title: Kevin Roche

text: Eamonn Kevin Roche (s. 14. kesäkuuta 1922 Dublin) on irlantilais-yhdysvaltalainen arkkitehti. Hän voitti Pritzker-palkinnon vuonna 1982.


title: Kevin Roche

text: Roche syntyi Dublinissa, opiskeli siellä ja siirtyi vuonna 1948 Yhdysvaltoihin. Hän viimeisteli useita Eero Saarisen töitä tämän kuoltua 1961.


title: Kevin Roche

text: Rochen töihin kuuluvat muun muassa "Oakland Museum of California" (Oakland) ja "Knights of Columbus Building" (New Haven).


title: Patenttitoimisto

text: Patenttitoimisto on yleisnimitys, jota käytetään yrityksistä tai elinkeinonharjoittajista, jotka konsultoivat asiakkaita patentteihin ja mahdollisesti myös muihin teollisoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä. Osassa patenttitoimistoja työskentelee patenttiasiamies tai European Patent Attorney. Osa suomalaisista patenttitoimistoista on myös merkitty Patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämään patenttiasiamiesrekisteriin.


title: Patenttitoimisto

text: Tämän artikkelin vieraskieliset vastineet viitaavat valtioliseen patenttivirastoon, joka on eri asia kuin yksityinen patentti(asiamies)toimisto.


title: Bursan maakunta

text: Bursan maakunta () on yksi Turkin 81:stä maakunnasta. Se sijaitsee Marmaranmeren rannalla ja sen pinta-ala on 10 813 neliökilometriä. Väkiluku on 2 842 547 (2015). Maakunnan pääkaupunki on Bursa (1 800 278 as., arvio 31.12.2014).


title: Bursan maakunta

text: Bursan naapurimaakunnat ovat Balıkesir lännessä, Kütahya etelässä, Bilecik ja Sakarya idässä, Kocaeli koillisessa ja Yalova pohjoisessa.


title: Bursan maakunta

text: Bursan maakunta on jaettu 17 piirikuntaan.


title: Tanja Dangalakova

text: Tanja Dangalakova Bogomilova (, s. 30. kesäkuuta 1964) on entinen bulgarialainen uimari, joka voitti kesäolympialaisissa 1988 kultaa 100 metrin rintauinnissa, ennen joukkuetoveriaan Antoaneta Frenkevaa. Samana vuonna hänet valittiin Bulgariassa vuoden naisurheilijaksi.


title: Not Ready to Make Nice

text: Not Ready to Make Nice on yhdysvaltalaisen country-yhtyeen Dixie Chicksin musiikkikappale. Sen sanoituksesta ovat vastanneet yhtyeen jäsenet Martie Maguire, Natalie Maines ja Emily Robison, sekä Dan Wilson. Se julkaistiin singlenä yhtyeen seitsemänneltä albumilta "Taking the Long Way" vuoden 2006 maaliskuussa, ja oli albumin ensimmäinen fyysinen single. Kappale voitti helmikuussa 2007 vuoden levytyksen, vuoden kappaleen ja parhaan duon tai ryhmän kantriesityksen Grammy-palkinnot. Kappaleen paras sijoitus Billboard "Hot 100" -listalla oli neljäs. Kappaleen musiikkivideon ohjasi brittiläinen Sophie Muller.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTo aloittaa neljännen kautensa valmentaja Ismo Lehkosen johdolla. Kaudelle 2007-2008 Mestiksen pistejärjestelmään tehdään muutoksia, ja se yhdenmukaistetaan SM-liigan kanssa. Jatkossa suorasta voitosta saa kolme pistettä, jatkoajalla tai rangaistuslaukauskilpailussa saavutetusta voitosta kaksi pistettä sekä jatkoaika/rangaistuslaukauskilpailun häviöstä yhden pisteen.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTo valmistautui alkavaan kauteen tekemällä hyvissä ajoin sekä jatkosopimuksia että uusia sopimuksia, ja 13. huhtikuuta 2007 julkistettujen uusien pelaajasopimuksien myötä joukkueella oli jo 20 sopimuspelaajaa. Vaikka joukkueen ydinrunko säilyi melko ehjänä, vaihtuvuus oli aiempien vuosien tapaan suuri. Muun muassa TuTon maalivahti Juha Kuokkanen vaihtoi naapuriseura TPS:n riveihin, kakkosketjun hyökkääjät Timo Salo ja ex-kapteeni Tapio Laakso siirtyivät KalPan joukkueeseen ja Janne Jokila siirtyi Ruotsiin divaritasolle. Puolustaja Fredrik Vara ja hyökkääjä Juho Lehtisalo siirtyivät Ranskan pääsarjaan, Étoile noire de Strasbourgin joukkueeseen.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Uusia tulokkaita olivat mestaruusjoukkue Hokista tullut maalivahti Petri Koivisto, Jokereista tulleet isokokoinen puolustaja Ville Peltosuo ja hyökkääjä Tuomas Muhonen sekä SapKosta tullut NHL-varaus Joni Lindlöf. Paluumuuttajana joukkueeseen saapui vanha TuTo-veteraani Markku Vuorisalo, joka pelasi edelliskauden Norjassa.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: 26.4.2007 TuTo solmi sopimuksen turkulaislähtöisen keskushyökkääjän Aleksi Sillanpään kanssa, joka pelasi edelliskaudella mestarijoukkue Hokissa, ja teki siellä mestaruuden ratkaisseen maalin. Sillanpäästä odotetaan joukkueen markkinointipäällikkö Ville Heinosen mukaan vahvistusta joukkueen hyökkääviin ketjuihin.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Joukkue aloitti jääharjoittelun 23. heinäkuuta, jolloin jääleirille tuli TuTon ulkopuolisia try out -pelaajia tavoittelemaan sopimusta. Tuloksena oli neljä uutta sopimusta. Uuden linjan mukaisesti TuTo pestasi kaksi isokokoista nuorta puolustajaa, Lauri Sepän HPK:n A-junioreista sekä kovaotteisen Iiro Junnilan, joka pelasi edellisen kauden Pohjois-Amerikassa. Lisäksi TuTo solmi vuoden sopimukset nuorten ruotsalaisveljesten Alex ja Andreas Pietilän kanssa. Alex on maalivahti, ja Andreas kahden suunnan keskushyökkääjä.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTossa koetut muutokset ovat tuoneet kaudella 2007-2008 esiin ristiriitoja seuran hallituksessa. Seuran pääomistaja Reijo Paksal ilmoitti 7.11.2007 halustaan sementoida TuTo-jääkiekon henki siirtämällä seuran omistuksen säätiöpohjalle.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: 14.11.2007 TuTon hallituksen puheenjohtaja, yli 20 vuotta seuran hallituksessa ollut Esko Heinonen erosi tehtävistään. Vuodesta 2003 puheenjohtajana toiminut Heinonen kertoi eronsa perustuvan "jatkuvaan epäluottamukseen ja erimielisyyteen TuTo Hockey Oy:n pääomistajan Reijo Paksalin kanssa." Heinosen mukaan "hänellä ja Paksalilla on selvät näkemyserot yhtiön kehittämisestä, osakepääoman kasvattamisesta ja omistajapohjan laajentamisesta sekä seuran tulevaisuuden strategioista." Heinonen keskittyy jatkossa TuTon junioritoimintaan.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Esko Heinosen veli Matti erosi myös hallituksesta, mutta jatkaa joukkueenjohtajana. Esko Heinosen poika, 21 vuotta seuran palveluksessa ollut ja vuodesta 1998 markkinointipäällikkönä työskennellyt Ville Heinonen erosi toimestaan 20. joulukuuta 2007. Samaan aikaan TuTo palkkasi neljä uutta henkilöä markkinointi- ja myyntitehtäviin.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTon valmentaja Ismo Lehkonen ilmaisi 8. marraskuuta 2007 odottavansa seuralta linjanvetoa ensi kauden ja SM-karsintaan valmistautumisen suhteen. Heinosten lähdettyä Lehkonen kuitenkin ilmoitti 22. joulukuuta 2007 jättävänsä seuran jo kuluvan kauden päätteeksi, vaikka Lehkosella olisi ollut vielä vuosi sopimusta jäljellä.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTo pelasi ennen runkosarjan alkua kotonaan viisi harjoitusottelua, kaksi vierasottelua sekä osallistuu Kirkkonummella pelattavaan turnaukseen. Harjoitusottelut pelataan Kirkkonummen turnausta sekä Sport-pelejä lukuun ottamatta ainoastaan liigaseuroja vastaan. Näillä otteluilla mahdollista nousua tosissaan hakeva TuTo mittauttaa lähtötasoaan ensi kaudella järjestettäviä liigakarsintoja silmällä pitäen.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Harjoitusotteluihin sisältyi myös harvinainen kamppailu Turun hegemoniasta, 10.8. pelattu ottelu Turun Palloseuraa vastaan, jonka TuTo voitti 4-3 rangaistuslaukauskilpailun jälkeen. Ottelu herätti suurta mielenkiintoa, sillä joukkueet eivät olleet kohdanneet toisiaan kolmeen vuoteen. TuTon kotihalli olikin miltei loppuunmyyty, yleisömäärän ollessa 2912.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Muut TuTon liigatason harjoitusvastukset olivat Blues (voitto), Ässät (häviö) ja edellisen liigakauden pronssimitalisti HPK (häviö).


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Harjoitusotteluissa TuTon paras pistemies oli hieman yllättäen 17-vuotias junioripelaaja Heikki Pusa, joka teki yhdeksässä pelissä tehot 2+3=5.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: 45 ottelun runkosarja koostuu aiempien vuosien tapaan kahdentoista joukkueen nelinkertaisesta sarjasta sekä otteluista U20-maajoukkuetta vastaan. Mestis-joukkueet pelaavat kukin yhden kotipelin U20-joukkuetta vastaan. Runkosarjan kahdeksan parasta jatkavat pudotuspeleihin, jotka pelataan paras viidestä -menetelmällä. Viime kaudesta poiketen Mestiksen pudotuspeleistä pudonneet joukkueet eivät enää joudu play out -otteluihin. Mestiksen pudotuspelien ulkopuolelle jääneet neljä seuraa pelaavat viime kauden tapaan play outit, ja ottelusarjojen häviäjät joutuvat Mestis-karsintaan.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Tällä kaudella ei pelata tasonmittauksia tai liigakarsintoja, mutta liigakarsinnat palaavat keväällä 2009. Karsintojen voittaja saa paikan SM-liigasta ja häviäjä ei, mutta karsintoja ei pelata, jos nousukandidaatti ei täytä määriteltyjä ehtoja. Nämä ehdot määritellään myöhemmin Suomen jääkiekkoliitto ry:n liittohallituksen ja Jääkiekon SM-liiga Oy:n kesken.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Mestiksen runkosarja alkoi TuTon osalta 12. syyskuuta kotiottelulla Heinolan Kiekkoa vastaan, jonka TuTo voitti 4-0. Koska edellisen kauden runkosarjapelien voittoputki (19 peräkkäistä runkosarjavoittoa) ei katkennut runkosarjan loppuessakaan, peli HeKiä vastaan oli tilastollisesti 20. peräkkäinen runkosarjavoitto. Suomen mittakaavassa ainutlaatuinen jääkiekon pää- tai ykkösdivisioonatason voittoputki katkesi seuraavaan peliin, vieraspeliin Vaasan Sportia vastaan jonka TuTo hävisi jatkoajalla.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTon puolustaja Iiro Junnila sai Jääkiekkoliitolta kolmen ottelun pelikiellon 5.10. nujakoituaan Jukurit-pelissä hyökkääjä Timo Kuuluvaisen kanssa. Tuomio oli erittäin kova verrattuna muihin tappeluista annettuihin rangaistuksiin, ja TuTon valmentaja Ismo Lehkonen kritisoikin päätöstä jyrkästi. Lehkonen epäili, että hänen joukkueelleen olisi annettu tuomiossa ns. "Lehkos-lisää" (Lehkosta on aiemmin syytetty HIFK-vuosina "käskyttämisestä"). Tuloksena protestoinnista oli kahden ottelun toimitsijakielto sekä seuralle langetettu 500 euron sakko.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTon kärkipuolustajat ja Mestis-pistepörssin kärkikymmenikköön kuuluvat Pasi Järvinen ja Kai Syväsalmi siirtyivät rajoitetulla siirrolla pelaajapulasta kärsivän liigajoukkue HPK:n riveihin tiistaina 16.lokakuuta 2007. Järvinen ja Syväsalmi pelasivat kaksi ottelua HPK:ssa ennen paluutaan TuTon riveihin. Samalla HPK luovutti TuTon käyttöön kaksi puolustajaa, Markku Erholtzin sekä Tommi Leinosen, yhden ottelun ajaksi. Vaihdot sujuivat kaikkien kannalta hyvin, sillä 20. lokakuuta pelatussa ottelussa HPK-Ilves Syväsalmi valittiin ottelun tähdistöön yhdellä tähdellä ja Järvinen avasi syöttöpistetilinsä SM-liigassa. Vastaavasti HeKi-TuTo -ottelussa 20. lokakuuta puolustaja Leinonen keräsi tehot 0+3, Erholtzin kerätessä yhden syöttöpisteen.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: 20. lokakuuta TuTo vuokrasi rajoitetulla siirrolla kakkosmaalivahtinsa Kim Törnströmin naantalilaiseen Suomi-sarjan joukkueeseen VG-62:een. Törnström harjoittelee TuTon kanssa, mutta pelaa VG-62:n ottelut 9. joulukuuta asti.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text:
2. marraskuuta pelatussa ottelussa TuTo-LeKi koettiin uuden Kupittaan hallin historiaa. Miltei vuoden (16. marraskuuta 2006 alkaen) uudessa hallissaan pelannut kotijoukkue ei ollut ennen tätä iltaa hävinnyt ainuttakaan runkosarjaottelua varsinaisella peliajalla.
25 kotiottelun putki katkesi, LeKin voittaessa ottelun 3-4.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text:
8. joulukuuta 2007 pelatussa vierasottelussa TuTo voitti Vaasan Sportin luvuin 1-8. Mukana ollut "TuTo Rebels" -faniryhmä antoi valmentaja Lehkosen mukaan pelaajille lisää virtaa voittamiseen, ja Lehkonen olikin sitä mieltä, että joukkue pelasi hänen aikanaan parasta TuTo-kiekkoa. Sportin valmentajaksi palanneen Juhani Tammisen mielestä TuTo oli verrattavissa jopa takavuosien Neuvostoliiton "Punakoneeseen", ja Tamminen totesi Helsingin Sanomille seuraavasti:
"Kaveri oli vaan niin huippuvireessä", mietti Tamminen ja vertasi vastustajaa entiseen Neuvostoliiton mestarilliseen maajoukkueeseen.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: "TuTo pelasi sellaisen hurmoskympin , että minulle tulivat mieleen ottelut Leijonissa Punakonetta vastaan. Ei saatana, onko ne uudelleen tulleet?"


