Felix heikentyi 4. luokan hurrikaaniksi, mutta se saavutti 5. luokan uudelleen ennen kuin se iski Nicaraguan ja Hondurasin rajan eteläpuolelle tuulten puhaltaessa 70 m/s (260 km/h). Felix aiheutti laajoja aineellisia tuhoja Keski-Amerikassa ja surmasi 133 ihmistä, joista ainakin 130 Nicaraguassa.


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2007 – miesten kaksinpeli

text: Vuoden 2007 Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen miesten kaksinpelin voitti ykköseksi sijoitettu Sveitsin Roger Federer, jolle mestaruus oli neljäs peräkkäin. Loppuottelussa Federer löi ensimmäistä Grand Slam -finaaliansa pelanneen Serbian Novak Đokovićin kolmessa erässä.


title: Tampereen kukkaisviikot

text: Tampereen Kukkaisviikot on vuosittain heinä-elokuussa järjestettävä kesätapahtuma, jonka tarkoituksena on tukea Tampereen elinkeinoelämää ja lisätä kaupungin matkailullista vetovoimaa. Tampereen kukin koristellussa keskustassa järjestetään puolentoista viikon aikana toistasataa erilaista tapahtumaa kiertokävelyistä viinikylään. Kukkaisviikkoja on järjestetty vuodesta 1984 lähtien. Idean isä oli Tampereen kauppakamarin toimitusjohtaja Matti Hokkanen.


title: Tampereen kukkaisviikot

text: Tapahtuman järjestää vuonna 1965 perustettu "Tampere Tunnetuksi ry", joka edustaa noin kolmeasataa tamperelaista yritystä. Kukkaisviikkojen lisäksi yhdistys järjestää muun muassa vuosittaiset "Valoviikot" ja "Joulu Tampere" -tapahtuman.


title: Tampereen kukkaisviikot

text: Kukkaisviikkojen kukkakori-tunnuksen on suunnittellut Eila Keinänen vuonna 1984. Kukkaisviikoille valitaan joka vuosi suojelijaksi ja avaajaksi Kukkaispormestari, joku omalla alallaan arvostettu ja tunnettu tamperelainen henkilö. Vuoden 2011 Kukkaispormestarina toimi Tampereen Työväen teatterin teatterijohtaja, näyttelijä ja stand up -koomikko "Riku Suokas". PR-tehtäviin valitaan Kukkaistyttö, jonka voi tavata useissa Kukkaisviikkojen tapahtumissa.


title: Veli-Matti Ritakallio

text: Veli-Matti Ritakallio (s. 21. lokakuuta 1960 Vampula) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä. Hän on toiminut Turun yliopiston sosiaalipolitiikan professorina vuodesta 2003 lähtien. Ritakallio oli yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaani 2007–2012.


title: Veli-Matti Ritakallio

text: Ritakallio valmistui ylioppilaaksi Lauttakylän lukiosta Huittisista vuonna 1979, yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1986 ja lisensiaatiksi vuonna 1991 (sosiaalipolitiikka). Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1994. Hänen tutkimustyönsä on käsitellyt mm. köyhyyttä ja tulojen jakautumista yhteiskunnassa.


title: Reino Hallamaa

text: Reino Henrik Hallamaa (sukunimi alkuaan Hummelin, käytti Espanjassa asuessaan nimeä Ricardo Palma) (12. maaliskuuta 1899 Tampere – 11. elokuuta 1979 Churriana, Malaga, Espanja) oli suomalainen eversti ja Suomen radiotiedustelun alkuunpanija ja kehittäjä.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaan vanhemmat olivat rakennusmestari Juho Hummelin ja Aino o.s. Söderman. Kolmilapsiseen perheeseen syntynyt Hallamaa kävi koulunsa Helsingin suomalaisessa lyseossa. Kun hänen äitinsä meni uusiin naimisiin Rauman asemapäällikön kanssa, Hallamaalle tarjoutui tilaisuus opetella sähkötystä ja vuonna 1911 hän pääsi jo kesätöihin sähköttäjäksi Rauman rautatielle. Ensimmäisen maailmansodan alettua Hallamaa oli työssä Rauman satamassa kirjurina täyttämässä venäläisten rahtikirjoja. Hän suoritti välillä Helsingissä sähköttäjätutkinnon ja täytettyään 17 vuotta hän läpäisi rautateiden virkamiestutkinnon. Hallamaa palveli sitten vuodesta 1917 alkaen sähköttäjänä Helsingin rautatieasemalla.


title: Reino Hallamaa

text: Tammikuussa 1918 valkoisten puolelle pyrkinyt Hallamaa lähti Helsingistä matkustaen junalla Tampereelle ja sieltä edelleen Kangasalle. Kangasalan rautatieasemalla vallinnut sekasorto pakotti Hallamaan tovereineen jatkamaan matkaa jalan metsiä pitkin Orivedelle, missä he yöpyivät. Matka jatkui edelleen Juupajoen ja Vilppulan kautta Seinäjoelle, missä valkoisten joukkoja jo koottiin. Hallamaa liittyi saksanniemeläisistä muodostettuun Uudenmaan rakuunarykmenttiin ja jo 31. tammikuuta hän lähti konekiväärimieheksi Vilppulan rintamalle. Hallamaa osallistui sisällissodan taisteluihin Vilppulassa, Väärinmajalla, Kuhmoisissa, Tampereella ja Lempäälässä. Hän haavoittui Lempäälässä lievästi kantapäähän ollen viikon ajan hoidettavana Kangasalla. Sisällissota päättyi Hallamaan osalta Helsingissä 16. toukokuuta 1918 pidettyyn valkoisten voitonparaatiin.


title: Reino Hallamaa

text: Sodan jälkeen Hallamaa liittyi vapaaehtoisena viestijoukkojen edeltäjänä toimineeseen Kipinälennätinlaitokseen, josta hänet siirrettiin laivastoon korpraalina. Hallamaa palveli laivastossa sähköttäjänä maaliskuuhun 1919 saakka asemapaikkanaan myöhemmin uponnut torpedovene S2. Hänet ylennettiin alikersantiksi lokakuussa 1918. Toukokuussa 1919 Hallamaa määrättiin johtamaan komennuskuntaa, jonka tehtävänä oli valvoa Suomenlahden meriliikennettä ja erityisesti venäläisten sotalaivojen liikkeitä Suursaaresta käsin.


title: Reino Hallamaa

text: Suursaareen oli jäänyt kaksi venäläisten hylkäämää kipinäradioasemaa, joista toisen komennuskuntaan kuuluneet teekkarit korpraali Ragnvald ”Rankku” Lindin (myöhempi majuri Lautkari) johdolla kunnostivat. Saatuaan aseman kuntoon he alkoivat Hallamaan johdolla kuunnella venäläisten radioliikennettä talvella 1919–1920 ja onnistuivat myös avaamaan venäläisten salakielisanomia näiden toistettua salakielisen sanoman selväkielisenä. Komennuskunnan sieppaamat tiedot herättivät kiinnostusta ylemmissä portaissa, ja Hallamaa matkusti Helsinkiin selostamaan saarella harjoitettua kuuntelutoimintaa. Palkkioksi onnistuneesta toiminnasta Hallamaa ylennettiin kersantiksi. Vuonna 1920 Hallamaa siirtyi Kotkaan kunnostamaan sinne jäänyttä venäläisten kipinäradioasemaa ja Kotkasta sitten ensin Viipuriin kouluttamaan radiomiehiä ja sen jälkeen Turkuun, missä odotti kunnostamista venäläisiltä jäänyt radiolähetin.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa suoritti Reserviupseerikoulun kurssin numero 2 vuonna 1921 ja siirtyi sitten vääpelin arvoisena opetusupseeriksi Santahaminaan radiopataljoonan radiokomppaniaan.Saatuaan ylennyksen vänrikiksi hänestä tuli vastaperustetun Radiokoulun varapäällikkö. Radiokoulussa Hallamaa aloitti yhdessä Lautkarin kanssa myös radioamatööritoiminnan, kun he rakensivat lyhytaaltolähettimen ja alkoivat pitää sillä yhteyksiä ympäri maailmaa. Hallamaa piti 1925 luennon salakirjoitusmenetelmistä korkeille upseereille ja häntä alettiin pitää armeijan salakirjoituseksperttinä. Hallamaa ylennettiin luutnantiksi 1925 ja vuosina 1926–1927 hän kävi Kadettikoulun joutuen siellä simputetuksi, koska oli reservinupseeri. Hallamaan palveluspaikka vuosina 1928–1934 oli Sähkölaboratorio (SähkL).


title: Reino Hallamaa

text: Päästyään kadettikoulusta Hallamaa sai Yleisesikunnan ulkomaaosaston päälliköltä eversti Wiljo Tuompolta tehtäväksi luoda suomalainen radiotiedustelu. Hallamaa palveli 14. kesäkuuta 1927 alkaen Yleisesikunnan tilastotoimiston nimellä tunnetussa tiedusteluyksikössä eversti Erik Malmbergin alaisuudessa. Heti aluksi Hallamaa lähti stipendin turvin Saksan Yleisesikuntaan kolmeksi kuukaudeksi tutustumaan sikäläiseen radiotiedusteluun. Hän teki vastaavia tutustumismatkoja myös Itävaltaan, Sveitsiin, Italiaan, Tšekkoslovakiaan ja Puolaan. Itävallassa hän sai oppia salakirjoituskoodien avaamisesta professori Fiegliltä, ja Puolassa Hallamaa aloitti toisen maailmansodan alkuun kestäneen yhteistyön venäläisen sanomamateriaalin vaihdossa Suomen ja Puolan tiedusteluviranomaisten välillä. Italiassa Hallamaa tutustui siellä käytettyihin peilausautoihin, joiden kaltaisia hankittiin myöhemmin suomalaisen radiotiedustelun käyttöön.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaan johtama radiotiedustelu seurasi vuodesta 1927 alkaen tarkoin Neuvostoliiton laivaston liikkeitä ja sotaharjoituksia Suomenlahdella. Tätä varten oli perustettu kolme kuunteluasemaa Helsingin Santahaminaan, Viipurin Markovillaan sekä Sortavalaan. Suursaaresta, Seiskarista ja merellä olevista aluksista käsin seurattiin kiikaritähystyksellä venäläisten sotalaivojen liikkeitä, ja näin saatua tietoa verrattiin sitten siepattuihin radiosanomiin. Pitkällisen työn jälkeen tiedustelu pystyi avaamaan neuvostolaivaston radiosanomat vuodesta 1934 lähtien. Radiotiedustelu kuunteli ja avasi myös radioaalloilla lähetettyä eri maiden diplomaattipostiliikennettä. Hallamaa ylennettiin 1929 kapteeniksi ja 1939 majuriksi.


title: Reino Hallamaa

text: Vuonna 1937 julkaisi Hallamaa omakustannekirjan nimeltä "Salakirjoitustaidon perusteet". Kirjaa käytettiin myös puolustusvoimissa koulutusmateriaalina. Kirja oli ensimmäinen kyseisestä aiheesta suomen kielellä julkaistu teos. Reijo Ahtokarin mukaan teos oli osittain hämäysmielessä kirjoitettu Suomen radiotiedustelun todellista osaamistasoa aliarvioivaksi.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa toimi talvisodan aikana toisen tiedustelutoimiston päällikkönä. Radiotiedustelu onnistui jo sodan aattona 29. marraskuuta 1939 sieppaamaan ja avaamaan venäläisten radioviestin, joka sisälsi hyökkäyskäskyn Suomeen. Tässä sanomassa määrättiin venäläinen panssariprikaati hyökkäämään rajan yli Rautuun. Radiotiedustelu onnistui talvisodan aikana ilmoittamaan Suomussalmen taisteluja johtaneelle eversti Hjalmar Siilasvuolle, kun venäläisten 44. Divisioona oli kokonaisuudessaan Raatteen tiellä, ja Laatokan Karjalassa radiotiedustelu avasi mottiin jääneiden venäläisjoukkojen radioliikennettä. Suomalaiset saivat ohjattua osan motissa oleville joukoille lentoteitse toimitetuista avusta itselleen saatuaan selville pudotuspaikoilla käytetyt valomerkit. Radiotiedustelu sai myös selville Lavajärven motista ulos murtautumista yrittäneiden venäläisjoukkojen hyökkäyksen ajankohdan ja paikan, ja murtoa yrittäneet joukot saatiin tuhottua.


