title: Suomi-salaliitto

text: Suomi-salaliitto (Suomi-suunnitelma, Suomi-strategia) on thaimaalaisen journalistin, Sondhi Limthongkulin, vuonna 2006 esittämä teoria salaliitosta, jonka Thaimaan silloinen pääministeri Thaksin Shinawatra olisi tehnyt entisten vasemmisto-opiskelijoiden kanssa syrjäyttääkseen Thaimaan kuninkaan, kaapatakseen vallan ja tehdäkseen Thaimaasta yksipuoluetasavallan. Vaikka salaliiton olemassaololle ei löytynyt mitään todisteita, se haittasi Thaksinin ja hänen hallituksensa suosiota.


title: Suomi-salaliitto

text: Nimitys tulee siitä, että väitteiden mukaan Thaksin ja entiset opiskelijat olisivat suunnitelleet salaliiton Suomessa pidetyssä tapaamisessa vuonna 1999.


title: Valmistavat toimitukset (mormonismi)

text: Pesu ja voitelu, joita myös kutsutaan nimellä esitoimitukset tai valmistavat toimitukset, ovat osa myöhempien aikojen pyhien temppeleissään suorittamia rituaaleja. Pesun ja voitelun lisäksi valmistaviin toimituksiin kuuluvat garmentin pukeminen ja "uuden nimen" luovuttaminen. Teologisesti valmistavat toimitukset kuuluvat osaksi endaumenttiseremoniaa, mutta käytännön syistä ne on erotettu toisistaan.


title: Valmistavat toimitukset (mormonismi)

text: Pesu ja voitelu perustuvat toimituksina Israelin papistolle ensin ilmestysmajassa ja sitten Jerusalemin temppelissä suoritettuihin pesu- ja voiteluseremonioihin (2. Mooseksen kirja 29:4-7, 40:12-13), joihin myös Johanneksen ilmestys 1:5-6 viittaa. Nykyään näihin seremonioihin viitataankin suoraan ennen pesutoimituksen aloittamista. Pesun tarkoituksena on puhdistaa vihittävä vertauskuvallisesti "tämän sukupolven verestä ja synneistä". Voitelun tarkoituksena taas on voidella vihittävä Israelin "kuninkaaksi ja papiksi" (naisen kohdalla käytetään sanoja "kuningattareksi ja papittareksi"). Valmistavien toimitusten aikana miespuoliset avustajat pesevät ja siunaavat miespuolisia ja naiset naispuolisia vihittäviä. Naispuolisten avustajien voidaan katsoa toimivan esitoimituksissa pappeuden valtuudella, koska heidät on valtuuttanut toimimaan temppelin johtaja, jolla on pappeuden valtuus.


title: Valmistavat toimitukset (mormonismi)

text: Pesu ja voitelu kuuluvat temppelissä tehtävistä "pyhistä toimituksista" vanhimpiin. Niitä harjoitettiin Kirtlandissä jo vuonna 1832, siis ennen endaumenttiseremonian kehittämistä. Kirtlandissä miehet peseytyvät kotonaan vedellä ja alkoholilla, minkä jälkeen he kokoontuivat profeetta Joseph Smithin luo hänen siunattavakseen ja voideltavakseen. Useat siunatuista kertoivat saaneensa ilmestyksiä ja erityisiä Pyhän Hengen armolahjoja, kuten profetoimisen, kielillä puhumisen ja kielten selittämisen lahjan. Seremonia päättyi keskinäiseen jalkojen pesuun ja sakramentin viettoon.


title: Valmistavat toimitukset (mormonismi)

text: 1800-luvulla temppeleissä suoritetuissa pesuissa ja puhdistuksissa pestävät istuivat alasti altaissa, ja peseytyminen suoritettiin perusteellisesti ja runsaalla vedellä. 1900-luvulla pesu ja voitelu muuttuivat vertauskuvallisemmisiksi. Pestävät pukeutuivat eräänlaiseen laajaan, sivuilta auki olevaan kaapuun, joka mahdollisti heidän pesemisensä ja siunaamisensa. Pesijät kostuttivat kätensä veteen ja pesivät sen jälkeen pestävän pään, silmät, korvat, nenän, huulet, niskan, hartiat, selän, rinnan, kädet, vatsan, kupeet ja jalat lausuen samalla rituaalisen siunauksen. Tämän jälkeen sama toimenpide toistettiin oliiviöljyllä voiteluna. 18. tammikuuta 2005 pesu ja voitelu muutettiin entisestä vertauskuvallisemmaksi. Nykyään vihittävän otsaa kosketetaan ensin vedellä ja sitten oliiviöljyllä, vaikka siunaukset luetaan edelleenkin kaikille ennen pestyille ja voidelluille ruumiinosille. Pesu ja voitelu päättyvät kumpikin avustajien kätten päälle panemiseen ja siunaukseen. Voitelun yhteydessä miehet voidellaan "kuninkaiksi ja papeiksi", naiset "kuningattariksi ja papittariksi". Vuoteen 2019 naiset voideltiin "kuningattariksi ja papittariksi aviomiehelleen", mutta nykyään seremoniassa ei ole enää viittausta aviomieheen. Tämä voidaan nähdä tasa-arvoa edistävänä elementtinä.