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTo vahvisti joulukuussa 2007 rivejään kahdella liigatason pelaajalla HPK:n riveistä. Loukkaantuneen Mikko Jortikan tilalle tuli puolustaja Jussi Ruohola, joka pelaa TuTon kolmen ottelun vieraspelikiertueella. Samalla TuTo solmi loppukauden kestävän sopimuksen hyökkääjä Antti Kerälän kanssa, joka astuu voimaan joulun jälkeen. Kerälä oli ollut syyskaudella HPK:n A-nuorten paras pistemies.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Ennen joulutaukoa TuTo solmi jatkosopimuksen senhetkisen parhaan Mestis-maalintekijän Markku Vuorisalon kanssa, ja solmi loppukauden kestävät sopimukset Pelicans-liigapuolustaja Mikko Heiskasen sekä Tšekin sarjoista siirtyvän ex-KalPa-maalivahti Timo Lindströmin kanssa.Jatkoaika 22.12.2007: Vahvistuksia TuTon peräpäähän (viitattu 22.12.2007) Lindström ei kuitenkaan pelannut joukkueen paidassa yhtään ottelua.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Vuoden 2007 TuTo päätti runkosarjan kärjessä, eniten maaleja tehneenä joukkueena. 28 pelatun ottelun jälkeen TuTolla oli koossa 59 pistettä, maalierolla 124-64.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTo jatkoi tammikuussa ylivoimaisia esityksiään, ja voitti suoraan jokaisen tammikuun aikana pelaamastaan kahdeksasta ottelusta maalierolla 51-13. Suurinumeroisimmin kaatuivat Titaanit (9-0), Jukurit (8-2 vieraissa) ja Salamat (9-2).


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Helmikuun alussa joukkue koki odottamattomasti kaksi peräkkäistä tappiota Sportille ja Hokille, kummatkin kotipeleissä joissa TuTo ei ollut hävinnyt koko kauden aikana kertaakaan. Tappioiden herättämänä TuTo pelasi loput seitsemän otteluaan suoraan, varmistaen runkosarjan voiton jo neljä kierrosta ennen sen päätöstä. Joukkue voitti runkosarjan uudella Mestiksen piste-ennätyksellä, 21 pistettä kakkoseksi tullutta Hokkia enemmän keränneenä.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTo aloitti pudotuspelit puolivälieräsarjalla SapKoa vastaan. SapKosta ei ollut tarjota minkäänlaista vastusta, sillä TuTo voitti savonlinnalaiset suoraan kolmessa ottelussa (9-0, 2-6, 7-0) eikä SapKo kyennyt tekemään Kupittaalla ainuttakaan maalia.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Välierissä TuToa vastaan asettui KooKoo. TuTo voitti ensimmäisen kotiottelun 7-2, mutta koki Kouvolassa jatkoaikatappion 4-3. Seuraavan kotipelinsä TuTo voitti 2-1, ja Rebels-faniryhmän kannustamana TuTo voitti myös ratkaisevan vieraspelinsä 1-6, edeten Mestiksen finaaleihin.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Finaaleissa TuTo kohtasi runkosarjan kakkosen ja edellisen kauden mestarin Hokin. TuTo voitti Hokin ensin kotonaan 4-1 ja sitten vieraissa 2-3, ollen voiton päässä mestaruudesta ennen toista kotipeliään. Loppuunmyydyssä kotipelissä TuTo kuitenkin hermoili ja hävisi ottelun 1-3. Vieraspelissä Kajaanissa paineet olivat kuitenkin tiessään, ja joukkue kukisti Hokin 6-2, voittaen ensimmäisen Mestis-mestaruutensa. TuTon tehokkaimpia ketjuja pudotuspeleissä oli yllättäen joukkueen nelosketju, jonka sentteri Aleksi Sillanpää valittiin Mestis-pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Kaikki finaaliottelut televisioitiin myös Urheilukanavalle. Ratkaisevaa finaaliottelua seurasi Mestiksen tv-lähetysten ennätysyleisö, yli 92 000 ihmistä.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTo juhli ensimmäistä Mestis-mestaruuttaan Turussa sekä yleisötilaisuuksien että joukkueen kannattajille tarkoitettujen tilaisuuksien myötä. Samalla joukkue ilmoitti, että uudeksi päävalmentajaksi nousee kakkosvalmentaja Petri Niukkanen.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Joukkueen kapteeniksi valittiin 2.8.2007 Pasi Järvinen, varakapteeneiksi Tero Forsell ja Jouni Virpiö.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Ennen kauden alkua Tero Forsellilla oli pelattuna 380 Mestis/divariottelua, ja Forsell rikkoi 400 ottelun rajan kauden puolivälissä, keskiviikkona 21.11. pelatussa ottelussa TuTo-Jukurit. Mikäli TuTo selviää pudotuspeleihin, Forsell saavuttanee myös 50 pelatun pudotuspeliottelun rajan.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Myös Markku Vuorisalo saavuttaa 400 ottelun rajan kauden aikana, 18. tammikuuta 2008 pelattavassa TUTo-KooKoo -ottelussa.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Syyskuussa kunnostautunut puolustaja Pasi Järvinen valittiin syyskuun pelaajaksi, Järvisen johdettua syyskuun jälkeen Mestiksen pistepörssiä.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: 4. joulukuuta Maalivahti Petri Koivisto valittiin Mestiksen marraskuun pelaajaksi. Tähän mennessä Koivisto oli pelannut joukkueensa jokaisen siihen mennessä pelatun ottelun kokonaan ja torjunut 23 ottelussa neljä nollapeliä torjuntaprosentilla 92,96%. Marraskuun torjuntaprosentti oli peräti 94,4 prosenttia. Valintahetkellä TuTo oli Mestiksen sarjakärjessä, toiseksi vähiten maaleja päästäneenä.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: 15. joulukuuta pelattu ottelu Jokipojat-TuTo oli seuran tuhannes ottelu ykkösdivisioona/Mestistasolla. Viidessadas voitto ykkösdivisioona/Mestistasolla tuli samassa pelissä.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTon rinkiin siirtynyt nuori maalivahtilupaus Joni Ortio, entisen jääkiekkoilijan ja nykyisen valmentajan Kai Ortion poika valittiin ennen kauden alkua myös U17-nuorten maajoukkueleiritykseen.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Tero Forsell valittiin tammikuussa Jatkoaika-jääkiekkolehden tammikuun pelaajaksi, Jouni Virpiö puolestaan valittiin Iltasanomien tammikuun pelaajaksi.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Maalivahti Petri Koivisto valittiin Mestiksen helmikuun pelaajaksi.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTo voitti runkosarjan ennätyspistein, joukkue keräsi 45 ottelussa 105 pistettä. Edellinen ennätys oli (87) Oulun Kärpillä kaudelta 1999-2000, jolloin Kärpät nousi SM-liigaan. TuTo oli myös ensimmäinen joukkue, joka ylitti sadan pisteen rajan Mestiksen runkosarjassa. TuTo johti sarjaa alusta asti ja vei runkosarjan toisen kerran 2000-luvulla. TuTo teki ennätyksen myös maalierossa, tehtyään yli 200 maalia (214) ja päästettyään alle sata (93).


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Tero Forsell voitti Mestiksen runkosarjan pistepörssin jo neljännen kerran, tehoilla 15+50=65. Runkosarjan pistepörssin voitoista kolme on tullut peräkkäin. Kukaan muu pelaaja ei ole kyennyt vastaavaan. Hyökkääjä Jouni Virpiö puolestaan voitti maalipörssin 29 osumallaan.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTon puolustaja Pasi Järvinen teki puolustajien uuden piste-ennätyksen. Hänen tehonsa olivat 45 (10+35). Järvinen voitti myös tehopörssin uudella Mestis-ennätyksellä (+46).


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Kauden päätyttyä Mestiksen parhaat pelaajat palkittiin. TuTon pelaajia palkittiin seuraavasti:


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: "(Tilanne 22. joulukuuta 2007)"


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTon juniorit: Mikael Potila, Ville Poukkula, Otto Lehtonen, Lauri Seppä.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTon pitkäaikainen luukkuvahti Kim Törnström siirtyi rajoitetulla siirrolla sarjaporrasta alemmas, Suomi-sarjan joukkueeseen VG-62:een hakemaan pelituntumaa. Törnströmin siirron kesto on 23.10-9.12.2007. Törnström ei ennen siirtoa ollut pelannut TuTon maalilla tällä kaudella minuuttiakaan, eikä ole neljän TuTo-kautensa aikana saanut tarpeeksi pelikokemusta. VG-62-siirrosta huolimatta Törnström harjoittelee edelleen TuTon kanssa.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Tšekin sarjasta siirtynyt ex-KalPa-maalivahti Timo Lindström solmi ennen joulutaukoa sopimuksen TuToon, mutta ei pelannut ainuttakaan ottelua. Lopulta Lindström kaupattiin muualle.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Puolustaja Stenka Karlssonilla oli kahden vuoden sopimus TuTon kanssa ennen kauden alkua, mutta sopimus purettiin ennen runkosarjan alkua. Syyksi mainittiin Karlssonin heikko harjoittelumotivaatio.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Syyskuussa TuTo vahvisti rivejään liigatason puolustajalla, kun Bluesin puolustaja Mikael Kurki siirtyi 18. syyskuuta vuokralle TuToon. Kurjen vuokrasopimus oli 11 ottelun mittainen. Kurki siirtyi takaisin Bluesin riveihin 9. lokakuuta tehtyään 11 ottelussa puolustajalle kovat tehot 3+7=10.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Hämeenlinnan Pallokerho lainasi pelaajavaihdossa puolustajansa Markku Erholtzin sekä Tommi Leinosen yhden ottelun ajaksi, 20.10.2007 pelattuun HeKi-TuTo -otteluun. Vastaavasti TuTon pakit Syväsalmi ja Järvinen pelasivat kaksi ottelua HPK:n paidassa.,


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Lauri Seppä teki sopimuksen TuTon kanssa, mutta loukkasi itsensä harjoitusotteluissa eikä tämän jälkeen enää mahtunut pelaavaan kokoonpanoon. Seppä siirtyi 16. marraskuuta 2007 SapKon miehistöön


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Kauden puolustajana aloittanut ja harvoin kokoonpanoon mahtunut Iiro Junnila siirtyi kauden edetessä uuteen rooliin laitahyökkääjäksi.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Loukkaantuneen Mikko Jortikan paikkaajaksi tuli joulukuussa 2007 HPK:n liigapuolustaja Jussi Ruohola, joka pelasi TuTon kolmen ottelun vieraspelikiertueella 14-16. joulukuuta.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: TuTon puolustusta vahvisti tammikuussa Mikko Heiskanen.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Hyökkääjä Tobias Kauppinen siirtyi lokakuun alussa naantalilaiseen VG-62-seuraan, josta hän siirtyi loppukaudeksi Mestis-seura Kotkan Titaanien miehistöön.


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Joulukuussa TuTo solmi loppukauden kestävän sopimuksen hyökkääjä Antti Kerälän kanssa. Kerälä oli ollut syyskaudella HPK:n A-nuorten paras pistemies.. Sopimus tehtiin myös HPK-pelaaja Joona Karevaaran kanssa, ja kumpikin pelaaja teki neljässä ottelussa tehot 2+1. Tammikuun puolivälin jälkeen kumpikin pelaaja siirtyi kuitenkin takaisin Hämeenlinnaan .


title: TuTo Hockey 2007–2008

text: Tammikuussa TuTo vahvistui kuitenkin TPS-lähtöisellä liigahyökkääjällä Arttu Virtasella, joka solmi aluksi tammikuun ja sitten loppukauden kestävän sopimuksen TuTon kanssa.


title: Willy den Ouden

text: Willemijntje ”Willy” den Ouden (1. tammikuuta 1918 Rotterdam – 6. joulukuuta 1997, Rotterdam) oli alankomaalainen uimari, joka edusti kotimaataan kaksissa kesäolympialaisissa. Voitettuaan kaksi hopeaa vuoden 1932 Los Angelesin kisoissa hän saavutti vielä kultaisen vuonna 1936 Berliinissä, 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, Rie Mastenbroekin, Jopie Selbachin ja Tini Wagnerin kanssa.


title: François Jacob

text: François Jacob (17. kesäkuuta 1920 Nancy – 19. huhtikuuta 2013 Pariisi) oli ranskalainen molekyylibiologi ja geneetikko, jolle myönnettiin vuonna 1965 Nobelin lääketieteen palkinto yhdessä André Michel Lwoffin ja Jacques Monod'n kanssa.


title: François Jacob

text: Jacob syntyi Nancyssä juutalaisten Simon Jacobin ja Thérèse Franckin ainoaksi pojaksi. Ranskan tieteiden akatemia myönsi hänelle vuonna 1962 Charles Léopold Mayerin palkinnon, ja vuonna 1996 hänet valittiin Ranskan akatemian jäseneksi. Hän oli myös Royal Societyn ulkomaalaisjäsen. Jacobin kirjateoksiin kuuluu mm. "Kärpänen, hiiri ja ihminen" (" La Souris, la Mouche et l’Homme").


title: François Jacob

text: Jacob meni vuonna 1947 naimisiin pianisti Lise Blochin kanssa. Heillä oli neljä lasta: Pierre (s. 1949), Laurent (s. 1952), Odile (s. 1952) ja Henri (s. 1954). Bloch kuoli, ja Jacob meni vuonna 1999 uusiin naimisiin Geneviève Barrierin kanssa.


title: Porsche 968

text: Porsche 968 on Porschen 1991 lanseeraama 944:sta edelleen kehitetty malli. Alun perin 968 suunniteltiin mallina 944 S3, mutta juuri ennen mallin julkaisua mallimerkintä muutettiin 968:ksi. Korin perusrakenne säilyi ennallaan, mutta keulan ja perän muotoilua nykyaikaistettiin täysin integroiduilla puskureilla ja Porsche 928-tyylisillä etuajovaloilla. Ikkunalasit oli tuotu lähemmäs korin ulkopintoja, mikä osaltaan vähensi auton ilmanvastusta. 968:sta oli saatavana myös avoversio.


title: Porsche 968

text: Moottori oli edelleen 944 S2:sta kehitetty 3,0-litrainen, 16-venttiilinen nelisylinterinen Rivimoottori. Jo aikaisemmin käytettyjen tasapainotusakselien lisäksi 968:ssa otettiin käyttöön myös muuttuva venttiilien ajoitus VarioCam, minkä ansiosta teho kasvoi 240:een hevosvoimaan. Vaihteisto oli nyt kuusinopeuksinen ja yhdessä nämä parannukset mahdollistivat 252 km/h huippunopeuden. Autoon oli tarjolla myös nelinopeuksinen Tiptronic-automaattivaihteisto, jota saattoi haluttaessa ohjata myös manuaalisesti.


title: Porsche 968

text: Porsche 968 on saanut alan lehdistössä erityistä kiitosta hyvistä ajo-ominaisuuksistaan, osittain 50/50-painojakaumansa vuoksi. Erityisesti kevennetty 968 Club Sport -versio on useiden asiantuntijoiden mukaan ajettavuudeltaan yksi parhaista etumoottorisista urheiluautoista. Tasapainoinen painonjakauma on saavutettu sijoittamalla moottori eteen ja vaihdelaatikko taka-akselin yhteyteen taakse. Erittäin jäykkä kori on täyssinkitty.