title: Reino Hallamaa

text: Välirauhan aikana Hallamaa vaihtoi venäläisellä salakirjoitusavaimilla Ruotsista sata uutta amerikkalaista RCA-radiolähetintä Suomen radiotiedustelun käyttöön. Tällaista kauppaa käytiin myös muiden maiden kanssa, ja radiotiedustelu saattoi sillä tavoin rahoittaa omaa toimintaansa.


title: Reino Hallamaa

text: Jatkosodassa everstiluutnantiksi lokakuussa 1941 kohonnut Hallamaa oli Päämajan Radiopataljoonan komentajana. Vuoden 1941 hyökkäysvaiheen aikana radiotiedustelu pystyi avaamaan 80 prosenttia Suomen rintamalla toimineiden venäläisten divisioonien ja armeijakuntien välisestä radioliikenteestä. Tiedustelu sai myös kesäkuussa 1941 haltuunsa Petsamossa osittain palaneita venäläisten koodikirjoja, jotka auttoivat suuresti viestien avaamisessa. Kun venäläiset siirtyivät jatkosodan alussa lännessä käyttämään aiemmin Kaukoidässä Vladivostokissa käyttämiään salakoodeja, suomalaiset pääsivät asiasta heti selville, koska olivat saaneet aiemmin japanilaisilta näiden venäläisestä radioliikenteestä keräämää aineistoa.


title: Reino Hallamaa

text: Tiedustelu teki kuitenkin virheitäkin, kun se lähetti syksyllä 1941 koodatun sanoman, jossa venäläislaivastoa kehotettiin antautumaan. Tämä samoin kuin aiemmin julkaistut matkustajakone Kalevan alasampumiseen liittyneet liian yksityiskohtaiset tiedot paljastivat Neuvostoliiton laivaston johdolle, että heidän käyttämänsä salakirjoituskoodi oli murrettu. Laivasto siirtyikin käyttämään erilaista salakoodia, vaihtoi lähetystaajuutta ja vähensi radioliikennettään.


title: Reino Hallamaa

text: Jatkosodan aikana radiotiedustelu harjoitti yhteistyötä ja materiaalinvaihtoa japanilaisten kanssa, mutta saksalaisten suuntaan yhteistyössä oli kitkaa. Radiotiedustelu antoi kuitenkin syksyllä 1941 saksalaisille tiedon Tihvinän pohjoispuolella venäläisten saartamaksi jääneen saksalaisen panssarikiilan sijainnista, jolloin saksalaiset pääsivät huoltamaan mottiin jäänyttä osastoa lentoteitse ja se pääsi lopulta murtautumaan saarroksista. Palkkioksi tästä avusta Hallamaa sai Saksan 1. luokan Rautaristin kunniamerkin. Toisen kerran tiedustelu auttoi saksalaisia syyskuussa 1942 välittäessään heille tiedon Murmanskiin matkalla olleesta liittoutuneiden suuresta 40 aluksen PQ 18 -saattueesta. Luftwaffe onnistui tuhoamaan saattueen laivoista 13, ja saattueliikenne Murmanskiin keskeytyi kolmeksi kuukaudeksi.


title: Reino Hallamaa

text: Joulukuussa 1941 Suomen radiotiedustelu onnistui avaamaan Yhdysvaltain diplomaattisähkeissä käytetyn koodin, kun Englannin julistettua sodan Suomelle Yhdysvallat sähkötti Helsingin-lähetystölleen Kanadan, Australian, Uuden-Seelannin ja Intian sodanjulistukset Suomelle ja radiotiedustelu saattoi verrata selväkielisiä tekstejä ja salakirjoitettuja versioita toisiinsa. Jo keväällä 1942 tiedustelu pystyi avaamaan myös kaikkein salaisimman Yhdysvaltain diplomaattisähkeissä käytetyn niin sanotun Strip-koodin. Suomalaisilta onnistui myös Brasilian, Portugalin, Romanian, Serbian, Vatikaanin ja Vichyn Ranskan salakoodatun radioliikenteen avaaminen. Radiotiedustelu avusti myös suomalaisia kaukopartioita kuuntelemalla venäläisten radioviestejä ja lähettämällä partioille radioteitse tiedon venäläisten suunnittelemista takaa-ajo- ja väijytystoimista.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa ylennettiin everstiksi elokuussa 1944, ja jo huhtikuussa hänet oli nimitetty Päämajan tiedusteluosaston päälliköksi. Radiotiedustelun henkilöstövahvuus oli noussut talvisodan 75 henkilöstä noin tuhanteen henkilöön. Tämän lisäksi oli lokakuussa 1942 toimintansa aloittanut ilmavoimien oma radiotiedustelu, jossa palveli noin 300 miestä.


title: Reino Hallamaa

text: Kesällä 1944 venäläisten suurhyökkäyksen alettua tiedustelupäällikkö eversti Aladár Paasonen yhdessä alaisensa Hallamaan kanssa alkoi valmistella radiotiedustelun toiminnan turvaamista ns. operaatio Stella Polariksella. Tarkoituksena oli siirtää radiotiedustelun henkilökunta, laitteet ja kertynyt tiedustelumateriaali salaa Ruotsiin, josta käsin tiedustelua oli tarkoitus jatkaa, jos Suomi joutuisi venäläisten miehittämäksi. Operaatio rahoitettiin myymällä tiedusteluaineistoa, mm. avattuja salakirjoitusavaimia ainakin Yhdysvaltojen, Japanin ja Ruotsin tiedusteluelimille. Yhdysvaltojen tiedustelupalvelun OSS:n agentit ostivat materiaalia salaa omalta valtiojohdoltaan.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa suunnitteli myös perustavansa Suomeen salaisen radioverkon miehityksen varalle. Tämä verkko olisi toiminut kyynel- ja sotasaalina saatujen Sever-radioiden avulla ja käyttänyt Hallamaan kehittämää salakoodia viestiliikenteessä. Ruotsin puolella Hallamaan yhteyshenkilönä Stella Polaris-operaatiossa oli Ruotsin puolustusesikunnan tiedusteluosaston salaisen C-toimiston päällikkö majuri Carl Petersén.


title: Reino Hallamaa

text: Operaation käytännön toteutus alkoi syyskuussa 1944 Hallamaan käskystä. Ruotsiin siirrettiin meritse Pohjanlahden yli noin 350 laatikollista tiedustelukalustoa ja asiakirjoja, ja sinne siirtyi myös 700–800 tiedustelun palveluksessa ollutta henkilöä sekä perheenjäseniä. Suomen jääneet asiakirjat joko tuhottiin tai piilotettiin. Hallamaa aikoi aluksi jatkaa tiedustelutoimintaa Ruotsissa, mutta pian välit ruotsalaisiin kiristyivät, kun nämä yrittivät saada haltuunsa koko siirretyn materiaalin ja lopulta kielsivät suomalaisia harjoittamasta tiedustelua Ruotsin maaperältä. Suomesta saapui kenraaliluutnantti Harald Öhquist sovittelemaan Hallamaan ja ruotsalaisten välejä, ja lopulta sovittiin, että ruotsalaiset ostavat siirretyn tiedustelukaluston ja saisivat kaupan päällisinä avamatonta tiedustelumateriaalia ja koodeja. Kalustoon jäi suomalaisille takaisinosto-oikeus.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa ja Paasonen palasivat Ruotsista salaa Suomeen asettuen hankkimaansa piilopirttiin Pelloon. Muu Ruotsiin siirtynyt tiedusteluhenkilöstö internoitiin ja palautettiin Tornioon marraskuussa 1944. Noin 20 henkilöä perheineen jäi asumaan Ruotsiin ja siirtyi Ruotsin tiedustelupalveluun töihin. Ennen lähtöä Hallamaa piilotti suuren osan tiedusteluaineistoa Södertäljeen Hörningsholmin linnaan. Tämän aineiston lopullinen kohtalo jäi kuitenkin epäselväksi. Väitetään, että ruotsalaiset tuhosivat sen polttamalla joko 1946 tai 1960-1961. Toisen version mukaan ruotsalaiset mikrofilmasivat aineiston ennen sen tuhoamista, ja kerrotaan myös, että Hallamaa olisi vienyt tätä mikrofilmattua materiaalia myöhemmin mukanaan Ranskaan. Materiaalia päätyi mikrofilmattuna myös Yhdysvaltojen tiedustelun haltuun. Sitä on sieltä viime vuosina löydetty ja myös julkaistu.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa poistui lopullisesti Suomesta 8. toukokuuta 1945 matkustaen laivalla Turusta Ruotsiin. Paasonen ja Hallamaa siirtyivät ensin Ranskan tiedustelupalvelun tehtäviin noin vuodeksi ja asettuivat sitten Ranskan miehitysvyöhykkeelle Saksaan, kun Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov vaati ranskalaisia luovuttamaan heidät. Saksasta Hallamaa muutti perheineen 1947 Espanjaan Andalusiaan Costa del Solille, osti sieltä maatilan ja ryhtyi viljelemään neilikoita. Väitetään, että Hallamaa hankki rahat maatilan ostoon tiedusteluaineiston myynnillä. Espanjassa Hallamaa käytti nimeä Ricardo Palma. Kun neilikoiden viljely ei enää kannattanut, Hallamaa perusti rakennusliikkeen ja hoiti sitä poikiensa kanssa. Hän siirtyi liikkeen johdosta eläkkeelle 70-vuotiaana ja vietti eläkepäiviään Malagan Churrianassa muun muassa golfia pelaten.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa kuoli Churrianassa 80-vuotiaana vuonna 1979, ja hänet haudattiin sinne. Vuonna 2013 Hallamaan ja hänen puolisonsa tuhkat tuotiin Espanjasta Suomeen Sysmään haudattaviksi sukuhautaan. Puolustusvoimat osallistui hautajaisiin 11. elokuuta 2013 sotilaallisin kunnianosoituksin.


title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa sai everstin arvon takaisin ja hänelle myönnettiin eläke Suomesta vuonna 1958. Reino Hallamaalle myönnettiin tunnustus sota-aikaisista ansioistaan hyvin myöhään: hän sai puolustusvoimain kultaisen ansiomitalin 5. helmikuuta 1970. Hallamaa oli naimisissa vuodesta 1942 Brita Strengin (1914–2009) kanssa. Heillä oli kolme poikaa, Hannu (s. 1945), Pekko Patrik (s. 1947) ja Veli Ricardo (s. 1949) sekä tytär Meri (s. 1951).


title: Arvi Tynys

text: Arvi Tynys (2. syyskuuta 1902, Viuhkola, Luumäki – 29. lokakuuta 1959, New York, USA) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hän toteutti kuvanveistäjän uransa Suomessa ja useissa muissa maissa. Tynys teki useita hautamuistomerkkejä ja sankaripatsaita, joita on Suomessa, Yhdysvalloissa ja Haitissa. Tynys veisti pronssiin, graniittiin ja puuhun. Tuotantoon kuuluu myös pienveistoksia, akvarelleja ja öljymaalauksia.


title: Arvi Tynys

text: Arvi Tynys oli 13-lapsisen perheen nuorin. Hän kävi 4-vuotisen kansakoulun juuri toimintansa aloittaneessa Viuhkolan kansakoulussa. Tynys pääsi Suomen taideyhdistyksen piirustuskouluun 23-vuotiaana, ja opiskeli siellä vuosina 1925–1929 valmistuen Ateneumin kuvanveistoluokalta. Arvi Tynys debytoi vuoden 1926 Suomen taiteen vuosinäyttelyssä Gösta Stenmanin taidepalatsissa Helsingissä.


title: Arvi Tynys

text: Valmistuttuaan Arvi Tynys teki opintomatkat Italiaan, Ranskaan, Itävaltaan, Unkariin ja Ruotsiin. Hänen tuotantoonsa vaikuttivat varsinkin Rooman muistomerkit.


title: Arvi Tynys

text: "Vuoden 1918 muistomerkki" on Vilppulan taistelujen muistopatsas vuodelta 1938. Hän toteutti yhdessä yhdessä arkkitehti Viljo Revellin kanssa "Sankarimuistomerkin" Tampereen Kalevankankaalle (1946).


title: Arvi Tynys

text: Sotien jälkeen taide-elämä oli lamassa, joka merkitsi myös Tynykselle työn puutetta. Tynys muutti Ruotsiin. Eräs hänen vanha Yhdysvaltoihin muuttanut ystävänsä lähetti Hynykselle kirjeen, jossa kertoi työn odottavan häntä siellä. Yhdysvaltoihin Tynys muutti vuonna 1946. Arvi Tynys matkusti työn mukana ympäri Yhdysvaltoja New Yorkista Tyynenmeren ja Meksikonlahden rannoille sekä Väli-Amerikkaan, Haitiin. Haitissa valmistauduttiin tasavallan 200-vuotisjuhliin ja Tynys valittiin suunnittelemaan ja veistämään uudelle alueelle presidentin palatsin piha. Koko alueen suuret työt valmistuivat kahdessa vuodessa, vuosina 1949-1950. Haitissa Tynystä kutsuttiinkin Haitin kansalliskuvanveistäjäksi.


title: Arvi Tynys

text: Yhdysvalloissa Tynyksen tyyli muuttui abstraktimpaan suuntaan, joka perustuu kokonaan tila- ja viivavaikutukseen. Viime vuosinaan hän pitäytyi lähinnä suomalaiseen puuhun sanoen sen aiheensa ja väriensä puolesta olevan kuvanveistäjän parhainta materiaalia. Suomalaiset eivät vielä tuolloin ymmärtäneet Arvi Tynyksen Yhdysvalloissa omaksumaa uutta tyyliä.


title: Arvi Tynys

text: Tynys teki Hankoon vuonna 1958 paljastetun abstraktin veistoksen "Ylös valoon". Teos on suihkulähteellä varustetussa heijastusaltaassa, joka sijaitsee Viljo Revellin suunnitteleman, vuonna 1955 valmistuneen Kudeneule -yhtiön tehdasrakennuksen pihalla. Tynyksen muita myöhäistuotannon töitä Suomessa ovat muun muassa Rajamäen kirkon oviseinällä olevat raamattuaiheiset punagraniittiset reliefit "Vuorisaarna" ja "Jeesus siunaa lapsia".


title: Arvi Tynys

text: Arvi Tynys oli ennen kaikkea kuvanveistäjä, mutta hän oli myös tunnustettu taidemaalari, joka teki akvarelleja ja öljyvärimaalauksia. Arvi Tynyksen kuoltua vuonna 1959 hänen taidettaan oli esillä Luumäellä. Kankaan hautausmaalle pystytettiin viime sodissa kaatuneiden karjalaisten sankarivainajien muistopatsas "Siunaava enkeli". Patsaan suunnitteli ja valmisti osittain Arvi Tynys, mutta työn saattoi loppuun taiteilija Heikki Nieminen. Patsas kuvaa lentoon lähtevää enkeliä.


title: Arvi Tynys

text:
Tynyksen tuotannossa yhtyi herkkyys kykyyn yhdistää tyylilajeja ja muodostaa persoonallista ilmaisutapaa. Arvi Tynystä arvostettiin taiteilijana niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Ihmisenä Arvi Tynys oli vaatimaton, hiljainen ja syvällinen.
Arvi Tynys kuoli New Yorkissa vuonna 1959.Arvi Tynyksen teoksia on ollut esillä Suomen taiteen vuosinäyttelyissä 1926, 1928, 1930, 1933 ja 1935, Helsingin Taidehallin avajaisnäyttelyssä 1928, Suomen Kuvanveistäjäliiton juhlanäyttelyssä 1930, Viipurin taidemuseon vihkiäisnäyttelyssä 1930, Tampereen taidemuseon avajaisnäyttelyssä 1931, Suomen taiteilijain 40-vuotisjuhlanäyttelyssä Helsingin Taidehallissa 1932, Reputettujen näyttelyssä 1933, Turun taideyhdistyksen vuosinäyttelyssä 1934, 1. Nationale Finnische Kunstausstellung in Deutschland -näyttelyssä Berliinissä, Düsseldorfissa ja Hampurissa, sekä Helsingin Taidehallissa 1935, Mostra d'arte finlandese del XIX e del XX secolo -näyttelyssä Milanossa 1937, Yleisessä taidenäyttelyssä Helsingin Taidehallissa 1939, Helsingin Taiteilija-Aseveljet näyttelyssä Helsingissä 1940, Suomen Kuvanveistäjäliiton 30-vuotisjuhlanäyttelyssä Helsingissä 1940, Suomalaista taidetta 20-30 -luvuilta näyttelyssä Rauman taidemuseossa 1979, Hämeenlinnan Taidemuseon 30-vuotisjuhlanäyttelyssä 1982 ja näyttelyssä Ensimmäinen erä Helsingissä 1987.


title: Theo van Doesburg

text: Theo van Doesburg (30. elokuuta 1883 Utrecht – 7. maaliskuuta 1931 Davos) oli hollantilainen taiteilija ja arkkitehti. Hänet tunnetaan parhaiten perustamansa De Stijl- liikkeen keulahahmona.


title: Theo van Doesburg

text: Doesburg oli konkretismin nimellä tunnetun 1900-luvun alkupuolella syntyneen abstraktin taiteen suuntauksen pääideologi ja keskeinen edustaja.


Luettelo filosofisista aikakausjulkaisuista:


title: Erkki Pale

text: Erkki Pale (6. syyskuuta 1906 Valkeala – 7. joulukuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko ja vakuutusjohtaja.


title: Erkki Pale

text: Pale toimi sota-aikana salakirjoitusasiantuntijana Suomen radiotiedustelussa Reino Hallamaan alaisuudessa. Pale oli myös mukana toteuttamassa syksyllä 1944 operaatio Stella Polarista, jolla radiotiedustelun henkilöt, laitteet ja kertynyt tiedustelumateriaali siirrettiin Ruotsiin. Palattuaan Suomeen Pale joutui vangituksi, mutta hänet vapautettiin 20 kuukauden kuluttua ilman tuomiota.


title: Erkki Pale

text: Siviilissä Pale toimi vakuutusalalla Henkivakuutusyhtiö Salaman varatoimitusjohtajana. 1960-luvun alussa Pale kehitti, avustajanaan matemaatikko Matti Kurimo, Suomessa nykyisin käytettävän henkilötunnuksen (entinen sosiaaliturvatunnus). Tätä tunnusta tarvittiin silloin otettaessa käyttöön uutta palkkasidonnaista työeläkejärjestelmää; tunnuksen avulla voitiin yhdistää tiedot henkilön eri työsuhteista ja erottaa toisistaan samannimiset henkilöt.


title: Erkki Pale

text: Pale kuoli 97-vuotiaana Helsingissä Laakson sairaalassa sairastettuaan pitkään Alzheimerin tautia.


title: Jussi Muilu

text: Johannes (Jussi) Muilu (27. kesäkuuta 1901 Lapua – 24. lokakuuta 1976 Lapua) oli eteläpohjalainen maanviljelijä, joka otti aktiivisesti osaa Lapuan liikkeen toimintaan 1930-luvun alussa.


title: Jussi Muilu

text: Muilun vanhemmat olivat Juho Muilu ja Liisa Malkamäki. Muilu oli kiinnostunut koneista ja jo 1920-luvulla hän omisti T-mallin Fordin ja ajoi myös tilausajoja linja-autolla. Lapuan liikkeessä toimiessaan Muilu tuli nopeasti tunnetuksi innokkaana kyyditysten järjestäjänä ja hänen nimestään johdettiin Lapuan liikkeen harrastamia pakkokyydityksiä kuvaava teonsana muiluttaa.


title: Jussi Muilu

text:
Muilu itse kertoi, että sanan muiluttaa olisi keksinyt Martti Pihkala, joka antoi sen
nähtyään talonpoikaismarssin aikana jykevärakenteisen Muilun nousevan lankkua pitkin härkävaunuun. Martti Pihkala itse kertoi asiasta taas näin:


title: Colourpoint

text:
Colourpoint on yksi persialaisen kissan värimuunnoksista. Hyväksyttyjä naamiovärejä ovat ruskea, sininen, suklaa, lila, punainen, creme, kilpikonna ja sinikilpikonna sekä vastaavat tabbynaamiot. Väritys on kissan kasvoissa, korvissa, jaloissa ja hännässä. Vartalon väri on vaalea. Turkki on pitkä, tuuhea ja pehmeä. Colourpointin vartalo on tanakka, jalat matalat ja vankat. Pää on pyöreä ja massiivinen, nenä lyhyt ja leveä. Korvat ovat pienet ja niiden sisällä on tupsut. Silmät ovat avoimet, pyöreät ja väriltään siniset. Häntä on lyhyt ja pensasmaisen tuuhea.
Colourpoint on luonteeltaan lauhkea ja hyväntahtoinen kissa, joka kiintyy syvästi omistajaansa. Se on ihanteellinen lemmikki.
Colourpoint exotic on lyhytkarvainen muunnos. Colourpoint exoticilla hyväksytään samat naamiovärit kuin pitkäkarvaisilla. Molemmilla kissoilla on sama rakenne, samoin silmien väri, vain turkissa on eroa. Exoticin turkki lyhyt ja tuuhea.


title: Colourpoint

text:
Geneetikot yrittivät aikaansaada pitkäkarvaisen naamiokissan jo vuonna 1927 risteyttämällä siamilaisen ja pitkäkarvakissan. Tuloksena oli aina naamioton kissa ja siihen innostus loppui. Vasta
vuonna 1953 geneetikot keksivät risteyttää ensimmäisen polven naamiottomat kissat keskenään ja maailman ensimmäinen colourpointpentu syntyi. Uusi rotu hyväksyttiin Englannissa vuonna 1955. Amerikassa kissaa alettiin kutsua Himalayan- kissaksi. Suomeen tuotiin ensimmäinen colourpoint vuonna 1962 ja ensimmäinen pentue syntyi syksyllä 1964.


title: International Astronautical Congress

text: International Astronautical Congress (IAC) on vuosittain International Astronautical Federationin järjestämä avaruustutkimusalan maailmanlaajuinen tapaaminen. IAF:n lisäksi järjestäviin organisaatioihin kuuluvat International Academy of Astronautics ja International Institute of Space Law (IISL) ja yleensä isäntämaan avaruusjärjestö.