title: Porsche 968

text: 968 Club Sport oli vakiomallista kevennetty erikoisversio, jossa ylimääräinen paino oli karsittu mm. äänieritys ja mukavuusvarusteet minimoimalla. Auto oli uutena selvästi perusversiota halvempi myyntihinnaltaan, mutta on myöhemmin saavuttanut erityisen keräilysuosion poikkeuksellisten ajo-ominaisuuksiensa vuoksi.


title: Porsche 968

text: 968 Turbo S oli malliston nopein versio n.300 hevosvoiman tehoillaan. 968:n vakiomoottorilohkon päälle asennettiin vanhemmasta 944 Turbosta kehitetty 8-venttiilinen sylinterikansi. Mallin suorituskyky oli omalla tasollaan yli 280 km/h huippunopeudellaan, mutta kaikesta huolimatta sitä valmistettiin ainoastaan 16 kappaletta. Tehtaan kilpaosasto valmisti lisäksi vielä neljä kappaletta Turbo RS -versiota, jotka oli tarkoitettu asiakkaiden omaa kilpa-ajosarjaa varten.


title: Peder Eriksson Wald

text: Peder Eriksson Wald eli Pietari Wald (1602 Uppsalan seutu – 15. helmikuuta 1653 Turku) oli ruotsalaissyntyinen, ensimmäinen Suomessa toimineen kirjapainon johtaja.


title: Peder Eriksson Wald

text: Waldin vanhemmat olivat Eerik Pietarinpoika ja Anna Laurintytär. Hän toimi 1631–1635 Uppsalassa professori L. O. Walleniuksen omistaman kirjapainon johtajana ja sitten Västeråsissa. Suomeen Wald otettiin 1641 johtamaan Turun Akatemian yhteyteen perustettua kirjapainoa, jonka toiminta alkoi syksyllä 1642.


title: Peder Eriksson Wald

text: Waldin merkittävimpiä painotöitä olivat "Manuale Finnonicum" (1646), joka oli Jonas Matinpoika Raumannuksen 1082-sivuinen virsikirjasarja, ja Eskil Petraeuksen suomen kielioppi (1649). Ensimmäinen hänen Suomessa painamansa teos oli Mikael Wexoniuksen väitöskirja, ensimmäinen suomeksi painettu kirja taas Johannes Collinuksen "Ylimmäisen Keisarin Jesuxen Christuksen mandati eli Käsky" vuodelta 1643. Kirjapainon kirjasinmäärä oli aluksi niin pieni, että kerralla voitiin painaa vain puoli arkkia. Waldin kuollessa erilaisia kirjasimia oli käytössä kuitenkin jo 54 leiviskän verran. Wald oli arvostettu ammattimies. Hänen hautajaisissaan ruumispuheen piti piispa ja Turun Akatemian varakansleri Eskil Petraeus.


title: Peder Eriksson Wald

text: Waldin puoliso noin vuodesta 1630 oli Ingeborg Pietarintytär, joka Waldin kuoltua avioitui tämän seuraajan kanssa vuonna 1654.


title: Espoo (täsmennyssivu)

text: Espoo voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Benjamin Franklin -mitali

text: Benjamin Franklin -mitali on "The Franklin Institute Awardsin" vuosittain myöntämä palkinto. Palkinto myönnetään useille eri tieteen aloille, kuten kemian, fysiikan, tekniikan ja biologian aloille. Mitalia myöntävä järjestö perustettiin vuonna 1824 muutaman philadelphialaisen voimin. Vuonna 1998 palkinto sarjat uudistettiin, ja nykyisin palkinnot jaetaan luokissa: kemia, tietojenkäsittely- ja kongitiotiede, geotieteet- ja ympäristötiede, sähkötekniikka, biologia, konetekniikka ja fysiikka.


title: Benjamin Franklin -mitali

text: Benjamin Franklin -mitali on nimetty kunnianosoituksena ensimmäiselle yhdysvaltalaiselle tieteilijälle Benjamin Franklinille.


title: Cecil Bødker

text: Cecil Bødker (s. 27. maaliskuuta 1927) on tanskalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin vuonna 1976 lastenkirjallisuuden Hans Christian Andersen -palkinto.


title: Cecil Bødker

text: Bødkerin tuotantoa on myös suomennettu. Siihen kuuluu lastenkirjojen ohella mm. runoutta. Hän voitti vuonna 1998 Tanskan akatemian Store Prisin. Vuonna 2006 Bødkerin kirja "Karkuri ja musta ratsu" otettiin mukaan Tanskan kulttuurikaanonin lastenkulttuurivalikoimaan.


title: Paula Fox

text: Paula Fox (22. huhtikuuta 1923 New York – 1. maaliskuuta 2017 New York) oli yhdysvaltalainen kirjailija.


title: Paula Fox

text: Fox syntyi Elsie Foxin ja Paul Hervey Foxin lapseksi 1923. Hänet adoptoitiin, ja myös hänen vuonna 1943 syntynyt tyttärensä Linda adoptoitiin. Linda synnytti vuonna 1964 Courtney Loven, joten Paula Fox on muusikon biologinen isoäiti.


title: Paula Fox

text: Foxin ensimmäinen kirja ilmestyi 1966. Hän julkaisi useita lastenkirjoja, omaelämäkerrallisia romaaneja sekä muistelmateoksen. Hän voitti lastenromaanillaan "The Slave Dancer" ("Orjalaivan vankina", WSOY 1980) vuonna 1974 Newbery-mitalin.


title: Paula Fox

text: Foxille myönnettiin vuonna 1978 Hans Christian Andersen -palkinto.


title: Lygia Bojunga Nunes

text: Lygia Bojunga Nunes (s. 26. elokuuta 1932 Pelotas) on brasilialainen lastenkirjailija.


title: Lygia Bojunga Nunes

text: Nunes siirtyi 8-vuotiaana Rio de Janeiroon ja työskenteli radiossa ja televisiossa ennen ensimmäisen lastenkirjansa julkaisua 1972.


title: Christine Nöstlinger

text: Christine Nöstlinger (s. 13. lokakuuta 1936 Wien) on itävaltalainen kirjailija.


title: Christine Nöstlinger

text: Nöstlinger syntyi Wienissä ja aikoi nuoruudessaan ryhtyä taiteilijaksi. Hän meni naimisiin journalisti Ernst Nöstlingerin kanssa ja sai kaksi tytärtä.


title: Christine Nöstlinger

text: Suurin osa Nöstlingerin tuotannosta on lastenkirjallisuutta. Hänen ensimmäinen teoksensa julkaistiin 1970, ja hän on saanut uransa aikana lukuisia palkintoja, mm. Hans Christian Andersen -palkinnon 1984 ja Astrid Lindgrenin muistopalkinnon 2003.


title: Christine Nöstlinger

text: Chrisinen kirjoittamia kirjoja ovat mm. "Katti Kamala" Aurinkosarjasta.


title: Siprofloksasiini

text: Siprofloksasiini on fluorokinolonien ryhmään kuuluva antibiootti. Se oli ensimmäinen laajaan käyttöön levinnyt ja edelleen markkinoilla oleva fluorokinoloniantibiootti. Siprofloksasiinin vaikutusmekanismina on bakteerien DNA-gyraasiksi kutsutun entsyymin toiminnan estäminen, mikä johtaa DNA:n replikoitumisen häiriintymiseen. Kyseessä on bakterisidinen lääke. Suomessa siprofloksasiinia myydään muun muassa kauppanimellä Ciproxin®.


title: Siprofloksasiini

text: Siprofloksasiini on laajakirjoinen antibiootti, joka tehoaa useisiin grampositiivisiin ja gramnegatiivisiin bakteereihin. Sitä käytetään pääasiassa virtsatieinfektioiden, suolistoinfektioiden ja luuinfektioiden hoitoon. Lääke tehoaa myös tippurin aiheuttajaan, "Neisseria gonorrhoeae" -bakteeriin.


title: Siprofloksasiini

text: Siprofloksasiiniä käytetään hengitystieinfektioihin, pitkittyneisiin tai toistuviin korva- tai nenän sivuonteloinfektioihin, virtsatieinfektiohin, kivesinfektioihin, naisten sukupuolielinten infektioihin, maha-suolikanavan infektioihin, vatsansisäisiin infektioihin, iho- ja pehmytkudosinfektioihin, luuston ja nivelten infektioihin, infektioiden hoitoon ja infektioiden ehkäisyyn potilailla, joilla on alhainen määrä valkosoluja (neutropenia), Neisseria meningitidis -bakteerin aiheuttamien infektioiden ehkäisyyn sekä keuhkopernarutolle altistumistilanteisiin. Siprofloksasiiniä voidaan käyttää yhdessä muiden antibioottien kanssa vaikeisiin infektioihin tai useiden eri bakteerien aiheuttamiin infektioihin.


title: Siprofloksasiini

text: Siprofloksasiinin tehoa alentaa antasidit, kivennäisainelisät, sukralfaatti, polymeeriset fosfaatinsitojat (esim. sevelameeri) sekä kalsiumia, magnesiumia ja rautaa sisältävät lääkkeet ja ravinnelisät. Siprofloksasiini ei sovi maitotuotteiden kanssa otettavaksi.


title: Siprofloksasiini

text: Siprofloksasiiniä ei saa käyttää titsanidiinin kanssa, koska yhtäaikainen käyttö voi aiheuttaa mm. alhaista verenpainetta tai uneliaisuutta.


title: Siprofloksasiini

text: Siprofloksasiinin yhteydessä varfariinin ja muiden suun kautta otettavien antikoagulanttien käyttö tulee kertoa lääkärille. Sama koskee myös probenesidia, metrotreksaattia, teofylliiniä, titsanidiinia, klotsapiinia, ropinirolia ja fenytoiinia.


title: Siprofloksasiini

text: Siprofloksasiini saattaa suurentaa verenkiertohäiriöiden hoitoon käytetyn pentoksifylliinin sekä kofeiinin pitoisuutta veressä.


title: Siprofloksasiini

text: Siprofloksasiinin yleisimpiä haittavaikutuksia ovat vatsavaivat, kuten ripuli, pahoinvointi ja ruokahaluttomuus. Lääke voi myös aiheuttaa keskushermosto-oireita ja allergisia reaktioita. Harvoin voi esiintyä muun muassa valoherkkyyttä ja kuulo-, näkö- tai hajuaistin häiriöitä. Siprofloksasiini voi aiheuttaa sikiölle nivelrustovaurioita, joten sen käyttö raskauden aikana on kielletty.


title: Siprofloksasiini

text: Euroopan lääkevirasto EMA arvioi kaikkien kinoloni- ja fluorokinoloniantibioottien turvallisuutta niiden jopa pitkäaikaisten hermosto- ja lihasvaikutusten sekä nivelvaikutusten vuoksi. Toistaiseksi näitä tulisi välttää lievien inektioiden hoidossa.


title: Emily Cheney Neville

text: Emily Cheney Neville (28. joulukuuta 1919 – 14. joulukuuta 1997) oli yhdysvaltalainen kirjailija.


title: Emily Cheney Neville

text: Neville syntyi Connecticutissa ja valmistui Bryn Mawr Collegesta 1940. Hän meni naimisiin Glenn Nevillen kanssa ja sai viisi lasta.


title: Emily Cheney Neville

text: Neville voitti Newbery-mitalin jo ensimmäisellä nuortenromaanillaan "It’s Like This, Cat" vuonna 1964. Se on julkaistu suomeksi WSOY:n Nuorten toivekirjasto -sarjassa vuonna 1966 nimellä "Kotini on Manhattan", suomentajana Aila Meriluoto. Suomennoksesta otettiin neljäs painos vuonna 1976.


title: ETH Zürich

text: Eidgenössische Technische Hochschule Zürich () on teknillinen yliopisto Zürichissä, Sveitsissä.


title: ETH Zürich

text: Yliopisto koostuu 16 osastosta, jotka tarjoavat yhteensä 23 kandidaattiohjelmaa sekä 30 maisteriohjelmaa teknisten tieteiden ja luonnontieteiden alueella. Perus- ja jatko-opiskelijoita on noin 13 000, henkilökuntaa on yli 8 500 ja professoreita 359. Yliopisto on jakautunut kahdelle kampukselle, Zentrumiin ja Hönggerbergiin.


title: ETH Zürich

text: Yliopisto perustettiin vuonna 1855 nimellä "Eidgenössisches Polytechnikum" ja alkuperäinen nimi elää yhä monissa yhteyksissä. Ylioppilaskunnan lehti on nimeltään Polykum, vuosittaiset tanssiaiset Polyball ja keskustasta kampuskukkulalle kulkeva pieni raidevaunu Polybahn. Paikalliset puhuvat usein vain "Polysta" ETH Zürichiä tarkoittaessaan. Yliopisto on osa viiden eurooppalaisen yliopiston IDEA league -allianssia.


title: ETH Zürich

text: Yliopistossa opiskelleita henkilöitä ja professoreita, jotka ovat saaneet Nobelin palkinnon."


title: Tintenpalast

text: Tintenpalast (saksaa: "Mustepalatsi") on Namibian lainsäädäntörakennus. Se sijaitsee pääkaupunki Windhoekissa. Rakennuksen suunnittelusta on vastannut arkkitehti Gottlieb Redecker. Sen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1912, ja ne saatiin päätökseen vuonna 1913. Alun perin rakennus toimi Saksan siirtomaan Saksan Lounais-Afrikan hallintorakennuksena.


title: Deidameia

text: Deidameia oli kreikkalaisessa mytologiassa vanhin Skyroksen kuninkaan Lykomedeksen seitsemästä tyttärestä.


title: Deidameia

text: Skyros ei lähettänyt joukkojaan Troijan sotaan, ja kun Thetis kuuli isältään Nereukselta, että Akhilleuksen kohtalo olisi joko elää lyhyen aikaa kunniakkaasti tai pitkään häpeällisesti, tämä lähetti poikansa Skyrokseen. Siellä Akhilleus eli naiseksi piiloutuneena Lykomedeksen tyttärien joukossa, mutta solmii salaa rakkaussuhteen Deidameian kanssa.


title: Deidameia

text: Odysseuksen saavuttua paikalle ja paljastettua Akhilleuksen tyttärien joukosta, Akhilleus päättää lähteä sotaan jättäen Deidameian taaksensa. Deidameia ja Akhilleuksen suhteesta syntyy kuitenkin poika, joka saa nimen Neoptolemos (joissakin lähteissä myös "Pyrrhos"). Neoptolemos myöhemmin valtaa Molossian Hellenoksen kanssa, ja antaa äitinsä Deidameian tälle vaimoksi.


title: Juha Mannerkorpi

text: Juha Toimi Tapani Mannerkorpi (28. kesäkuuta 1915 Ashtabula, Ohio, Yhdysvallat – 15. syyskuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja. Hänelle myönnettiin Eino Leinon palkinto vuonna 1961 ja Aleksis Kiven palkinto 1962.