title: International Astronautical Congress

text: Kongressilla on tuhansia osanottajia. Puhetilaisuuksia on rinnakkain eri teemoista (Mars-tutkimus, avaruushistoria, kantoraketit, tulevaisuudenskenaariot jne.) satoja viikon aikana. Kokous on kansainvälisen COSPARin kokoukseen verrattuna enemmän tekniikkaan kuin avaruustieteeseen painottuva


title: Knucklebone Oscar

text: Knucklebone Oscar (oikealta nimeltään Oskari Martimo) on suomalainen kitaristi-laulaja, joka aloitti musiikillisen toimintansa vuonna 1993. Hänen yhtyeensä nimi oli tuolloin Knucklebone Oscar and His Hitmen. Oscarin musiikki edustaa rock and rollia ja rhythm and bluesia. Kolmen ensimmäisen levyn ajan yhtyeen tyyli painottui nimenomaan bluesiin, kun taas myöhemmin mukaan on tullut enemmän rock- ja garage rock -vaikutteita. Oscar on luonnehtinut villiä tyyliään muun muassa "psykobluesiksi" sekä "ADHD-bluesiksi aimo annoksella garage rockia ja punk-energiaa".


title: Knucklebone Oscar

text: Knucklebone Oscar on tullut tunnetuksi erityisesti vallattomasta esiintymisestä konserteissaan. Tyypillisesti Martimo ei malta pysyä paikallaan soittaessa. Yleensä hän siirtyy jossain vaiheessa katsomaan – milloin omin jaloin, milloin taas komppikitaristin olkapäillä istuen. Yhtye tapaa pidellä pahoin soittimaan. Niitä hakataan joko tosiaan vasten tai kirveellä – joskus käytössä on ollut myös viidakkoveitsi, sapeli tai käsisaha.


title: Knucklebone Oscar

text: Knucklebone Oscarin viimeisin albumi on vuonna 2007 julkaistu "Back From the Jungle", jolla yhtyeen tyyli muuttui yhä suoraviivaisemmaksi rockiksi. Levyn julkaisi Bluelight Records.


title: Knucklebone Oscar

text: Vuonna 2007 Knucklebone Oscar teki yli kuusikymmentä keikkaa Suomessa, Saksassa, Venäjällä ja Baltiassa. Loppuvuonna 2007 yhtye lähti 14 keikkaa käsittävälle, pääosin Saksaan keskittyvälle Euroopan-kiertueelle. Tämän jälkeenkin yhtye on keikkaillut ahkerasti Euroopassa, lähinnä Saksassa ja Benelux-maissa.


title: Knucklebone Oscar

text: Knucklebone Oscar esiintyi vuonna 2013 dokumenttia ja fiktiota yhdistelevässä elokuvassa ""Knucklebonehead"".


title: Knucklebone Oscar

text: Knucklebone Oscar osallistui Suomen euroviisukarsintana toimivaan vuoden 2017 Uuden Musiikin Kilpailuun yhdessä The Shangri-La Rubiesin kanssa kappaleella ""Caveman"".Knucklebone Oscarin yhtyeessä ovat aikojen saatossa viihtyneet monet muistakin yhteyksistä tunnetut rock- ja blues-muusikot. Miehistönvaihdoksista huolimatta varsinaiseen yhtyeen nimen muuttamiseen on syytä ollut kuitenkin vasta kahdesti. Alkuperäinen "His Hitmen" jäi jossain vaiheessa kokonaan pois, ja välillä musisointia harjoitettiin myös nimellä "Circus Knucklebone" – tuolloin Oscarin lisäksi yhtyeessä lauloi myös Sami "Räime" Roine, joka tunnetaan myös Stringbeans-kokoonpanostaan.


title: Frans Toikkanen

text: Frans Uuno Matias Toikkanen (26. kesäkuuta 1926 Saarijärvi – 29. joulukuuta 2008 Saarijärvi), taiteilijanimeltään Saarijärven Paavo, oli suomalainen kuvanveistäjä ja taidegraafikko. Toikkanen debytoi taiteilijana Lahdessa vuonna 1952. Hän on tunnettu erityisesti kissakuvistaan, jotka tehtiin mezzotinta-menetelmällä. Hän debytoi kansainvälisesti Venetsian biennaalissa vuonna 1972. Toikkanen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1981.


title: Frans Toikkanen

text: Frans Toikkanen syntyi 26. kesäkuuta vuonna 1926 Saarijärven Hoikankylällä. Hänen äitinsä Anna Toikkanen kuoli ennen kuin Frans ehti täyttää vuoden ja Fransin isä Urho Ahonen oli jättänyt Fransin äidin jo ennen tämän syntymää. Fransin äidin Annan sisarukset, Emma ja Otto Toikkanen viljelivät Mikkolan tilaa ja ottivat Fransin ottopojaksi.


title: Frans Toikkanen

text:
Enonsa ("isänsä", Frans kutsui enoaan isäksi ja tätiään äidiksi. ) kuoltua vuonna 1955 Toikkanen viljeli tilaansa yksin pari vuotta kunnes tuttu yllytti hänet muuttamaan Helsinkiin.
Toikkanen pyrki 1958 Helsingin kuvataideakatemiaan ja hyväksyttiin. Saarijärvelle hän palasi vaimon kera 1961. Aluksi Toikkanen toimi sekä pienviljelijänä että taiteilijana. kahdeksan vuoden maanviljelyn jälkeen Toikkanen ”paketoi” peltonsa ja ryhtyi kokopäiväiseksi taiteilijaksi.


title: Frans Toikkanen

text: Puupiirrokset tekniikkana mielyttävät Toikkasta, sillä niillä painaminen on helppoa ja hän nautti puun käsittelystä.


title: Frans Toikkanen

text: Mezzotinta-grafiikkaa ei Toikkasen opiskeluaikaan opetettu taideakatemiassa. Hän kuitenkin vahingossa törmäsi em. tekniikassa käytettävään sauvarouhimeen, kysyi siitä opettajaltaan Tuulikki Pietilältä, joka opasti häntä alkuun. Mezzotintossa Toikkasta kiehtoi ainutlaatuinen syvän musta väri jonka samettimaisuutta ei muilla grafiikan tekniikoilla saa aikaan. Tekniikan suuritöisyyden hän myöntää kovaksi taiteilijalle. Pietilä olikin Toikkaselle mezzotintan tekoa opastaessaan laskenut, että jo pelkästään keskikokoisen laatan rouhiminen vie vähintään 80 tuntia. Toikkanen oli Saarijärvelle palattuaan tehnyt lähes yksinomaan puupiirroksia kunnes pystyi 1970-taitteessa hankkimaan kotiinsa metalliprässin joka mahdollisti aikaavievään ja työlääseen mezzotintotekniikkaan keskittymisen.


title: Frans Toikkanen

text: Veistosten teon Toikkanen aloitti 1960-luvulla. Veistotaide liittyi Toikkasesta tarvekalujen teon käsityöläisperinteeseen. Sittemmin veistämisen osuus hänen teoksistaan on kokoajan kasvanut.


title: Frans Toikkanen

text: Myös kalligrafia kuuluu Toikkasen kiinnostuksen kohteisiin.


title: Anaksarete

text: Anaksarete oli kreikkalaisessa mytologiassa kyproslainen neito, johon Ifis-niminen jalosukuinen nuorukainen rakastui. Ifis yritti päästä Anaksareten suosioon tuomalla lahjoja, kukkia ja kirjeitä hänen ovelleen. Anaksarete kuitenkin torjui kaikki ihailijansa lähentelyt halveksien ja nauraen tälle. Epätoivoissaan ja pystymättä kestämään rakkaudentuskaansa Ifis hirtti itsensä Anaksareten oven pieleen, samaan paikkaan, johon hänellä oli ollut tapana tuoda kukkansa, ja toivoi edes tämän teon ilahduttavan rakkautensa kohdetta.


title: Anaksarete

text: Palvelijat löysivät Ifiksen ruumiin, ja se kuljetettiin surusaatossa tämän äidin kotiin. Koska tämä asui Anaksareten lähellä, Anaksarete kuuli valituksen ja päätti uteliaisuudesta seurata kuulemaansa ”ruikutusta”. Kun hän näki ruumiin, hän alkoi vähitellen kivettyä – muuttuen kokonaan kiveksi kuten hänen luonteesakin oli – ja jähmettyi lopulta paikalleen valkoiseksi marmoriksi muuttuneena. Afrodite, joka oli tämän takana, kehotti pistämään syrjään ylenkatsomisen ja käymään yhteen sen kanssa, joka rakastaa sinua.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Sähkömagneettisella yhteensopivuudella () tarkoitetaan elektronisen laitteen tai järjestelmän kykyä toimia luotettavasti luonnollisessa toimintaympäristössään. Laite ei saa myöskään tuottaa kohtuuttomasti sähkömagneettisia häiriöitä ympäristöönsä. Tämä koskee myös laitteen osien välistä vuorovaikutusta. Sähkömagneettiset häiriöt () ovat ei-toivottua sähkömagneettista vuorovaikutusta laitteen sisällä tai laitteiden välillä.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Esimerkkejä sähkömagneettisista yhteensopimattomuuksista:


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Häiriöiden kytkeytyminen voidaan jakaa neljään päätyyppiin: Sähkömagneettisen säteilyn haitat aiheuttavat monilla teknologian aloilla ei toivottavia riskejä ja häiriöitä. Näitä häiriöitä on välttämätöntä valvoa ja vähentää, jotta haittoja esiintyisi mahdollisimman vähän.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Jotta häiriöiltä pystytään suojautumaan täytyy selvittää:


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: EMC-direktiivi säännöstelee laitteiden sähköistä yhteensopivuutta EU-alueella, jonka noudattamisesta lopuksi vastaa laitteen valmistaja. EU:n alueella laitteen valmistaja takaa CE-merkinnällä laitteen olevan EU:n direktiivien mukainen, johon kuuluu EMC-direktiivi.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: EMC-suunnittelu on tärkeää ja pakollista, joka on otettava huomioon laitteen suunnittelun alussa. Ihanteellista olisi häiriölähteen vaimennus tai poisto ennen häiriön leviämistä . Hyvällä suunnittelulla voidaan välttyä jatkokustannuksilta. Suunnittelussa tulee huomioida:


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Maa on minimi-impedanssinen piirin virtojen paluujohdin. Maadoitus aiheuttaa suuren osan galvaanisesti kytkeytyvistä häiriöistä joko suoraan, induktiivisesti, kapasitiivisesti tai RF-säteilyn kautta. Maadoitusta suunniteltaessa häiriöiden minimointi ei ole ainoa suunnittelun lähtökohta.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Yhteisimpedanssisia häiriöitä syntyy, kun kytketään useita piirejä samaan maadoitusjohtimeen. Maadoitusjohtimessa on aina mukana impedanssia, jonka takia siinä kulkeva virta aiheuttaa jännitehäviöitä, jotka esiintyvät häiriöinä muissa samaan maahan kytketyissä piireissä. Mitä korkeampitaajuuksinen häiriö on kyseessä, sitä enemmän aiheuttaa maajohtimen induktiivinen reaktanssi häviöitä johtimeen. Korkeilla taajuuksilla ja jännitepiikkien aikana tämä maadoitusjohtimen reaktanssi on merkittävämpi kuin sen resistanssi.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Maadoitusjohtimet voivat muodostaa suljettuja silmukoita, jotka ottavat vastaan häiriöitä muuttuvista magneettikentistä. Pitkät, suorat johtimet maadoituksessa toimivat antennina RF-säteilyn häiriöille. Maadoitusjohtimen lähellä kulkeva toinen johdin voi aiheuttaa siihen kapasitiivisesti johtuvia häiriöitä.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text:
Laitteen piirilevyn suunnittelulla voidaan vaikuttaa paljon laitteen EMC -häiriöherkkyyteen. Piirilevyä suunniteltaessa EMC -häiriöitä voidaan vähentää seuraavia perusperiaatteita noudattamalla:
Yleisimpiä sähkömagneettisten häiriöiden aiheuttajia ovat digitaaliset kellosignaalit, virta- ja jännitelähteiden kytkentätaajuudet, korkeataajuiset analogiset ja digitaaliset signaalit ja verkkojännite (50 Hz taajuus). Näiden aiheuttamia häiriöitä voidaan vähentää helpoiten pitämällä kytkennän teho- ja signaalitiet mahdollisimman kaukana toisistaan piirilevyllä ja minimoimalla kytkentöjen johtimien pituudet. Kytkennän häiriöille herkimmät (erityisesti analogiset) signaali- tai korkeataajuusosat voidaan lisäksi suojata piirilevyllä erillisellä metallikotelolla, eristämällä ne piirilevyn kuparialueille tehdyillä väleillä tai sijoittamalla ne monikerrospiirilevyn eri kerroksiin.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Sähkömagneettisten häiriöiden kytkeytymistä piirilevyllä voidaan vähentää eri keinoin. Galvaanista kytkeytymistä rajoitetaan esim. katkaisemalla johtava linja optoerottimilla tai kondensaattoreilla. Kondensaattori suodattaa matalataajuisia häriöitä. Johdinpituudet ja -silmukat minimoimalla ja sijoittamalla liittimet piirilevyn samalle sivulle vähennetään kytkennässä esiintyviä antenneja, jolloin häiriöiden kytkeytyminen sähkömagneettisena säteilynä vähenee. Piirilevyillä häiriöiden kytkeytymistä millä tahansa kytkeytymistavalla voidaan vähentää samoilla tavoilla, kuin eri kytkeytymistapojen aiheuttamia häiriöitä yleisesti.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Piirilevysuunnittelussa on myös huomioitava, että mitkään komponentit eivät reaalimaailmassa ole ideaalisia; jokaisessa komponentissa on resistanssia, induktanssia ja kapasitanssia. Tämän vaikutus piirilevysuunnitteluun riippuu pitkälti suunniteltavasta laitteesta; miten herkkä se on muiden komponenttien aiheuttamille häiriöille. Lisäksi piirilevysuunnittelussa on myös huomioitava kytkennän maadoitusreittien kulku, ja mahdolliset eri maapotentiaalit ja niiden aiheuttamat häiriöt.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: EMC-häiriöitä voidaan rajoittaa koteloimalla laite ja laitteen sisäisiä komponentteja. Onnistunut suojakotelointi suojaa sekä radiotaajuisilta häiriöiltä että sähkö- ja magneettikenttien kautta kytkeytyviltä häiriöiltä. Huonosti suunniteltu kotelo ottaa vastaan sekä aiheuttaa häiriöitä. Koteloinnin toimivuutta on vaikea simuloida ja lopullinen toimivuus ilmeneekin vasta testaamalla valmista tuotetta. Sähkölaitteen kotelo on usein kytketty maadoitukseen, jolloin se suojaa laitetta myös ulkopuolelta tulevilta sähköstaattisilta purkauksilta.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text:
Koteloinnissa häiriöalttiuteen vaikuttavat:Kaapeloinnin huolellisella suunnittelulla voidaan vähentää johtimien aiheuttamia ja vastaanottamia häiriöitä. Kaapeloinnin suunnittelussa tulee ottaa huomioon ainakin seuraavat asiat:
Kapasitiivista kytkeytymistä voidaan estää koteloimalla johtimet sähköä johtavalla materiaalilla, jolloin sähkökenttä johtuu koteloon johtimien sijasta. Johtimien välistä etäisyyttä voidaan myös kasvattaa niin, että ne eivät ole enää toistensa sähkökenttien vaikutusalueella. Kapasitiiviseen kytkeytymiseen vaikuttaa myös johtimien keskinäinen asento: mitä pienempi johtimien välinen kohtisuora pinta-ala on sitä pienempi kapasitanssi niiden välille muodostuu.
Laitteen on täytettävä kansainväliset laatustandardit, jotta sen toimintavarmuus ja turvallisuus olisi taattu. Standardien mukaan laite ei saa tuottaa liikaa sähkömagneettisia häiriöitä ja toisaalta sen tulee kestää vaadittava määrä häiriöitä. Häiriöt voivat olla joko säteileviä tai johtuvia.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Laitteen sähkömagneettista yhteensopivuutta voidaan testata EMC-laboratorioissa. Testit jakaantuvat häiriönsieto- ja häiriönlähetystesteihin.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Eri häiriötyyppien sietoa testataan eri tavoilla. ESD-testauksessa voidaan käyttää kahta eri testaustapaa, purkautumista ilman tai kosketuksen välityksellä. Molemmissa tavoissa kondensaattori ladataan aluksi generaattorilla. Kosketustestauksessa generaattorin anturi erotetaan kondensaattorista tyhjiöreleellä. Tämän jälkeen anturi asetetaan haluttuun kohtaan testattavaa laitetta ja generaattori laukaistaan, jolloin kondensaattorin varaus pääsee purkautumaan anturin kautta testattavaan laitteeseen. Testattaessa purkautumista ilman välityksellä annetaan varauksen kulkeutua koko ajan anturiin, mutta anturi pidetään erillään testattavasta laitteesta. Tämän jälkeen anturi viedään haluttuun laitteen kohtaan ja sillä kosketetaan laitetta. Ennen kuin anturi koskee laitetta, varaus purkautuu ilmavälin välityksellä laitteeseen. ESD suojan testauksen standardina käytetään IEC 61000-4-2:ta.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Johtuvien RF-häiriöiden testaustavat on määritetty IEC 61000-4-6 standardissa. RF-häiriö voidaan kytkeä testissä laitteeseen kolmella eri tavalla. CDN (Coupling/Decoupling Network) on erityisesti häiriökytkeytymisen testaamiseen suunniteltu laite, jolla voidaan simuloida johtuvia RF-häiriöitä piirissä. Toinen laite johtuvien RF-häiriöiden testaamiseen on Sähkömagneettinen puristin (EM clamp). Se on kaapelin päälle kytkettävä putkimainen puristin, joka sisältää kahdenlaisia puolitettuja ferriittirenkaita ja jota voidaan käyttää mille tahansa kaapelityypille. Kolmas laite häiriönsiedon testaamiseen on indusointianturi (Current Injection Probe). Se on kaapelin päälle kytkettävä virtamuuntaja, joka kytkeytyy piiriin vain induktiivisesti, sillä se on suojattu kapasitiiviselta kytkeytymiseltä. Johtuvia RF-häiriöitä testataan 150kHz – 80MHz taajuusalueella.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: IEC 61000-4-3 standardi määrittää säteilevien RF-häiriöiden siedon testaustavat. Sen mukaan antennilla on luotava 80MHz – 1000MHz taajuusalueen kattava RF-säteily ja testattava paikka on oltava suojattu säteilyn heijastumiselta. Taajuudenmuutoksen askelkoon on oltava korkeintaan 1% ja taajuutta on pidettävä vakiona niin että testattavalla laitteella on aikaa reagoida. Testattava laite on laitettava 0,8 metriä korkealle puupöydälle ja antenni sekä laite on asetettava standardissa määrätyllä tavalla toisiinsa nähden riippuen testauspaikasta. Ainakin metrin pituinen osuus laitteen johdosta on myös altistettava RF-häiriölle, mutta ferriittikuristimia voidaan käyttää kytkemään mahdollisesti pitemmästä johdosta vain tietty osa kerrallaan häiriölle alttiiksi. Testattavaa laitteistoa myös pyöritetään niin, että sen jokainen sivu on vuorollaan antennia kohti, myös pohja ja yläpuoli mikäli laitetta voidaan käyttää missä asennossa tahansa. Jokaisessa asennossa taajuusalue käydään läpi kaksi kertaa, kerran kummallakin antennin polarisaatiolla.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Laitteen lähettämiä häiriösignaaleja voidaan mitata esimerkiksi spektrianalysaattorilla tai oskilloskoopilla. Koska häiriösignaalit ovat usein suuntautuneita yhteen tai muutamaan suuntaan, joudutaan niitä mittaamaan eri puolilta ja etäisyyksiltä laitetta. Laitteen häiriönlähetysteustaukseen käytetään pääosin kahta erilaista testaustapaa.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Avoimen alueen testauspaikalla (Open Area Test site) vastaanottoantenni, jonka korkeutta ja sijaintia pystytään helposti säätämään, mittaa laitteen lähettämiä häiriösignaaleja eri korkeuksilla ja suunnilla laitetta. Häiriöitä testataan tyypillisesti kolmen, kymmenen ja kolmenkymmenen metrin etäisyydeltä laitteesta. Tämä takaa, että lähi- ja kaukokentän signaalin vahvuudet tulevat mitatuksi. Mittauksen tarkkuutta voidaan kasvattaa peittämällä testausalueen maa sähkömagneettisesti heijastavalla alustalla, kuten esimerkiksi alumiinilevyillä. Testauspaikat rakennetaan CISPR 16-1-x standardin mukaisesti.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Puolikaiuttomassa huoneessa tehtävässä mittauksessa mittaus suoritetaan pääosin samalla tapaa, kuin avoimen alueen testauspaikalla, mutta mittaus suoritetaan huoneessa jonne ei pääse taustasäteilyä.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text:
Sähkölaitteistoja asennettaessa keskeisimpiä näkökohtia EMC:n suhteen ovat muiden muassa:
Sähköasentaja ja -suunnittelija ovat ensisijaisessa vastuussa koskien kiinteiden asennusten EMC-vaatimuksien täyttymistä. Kiinteitä asennus voidaan koota useista laitteista, johiin voi kuulua erityislaitteita sekä muita EMC-direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia laitteita. Suojausvaatimusten ja asiakirjoja koskevien vaatimusten täyttämiseksi on suositeltavaa määritellä kaikkien näiden laitteiden EMC-ominaisuudet teknisissä asiakirjoissa. Kaksi komponenttien käyttöön ja hyviin teknisiin käytäntöihin liittyvää perusvaatimusta ovat, että komponenttien käyttötarkoitus on sen ominaisuuksien mukainen ja otetaan huomioon määrättyä kiinteää asennusta koskevat tunnustetut standradit ja menettelyohjeet.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Tällä hetkellä sähköalan työntekijöiden sähköpätevyysvaatimuksissa ei ole mainittu sähköasentajia ja -asennuksia koskevia EMC-säädöksiä.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: EU:ssa elektroniikkalaitteiden sähkömagneettista yhteensopivuutta säännellään EMC-direktiivi 2004/108/EY. Ajoneuvojen EMC-vaatimuksia käsittelee direktiivi 2004/104/EC .