title: Juha Mannerkorpi

text: Mannerkorven vanhemmat olivat kirkkoherra Kalle Heikki Mannerkorpi ja Taimi Lahja Tapaninen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1936 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1945 Helsingin yliopistosta.


title: Juha Mannerkorpi

text: Mannerkorven tuotantoon kuuluu runoutta, novelleja, romaaneja, näytelmiä ja radiokuunnelmia. Hän käänsi suomen kielelle mm. Jean-Paul Sartren, Albert Camus'n ja Samuel Beckettin tuotantoa.


title: Juha Mannerkorpi

text: Kalevi Aho on säveltänyt Mannerkorven teksteihin monologioopperan "Avain" (1977-78, kantaesitys 1979) ja oopperan "Ennen kuin me kaikki olemme hukkuneet" (1995/99, kantaesitys 2001).


title: Juha Mannerkorpi

text: Juha Mannerkorpi oli naimisissa 1943–1963 filosofian maisteri Anni Matilda Huuskosen (k. 1963) kanssa ja vuodesta 1966 filosofian kandidaatti Leena Maijatta Hovilan kanssa. Ranskankielisen kirjallisuuden suomentaja Jukka Mannerkorpi (1944–2012) oli Juha Mannerkorven poika hänen ensimmäisestä avioliitostaan. Juha Mannerkorpi kuoli Helsingissä syyskuussa 1980. Hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle. Hautajaisissa urkuri Lauri Esko soitti kantaesityksenä Kalevi Ahon Mannerkorven muistoksi säveltämän urkuteoksen "In memoriam" Honkanummen kappelin pienillä uruilla.


title: Leidenin yliopisto

text: Leidenin yliopisto ("Universiteit Leiden") on Leidenin kaupungissa sijaitseva Alankomaiden vanhin yliopisto. Kahdeksankymmenvuotisen sodan kapinajohtaja Vilhelm I Oranialainen perusti yliopiston vuonna 1575. Alankomaiden hallitsijasuvulla on edelleen läheiset suhteet yliopiston kanssa.


title: Leidenin yliopisto

text: Nykyisin yliopisto on kansainvälisesti arvostettu, ja sillä on yhdeksän tiedekuntaa, yli 50 laitosta ja yli 150 perustutkinto-ohjelmaa.


title: Leidenin yliopisto

text: Yliopisto kuuluu Coimbra-ryhmään, Euroopan tutkimusyliopistojen liittoon sekä Europaeumiin.


title: Sirkka Selja

text: Sirkka Selja (oik. Sirkka-Liisa Tulonen, 20. maaliskuuta 1920 Koski Hl – 17. elokuuta 2017 Hollola) oli suomalainen runoilija ja kirjailija.


title: Sirkka Selja

text: Sirkka Seljan vanhemmat olivat maanviljelijä Jalmari Tulonen ja Hilja Auroora Eerola. Selja opiskeli Lahden Yksityisessä Tyttölyseossa, josta hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1942, ja sen jälkeen Helsingin yliopistossa.


title: Sirkka Selja

text: Hänen ensimmäinen teoksensa oli vuonna 1942 julkaistu "Vielä minä elän". Hänen tuotantoonsa kuuluu useita runokokoelmia, joista kahdeksastoista oli vuonna 2005 julkaistu "Mahdottomuuden ylistys". Runojen lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu näytelmä ja kaksi kuunnelmateosta.


title: Sirkka Selja

text: Selja on palkittu muun muassa Valtion kirjallisuuspalkinnolla 1958, Pro Finlandia -mitalilla 1970, Aleksis Kiven palkinnolla 1987 ja P. Mustapää -palkinnolla 2007. Hän oli myös vuoden runoilija 2001.


Kenyatta International Conference Centre (KICC) on 32-kerroksinen tornitalo Kenian pääkaupungissa Nairobissa.


title: Kenyatta International Conference Centre

text: Se sijaitsee kaupungin liikekeskustassa kävelymatkan päässä useista viiden tähden hotelleista. Rakennus toimii tapahtumapaikkana konferensseille, tapaamisille, näyttelyille ja erikoistapahtumille ja siellä onkin järjestetty useita kansainvälisiä konferensseja ja seminaareja.


text: Rakennuksessa on useita hyvinvarusteltuja konferenssi- ja tapaamistiloja, joista suurimmassa on tilat yli 5000:lle henkilölle. Konferenssitiloissa on mahdollisuus pitää esitelmiä samanaikaisesti seitsemällä kielellä kattavan esityslaitteiston ansiosta. Rakennuksessa toimii myös liikeyrityksiä, pankkitoimintaa sekä kiertoajelu- ja matkustusyrityksiä.


text: The Kenyatta International Conference Centre rakennettiin vuosina 1966-1973 valtion rahoituksella. Vuonna 1989 sen omistajuus siirtyi KANU:lle, Kenian ainoalle sallitulle poliittiselle puolueelle. KICC palautettiin valtion haltuun vuonna 2003, kun KANU putosi hallituksesta .


text: Rakennuksen yhteydessä sijaitseva ulkoilmateatteri on suunniteltu keskikokoisille esityksille. Istumapaikkoja on 800 kolmella näyttämöä kiertävällä parvella. Sen varusteisiin kuuluvat muun muassa usean kielen esityksen mahdollistavat laitteistot ja äänityslaitteistot.


text: Itäisen Afrikan suurin konferenssitila, The Plenary, on vuorattu ääntäeristävällä harmaakivellä ja sen ylevä sisäkatto on tehty luonnonpuusta. Tila sopii suurille kansainvälisille tapaamisille, näyttelyille ja suurille juhlille. Tilaa on 5000 ihmiselle. Tilan varusteisiin kuuluvat muun muassa kehittyneet äänen vahvistus- ja tallennuslaitteistot sekä samanaikaisen esityksen mahdollistavat laitteisto (jopa 7:llä kielellä samaan aikaan. Tilan korkeus mahdollistaa julisteiden ja muun esitysmateriaalin ripustamisen sisäkattoon.


text: Rakennuksen edessä olevan 705 neliömetrin laatoitetun pihan keskipisteenä on Jomo Kenyattan patsas. Piha on suunniteltu hengähdyspaikaksi konferensseihin osallistuville. Pihalla on istutuksia, altaita ja suihkulähteitä. Pihan useat lipputangot mahdollistavat erilaisten lippujen ja mainosten esille laittamisen.


title: Aki Maeda

text: Aki Maeda (前田亜季 "Maeda Aki", syntynyt 11. heinäkuuta 1985, Kanagawa, Japani) on japanilainen näyttelijä ja laulaja. Hänen isosiskonsa Ai Maeda on myös näyttelijä.


title: Aki Maeda

text: Aki Maeda tunnetaan länsimaissa ehkä parhaiten Noriko Nakagawan roolistaan elokuvassa "Battle Royale".


title: Thomas Harvey

text: Thomas Stoltz Harvey (10. lokakuuta 1912 – 5. huhtikuuta 2007) oli yhdysvaltalainen patologi, joka suoritti Albert Einsteinin ruumiinavauksen vuonna 1955 ja säilöi hänen aivonsa, mihin hän ei ilmeisesti ollut kysynyt lupaa tämän omaisilta. Tämän takia syntyneen kohun keskellä hän pian menetti työnsä.


title: Thomas Harvey

text: Harvey ei löytänyt Einsteinin aivoista mitään poikkeavaa, mutta myöhemmät tutkimukset osoittivat niissä selkeitä poikkeamia normaaleihin miehen aivoihin verrattuna; niissä oli enemmän gliasoluja.


title: Justin Chambers

text: Justin W. Chambers (s. 11. heinäkuuta 1970 Springfield, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Alex Karevina sairaalamaailmaan sijoittuvassa draamasarjassa "Greyn anatomia".


title: Justin Chambers

text:
Chambers värvättiin Calvin Kleinin malliksi metrosta hänen ollessaan lomamatkalla Pariisissa. Myöhemmin hän työskenteli Euroopassa, Japanissa ja Yhdysvalloissa erilaisille tuotemerkeille Calvin Kleinin lisäksi, esimerkiksi Giorgio Armanille. Päätettyään siirtyä näyttelijäuralle Chambers muutti New Yorkiin opiskellakseen neljä vuotta H.B Studioilla. Se toi hänelle muutamia TV-rooleja muun muassa saippuasarjoihin "Another World" ja "New York Undercover". Chambers sai rooleja myös muutamista elokuvista, kuten vuonna 2001 julkaistuista "The Wedding Plannerista" (jossa näyttelivät myös Jennifer Lopez
ja Matthew McConaughey) ja "The Musketeer" -elokuvasta. Chambersin muita elokuvia ovat vuonna 2002 ilmestynyt "Hysterical Blindness" (TV-elokuva) ja vuonna 2005 julkaistut elokuvat "Southern Belles" ja "The Zodiac". Vuodesta 2005 Chambers on näytellyt Alex Karevia sairaaladraamassa "Greyn anatomia".


title: Justin Chambers

text: Chambers syntyi Springfieldissä, Ohiossa vanhempinaan Pam ja John Chambers. Hänellä on kaksoisveli Jason ja yksi vanhempi veli ja kaksi vanhempaa isosiskoa. Chambers on ollut naimisissa Keisha Chambersin kanssa vuodesta 1993 lähtien ja heillä on viisi yhteistä lasta: Isabella (s. 1994), Maya ja Kaila (kaksoset, s. 1996), Eva (s. 1998) ja Jackson (s. 2002). Justin tapasi vaimonsa ollessaan mallina Calvin Kleinilla, jossa Keisha toimi mallienetsijänä.


title: Otsalohko

text: Otsalohko tai frontaalilohko () on isoaivopuoliskojen etuosassa sijaitseva alue. Otsalohko sisältää primaarisen motorisen aivokuoren ja prefrontaalisen lohkon. Otsalohko osallistuu liikkeiden, tuoreen muistin ja tunteiden suunnitteluun.


title: Otsalohko

text: Aivojen osista otsalohkot ja varsinkin niiden etualueet kehittyvät viimeisenä. 18- ja 25-vuotiaiden aivoista paljastuu vielä merkittäviä anatomisia eroja ja kypsyminen kestää 25–30-vuotiaaksi asti. Kypsymisessä aivokuoren hermosolumassa, harmaa aine, vähenee, mutta aivoalueiden välisistä yhteyksistä vastaavan valkean aineen määrä lisääntyy. Aivojen hermoverkot muuttuvat vielä aikuisiälläkin, mikä mahdollistaa uuden oppimisen ja kuntoutumisen aivovaurioista.


title: Otsalohko

text: Otsalohkossa on orbitaalinen eli etuotsalohko ("orbitofrontal cortex"), josta myös käytetään nimitystä orbitofrontaalikorteksi eli OFC. Alue liittyy tunteisiin ja henkiseen palkitsemiseen, ja siksi sitä toisinaan pidetään limbisen järjestelmän osana. Se liittyy myös päätöksentekoon ja ennakkoluuloisuuteen sekä palkitsevaan tai rankaisevaan suunnitelmalliseen käytökseen. Jos alue vaurioituu, käytös muuttuu sopimattomaksi (esim. kiroilua).


title: Otsalohko

text: Dorsolateraalinen otsalohko on olennainen toiminnanohjauksen, ongelmanratkaisun ja tarkkaavaisuuden kannalta. Työmuistin komentoyksikköä kuormittavien tehtävien on myös havaittu aktivoivan dorsolateraalista otsolohkoa.


title: Otsalohko

text: Ventromediaalinen otsalohko on keskeinen emootioiden, erityisesti tunteiden säätelyn ja impulssikontrollin, kannalta. Sen vaurioituminen poistaa subjektiiviset unikuvat.


title: Operculum (aivot)

text: Operculum (, 'kansi') on osa aivojen otsalohkoa. Tunnetuimpia osia operculumissa on niin sanottu Brocan alue, jonka tehtävänä on huolehtia puheesta, kirjoittamisesta ja lukemisesta.


title: Operculum (aivot)

text: Albert Einsteinin ruumiinavauksen jälkeen säilytetyissä aivoissa on havaittu, että häneltä puuttui parietaalinen operculum.


title: Tapio Koivukari

text: Tapio Koivukari (s. 20. elokuuta 1959 Rauma) on suomalainen kirjailija ja kielenkääntäjä. Hän on teologian maisteri ja asui Islannissa 1989–1993.


title: Tapio Koivukari

text: Tapio Koivukari on julkaissut romaaneja, novelleja, kuunnelmia ja lisäksi kääntänyt muun muassa islantilaisten kirjailijoiden teoksia suomen kielelle. Hän toimi vuosina 1993–2000 uskonnonopettajana Aronahteen peruskoulussa Raumalla.


title: Tapio Koivukari

text: Koivukarin pääteos on saaristolaistrilogia, jonka osat ovat "Luodetuulen maa", "Missä aallot murtuvat" ja "Sumun lokikirja". Päähenkilöinä ovat Aaron ja Fiina Havström sekä heidän jälkeläisensä monessa polvessa. Tapahtumat sijoittuvat pääasiassa Rauman edustan saariin Kuuskajaskariin ja Santkariin sekä Rauman Petäykseen. Ammatteina ovat kalastaja, luotsi, merimies, salakuljettaja, lastaaja ja laivanrakentaja. Ajanjakso ulottuu Oolannin sodasta (jota kuvataan takautuvasti Ahvenanmaalla, mistä suku on kotoisin) 1960-luvun puoliväliin saakka. Kerronnassa on jonkin verran Rauman murretta ja ruotsalaisperäisiä murresanoja, jotka liittyvät ennen kaikkea merenkulkuun.


title: Tapio Koivukari

text: Koivukarille on myönnetty Koskenkorva-palkinto 1990, Nortamo-palkinto 1999, Rauman kaupungin tunnustuspalkinto 2002 sekä WSOY:n Kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto 2009. Lisäksi hän on saanut Satakunnan taidetoimikunnan Luomuna-palkinnon 2008 ja sanomalehti Länsi-Suomen mitalin kulttuuriansioista. Koivukarin teos "Unissasaarnaaja" voitti vuoden 2016 Runeberg-palkinnon.


title: Tapio Koivukari

text: Koivukari on myös puuseppä ja veneenrakentaja. Hän asuu Raumalla Kompin asuinalueella.


title: Osmo Sillman

text: Osmo Yrjö Sillman (8. marraskuuta 1928 – ?) oli kajaanilainen arkkitehti. Sillman valmistui arkkitehdiksi 1950-luvun loppupuolella ja perusti toimiston Kajaaniin. Hänellä oli Kajaanissa nimeään kantava arkkitehtitoimisto Osmo Sillman ja Kumpp. Ky vuodesta 1961 vuoteen 2005. Sillman toimi myös Kajaanin kaupunginarkkitehtina vuosina 1961–1975.


title: Osmo Sillman

text: Osmo Sillmanin poikia ovat arkkitehdit Jonas ja Mika Sillman.