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Teknisesti EMC-vaatimuksia ja vaatimustenmukaisuuden testausta säätelee mm. monet CISPR:n, IEC:n ja CENELEC:n standardit.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Hallituksen esityksessä HE116/2016 pyritään saamaan EMC-direktiivi sisällytettyä myös kansalliseen sähköturvallisuuslakiin.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Viestintävirasto vastaa yleisradio- ja TV-vastaanottimien vaatimustenmukaisuuden valvonnasta. Muiden tuotteiden lähettämiä sähkömagneettisia häiriöitä valvoo Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) osana sähköturvallisuuden valvontaa. Tukes ylläpitää avointa tietokantaa myyntikieltoon asetetuista tuotteista . Maahantuoja (valmistaja) on velvoitettu poistamaan myynnistä paitsi vaaralliset tuotteet, myös tuotteet jotka eivät täytä EMC-direktiivin vaatimuksia.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Viranomaisten valvontakeinot jakautuvat aktiivisiin ja reaktiivisiin. Aktiivista valvontaa ovat kenttä- ja asiakirjavalvonta sekä valvontahankkeet. Reaktiivista valvontaa taas on reagointi tuotteeseen kohdistuviin valituksiin tai jo sattuneisiin onnettomuuksiin.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Ennen vuotta 1994 sähkölaitteet oli pakko ennakkohyväksyttää valvontaviranomaisella. Tämän jälkeen markkinoilla olevia sähkölaitteita on valvottu markkinoille laskemisen jälkeen markkinavalvontana.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: EU:n alueella käytettävä CE-merkintä on tarkoitettu valmistajan tai maahantuojan vahvistukseksi tuotteen turvallisuudesta ja vaatimustenmukaisuudesta. Merkintä on kuitenkin valmistajan itse itsellensä myöntämä, mistä johtuen se ei välttämättä aina ole asianmukaisesti testattu. CE-merkintää on löytynyt myös markkinavalvonnassa vaarallisiksi todetuissa tuotteissa huomattavissa määrin.  Puolueettomia eurooppalaisia sertifiointimerkkejä ovat esimerkiksi Keymark, ENEC, sekä HAR.


title: Sähkömagneettinen yhteensopivuus

text: Vuonna 2007 TUKESin EMC-testattujen laitteiden määrä 58 kpl, joista vaatimusten mukaisia noin 53%. Huomautus annettiin noin 8%, toimituskieltoon meni noin 13% ja myyntikieltoon noin 26%. Vaatimusten mukaisia laitteita oli siis vain hieman yli puolet. Tämä osaltaan kertoo valvonnan tarpeesta ja siitä, ettei nykyinen valvonnan taso riitä varmistamaan kaikkien laitteiden turvallisuutta.


title: Henri Pirenne

text: Henri Pirenne () oli belgialainen historioitsija ja historian professori. Hän tuli tunnetuksi vakivallattomasta vastarinnasta, jota hän osoitti, kun saksalaiset valloittivat Belgian ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Henri Pirenne

text: Nykyisin Henri Pirenne on tunnettu kolmesta Euroopan historialle keskeisestä asiasta, jotka ovat tulleet tunnetuksi Pirennen teeseinä. Ne ovat keskiajan alkamisajankohta, näkökulma Belgian keskiaikaan ja keskiajan kaupunkien historia.


title: Henri Pirenne

text: Ollessaan saksalaisten vankina ensimmäisen maailmansodan aikana Henri Pirenne kehitteli kuuluisat teesinsä, jotka hän julkaisi vuosien 1922 ja 1923 aikana. Hänen loppuelämänsä kului näiden teesien todistelussa. Hänen tunnetuin teoksensa asian tiimoilta, "Mahomet et Charlemagne", julkaistiin vuonna 1935.


title: Henri Pirenne

text: Perinteisesti historioitsijat sijoittivat keskiajan alun Roman valtakunnan hajoamiseen 400-luvulla. Tätä teoriaa kehitteli erityisesti historioitsija Edward Gibbon 1700-luvun lopulla. Pirenne kyseenalaisti, olivatko germaanibarbaarien valloitukset Rooman lopun syy ja hän kyseenalaisti myös näkemyksen, että Rooman keisarius olisi päättynyt yleisesti Euroopassa vuonna 476. Hän korosti voimakkaasti Rooman välimerellisen talouden jatkumista myös barbaarien invaasion jälkeen ja että Rooman tapa hoitaa toimintoja ei suinkaan muuttunut välittömästi Rooman lopun jälkeen. Barbaarit olivat tulleet Roomaan, ei suinkaan tuhotakseen sen, vaan ottaakseen osan sen tuottamasta hyödystä ja he halusivatkin säilyttää roomalaisen elämänmuodon.


title: Henri Pirenne

text: Pirenne väitti, että kaupungit nousivat ainoastaan kansainvälisen kaupan vaikutuksesta. Koska kaupankäynti Välimerellä oli jatkunut germaanivalloituksista ja Rooman hajoamisesta huolimatta, kaupunkielämä jatkui merovingikaudella suurimmassa osassa Galliaa. Arabien Länsi-Välimeren valloitusten vuoksi kansainvälinen kauppa romahti 700-luvun alussa, joten Pirennen mukaan myös kaupungit katosivat. Pirenne määritteli kaupungin tarkoittamaan sellaista kaupan ja teollisuuden paikkaa, jolla oli kunnollinen paikallishallinto. Joitakin kutistuneita linnoitettuja "civitaksia" säilyi karolingiaikoihin, mutta ne olivat vain kirkollisen hallinnon keskuksia. Pirennen määritelmän mukaista kaupunkielämää niihin syntyi vasta 900-luvulla, kun kauppa elpyi. Tällöin vanhojen "civitaksien" liepeille, niiden muurien ulkopuolelle ja uusien linnoitusten ("castra") juurelle syntyi uutta kaupunkiasutusta ("suburbia").


title: Ann Sheridan

text: Ann Sheridan (oik. Clara Lou Sheridan 21. helmikuuta 1915 Denton, Texas – 21. tammikuuta 1967 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijätär.


title: Ann Sheridan

text: Hän aloitti elokuvauransa 1930-luvun puolivälissä. Hänen uransa tunnetuimpia elokuvia ovat mm. "Likakasvoiset enkelit" (Angels with Dirty Faces, 1938), "Lännen valloittajat" (Dodge City, 1939), "Costa Rican sankari" (Torrid Zone, 1940), "He ajavat öisin" (They Drive by Night, 1940), "Hän, joka tuli päivälliselle" (The Man Who Came to Dinner, 1942) ja "Renkaita vedessä" (Kings Row, 1942), "Elokuun taivaan alla" (Shine On, Harvest Moon, 1944) ja "Olin mies-sotamorsian" (I Was a Male War Bride, 1949). Hänellä oli kaunis lauluääni ja hän lauloikin joissain elokuvissa. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat aikansa hitit "Nora Prentiss" ja "The Unfaithful", kumpikin vuodelta 1947. Hän on saanut urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Ann Sheridan

text: Sheridan oli naimisissa kolme kertaa ja hänellä ei ollut lapsia. Hän kuoli syöpään vain 51-vuotiaana.


title: Matti K. Viljanen

text: Matti Kustaa Viljanen (s. 1. kesäkuuta 1946 Siikainen) on suomalainen professori ja Turun yliopiston vararehtori. Hän on toiminut Turun yliopiston bakteeriopin ja serologian vs. professorina vuodesta 2001 vuoteen 2003. Vuodesta 2003 lähtien Viljanen on toiminut yliopiston bakteriologian professorina ja vuodesta 2004 lähtien yliopiston vararehtorina.


title: Matti K. Viljanen

text: Viljanen on tutkimusalana ovat olleet bakteriologia, lääketieteellinen mikrobiologia ja immunologia. Hän on julkaissut yli 220 alkuperäisjulkaisua tai katsausta. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1998.


title: Albanian ortodoksinen kirkko

text: Albanian ortodoksinen kirkko sai Konstantinopolin ekumeeniselta patriarkaatilta autokefalian vuonna 1937. Kirkko joutui kuitenkin maan alle Toisen maailmansodan jälkeen, kun Albaniasta tuli virallisesti ateistinen valtio. Kirkko pystyi toimimaan vapaasti vasta 1990-luvun alusta lähtien kommunistihallinnon kukistuttua. Kirkkoon kuuluu neljä hiippakuntaa, joita johtaa Tiranan, Dirrahioksen ja koko Albanian arkkipiispa Anastasios apunaan kolme metropoliittaa. Kirkkoon kuuluu nykyään noin miljoona jäsentä, joista osa on Albaniassa asuvia kreikkalaisia.


title: Harri Andersson

text: Harri Olavi Andersson (s. 28. marraskuuta 1946 Turku) on suomalainen maantieteilijä ja maantieteen emeritusprofessori. Hän toimi Turun yliopiston kulttuurimaantieteen professorina vuosina 2001–2012. Andersson oli myös yliopiston vararehtorina viisivuotiskaudella 2004–2009.


title: Harri Andersson

text: Andersson valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 1973 ja lisensiaatiksi vuonna 1984. Samana vuonna hän väitteli tohtoriksi. Vuosina 1984–1985 Andersson oli tutkijana Kentuckyn yliopistossa Yhdysvalloissa. Hän oli Turun yliopiston assistentti vuosina 1976–1990 ja yliassistentti vuosina 1991–1995 ja 1996–1998. Apulaisprofessorina hän toimi vuodet 1993–1994 ja määräaikaisena professorina vuodet 1999–2001. Varsinaisena kulttuurimaantieteen professorina hän on toiminut vuosina 2001–2012. Vuosina 2004–2009 hän oli myös yliopiston vararehtori.


title: Harri Andersson

text: Tutkimuksessaan Andersson on keskittynyt erityisesti kaupunkitutkimukseen ja kaupunkisuunnitteluun. Hän on julkaissut tutkimusalaltaan yli sata artikkelia, kirjankappaletta ja tutkimusraporttia.


title: Harri Andersson

text: Andersson valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2006.


title: Legio II Traiana Fortis

text: Legio II Traiana Fortis () oli roomalainen legioona. Trajanus perusti sen vuonna 105 yhdessä Legio XXX Ulpia Victrixin kanssa Daakian sotaa varten.


title: Legio II Traiana Fortis

text: Sodan jälkeen legioona siirrettiin, joko Tonavalle tai itään, ehkä Arabia Petraeaan. Legioona otti osaa Trajanuksen Parthian sotaan vuosina 115-117 ja se sijoitettiin Judeaan sodan jälkeen. Vuonna 125 se siirrettiin Aleksandriaan. Osia legioonasta otti osaa Hadrianuksen aikaiseen kolmanteen juutalaissotaan. Osia legioonasta toimi varuskuntina Ylä-Egyptissä. Legioonan osia otti varmasti osaa Lucius Veruksen sotaan Parthiaa vastaan.


title: Legio II Traiana Fortis

text: Vuonna 175 legioona kannatti usurpaattori Avidius Cassiuta, ja myöhemmin Pescennius Nigeriä. Ennen Nigerin ja tämän vastustajan Septimius Severuksen lopullista yhteenottoa legioona vaihtoi kuitenkin puolta.


title: Legio II Traiana Fortis

text: Caracalla antoi legioonalle lisänimen "Germanica", luultavasti koska legioona oli ottanut osaa germaaneja vastaan käydyssä sodassa. Puoli vuosisataa myöhemmin legioona taisteli Gallian keisarikunnan Postumusta vastaan. Legioona oli Egyptissä vielä 400-luvulla.


title: Itävallan Grand Prix 1980

text: Itävallan Grand Prix 1980 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 17. elokuuta 1980 Österreichringillä Itävallassa. Kilpailun voitti Renault'lla ajanut Jean-Pierre Jabouille.


title: Harry Waris

text: Harry Ilmari Waris (vuoteen 1935 Warén, 5. toukokuuta 1893 Saarijärvi – 22. marraskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hänen vanhempansa olivat piirilääkäri Eliel Warén (1859–1928) ja Elina Ignatius (1867–1926).


title: Harry Waris

text: Waris toimi Turun yliopistossa sekä kasvitieteen professorina että rehtorina ja sittemmin Helsingin yliopistossa kasvifysiologian professorina.


title: Harry Waris

text: Waris kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1911. Osallistuttuaan sisällissotaan 1918 valkoisten joukoissa hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1919, lisensiaatiksi 1922 ja tohtoriksi 1923. Waris nimitettiin vuonna 1925 Turun yliopiston kasvitieteen vt. professoriksi, ja vuonna 1927 professoriksi. Hän toimi Turun yliopiston vararehtorina vuosina 1941–1945 ja rehtorina 1945–1948. Vuonna 1953 Waris nimitettiin Helsingin yliopiston kasvifysiologian professoriksi, ja hän hoiti virkaa vuoteen 1959 asti.