title: Niina Repo

text: Niina Repo (s. 26. maaliskuuta 1971) on suomalainen kirjailija, sanataideohjaaja ja Turun yliopiston luovan kirjoittamisen yliopisto-opettaja. Hän on kirjoittamisen maisteri Jyväskylän yliopistosta ja tekee kirjoittamisen alaan kuuluvaa väitöskirjaa.


title: Niina Repo

text: Revon esikoisromaani "Pimeän huone" ilmestyi vuonna 1993. Hänen toinen teoksensa "Varjo" ilmestyi vuonna 1995. Samana vuonna Repo sai Koskenkorva-palkinnon ja hänelle myönnettiin nuorille taiteilijoille tarkoitettu vuosiapurahan suuruinen Aboa-palkinto. Oman tuotantonsa lisäksi Repo on kirjoittanut viisi nuortenromaania Seita Parkkolan kanssa. Revosta tuli Suomen Kirjailijaliiton jäsen vuonna 1996.


title: Niina Repo

text: Repo on tehnyt elokuvakäsikirjoituksen elokuvaan "Vuosaari" (2012) yhdessä Aku Louhimiehen ja Mikko Koukin kanssa.


title: Niina Repo

text: Repo on naimisissa Mikko Koukin kanssa ja heillä on kaksi poikaa. Repo oli vihreiden ehdokkaana kevään 2011 eduskuntavaaleissa ja sai 1 531 ääntä.


title: Päälakilohko

text: Päälakilohko tai päälaenlohko ("lobus parietalis") on yksi aivojen neljästä aivolohkosta. Päälakilohko on otsalohkon ja takaraivolohkon välissä. Päälakilohko on ruumiin tuntoaistimuksia vastaanottava somatosensorinen alue.


title: Päälakilohko

text: Aivojen keskiuurre "(central sulcus)" erottaa otsalohkon ja päälakilohkon toisistaan. Päälakilohkolla sijaitsevat Brodmannin alueista 3, 5, 7, 39 ja 40.


title: United Press International

text: United Press International (UPI) on kansainvälinen uutistoimisto, jonka päämaja sijaitsee Yhdysvalloissa. UPI oli yksi maailman kolmesta suurimmasta uutistoimistosta, Associated Pressin ja Reutersin kanssa.


title: United Press International

text: UPI syntyi vuonna 1958, kun vuonna 1907 perustettu UP fuusioitui William Randolph Hearstin perustaman International News Servicen kanssa.


title: United Press International

text: Vuodesta 2000 UPI:n omistaa News World Communications, joka puolestaan on Sun Myung Moonin perustaman moonilaisen uskonlahkon eli yhdistymiskirkon omistuksessa.


title: UPI

text: UPI voi tarkoittaa:


title: Saara Ranin

text: Saara Wilhelmiina Ranin, o.s. Muinonen (3. maaliskuuta 1898 Hamina – 3. maaliskuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän teki huomattavan uran ohjaajana ja näyttelijänä eri teattereissa Kotkassa, Tampereella, Porissa ja Helsingissä. Lisäksi hän tuli tunnetuksi useista elokuvarooleistaan. Hän oli naimisissa Helge Raninin kanssa. Näyttelijä ja teatterineuvos Matti Ranin oli hänen poikansa.


title: Saara Ranin

text: Raninille myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1954. Hänen filmografiaansa kuuluvat muun muassa elokuvat "Natalia" (1979), "Komisario Palmun erehdys" (1960), "Ryysyrannan Jooseppi" (1955) ja "Säkkijärven polkka" (1955).


title: Saara Ranin

text: Saara Ranin syntyi Matti Muinosen (1857–1913) ja Wilhelmiina Cajanderin (1870–1952) perheen esikoiseksi. Matti Muinonen oli Mikkelin seudulta Porvoon, Viipurin ja Pietarin kautta ympyräkaupunkiin muuttanut kirjansitojamestari. Hän oli leski ja Wilhelmiina oli hänen toinen vaimonsa. Muinosella oli Haminassa oma liike. Saarasta seuraava tytär kuoli nelivuotiaana, seuraavat lapset Martti, Paavo, Martta, Erkki, Aaro ja Maija elivät aikuisikään. Matti Muinonen kuoli 23. tammikuuta 1913.


title: Saara Ranin

text: Oppikoulua Saara Muinonen kävi kolme vuotta, hänen lempiaineitaan ja myös kouluajan jälkeisiä harrastuksiaan olivat voimistelu ja urheilu. Oppikoulun jälkeen neiti Muinonen meni käsityökursseille ja sen suoritettuaan hän aloitti ansiotyön kirjakaupassa. Hän kävi raittiusseuran tilaisuuksissa, joissa hän myös toisinaan esiintyi. Suomen sisällissodan aikana Saaran veli Aaro liittyi valkoisten joukkoihin ja Saara teki samoin. Hän hiihti punaisten rintaman läpi Suomenniemelle. Punaisten ja valkoisten rajalla hän esitti ruuanhakijaa. Matka kesti vuorokausia ja perillä valkoisten puolella hän toimi huoltotehtävissä. Aaro-veli sai surmansa sodassa.


title: Saara Ranin

text: Sodan jälkeen Muinosen perhe muutti Kotkaan. Sinne perustettiin Kotkan Näyttämö, jonka toimikuntaan Saara Muinonen kuului. Hän pääsi hämmästyksekseen myös näyttelemään Liisaa näytelmässä "Pohjalaisia". Tuolloin hän ei vielä suunnitellut teatteria elämänurakseen. Uskovainen äiti piti tyttärensä teatteritouhuja syntinä. Tosin Wilhelmiina Cajander oli nuoruudessaan itsekin ollut kiinnostunut teatterista. Merkittävän sysäyksen Saara Muinosen näyttelijän uralle antoi Kotkan Näyttämön johtaja Tilda Vuori, joka koulutti Muinosta ja antoi hänelle vähitellen isompia rooleja. Eräs tällainen oli nimiosa Minna Canthin "Anna Liisassa". Muinonen sai Kotkassa oppia myös huomattavilta näyttelijävierailta, kuten Axel Ahlbergilta, Mimmi Lähteenojalta ja Hilda Pihlajamäeltä. 1920-luvun puolivälissä Kotkan Näyttämöä johtanut Bertha Lindberg antoi Muinoselle taiteellisesti huomattavia rooleja ja näin kehitti nuoren näyttelijättären ammattitaitoa. Lindbergin kaudella Muinonen tulkitsi muun muassa nimiosan näytelmässä "Elinan surma".


title: Saara Ranin

text: Vuonna 1925 Kotkaan siirtyi Viipurista näyttelijä Helge Ranin. Hän rakastui oitis Saara Muinoseen, joka oli hänen vastanäyttelijänään näytelmässä "Loikkaus avioliittoon". Muinonen avioitui Helge Raninin kanssa heti, kun mies oli saanut avioeron edellisestä vaimostaan. Nuoripari muutti Tampereelle, jossa rouva Saara Ranin synnytti esikoisensa Matin 21. marraskuuta 1926. Hän näytteli Tampereen Työväen Teatterissa "lisävoimana" ilman varsinaista kiinnitystä. Keväällä 1928 Saara Ranin siirtyi TTT:sta Tampereen Teatteriin, kuten puolisonsakin. TT:ssa hän näytteli muun muassa Åsen osan "Peer Gyntissä" sekä Irja Salon osan Agapetuksen komediassa "Syntipukki". Saara Raninin roolit TT:ssa olivat pääasiassa kevyitä. Myös tanssitaito oli tarpeen.


title: Saara Ranin

text: Teatterien palkat olivat varsin pienet, joten myös Raninin pariskunta teki kesäkiertueita lisätulojen saamiseksi. Taloudellisuudestaan huolimatta Saara Ranin joutui usein ottamaan vekseliluoton roolipuvun hankkimiseksi. "Täytekynä"-nimistä salonkikomediaa varten hänen piti teettää kolme pukua rikkaan roolihahmonsa kannettaviksi.


title: Saara Ranin

text: Vuonna 1934 Helge Ranin valittiin Porin Teatterin johtajaksi. Saara Ranin aloitti saman teatterin näyttelijänä. Hänen töihinsä kuului operettien ja komedioiden lisäksi myös vakavia näytelmiä, kuten Maughamin draamat. Erityinen taiteellinen voitto hänelle oli Sadie Thompsonin osa näytelmässä "Sade". 16. joulukuuta 1936 Porin Teatterissa sai ensi-iltansa Hella Wuolijoen "Niskavuoren naiset", jossa Ranin tulkitsi Ilona Ahlgrenin roolin. Niin ikään Wuolijoen näytelmissä "Juurakon Hulda" sekä "Justiina" vuonna 1937 Raninilla oli pääosat. Vuonna 1939 Saara Ranin miehineen lähti opintomatkalle Pariisiin tutustumaan Ranskan teatterielämään.


title: Saara Ranin

text: Vuonna 1938 Saara Ranin huomasi olevansa uudelleen raskaana. Työtahti teatterissa oli kuitenkin liian kiivas - hän synnytti kaksospoikansa ennenaikaisesti. Molemmat menehtyivät tuon ajan alkeellisissa olosuhteissa. Matti Ranin jäi pariskunnan ainokaiseksi. Talvisodan jälkeen 1940 Saara Ranin siirtyi Kotkan Maakuntateatteriin. Hänen puolisonsa oli Kotkan Näyttämöstä ja Kotkan Työväen Teatterista muodostetun uuden teatterin ensimmäinen johtaja. Saara Ranin paitsi näytteli, myös ohjasi Kotkan Maakuntateatterissa. Hänen roolitöihinsä kuuluivat muun muassa tuttu Åse "Peer Gyntissä" ja Margueriten osa "Kamelianaisessa". Vuonna 1944 Raninin pariskunta siirtyi Viipuriin. Ympärillä riehui kuitenkin siinä määrin verinen tosielämän näytelmä - Suomen ja Neuvostoliiton välinen sota - etteivät olosuhteet olleet suopeat teatteritaiteelle. Miehensä ja muiden teatterilaisten mukana Saara Ranin teki kiertueen Viipurin lähialueella, mutta kesällä 1944 suomalaisten oli jätettävä Viipurinsa ja lähdettävä länteen. Aviopuoliso Helge joutui jättämään tuolinsa, sekretäärinsä ja salin lamppunsa perheen Viipurin asuntoon, mutta henkinen pääoma sentään saatiin pelastettua.


title: Saara Ranin

text: Syksyllä 1944 Viipurin kaupunginteatteri jatkoi kiertueena antaen 91 näytäntöä eri puolilla Suomea. Saara Ranin oli mukana turneella ja menestys oli huikea niin taiteellisesti kuin taloudellisestikin. Vuosina 1945–1947 hän näytteli ja ohjasi Suomen Työväen Teatterissa. Eräs hänen ohjauksiaan oli Aleksander Korneitshukin "Herra Perkins bolshevikkien maassa", jossa hän myös näytteli kolhoosin johtajaa Stepanida Orlovaa. Syksyllä 1947 Ranin siirtyi Helsingin Työväen Teatteriin ja hänen kolmihenkisellä perheellään oli pitkästä aikaa jälleen mahdollisuus asua yhdessä. Uudessa työpaikassaan hän aloitti ohjaamalla unkarilaisaiheisen laulunäytelmän "Viinityttö". Siitä tuli arvostelumenestys. Betjaarilauman laukka neljällä hevosella pimeän metsä halki Vallilan ulkoilmanäyttämöllä teki vaikutuksen yleisöön. Vuonnas 1948 Helsingin Työväenteatteri ja Helsingin Kansanteatteri yhdistyivät. Saara Ranin jatkoi perustetussa Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa vuoteen 1964. Hän ohjasi niin operetteja, farsseja kuin lastennäytelmiäkin.


title: Saara Ranin

text: Yhdistyminen mahdollisti Raninille esiintymisen Ylioppilastalolla. Siellä hän debytoi August Strindbergin näytelmässä "Aavesonaatti", joka sai runsaasti huomiota. Ranin näytteli Morsianta "silmät harhaillen, suu kiinni ja hihittäen". Yksityiselämän puolella Raninista tuli isoäiti 25. huhtikuuta 1951. Kaikkiaan hänelle kertyi neljä lapsenlasta. Leskeksi hän jäi 15. huhtikuuta 1952 Helge Raninin menehdyttyä pitkälliseen verenpainetautiin. Neljä päivää myöhemmin tuli ensi-iltaan Axel Frischen ja Fleming Lyngen näytelmä "Sisäkkö-Kalle", jossa Saara Ranin tulkitsi Cordeliaa. Myös Raninin äiti kuoli vuonna 1952. Hautajaisten jälkeen Ranin joutui kiirehtimään Helsinkiin iltanäytökseen. Hän ei sallinut henkilökohtaisen asioiden estävän työntekoaan. Palkkatyönsä lisäksi hän ohjasi Viipurilaisen osakunnan näytelmäkerhoa. Hän ohjasi kerholle muun muassa "Jokamiehen" osakunnan 300-vuotisjuhlien yhteydessä ja sai työstään "kunniamerkkejä ja tunnustuksia sylikaupalla". Radioteatterissa Saara Ranin tulkitsi hänelle tutun Åsen roolin "Peer Gyntissä". Peerinä oli Matti Ranin. Kriitikot ylistivät Åsen kuolinkohtausta "suorastaan esityksen huipuksi". Kolmituntisen esityksen "väliajan" täytti pakollinen uutislähetys.


title: Saara Ranin

text: Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissakin Saara Ranin näytteli usein äitejä ja isoäitejä. Hän tulkitsi niin vanhojapiikoja kuin naineita naisiakin eri sosiaaliryhmistä. 30-vuotistaiteilijajuhlassaan vuonna 1951 hän näytteli äitiä Lilian Hellmanin näytelmässä "Perhesalaisuus". Puolisen vuosikymmentä myöhemmin oli jälleen taiteilijajuhla, jossa Ranin näytteli niin ikään äitiä näytelmässä "Vapaasunnuntai". 24. syyskuuta 1955 sai ensi-iltansa Mazo de la Rochen "Jalnan perhe" Ture Juntun ohjaamana. Saara Ranin tulkitsi perheen yli satavuotiasta isoäitiä Adelinea herkullisella intensiteetillä. 1950-luvun rooleistaan teatterissa Ranin sai ensisijaisesti myönteistä palautetta. Ainoa huti oli Läpikäytävän Hennan rooli Jalmari Finnen "Pitkäjärveläisissä" vuonna 1958.


title: Saara Ranin

text: Saara Raninin ohjaustyö "Luxemburgin kreivi" vuonna 1955 sai kriitikko Sole Uexküllin suoranaiseen hurmioon. Hän kirjoitti: "Tässä nyt vasta onkin ihmeellinen teatterisyksy, tässä sitä kulkee alla päin kallellakypärin ensi-illasta toiseen ja sitten menee Vallilaan katsomaan operettia ja virkistyy oikein vapauttavasti. -Huudan heti paikalla eläköötä Saara Raninille ja Into Lätille, jotka yhdessä ja muidenkin mukanaolijoiden myötävaikutuksella ovat tehneet tästä ehkä parhaan operettimenestyksen, mitä Helsingissä on pitkään aikaan nähty." 1950-luvun puolivälissä Ranin teki ison apurahan turvin viiden kuukauden mittaisen ulkomaanmatkan Saksaan, Ranskaan, Espanjaan ja Englantiin. 1960-luvulla Ranin näytteli muun muassa Tiinaa Maria Jotunin "Miehen kylkiluussa". Eräs hänen rakkaimmista rooleistaan oli Larin Paraske Kyllikki Mäntylän näytelmässä "Huominen päivä" vuonna 1962. "Itkuvirret tekivät roolistani ylivoimaisen tuntuisen, sillä itkuvirsien esittäjäksi täytyy syntyä, ei sitä taitoa voi yhtäkkiä opetella", hän totesi roolistaan. Saara Raninin viimeinen rooli oli Brita Sofia Allén Serpin näytelmässä "Katariina, kaunis leski" vuonna 1964. Viimeinen ohjaustyö oli Klára Fehérin "Emme ole enkeleitä", joka sai ensi-iltansa 12. syyskuuta 1964.


title: Saara Ranin

text: Eläkevuosinaan Saara Ranin ohjasi koulujen näytelmäkerhoja sekä esiintyi radiokuunnelmissa ja televisionäytelmissä. Lisäksi hänellä oli yksityisoppilaita. 60-vuotistaiteilijajuhlaansa hän vietti Intimiteatterissa vuonna 1978 hullujenhuoneen johtajan Eulaliinan osassa näytelmässä "Liika viisas". Pari vuotta aiemmin hän oli tulkinnut Higginsin äidin roolin Intimiteatterin näytelmässä "Pygmalion". Higginsiä näytteli Matti Ranin.


title: Saara Ranin

text: Saara Raninin aktiivinen elokuvaura ajoittuu vuosiin 1946–1961. Vuonna 1927 hänellä oli Haapalan ottotyttären rooli mykkäelokuvassa "Ei auta itku markkinoilla". Samaisessa filmissä Helge Raninilla oli pääosa ja Matti Ranin puolestaan esitti seitsenkuukautista poikalasta. Elokuva on tuhoutunut. Vuonna 1979 Saara Ranin näytteli vanhaemäntä Näljänkää Matti Kassilan "Nataliassa". Raninin elokuvaroolit olivat sivuosia, usein hyvin vaatimattomia tarkemmin nimeämättömiä osia, kuten koiraa ulkoiluttava nainen elokuvassa "Paksunahka" (1958). Muistetuimpia osia lienee luisevan laskelmoivan Amalia Rygseckin rooli klassikossa "Komisario Palmun erehdys" (1960). Hella Wuolijoki -filmatisoinnissa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" (1946) Ranin näytteli herrassönskää. Hänellä oli sivuosia myös muun muassa elokuvissa "Hilmanpäivät" (1954), "Ryysyrannan Jooseppi" (1955) ja "Syntipukki" (1957).


title: Saara Ranin

text: Saara Ranin kuoli kotonaan Helsingissä 94-vuotispäivänään vuonna 1992 lyhyen sairauden jälkeen.


title: Ajojää

text: Ajojääksi kutsutaan meren pinnalla kelluvia merijäälauttoja, jotka muodostavat laajoja kenttiä.


title: Ajojää

text: Ulapan jääpeitteeseen kohdistuu jatkuvasti kuormituksia johtuen tuulista, meren virtauksista ja vedenkorkeuden vaihteluista, aalloista sekä lämpötilan muutoksista. Ajojää syntyy, kun ulapan jääpeitte rikkoutuu jäälautoiksi. Ajojään muodostuminen riippuu tuulesta, ulapan laajuudesta ja jään paksuudesta. Meren jääkansi voi kovalla tuulella rikkoutua ajojäälautoiksi, kun jää on noin 50 senttimetriä paksua ja ulapan laajuus noin 100 kilometriä.


title: Ajojää

text: Ajojäälautat ovat yhdestä metristä sataan kilometriin leveitä. Ajojää voi kerääntyä jopa 50 metriä paksuihin ahtojääröykkiöihin. Lauttojen lomassa voi olla avovesialueita. Tärkeimmät avovesialueet ovat railot ja polinjat, joista jälkimmäinen tarkoittaa melko pysyvää avovesialuetta. Ajojäätä luokitellaan viisiportaisella asteikolla sen peittävyyden (A) mukaan. Hyvin harvaksi ajojää luokitellaan silloin, kun se peittää alle 30 prosenttia merestä. Seuraavat tasot ovat 50, 70, 90, ja 100 prosenttia eli yhtenäinen ajojää. Avoimissa jääkentissä (A < 70 %) jäälautat ajelehtivat vapaasti toisistaan riippumatta, ja kulku on vielä mahdollista jäävahvistetulla laivalla.


title: Ajojää

text: Kun tuulee ainakin 5 m/s, jään liike riippuu lähinnä vallitsevasta tuulesta. Silloin jää liikkuu nopeudella, joka on 1–3 prosenttia tuulen nopeudesta. Muita jään liikkeeseen vaikuttavia tekijöitä ovat jään ja veden suhteellisesta liikkeestä aiheutuva kitka, jääkentän sisäinen kitka ja Coriolis-ilmiö. Ajojään suunta poikkeaa 30–40 astetta tuulen suunnasta oikealle pohjoisella pallonpuoliskolla (etelässä vasemmalle) maapallon pyörimisestä johtuen. Kovalla tuulella jään liike on noin 10 kilometriä vuorokaudessa.


title: Ajojää

text: Jää voi kulkeutua merillä pitkiä matkoja ja viedä mukanaan kylmyyttä ja lähes makeaa vettä alueelta toiselle merkittäviä määriä. Jään kulkeutuminen vaikuttaa vesirungon kerrostuneisuuteen ja veden kiertoliikkeeseen. Jään mukana kulkee myös siinä olevaa ainesta, kuten pohja-ainesta matalilta rannikkoalueilta tai ilmakehästä laskeutuneita haitallisia päästöjä.


title: Võru Juust

text: AS Võru Juust on Valion virolainen tytäryhtiö Võrussa, eteläisessä Virossa. Yhtiö on maan johtava juuston valmistaja. Henkilökuntaa yhtiössä on 144 ja liikevaihto on 33 miljoonaa euroa. Yhtiön päätuote on "Atleet"-merkkinen murukolojuusto, joka on juustolan oman tuotekehityksen tulos. "Atleet" on Võru Juustin tunnetuin tuote Virossa ja Venäjällä. Juustola valmistaa myös italialaisella menetelmällä "Forte"-merkkistä parmesaanityyppistä juustoa. Võru Juust on yksi 14 600 asukkaan Võrun kaupungin suurimmista työnantajista.


title: Võru Juust

text: Võru Juust oli aikanaan Neuvostoliiton suurin juustola. Juustoa valmistui ennätysvuonna yhdeksän miljoonaa kiloa ja henkilökuntaa oli jopa 950. Marraskuussa 2003 Valio hankki osake-enemmistön juustolasta italialaiselta Saviolalta. Norjalainen Synnöve Finden AS jäi merkittäväksi vähemmistösosakkaaksi. Valio osti Synnöve Findenin osuuden syyskuussa 2004.


title: Anja Ignatius

text: Anja Ignatius (vuodesta 1931 Ignatius-Lagus, vuodesta 1935 Ignatius-Hirvensalo; 2. heinäkuuta 1911 Tampere – 10. huhtikuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen viulisti ja ensimmäisiä suomalaisia kansainvälisen tason jousisoittajia. Hän toimi viulunsoiton professorina Sibelius-Akatemiassa 1955–1978.


title: Anja Ignatius

text: Anja Ignatius kuului Ignatiuksen kulttuurisukuun. Hänen isänsä oli Suomen Trikootehtaan insinööri Bengt Ignatius (1882-1944) ja äitinsä Elvi Lagus (1885-1959).


title: Anja Ignatius

text: Kuusivuotiaana Anja joutui keskelle Suomen vapaussotaa, sillä hänen perheensä asui Tampereen keskustassa.Karttunen 2004: 7.


title: Anja Ignatius

text: Anja Ignatius opiskeli viulunsoittoa aluksi Tampereella, mutta hän osoittautui nopeasti niin lahjakkaaksi, että äiti vei hänet vuonna 1924 Pariisiin Nadaud'n oppiin ja vuonna 1928 Tšekkoslovakiaan Otakar Ševčíkin oppilaaksi. Kolmas merkittävä opettaja oli Carl Flesch, joka opetti Ignatiusta Berliinissä vuosina 1929–1931.


title: Anja Ignatius

text: Ensikonserttinsa Ignatius piti 15-vuotiaana Helsingissä, ja arvostelut olivat kiittäviä. Hän alkoi tehdä esiintymiskiertueita sekä kotimaassa että ulkomailla.


title: Anja Ignatius

text: Hänestä tehtiin 21-vuotiaana maan edustustaiteilija, kun hänet kutsuttiin Jean Sibeliuksen viulukonserton solistiksi toukokuussa 1933 järjestettyyn ensimmäiseen Suomesta koko Eurooppaan radioituun sinfoniakonserttiin.


title: Anja Ignatius

text: Ignatius soitti Radion sinfoniaorkesterin (RSO) solistina muun muassa Sibeliuksen viulukonserton Helsingin olympialaisten päätöskonsertissa 1952. Hän konsertoi eri puolilla Eurooppaa ja Yhdysvalloissa.


title: Anja Ignatius

text: Ignatius esiintyi sekä solistina että kamarimuusikkona ja tuli tunnetuksi Sibeliuksen läheisenä ystävänä ja tulkitsijana. Sibeliuksen viulukonserton hän esitti yli sata kertaa vajaan neljänkymmenen vuoden aikana. Kaikkiaan hän konsertoi noin 400 kertaa; näistä kaksi kolmasosaa oli omia viuluiltoja ja loput konserttotulkintoja orkestereiden kanssa.


title: Anja Ignatius

text: Kamarimusiikkia hän esitti muun muassa kahdeksan vuoden ajan Helsinki-kvartetin priimaksena..


title: Anja Ignatius

text: Ignatius palkittiin Pro Finlandia -mitalilla 1948. Anja Ignatius kutsuttiin 1957 Sibelius-viikkojen tähtiviulistien sarjaan ensimmäisenä suomalaissolistina – ohjelmistossa oli silloinkin nimikkosäveltäjän viulukonsertto.


title: Saurus (autonvalmistaja)

text:
Saurus-nimisiä palo- ja pelastusajoneuvoja suunnitellaan, valmistetaan ja markkinoidaan Sammutin Oy:n tehtailla Säynätsalossa. Yritys kuuluu Kiitokori-konserniin. Yhtiön 10 miljoonan euro myynnistä puolet tulee ulkomailta ja se on ainoa palo- ja pelastusajoneuvoja ulkomaille vievä yritys Suomessa. Paloautoja valmistuu vuodessa seitsemänkymmentä esimerkiksi Scanian, Volvon, MAN:n ja Sisun alustoille. Tehtaalla on 80 prosenttia Suomen markkinoista.
Telinekeskus Oy (nyk. Bronto Skylift) perusti Säynätsalon aktiivisen teollistamispolitiikan seurauksena Brontosaurus Oy -nimisen tytäryhtiön paikkakunnalle 1983. Telinekeskuksen päätuotteet olivat nostolava-autot, mutta Säynätsalossa tehtiin ja markkinoitiin paloautoja sekä palokalustoa. Kunnan takaamat yrityksen tilat valmistuivat 1983. Tuolloin henkilökuntaa oli 20–25, vuonna 1992 keskimäärin 50 ja 15 alihankintatöissä Teollisuustalolla. Säynätsalossa valmistettiin autojen kori ja tarpeellinen erikoistekniikka. Vuonna 1983 paloautoja valmistui 28 ja 1990 jo 65. Aluksi tuotanto myytiin lähes yksistään kotimaahan, jossa yhtiöllä oli 70–80 prosentin markkinaosuus. Viennin osuus oli alkuvuosina noin 10–15 prosenttia mutta noin 60 prosenttia vuonna 1993. Tuolloin liikevaihto oli 35–40 miljoonaa markkaa.


title: Arvo Mägi

text: Arvo Mägi (13. kesäkuuta 1913 – 27. marraskuuta 2004) oli virolainen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja kriitikko.


title: Arvo Mägi

text: Mägi syntyi Koosan kylässä Tartumaalla ja opiskeli filosofiaa Tarton yliopistossa. Hän muutti Ruotsiin vuonna 1944. Häneltä on ilmestynyt mm. romaaneja, runoja ja näytelmäkirjallisuutta, ja "Viron kirjallisuuden historia" on julkaistu myös suomeksi.


title: Arvo Mägi

text: Mägi kuoli Tukholmassa 91-vuotiaana.


title: Marcel Grossmann

text: Marcel Grossmann (9. huhtikuuta 1878 – 7. syyskuuta 1936) oli Albert Einsteinin hyvä ystävä ja luokkatoveri. Hän oli ETH Zürichin matematiikan professorina, erikoistuen deskriptiiviseen geometriaan.


title: Marcel Grossmann

text: Grossmann innosti Einsteinia epäeuklidiseen geometriaan, joka oli tärkeä askel kohti suhteellisuusteorian kehitystä. Grossmann oli yhdessä Einsteinin kanssa luokkansa parhaimpia ja Grossmann antoi Einsteinille omat muistiinpanonsa kopioitaviksi, koska Einstein itse ei käynyt luennoilla.


title: Kon Ichikawa

text: Kon Ichikawa (, 20. marraskuuta 1915 – 13. helmikuuta 2008) oli japanilainen elokuvaohjaaja. Ichikawan elokuvat ovat usein synkkiä, mutta niissä näkyy ihmisistä välittäminen ja yhteiskuntakriittisyys. Ichikawa työskenteli vuosina 1950–1965 usein käsikirjoittajavaimonsa Natto Wadan kanssa. Heidän yhteisistä teoksistaan sodanvastainen klassikko "Tulia tasangolla" (1959) esitettiin Suomen elokuva-arkistossa 2002, ja muitakin elokuvia on esitetty toistakymmentä.


title: Kon Ichikawa

text: Ichikawan dokumentti Tokion olympialaisista on lajityyppinsä kuuluisimpia. Muun muassa Bob Hayesin voittoon päättyneen 100 metrin juoksun kuvaus on usein esitetty esimerkki dokumentaarisesta urheiludraamasta.


title: Kon Ichikawa

text: Tyylitaiturina pidetty Ichikawa aloitti taidemaalarina, ja hän sanoi ajattelevansa elokuvaa tehdessään taidemaalarin tavoin.


title: Kon Ichikawa

text: Ichikawa sai elämäntyöpalkinnon Montrealin elokuvajuhlilla 2001. Myös monet hänen elokuvansa ovat saaneet palkintoja.


title: Kon Ichikawa

text: Ichikawa kuoli 92-vuotiaana keuhkokuumeeseen.