title: John Howard Northrop

text: John Howard Northrop (5. heinäkuuta 1891 Yonkers– 27. toukokuuta 1987 Wickenburg) oli yhdysvaltalainen biokemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1946 tiettyjen entsyymien puhdistamisesta ja kiteyttämisestä. Northrop jakoi palkinnon James B. Sumnerin ja Wendell Meredith Stanleyn kanssa


title: John Howard Northrop

text: Northrop opiskeli Columbian yliopistossa ja sai filosofian tohtorin arvon vuonna 1915. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän tutki etanolin, ja asetonin tuottamista käymisen avulla. Tämä johti Northropin entsyymien tutkimiseen.


title: John Howard Northrop

text: Vuonna 1929 hän eristi ja kiteytti pepsiinin ja selvitti sen olevan proteiinin. Vuonna 1938 hän eristi ja kiteytti ensimmäisen tunnetun bakteriofagin ja selvitti, että se koostuu nukleoproteiinista. Lisäksi Northrop eristi ja kiteytti pepsinogeenin, trypsiinin, kymotrypsiinin ja karboksipeptidaasin. Vuodesta 1916 Norhtrop toimi Rockefeller-yliopiston palveluksessa vuoteen 1961 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Koirankarvan kehräys

text: Koiran karva on monipuolinen ja lämmin materiaali käsitöihin, kuten esimerkiksi villapaitoihin, lapasiin, ja sukkiin. Koirankarvan hyviä ominaisuuksia ovat mm. pohjavillan lämpöarvo, joka on jopa angoran luokkaa. Koska yksittäinen pohjavillan karva on hyvin ohut ja ontto, on se ihanteellinen materiaali tuotteille, joilta vaaditaan hyvää lämpöarvoa.


title: Koirankarvan kehräys

text: Koiran pohjavilla on yhtä hyvin käytettävissä langan materiaalina kuin lampaan tai vaikkapa alpakan villa. Koiran karvaa voidaan kehrätä langaksi joko käsin tai koneellisesti. Kehrättävän karvan pituuden tulisi olla vähintään 3 cm pitkää. Koirankarvan laaduista riippuen voi lankaa kehrätä rukilla 100% koirankarvana, mutta useimmiten siihen kannattaa karvan pehmeyden sekä kestävyyden vuoksi lisätä esimerkiksi lampaan villaa. Koirankarva on itsepuhdistuvaa ja lasipintaista. Mikäli lumi ja roskat eivät tartu koiran turkkiin luonnostaan, säilyy tämä ominaisuus koirankarvalangassakin.


title: Koirankarvan kehräys

text: Koirankarvalangan materiaaliksi kelpaa niin koirasta kammattu pohjavilla kuin myös siitä trimmattu (ts. leikattu) karva. Koirankarvalangan lopputulos riippuu aina kehrättävän materiaalin koirarodusta ja sen karvan ominaisuuksista. Koirankarva työstetään langaksi tavanomaisen kehruun tavoin.


title: Hollannin Grand Prix 1980

text: Hollannin Grand Prix 1980 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 31. elokuuta 1980 Zandvoortin radalla Hollannissa. Kilpailun voitti Brabhamilla ajanut Nelson Piquet.


title: Horn af Åminne

text: Horn af Åminne on Horn-suvun haara, joka omisti Joensuun kartanon Halikossa. Horn-suvun kantaisänä lienee ollut Olof Matsson, joka asui Joensuun kartanossa. Henrik Olavinpoika seurasi isäänsä kartanonherrana, mutta kuitenkin vasta Henrikin pojanpojasta Klaus Kristerinpoika Hornista katsotaan Horn af Åminne -sukuhaaran alkavan.


title: Horn af Åminne

text: Horn af Åminne ei jäänyt muita Horn-suvun sukuhaaroja vähäisemmäksi, vaan yhtä lailla monet haaran jäsenistä kohosivat korkealle Ruotsin valtakunnan virkoihin. Nykyään sukuhaara elää kreivillisenä sukuna nro 92 (Ruotsin ritarihuone).


title: Neuvostoliiton kielipolitiikka

text: Neuvostoliiton kielipolitiikalla viitataan Neuvostoliiton suhtautumiseen eri kansallisuuksien kieliin. Vaikka virallista kieltä ei ollut, Neuvostoliitossa venäjällä oli yleisliittolaisen kielen asema. Venäjän kieltä opiskeltiin kaikissa Neuvostoliiton tasavalloissa ja virastoissa oli osattava venäjää.


title: Neuvostoliiton kielipolitiikka

text: Venäjän ohella Neuvostoliitossa oli eri kansallisuuksien pienempiä kieliryhmiä, jotka ajoittain joutuivat syrjittyyn asemaan. Eri tasavalloissa myös kansan oma kieli oli alueesta riippuen merkittävässä asemassa.


title: Pargas Idrottsförening

text: Pargas Idrottsförening eli lyhyemmin PIF on urheiluseura Paraisilta. Se tunnetaan etenkin käsipallosta, jalkapallosta ja suunnistuksesta. Seuran muita lajeja ovat hiihto, salibandy, voimistelu ja yleisurheilu. Seura on perustettu vuonna 1914 nimellä Pargas Malms Idrottsförening eli PMIF.


title: Pargas Idrottsförening

text:
Seuran jalkapallon edustusjoukkue on pelannut kaudesta 2007 Kolmosessa. Korkeimmillaan PIF on pelannut kolme kautta myös Suomen toiseksi korkeimmalla eli nykyistä Ykköstä vastaavalla sarjatasolla kausina 1939, 1948 ja 1994. Kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa PIF on pelannut 12 kautta ja kaudella 1993 se voitti sarjan länsilohkon.
Menestyneisimpiin seuran kasvatteihin lukeutuvat Jonatan Johansson, Tommy Lindholm ja Mathias Lindström sekä naisjalkapalloilijat Jessica Thorn ja Anna Westerlund.Pelaajia, jotka ovat pelanneet sekä Suomen pääsarjatasolla, että PIF:ssä.
Käsipallossa PIF pelasi 1990-luvun taitteessa kolmesti Suomen Cupin finaalissa, mutta hävisi joka kerta. Miesten SM-sarjassa seura on pelannut 28 kautta, viimeksi vuonna 2016. Näiltä kausilta PIF on saavuttanut yhteensä viisi SM-pronssia.


title: Pargas Idrottsförening

text: Lisäksi PIF on pelannut kaksi kautta futsalin Suomen pääsarjatasolla eli Futsal-liigassa. Lisäksi seura on pelannut kaksi kautta jääpallon pääsarjatasolla.


title: Pargas Idrottsförening

text: Suunnistuksessa Pargas IF voitti naisten Tiomilan vuonna 1999. Seuraa on edustanut muun muassa Eija Koskivaara, Sanna Nymalm ja Yvonne Gunell.


title: Pif

text: Pif tai PIF voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Sinäpä sen sanoit

text: "Sinäpä sen sanoit" on sanonta, jota käytetään muistuttamaan keskustelukumppania juuri äskettäin esillä olleesta asiasta. Tätä sanontaa on käyttänyt Uuden testamentin mukaan muun muassa Jeesus Nasaretilainen keskustellessaan Juudas Iskariotin kanssa:


title: Sinäpä sen sanoit

text: "Niin Juudas, joka hänet kavalsi, vastasi ja sanoi: "Rabbi, en kai minä ole se?" Hän sanoi hänelle: "Sinäpä sen sanoit"." (Matt. 26:25)


title: Jodidi

text: Jodidi (I) on anioni, jossa jodiatomiin on liittynyt yksi ylimääräinen elektroni, tai ioniyhdiste, jossa jodidi-ioni on anionina. Tällaiset ioniyhdisteet ovat vetyjodidin suoloja, ja niissä on tavallisesti kationina jokin metalli-ioni.


title: Jodidi

text: Tavallisia yhdisteitä ovat natriumjodidi NaI ja kaliumjodidi KI. Tunnetaan myös hopeajodidi AgI, jolla on merkitystä valokuvauksessa sekä lääkinnässä antiseptina. Edelleen kiinteää hopeajodidia on käytetty keinotekoisen sateen tuottamisessa pilvien kokoamiseen.


title: Jodidi

text: Jodideiksi kutsutaan myös joitakin kovalenttisia yhdisteitä kuten hiilitetrajodidia CI.


title: Jodidi

text: Kolmenarvoisesta raudasta Fe ei saada aikaan vesiliuoksessa jodidia, vaan tilanteessa syntyy jodimolekyylin ja jodidi-ionin muodostama trijodidi-ioni I. Samalla tavoin alkuaineena jodi I liukenee veteen huonommin kuin jodidiliuokseen.


title: Jodidi

text: Paitsi antiseptina on jodidin havaittu auttavan kilpirauhasen liikatoiminnasta kärsiviä potilaita, koska jodidi estää liian tyroksiinin ja muiden kilpirauhashormonien vapautumisen verenkiertoon.


title: Institución Libre de Enseñanza

text: Institución Libre de Enseñanza (ILE) oli Espanjan pääkaupungissa Madridissa vuosina 1876–1936 toiminut yksityinen oppilaitos, joka otti opetuksessaan vaikutteita Karl Christian Friedrich Krausen filosofiasta.


title: Institución Libre de Enseñanza

text: ILE:n perusti Francisco Giner de los Ríos ja joukko muita Madridin keskusyliopistosta eronneita professoreja (mukanaan Gumersindo de Azcárate ja Nicolás Salmerón) puolustaakseen oikeuttaan omiin opetusmetodeihinsa, joita siihen aikaan vallinnut opetusjärjestelmä ei suvainnut. Instituutin perusperiaatteita oli vapaa oppiminen, jossa kaikenlaiset ideat saivat kukoistaa ilman uskonnollisia ja poliittisia rajoitteita.


title: Institución Libre de Enseñanza

text: ILE julkaisi lehteä nimeltä "Boletín de la Institución Libre de Enseñanza", joka sisälsi useiden arvostettujen pedagogien, tutkijoiden, filosofien ja kirjailijoiden kirjoituksia. Heihin lukeutuivat muun muassa Bertrand Russell, Henri Bergson, Charles Darwin, John Dewey, Santiago Ramón y Cajal, Miguel de Unamuno, Maria Montessori, Leo Tolstoi, H. G. Wells, Rabindranath Tagore, Juan Ramón Jiménez, Gabriela Mistral, Benito Pérez Galdós, Emilia Pardo Bazán, Azorín, Eugeni d'Ors ja Ramón Pérez de Ayala.


title: Frank Banham

text: Frank Banham (s. 14. huhtikuuta 1975 Calahoo, Alberta) on unkarilais-kanadalainen jääkiekkoilija.


title: Frank Banham

text: Banham aloitti uransa Saskatoon Bladesin joukkueessa WHL-juniorisarjassa, jossa hän pelasi vuosina 1992–1996. Viimeisellä kaudellaan hän teki 83 maalia 72 ottelussa. Hän rikkoi kauden aikana neljä Saskatoonin ennätystä. Hänestä tuli muun muassa joukkueen historian paras maalintekijä ja eniten pisteitä tehnyt pelaaja.


title: Frank Banham

text: Washington Capitals varasi Banhamin alkujaan NHL:ään . Ensimmäisen ammattilaissopimuksensa hän teki kuitenkin vapaana pelaajana Mighty Ducks of Anaheim kanssa. Anaheimissa Banham pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa kaudella 1996–1997. Banham pelasi Anaheimissa neljän kauden ajan, mutta pelasi vain 27 NHL-ottelua. Pääasiassa hän edusti AHL:n Baltimore Banditsia ja Cincinnati Mighty Ducksia.