title: Kansainvälinen rahoitusyhtiö

text: Kansainvälinen rahoitusyhtiö IFC (sanoista "International Finance Corporation") on Maailmanpankin osa, jonka toimipaikka on Washington DC:ssä, Yhdysvalloissa. Se tukee yksityisen sektorin sijoituksia kehitysmaihin, ja pyrkii vähentämään köyhyyttä. IFC on perustettu vuonna 1956. Sen omistajia ovat sen 184 jäsenmaata.


title: Kansainvälinen rahoitusyhtiö

text: IFC toimii pääasiassa


title: Anna Bondestam

text: Anna Karoliina Bondestam (os. Elfving; 1. huhtikuuta 1907 Pietarsaari – 6. maaliskuuta 1995 Pietarsaari) oli suomenruotsalainen kirjailija, kääntäjä ja historioitsija.


title: Anna Bondestam

text: Bondestam syntyi Pietarsaaressa ja valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1932. Myöhemmällä urallaan hän sai mainetta historiantutkijana, 1977 hänelle myönnettiin Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvo. Bondestam palasi samana vuonna pääkaupunkiseudulta Pietarsaareen, jossa hän kuoli 1995. Hän testamenttasi jäämistönsä Pietarsaaren kaupungille ja hänen kirjakokoelmansa pääsi Pietarsaaren kaupunginkirjastoon.


title: Anna Bondestam

text: Bondestam julkaisi ensimmäisen teoksensa 1936. Romaanien ohella hän julkaisi muun muassa novellikokoelmia, runoja ja näytelmiä sekä ruotsinsi suomalaista kirjallisuutta. Hänen viimeiseksi kaunokirjalliseksi teoksekseen jäi runokokoelma "Jordnära" (1972).


title: Ketunpesä

text: Ketunpesä voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Cœur Défense

text: Cœur Défense on toimistokäytössä oleva pilvenpiirtäjä Pariisin lähellä sijaitsevassa Courbevoien kunnassa, La Défensen liikekaupunginosassa. Se on valmistunut vuonna 2001, ja sen suunnittelusta on vastannut arkkitehti Jean-Paul Viguier. Rakennus yltää 161 metrin korkeuteen, ja sen kerroslukumäärä on 40. Sen tieltä purettiin 12-kerroksinen Tour Esso -tornitalo.


title: Huhta (täsmennyssivu)

text: Huhta voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Matti Huhta

text: Matti Huhta voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Työväentalo

text: Työväentalo on työväenyhdistyksen kokoontumistilakseen rakentama talo. Suomessa on yleensä kyse lähinnä sosiaalidemokraattisten ja vasemmistoliittolaisten yhdistysten rakennuksista. Tunnettu työväentalo on esimerkiksi Helsingin työväentalo.


title: Työväentalo

text: Muiden aatteellisen yhdistyksen kuin työväenyhdistysten kokoontumistilakseen rakentamista taloista käytetään Suomessa nimitystä seurantalo. 2000-luvulla seurantaloja ja työväentaloja ylläpitävien yhdistysten valtakunnallisilla yhteenliittymillä on Suomessa ollut yhteistoimintaa.


title: Työväentalo

text: Suomen ohella työväentaloja on monissa muissa Euroopan maissa, joissa niistä käytetään nimitystä "kansantalo" (esimerkiksi ). Työväentaloja on esimerkiksi Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa. Venäjälle rakennettiin myös työväentaloja, mutta vuoden 1917 vallankumousten jälkeen niitä alettiin kutsua työntekijöiden klubeiksi tai kulttuuritaloiksi.


title: La Brean tervahaudat

text: La Brean tervahaudat on fossiilialue Kaliforniassa, keskellä Los Angelesia. La Brean tervahautojen ”terva” on erityisen paksua maaöljyä, joka nousee maan pinnalle maanalaisesta öljyesiintymästä.


title: La Brean tervahaudat

text: Tuhansia eläimiä ja kasveja on jäänyt ansaan La Brean öljyyn jo 40 000 vuoden ajan. Ne ovat takertuneet kiinni maaöljyyn kiinni ja vajonneet kuin kärpäset kärpäspaperiin. Niiden upottua öljyyn öljypitoiset sedimentit ovat säilyttäneet eläinten luut ja kasvien osat täydellisesti.


title: La Brean tervahaudat

text:
Alueen öljy on hyvin tahmeaa ja siirappimaista, joten siihen on jäänyt vaivatta kiinni jopa mammutteja ja biisoneja. Tällaisten suurten eläinten kiinni jääminen on houkutellut paikalle petoja ja raadonsyöjiä, jotka ovat puolestaan jääneet kiinni öljyyn.
Öljystä onkin löytynyt paljon enemmän petoja kuin kasvinsyöjiä. Hirviösusia on tervahaudoista löydetty 3 000 ja sapelihammaskissoja 2 000 yksilöä, mutta vain runsaat 20 kolumbianmammuttia ja 60 jättiläislaiskiaista. Ihmisiä on haudoista löytynyt vain yksi, mutta ihmisten valmistamia esineitä sen sijaan on löydetty runsaasti. Öljystä on kaivettu esiin myös sammakkoeläimiä, matelijoita, lintuja, hyönteisiä ja muita selkärangattomia sekä kasveja.


title: La Brean tervahaudat

text: Fossiileja alettiin kaivaa esiin 1900-luvun alussa. Kaivaukset jatkuvat edelleen haudassa numero 91, muut haudat on kaivettu tyhjiksi. Fossiilien säilyttämistä varten Los Angelesiin on avattu "George C. Page Museum", jossa vierailivat voivat tutustua löytöihin ja alueen menneeseen elämään.


title: Martti Pokela

text: Martti Eliel Pokela (23. tammikuuta 1924 Haapavesi – 23. elokuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen kanteletaiteilija ja kansanmusiikin esittäjä. Häntä on luonnehdittu Suomen modernin kantelemusiikin isäksi. Hänen tyttärensä on laulaja ja säveltäjä Eeva-Leena Pokela.


title: Martti Pokela

text: Pokela suoritti agronomintutkinnon Helsingin yliopistossa 1955 ja toimi agentuuriliikkeen toimitusjohtajana 1959–1970. Opiskeluaikanaan hän soitti Ylioppilaskunnan Soittajissa viulua. Myöhemmin soittimeksi tulivat ensin kitara ja sitten kantele. Hän alkoi esittää kansanmusiikkia yhdessä vaimonsa Marjatta Pokelan kanssa. Avioparin yhteistyö vei huomattavalle uralle kansanmusiikin parissa: pariskunta esiintyi yhdessä 25 vuotta Suomessa ja ulkomailla. Hän sai Prix Bratislava -palkinnon vuosina 1978 ("Onko niin") ja 1979 ("Melkutus") ja hopeamitalin Eeva-Leena Sariolan kanssa vuonna 1988 ("Piru kellotapulissa").


title: Martti Pokela

text: Erikokoiset kanteleet olivat Martti Pokelan instrumentteina hänen loppuelämänsä. Hänestä tuli kansallissoittimen puolestapuhuja. Hän nosti siihen asti museoesineenä pidetyn viisikielisen kanteleen käyttösoittimeksi ja alkoi myös hoitaa kansanmusiikin lehtoraattia Sibelius-Akatemian silloisessa koulumusiikkiosastossa vuonna 1975. Kansanmusiikki sai hänen ansiostaan Sibelius-Akatemiaan oman osastonsa 1983.


title: Martti Pokela

text: Pokela jäi eläkkeelle 1987, mutta hän oli tuttu näky Sibelius-Akatemiassa sen jälkeenkin. Hän nautti siitä, että sai opettaa nuorisoa. Myös kotioloissa riitti musiikkia kolmen lapsen ja 13 lapsenlapsen voimin.


title: Martti Pokela

text: Hän sai professorin arvonimen 1980, Uudenmaan läänin taidepalkinnon 1988 ja säveltaiteen valtionpalkinnon 2001. Viimeisen levytyksensä "Improsette by Martti Pokela" (2005) hän julkaisi 81-vuotiaana.


title: Martti Pokela

text: Pokela sovitti kansansävelmiä omaan käyttöönsä 1950-luvulta alkaen sekä alkoi säveltää pienimuotoisia soolokappaleita (mm. "Yrttejä" vuodelta 1959). Varhaiset teokset perustuvat melodiaan ja säestykseen, mutta säestys kuuluu kiinteästi teokseen. Hän sai aiheita sävellyksiinsä mm. luonnon äänistä, joita hän kuuli lapsuudessaan maaseudulla.


title: Martti Pokela

text:
Ensimmäiset suurimuotoiset teokset syntyivät yhteistyössä: elektroakustiset baletit "Tuulikumpu" (1968) Bengt Enrydin kanssa ja "Sauna" (1968) Reijo Jyrkiäisen kanssa sekä elokuvamusiikki "Antti Puuhaara" (1977) Kari Rydmanin kanssa.
Varsinainen avantgarde-kausi alkoi 1980-luvun alussa; innoittajina olivat Samuli Paulaharjun Lappi-kirjat. Tällöin Pokela alkoi käyttää epätavallisia sävelasteikkoja ja kokeilla sointivärejä. Teoksia syntyi sekä konserttikanteleelle (mm. "Pour Elam" vuodelta 1992) että soitinyhtyeille, joissa on mukana yksi tai useampia konserttikanteleita (mm. "Velocimente" vuodelta 1992 viululle, hanurille, kontrabassolle ja konserttikanteleelle). Sävellystyyliä on luonnehdittu uusimpressionistikseksi kamarimusiikiksi. Kaikkia teoksia ei ole nuotinnettu, vaan ne ovat syntyneet yhdessä muusikoiden kanssa ja ne opetellaan esitettäväksi hyödyntämällä erilaisia tarinoita. Improvisaatiolla oli tärkeä osa sävellystyössä.


title: Martti Pokela

text: Martti Pokela on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Knut Agathon Wallenberg

text: Knut Agathon Wallenberg (19. toukokuuta 1853 Tukholma – 1. kesäkuuta 1938 Tukholma) oli ruotsalainen pankkiiri ja poliitikko. Hän toimi Ruotsin ulkoasiainministerinä vuosina 1914–1917. Valtiopäiväedustajana ensimmäisessä kamarissa hän toimi vuosina 1907–1919, ja Tukholman kaupunginvaltuuston jäsenenä 1883–1914. Puolisonsa kanssa hän perusti vuonna 1917 Knut ja Alice Wallenbergin säätiön.


title: Marjatta Pokela

text: Anna Marjatta Pokela (o.s. Nikula; 5. tammikuuta 1925 Kouvola – 13. huhtikuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen laulaja, sanoittaja ja säveltäjä.


title: Marjatta Pokela

text: Pokela opiskeli Sibelius-Akatemiassa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Hän kirjoitti uransa aikana kolmisensataa laulua, ja hänet muistetaan parhaiten lastenmusiikin säveltäjänä: hänen tuotantoaan ovat mm. ”Vaarin saari”, ”Mörrimöykky”, ”Mörköooppera”, ”Mörrimöykyn suvi”, ”Mörkö se lähti laivaan”, ”Ihme ja kumma”, ”Pupu Tupunan lauluja” ja ”Karamelliooppera”. Hän esitti myös kansanmusiikkia yhdessä puolisonsa, kanteletaiteilija Martti Pokelan ja tyttärensä Eveliinan (nyk. Eeva-Leena Pokela) kanssa.


title: Marjatta Pokela

text: Pokelalle myönnettiin mm. erityis-Emma 1984, Valtion Lastenkulttuuripalkinto ja Artium Cultori -mitali.


title: Marjatta Pokela

text: Marjatta Pokela kuoli 77-vuotiaana Helsingissä. Hänet on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Marjatta Pokela

text: "Nukkearkku" on Marjatta Pokelan jäämistöstä löytynyt musiikkikuunnelma, jonka viimeistelivät hänen tyttärensä Eeva-Leena Pokela sekä tyttärenpoikansa Jyri Sariola (joka myös sovitti ja sävelsi musiikin lopulliseen muotoonsa). Marjatta Pokela työsti musiikkisatua, ennen kuolemaansa mutta sairauden edetessä energiaa ei enää riittänyt laulujen ja tarinan viimeistelyyn. Hän myös mietti, olisiko satu jopa liian jännittävä pienille lapsille.


title: Marjatta Pokela

text: Kuunnelman tarina kertoo, kuinka maalta mummin luokse kaupunkiin muuttavat lapset löytävät ullakolta taianomaisen Nukkearkun, johon liittyy monta ihmeellistä asiaa. Kahden CD:n julkaisu vuodelta 2012 sisältää itse musiikkikuunnelman kertojanaan Eeva-Leena Pokela ja toisella levyllä Marjatta Pokelan sanoittamia lauluja kuunnelmasta.


title: Richard Tötterman

text: Richard Evert Björnson Tötterman (s. 10. lokakuuta 1926) on suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan lakitieteen lisensiaatti ja filosofian tohtori. Hän oli tasavallan presidentin kansliapäällikkö 1966–1970, ulkoasiainministeriön valtiosihteeri 1970–1975 ja sen jälkeen hän toimi suurlähettiläänä Lontoossa 1975–1983 ja Bernissä 1983–1990.


title: Kapkaupungin kaupungintalo

text: Kapkaupungin kaupungintalo on Etelä-Afrikan Kapkaupungissa sijaitseva rakennus. Se on valmistunut vuonna 1905. Sen julkisivu on verhoiltu Bathin kalkkikivellä, ja se yhdistelee italialaista renessanssia sekä englantilaista siirtomaatyyliä. Rakennukseen on nykyisin sijoitettu kaupunginkirjasto sekä Kapkaupungin pääkonserttisali. Kaupungintalon parveke on tullut kuuluisaksi siitä, että Nelson Mandela piti sieltä ensimmäisen julkisen puheensa vapauduttuaan vankilasta vuonna 1990.


title: Ragnar Ungern

text: Ernst Johan Ragnar Ungern (s. 21. huhtikuuta 1885 Tammisaari – 17. joulukuuta 1955) oli suomalainen taidemaalari. Ungern opiskeli Turun piirustuskoulussa 1903–1906. Hänet valittiin 25-vuotiaana vuonna 1910 Turun piirustuskoulun toiseksi opettajaksi, jolloin hän toimi myös Westerholmin virkavapauden aikana koulun johtajana ja 1916–17 ensimmäisen opettajan sijaisena. Turun piirustuskoulussa hän oli siis opettajana vuosina 1910–1917 ja johtajana 1917–1945. Koska hänellä oli opettajantutkinto, hän toimi piirustuksenopettajana Turun Suomalaisessa Yhteiskoulussa peräti 11 vuotta ja Turun Tyttölyseossa 25 vuotta aina vuoteen 1954 saakka. Hän oli 70-vuotias kuollessaan vuonna 1955. Oikeastaan hän näillä muilla opettajan töillään rahoitti työnsä Turun piirustuskoulussa, sillä johtajan tehtävä siellä oli pikemminkin harrastus tai luottamustehtävä kuin palkallinen työ, niin mitätön korvaus tehtävästä maksettiin. Lisäksi hän toimi Turun taidemuseon vt. intendenttinä 1919–1923 ja taloudenhoitajana 1919–1928. Ungern kuului Turussa 1900-luvun alussa vaikuttaneeseen niin sanottuun Pinellan punaisen huoneen ryhmään, joka kokoontui ravintola Pinellassa.


title: Ragnar Ungern

text: Ungern vietti ensimmäiset seitsemän vuottaan Tammisaaressa ja kävi koulua Tampereella. Hänen äidinkielensä oli ruotsi, mutta hän kävi suomenkielistä valmentavaa koulua ja suoritti opettajantutkinnon suomeksi vuonna 1906. Hän opiskeli myös vuoden verran Münchenissä.


title: Ragnar Ungern

text: Opettajana Ungern oli mieliinpainuva, ja Hilkka Toivola on luonnehtinut häntä "valtavaa, tiivistynyttä voimaa" säteileväksi henkilöksi. Ungern viljeli orkideoita ja oli kiinnostunut ruoanlaitosta, rakasti mökkiään Iniössä ja kuunteli mielellään musiikkia.


title: Traneberg

text: Traneberg on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Tukholman kaupunki osti alueen vuonna 1904. Nykyisin kaupunginosassa on asukkaita noin 6 800, ja se on maa-alaltaan 0,86 neliökilometrin suuruinen. Siellä sijaitsee Alvikin metroasema, ja Nockebybanan-pikaraitiotien pääteasema.


title: Traneberg

text: Tranebergissa sijaitsi vuosina 1911–1935 urheilukenttä, Tranebergs Idrottsplats, jossa pelattiin vuoden 1912 olympialaisten jalkapallo-otteluita. Suomi kohtasi kisoissa Tranebergin kentällä Italian ja Venäjän.


title: Traneberg

text: Nykyinen Tranebergin kaupunginosa rakennettiin vuosina 1934–1940. Sinne rakennettiin eräät ensimmäisistä suurille lapsiperheille suunnitelluista taloista eli barnrikehuseista.


title: Hindinkielinen Wikipedia

text: Hindinkielinen Wikipedia ( "Wikipīḍiyā") on hindinkielinen Wikipedia. Se perustettiin heinäkuussa 2003 ja sen muokkaajat ovat pääasiassa intialaisia. Hindinkielisessä Wikipediassa on yli artikkelia.


title: Vironkielinen Wikipedia

text: Vironkielinen Wikipedia () on Wikipedian vironkielinen versio. Se aloitettiin 24. heinäkuuta 2002. Uralilaisilla kielillä toimivista Wikipedioista vironkielinen on artikkelimäärältään kolmanneksi suurin heti suomen- ja unkarinkielisen jälkeen. Se oli järjestyksessä 41. Wikipedian kieliversio, joka saavutti 100 000:n artikkelin virstanpylvään. Tällä hetkellä vironkielisiä artikkeleita on 185 049 (1.1.2019).


title: Moritz Rabinowitz

text: Moritz Moses Rabinowitz (20. syyskuuta 1887 Rajgrod, Puola – 27. helmikuuta 1942 Sachsenhausen, Saksa) oli menestyvä norjalainen liikemies. Hän joutui keskitysleirille juutalaisen syntyperänsä tähden ja menehtyi siellä.


title: Moritz Rabinowitz

text: Moritz Rabinowitz muutti Norjaan Bergeniin vuonna 1909. Vuonna 1911 hän siirtyi Haugesundiin, jossa avasi pienen vaatekaupan. Hänen liikeideansa on myydä laatuvaatteita kohtuuhintaan norjalaiselle maanviljelijä- ja työväestölle. Hän ryhtyi tuomaan Saksasta miestenvaatteita ja kenkiä. Hän avasi liikkeitä myös Bergeniin, Stavangeriin, Saudaan, Egersundiin ja Kristiansandiin. Haugesundin keskustaan ilmestyi vielä 1938 hänen moderni vaateliikkeensä "Condor". Vuonna 1940 hänelle työskenteli jo 140 työntekijää.


title: Moritz Rabinowitz

text: Rabinowitz käytti yhteyksiään ja omaisuuttaan yhteisöllisesti. Jouluisin hän hankki uudet kengät orpokotien lapsille ja lähetti joululahjoja vankiloihin jaettavaksi vangeille, sekä jakoi lahjoja myös merimiesunionin ja sinisen ristin joulujuhlissa. Talvisodan sytyttyä Rabinowitz puhui Suomen tukemisen puolesta ja järjesti vaatekeräyksiä apupakettien lähettämiseksi Suomeen.


title: Moritz Rabinowitz

text: Moritz Rabinowitz oli niin ikään yhteiskuntakriitikko. Vuonna 1933 häneltä ilmestyi kriittinen kirja Hitleristä ja kansallissosialismista. Hän kirjoitti poleemisia artikkeleita myös "Haugesunds Avis" -nimiseen paikallislehteen. Kun saksalaiset miehittäessään Norjan saapuivat Haugesundiin, he olivat hyvin tietoisia tämän antinatsistisista kannanotoistaan. Rabinowitz oli haluton pakenemaan, mutta suostui lähtemään Åkrafjordeniin, jossa hän piileskeli saaressa kuusi kuukautta, mutta joutui vangituksi. Hän menehtyi perheineen keskitysleireillä.


title: Moritz Rabinowitz

text: Rabinowitzin vaiheita käsittelevä elokuva "Mannen som elsket Haugesund" esitettiin Haugesundin filmifestivaaleilla. Hänen kohtalonsa oli melkoisen unohdettu Norjassa. Sanonta, joka kuuluu suomeksi suunnilleen: "Tiedätkös vitsin, se on Rabinovitsi", jäi kansan suussa eloon.


title: Bräcken kunta

text: Bräcken kunta () on Jämtlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Jämtlandiin. Kunnan keskustaajama on Bräcke.


title: Bräcken kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 3 408,09 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 455 henkeä (31.12.2015).


title: Bräcken kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 21,59 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Bräcken kunta

text:
Vuonna 1891 Revsundin maalaiskunnasta erotettiin Nyhemin maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Vuonna 1974 muodostettiin nykyinen Bräcken kunta yhdistämällä aiemmat Revsundin, Kälarnen ja Bräcken kunnat. Bräcken taajama oli vuosina 1907–1955 taajaväkinen yhdyskunta ja siitä tuli uuden kunnan keskustaajama.


title: Bräcken kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Bräcken maalaiskunnan vaakuna. Myös Kälarnen maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Bräcken kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 84 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bräcken kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 132 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bräcken kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 163 322 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 40 000 kruunua.


title: Bräcken kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Bräcken kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Bräcken kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 46,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 672 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Bräcken kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Bräcken kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Bräcken kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Bräcken kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Bräcken kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bräcken kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Bräcken kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Bräcken kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Bräcken kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Iguaçu

text:
Iguaçu (, ) on eteläamerikkalainen joki. Sen lähteet ovat Brasiliassa Paranán osavaltiossa, ja se yhtyy Paranájokeen kolmen valtakunnan (Brasilia, Paraguay ja Argentiina) rajalla. Iguaçun kokonaispituus on noin 1 300 km, josta 1 200 km se kulkee Brasilian puolella. Joessa ovat kuuluisat
Iguassun putoukset, Unescon maailmanperintökohde. Joen yli kulkee Argentiinan ja Brasilian yhdistävä Veljeyden silta ().


title: Carl-Adam Nycop

text: Carl-Adam Nycop (24. heinäkuuta 1909 Helsinki – 4. heinäkuuta 2006 Kristianstad) oli suomalais-ruotsalainen journalisti, päätoimittaja ja kirjailija. Hän syntyi suomenruotsalaiseen perheeseen. Hän työskenteli ruotsalaisen kuvalehti "Sen" päätoimittajana vuosina 1938-1944. Parhaiten hänet tunnetaan kuitenkin yhtenä ruotsalaisen iltapäivälehti "Expressenin" perustajista. Nycop työskenteli "Expressenissä" vuoteen 1962 asti. Nykyisin Expressen on Ruotsin kolmanneksi suurin lehti.


title: Iberian vuoret

text: Iberian vuoret on hajanainen vuorijono tai vain yhteisnimitys Koillis-Espanjan vuoristoille. Se on osa Iberian niemimaan vedenjakajaa, jonka toista rinnettä joet (kuten Espanjan toiseksi suurin joki Ebro) virtaavat Välimereen, toista rinnettä joet (kuten Espanjan suurin joki Douro Atlanttiin. Vuorijono on noin 650 km pitkä kaari, joka ulottuu Kastilian itäosista Valencian poikki Etelä-Aragoniaan ja Etelä-Kataloniaaan asti.


title: Iberian vuoret

text: Korkeimpia huippuja ovat Moncayo (2 313 m), San Lorenzo (2 262 m), Pico de Urbión (2 228 m), Javalambre (2 020 m) ja Peñarroja (2 024 m).


title: Hansta

text: Hansta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on Tukholman pohjoisin. Se siirtyi Tukholmalle vuonna 1982, kun kaupunki osti sen Sollentunan kunnalta. Vuodesta 1989 lähtien se on ollut luonnonsuojelualue.


title: Husby (Tukholma)

text:
Husby on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Akallan, Kistan ja Tenstan kaupunginosat. Vuosina 1971-1980 kaupunginosa tunnettiin nimellä "Husby gård". Siellä on nykyisin asukkaita 11 790, ja maa-alaltaan kaupunginosa on 1,85 neliökilometrin suuruinen. Husbyn väestöstä 81,7 % oli joko ensimmäisen tai toisen sukupolven maahanmuuttajataustaisia vuonna 2007.
Husbyssä on uimahalli sekä seikkailukylpylä Husbybadet.


title: Husby (Tukholma)

text: Husbyssä on paljon yhdistyksiä. Rakennuskanta on peräisin 1970-luvun Miljoonaohjelmasta.


title: Husby (Tukholma)

text: Husby oli aiemmin varsin rauhallinen. Tukholman mellakat saivat 19.5.2013 alkunsa Husbystä ampumavälikohtauksesta. Muutamien päivien aikana kymmeniä autoja poltettiin.


title: Husby (Tukholma)

text: Tukholman metron Husbyn metroasema otettiin käyttöön 5. kesäkuuta vuonna 1977. Asema sijaitse kalliotunnelissa Husby centrumin alapuolella.


title: Tohtori Katinkoski

text: Tohtori Katinkoski ("Dr. Catorkian") on kuvitteellinen hullu tiedemies Prätkähiiret-sarjassa, jonka loi Rick Ungar. Hänen ensiesiintymisensä oli animaatiosarjan jaksossa Muistikatkos vuonna 2006.


title: Tohtori Katinkoski

text: Tohtori Katinkoski on Karvapallon henkilökohtainen tiedemies, jota pidetään hulluna. Hän onnistui kehittämään samanlaisen uudistajan, jonka Rontti keksi ja on myös löytänyt muutamia Nuikin kehittämiä keksintöjä, joiden avulla Katinkoski on auttanut Karvapalloa ja Kattinaattoria yrittämään tuhota prätkähiiret. Karvapallon lisäksi Katinkoski työskentelee Palkin palkkalistoille, kuten Nuikki teki samanlaisia keksintöjä Lalli Leipäjuustolle.


title: Rinkeby

text: Rinkeby on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeseen. Aiemmin kaupunginosa muodosti yksinään Rinkebyn kaupunginosa-alueen. Kaupunginosaa rajaavat Kistan, Tenstan ja Bromstenin kaupunginosat sekä Sundbybergin kunta. Rinkeby tunnetaan miljoonaohjelma-prosessin tuotoksena. Vuoden 2009 lopussa 89,6 prosentilla sen asukkaista oli ulkomaalainen tausta, mutta ikäryhmässä 16–64 peräti 93 prosenttia on ulkomaalaistaustaisia. Asukkaita on yhteensä noin 16 000. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,27 neliökilometrin suuruinen.


title: Rinkeby

text: Kaupunginosassa on vuonna 1975 avattu Rinkebyn metroasema Tukholman metron sinisellä linjalla.


title: Rinkeby

text: Vuonna 2004 Rinkebyssä oli 15 613 asukasta. Rinkeby esiintyy ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1347 nimellä Rynkaby. Rinkeby on myös tullut kuuluisaksi siellä puhutun sosiolektin, rinkebysvenskan eli "Rinkebyn ruotsin", takia.


title: Rinkeby

text: Vuonna 2010 Rinkebyssä oli kaksipäiväisiä levottomuuksia, kun jopa 100 nuorta heitteli kiviä, sytytti tulipaloja ja hyökkäsi paikallista poliisiasemaa vastaan. Myös vuoden 2013 Tukholman mellakat ulottuivat kaupunginosaan.


title: Rinkeby

text: Vuonna 2016 australialainen 60 Minutes -ohjelman kuvausryhmä vieraili kaupunginosassa tehdessään dokumenttia maahanmuuttokriisistä. Kuvausryhmää heiteltiin esineillä ja lyötiin ja potkittiin ja kameramiehen jalan yli ajettiin autolla.


title: Rinkeby

text: Samana vuonna Norjan yleisradion kuvausryhmää heiteltiin kivillä ja uhkailtiin heidän olleessaan paikallisen poliisin mukana kaupunginosassa.


title: Rinkeby

text: Helmikuussa 2017 Rinkebyssä puhkesi levottomuuksia kun poliisi teki pidätyksen metroasemalla. Paikalle kerääntyi nuorisojoukko, joka kivitti poliisia, poltti autoja ja ryösteli kauppoja. Poliisi vastasi ampumalla mellakoitsijoita. Dagens Nyheterin valokuvaajaa vastaan hyökättiin, ja hänen kameransa varastettiin.


title: Råcksta

text: Råcksta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort") ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Grimstan, Vällingbyn, Nälstan, Flystan, Beckombergan, Norra Ängbyn ja Blackebergin kaupunginosat. Råckstassa on asukkaita noin 4500, ja maa-alaltaan se on noin 1,42 neliökilometrin suuruinen.


title: Eneby

text: Eneby on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Beckombergan, Sundbyn, Bällstan, Riksbyn ja Bromma Kyrkan kaupunginosat. Asukkaita Enebyssä on noin 800, ja se on maa-alaltaan 0,34 neliökilometrin suuruinen kaupunginosa.


title: Pieljekaise

text: Pieljekaise on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Arjeplogin kunnan alueella, Norrbottenin läänissä. Puisto on suurta koivumetsää, joka muistuttaa hieman aarnimetsää. Kansallispuiston eteläisessä osassa sijaitsee useita järviä. Puiston lävitse kulkee myös Kungsleden-vaellusreitti. Pinta-alaltaan kansallispuisto on 15 340 hehtaarin suuruinen. Se muodostettiin vuonna 1909.


title: Lauri Nissinen

text: Lauri Vilhelm Nissinen (31. heinäkuuta 1918 Joensuu – 17. kesäkuuta 1944 Kaukjärvi) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja Mannerheim-ristin ritari. Nissinen lensi noin 300 sotalentoa ja ampui alas 32 vastustajan konetta. Hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 5. heinäkuuta 1942 numerolla 69, nimityshetkellä hänen sotilasarvonsa oli vänrikki.