title: Frank Banham

text: Kaudeksi 2000–2001 Banham siirtyi SM-liigaan Bluesiin, jossa teki pisteet 24+27. Hän olikin Bluesin paras pistemies. Kauden jälkeen Banham teki kahden vuoden sopimuksen toisen SM-liigaseura Jokereiden kanssa. Ensimmäinen Jokerit-kausi päättyi SM-kultaan. Banham ja Jokerit purkivat kuitenkin sopimuksen kesken toisen kautensa. Pian tämän jälkeen Banham teki monivuotisen sopimuksen NHL-seura Phoenix Coyotesin kanssa.


title: Frank Banham

text: Banham pääsi pelaamaan Phoenixissa viisi NHL-peliä. Hän edusti Phoenix-aikansa lähinnä AHL-liigan Springfield Falconsia. Kesken kauden 2003–2004 Banham siirtyi Moskovan Dynamoon Venäjän pääsarjaan. Kaudeksi 2004–2005 Banham palasi SM-liigaan, kun hän teki sopimuksen SaiPan kanssa. Banham teki SaiPassa 49 pistettä 56 ottelussa ja oli joukkueen sisäisen pistepörssin voittaja.


title: Frank Banham

text: SaiPa olisi halunnut tehdä Banhamin kanssa jatkosopimuksen, mutta Banham siirtyi kaudeksi 2005–2006 Sveitsin pääsarjan Fribourg-Gottéroniin. Sveitsissä Banham ei pelannut kuin kuusi ottelua, kunnes hän sai potkut joukkueesta. Banham siirtyi tämän jälkeen Itävallan pääsarjassa pelaavaan EC Salzburgiin.


title: Frank Banham

text: Salzburgissa Banham pelasi lähes kolme kautta. Keväällä 2007 hän oli mukana voittamassa Itävallan-mestaruutta. Kesken kauden 2007–2008 Banham jätti kuitenkin joukkueen ja pelasi loppuvuoden 2008 Allsvenskanin Malmössä. Kaudeksi 2008–2009 Banham siirtyi slovenialaisjoukkue Olimpija Ljubljanaan, joka pelaa Itävallan pääsarjassa. Hän pelasi kaudella 2008–2009 Ljubljanassa 52 ottelua tehopisteillä 30+29=59 ja lisäksi NLA:n EHC Bielissä kuusi ottelua tehopisteillä 2+3=5. Seuraavalla kaudella Banham pelasi Ljubljanassa 42 ottelua tehoilla 30+32=62 sekä NLB:n HC Lausannessa viisi runkosarjaottelua tehoilla 2+3=5 ja 11 pudotuspeliottelua tehoilla 3+6=9. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Itävallan pääsarjassa pelaavaan KHL Medveščak Zagrebiin, jossa teki ensimmäisellä kaudellaan pisteet 19+28=47 runkosarjan 51 ottelussa ja 2+4=6 pudotuspelien viidessä ottelussa. Toisella kaudellaan Zagrebissa Banham teki runkosarjassa ja pudotuspeleissä yhteensä 49 pistettä ja oli joukkueensa toiseksi paras pistemies. Hän kuitenkin sai viidennen pudotuspeliottelun jälkeen seitsemän ottelun pelikiellon taklattuaan EC KAC:n pelaajaa päähän.


title: Frank Banham

text: Banham teki kesällä 2012 sopimuksen unkarilaisen Itävallan pääsarjassa pelaavan Alba Volán Székesfehérvárin kanssa. Hän on kuitenkin edelleen kauden 2012–2013 kolme ensimmäistä ottelua pelikiellossa.. 2015 Banham pelasi Unkarin maajoukkueessa 1.divisioonan A-ryhmän MM-turnauksessa, jossa teki yhden maalin ja antoi neljä maalisyöttöä Unkarin voittaessa turnauksen.


title: Troisdorf

text: Troisdorf [] on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se on noin 72 000 asukkallaan Rhein-Siegin piirikunnan suurin kaupunki. Se sijaitsee Bonnin ja Kölnin kaupunkien välissä, josta kertoo muun muassa siellä sijaitseva Kölnin–Bonnin lentoasema. Kölnin ja Bonnin lisäksi Troisdorfilla on rajaa Lohmarin, Siegburgin, Sankt Augustinin ja Niederkasselin kanssa.


title: Troisdorf

text: Troisdorfin kaupungin kehitys alkoi 1800-luvulla teollistumisen myötä. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1952. Kaupunki on jaettu 12 kaupunginosaan, joista väkirikkain on Mitte noin 16 000 asukkaallaan. Asukasluvullisesti pienin kaupunginosa on Müllekoven, jossa asuu noin 2 000 ihmistä.


title: Italian Grand Prix 1980

text: Italian Grand Prix 1980 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 14. syyskuuta 1980 poikkeuksellisesti Monzan sijasta Imolan radalla Italiassa. Kilpailun voitti Brabhamilla ajanut Nelson Piquet. Vuosina 1981–2006 Imolassa ajettiin San Marinon Grand Prix.


title: Kanadan Grand Prix 1980

text: Kanadan Grand Prix 1980 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 28. syyskuuta 1980 Circuit Île Notre-Damella Kanadassa. Kilpailun voitti Williamsilla ajanut Alan Jones, joka voitollaan varmisti uransa ensimmäisen ja ainoaksi jääneen mestaruuden.


title: Trenton Merricks

text: Trenton Merricks on yhdysvaltalainen filosofi ja Virginian yliopiston professori. Hänen erikoisalojaan ovat metafysiikka, tietoteoria, uskonnonfilosofia ja mielenfilosofia. Merricks väitteli tohtoriksi Notre Damen yliopistosta vuonna 1994 Alvin Plantingan ohjauksessa.


title: Trenton Merricks

text: Hänet tunnetaan kenties parhaiten nihilismistään, niin kutsutusta osittaisesta mereologisesta nihilismistä ("Objects and Persons", 2001), jonka mukaan sellaiset asiat kuin tuolit ja puut eivät ole olemassa yhtenäisinä kappaleina. Sen sijaan ne ovat hiukkasten järjestelmiä. Tämän vuoksi arkikokemuksemme mukaiset aistimukset niistä ovat osin virheellisiä.


title: Ovi (täsmennyssivu)

text: Ovi voi tarkoittaa jotakin seuraavista:


title: Room on Fire

text: Room on Fire on yhtyeen The Strokes toinen studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2003. Se omistettiin Aaron Wilkinsonille.


title: Room on Fire

text: Grammy-voittaja tuottaja Nigel Godrich (Radiohead, Travis, Beck) suunniteltiin tuottamaan levyn, mutta hänet potkittiin ulos, koska yhtyeestä tuntui, että hän teki kappaleet "sieluttomiksi", ja yhtye palasi "Is This It:in" tuottajaan Gordon Raphaeliin.


title: Room on Fire

text: "Room on Fire" sai lämpimiä arvosteluja, ja nousi sijalle #2 Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja debytoi sijalla #4 Billboard 200-listalla, myyden lopulta 597 000 kappaletta Yhdysvalloissa (kultaa) (lokakuuhun 2006 mennessä), joten se myi vähemmän kuin ensimmäisen albumin 1 miljoonaa kopiot.


title: Room on Fire

text: Albumin avausraita "What Ever Happened?", oli Sofia Coppolan vuoden 2006 elokuvan "Marie Antoinette:n" soundrackilla.


title: Room on Fire

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Julian Casablancas ja sovittanut The Strokes, ellei toisin mainittu.


title: Room on Fire

text: Yhdistyneen kuningaskunnan painoksen kappaleet ”The Way It Is” ja ”The End Has No End” ovat käänteisessä järjestyksessä.


title: Ems

text: Ems (, ) on joki luoteisessa Saksassa. Se saa alkunsa Nordrhein-Westfalenin osavaltion Schloß Holte-Stukenbrockista ja virtaa läpi Ala-Saksin. Joki laskee Pohjanmereen Dollartin lahteen Emdenin kaupungin alueella. Sen pituus on 371 kilometriä. Suurimpia kaupunkeja joen varrella ovat Emden, Rheine ja Gütersloh.


title: Vladimir Rebikov

text: Vladimir Ivanovitš Rebikov (, 31. toukokuuta 1866 – 1. lokakuuta 1920) oli myöhäisromanttinen venäläinen säveltäjä ja pianisti.


title: Vladimir Rebikov

text: Rebikov syntyi Krasnojarskissa Siperiassa ja aloitti musiikinopintonsa äitinsä johdolla. Hän valmistui Moskovan yliopiston filologisesta tiedekunnasta. Musikaalista koulutusta hän sai Moskovan konservatoriossa ja sen jälkeen Berliinissä ja Wienissä. Säveltäjä asettui Jaltaan vuonna 1909.


title: Vladimir Rebikov

text: Rebikovin varhaisessa tuotannossa on vaikutteita Pjotr Tšaikovskin työstä. Hän sävelsi mm. pianokappaleita, lauluja ja huomattavan määrän lapsille suunnattua musiikkia. Näyttämömusiikin alalla hänen merkittävimpiä teoksiaan oli ooppera "Jolka" (1903). Kuollessaan Jaltassa 54-vuotiaana Rebikov oli kuitenkin lähes unohdettu hahmo; hän uskoi Claude Debussyn, Aleksandr Skrjabinin ja Igor Stravinskin kaltaisten säveltäjien tulleen kuuluisiksi käyttämällä hyväkseen hänen ideoitaan.


title: Derek Parfit

text: Derek Parfit (11. joulukuuta 1942 – 1. tammikuuta 2017) oli englantilainen filosofi, joka oli erikoistunut yksilön identiteetin, rationaalisuuden ja etiikan ongelmiin ja näiden välisiin yhteyksiin. Hän toimi Oxfordin yliopiston All Souls Collegen vanhempana tutkijajäsenenä sekä New Yorkin, Harvardin ja Rutgersin yliopistojen vierailevana professorina.


title: Mehmed V

text: Mehmed V ( tai "Reşat Mehmet"; 2. marraskuuta 1844 – 3. heinäkuuta 1918) oli 35. Ottomaanien sulttaani. Hän oli sulttaani Abdul Mejidin poika. Kuten useat potentiaaliset kruunuperilliset, hänet oli suljettu 30 vuodeksi palatsin haaremeihin. Yhdeksän vuotta niistä hän vietti täysin yksin. Sinä aikana hän opiskeli vanhaa Persian tyylistä runoutta ja oli kehuttu runoilija.


title: Mehmed V

text: Nuorturkkilaiset asettivat hänet valtaan huhtikuun 27. päivänä 1909, mutta hänellä ei ollut poliittista valtaa. Hän oli kouluja käynyt herrasmies, mutta ei kovin voimakastahtoinen poliitikkona. Varsinaiset päätökset tekivät useat ottomaanien hallituksen jäsenet ja viimein, ensimmäisen maailmansodan aikana, kolme paššaa: Enver pašša, Talat pašša, ja Djemal pašša. Mehmed V vastusti liittoutumista Saksan kanssa 1914, mutta Enver paššan johdolla valtakunta osallistui sotaan Keskusvaltojen puolella. Tällöin Mehmed V kutsui Jihadin, muslimien pyhän puolustussodan kaikkia liittoutuneiden maita vastaan. Suurin osa osmanien alaisuudessa olleista arabimaista säilyi uskollisena isäntämaalleen, mutta niiden taistelulla ei ollut suurta merkitystä sodankäyntiin. Tätä lukuun ottamatta Mehmed V ei juuri osallistunut Osmanien valtakunnan sodanajan politiikkaan.