title: Valmistavat toimitukset (mormonismi)

text: Ennen vuotta 2005 avustajat nostivat pesun ja voitelun jälkeen kaavun vihittävän yltä ja pukivat hänet garmenttiin erityisessä seremoniassa. Samalla hänelle kerrottiin garmentin muistuttavan temppelin pyhyydestä. Sen alkuperän kerrottiin olevan niissä nahkavaatteissa, jotka Jumala antoi Aadamille ja Eevalle karkotettuaan heidät paratiisista. Koska nykyään vihittävien ruumista ei enää kirjaimellisesti pestä ja voidella, he pukevat garmentin ylleen jo pukeutumistiloissa ennen valmistavia toimituksia. Nykyään avustajat nostavat kaavun - joka nykyään on sivuilta kiinni ommeltu - pois vihittävän yltä ja luovuttavat hänelle oikeuden pitää garmenttia.


title: Valmistavat toimitukset (mormonismi)

text: Valmistavat toimitukset päättyvät "uuden nimen" antamiseen. Tämä on merkki uudesta liittosuhteesta hänen ja Jumalan välillä. uuden nimen ajatus on peräisen Ilmestyskirjan 2:17:stä. Uusi nimi on vertauskuvallinen ja vihittäviä vaaditaan pitämään se omana tietonaan. Uusina niminä käytetään raamatullisia tai Mormonin kirjasta peräisin olevia nimiä tai kirkon alkuaikojen merkkihenkilöiden nimiä. Monet seremonioihin osallistuvista ilmeisesti ajattelevat nimen tulevan ilmoituksen kautta ja olevan henkilökohtainen lahja Jumalalta. Tosiasiassa kuitenkin kaikki samana päivänä endaumenttiin osallistuvat saavat saman "uuden nimen", miehet miehen nimen ja naiset naisen nimen. Vain siinä tapauksessa, että vihittävän oma etunimi on sattumalta sama kuin sinä päivänä temppelissä annettava "uusi nimi", hänelle annetaan toinen nimi erityisestä taulukosta. Uutta nimeä kysytään endaumenttiseremonian aikana. Mormoniteologian mukaan tämä kuvastaa sitä, miten ihminen hänen kuolemansa jälkeen tunnistetaan hänen uuden nimensä avulla ja hän pääsee Jumalan välittömään läheisyyteen. Yleensä mies saa seremonian aikana tietoonsa vaimonsa nimen, ja suosittu ajatus menneiden aikojen pyhien joukossa oli, että aviomiehet kutsuvat viimeisenä päivänä vaimonsa ylösnousemuksessa luokseen heidän uusilla nimillään. Tätä ajatusta ei ole tiettävästi koskaan dogmatisoitu.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Keuhkoparenkyymisairaudet ovat monimuotoinen luokka keuhkosairauksia, joissa kudosvaurio aiheuttaa keuhkojen tulehdusreaktion ja fibroosin eli sidekudosmuodostuksen kehittymisen. Keuhkoparenkyymisairauksiin kuuluvat granulomatoottiset tulehdukset kuten sarkoidoosi ja allerginen alveoliitti, interstitiaaliset pneumoniat ja muutamia muita keuhkosairauksia.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Sarkoidoosi on systeeminen sairaus, jonka tunnusmerkkinä on noin 90 prosentilla potilaista keuhkojen granulomatoottinen tulehdus. Sarkoidoosi voi kuitenkin ilmetä missä elimessä hyvänsä. Sarkoidoosi hoidetaan kortikosteroideilla, jos potilaalla on hankalia oireita tai jos keuhkoissa havaitaan toiminnan heikkenemistä tai alkavaa fibroosia. Noin viidesosa sarkoidoosia sairastavista ei tarvitse mitään hoitoa.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Allerginen alveoliitti on keuhkorakkuloiden tulehdusreaktio, joka aiheutuu keuhkoihin hengitetyistä hiukkasista. Sairaus voi seurata esimerkiksi home- ja kosteusvaurioiden tuottamasta pölystä. Tärkein hoito on altistuksen lopettaminen allergiareaktion aiheuttaneelle aineelle, mutta taudin alkuvaiheessa voidaan käyttää myös kortikosteroideja.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Interstitiaalisiksi pneumonioiksi kutsutaan monimuotoista ryhmää keuhkosairauksia, joissa tulehdusreaktio kohdistuu keuhkorakkuloiden välitilaan. Sairauksien syystä on esitetty useita teorioita, mutta niiden aiheuttaja on vielä suurelta osin epäselvä. Erään yleisen teorian mukaan keuhkokudoksen vaurio johtaisi krooniseen interstitielliin tulehdusreaktioon, fibroblastien aktivaatioon ja lopulta keuhkofibroosin ja kudostuhon kehittymiseen. Toisaalta idiopaattinen keuhkofibroosi vaikuttaisi olevan pääasiassa ilman tulehdusta esiintyvä fibroblastien aktivaatioon ja jakaantumiseen johtava häiriö, jonka laukaisevaa tekijää ei tunneta.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Interstitiaalisia pneumonioita hoidetaan yleensä kortikosteroideilla. Idiopaattisessa keuhkofibroosissa kortikosteroideista ei kuitenkaan ole hyötyä, koska taudissa ei ole tulehduksellista komponenttia. Joissain tapauksissa voidaan harkita keuhkonsiirtoa.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Idiopaattinen keuhkofibroosi (IPF, tunnetaan myös nimillä idiopaattinen fibrotisoiva interstitiaalinen pneumonia ja fibrotisoiva alveoliitti) on yleisin interstitiaalinen pneumonia. Sen aiheuttaja on tuntematon. IPF johtaa muutamassa vuodessa vaikean fibroosin eli sidekudosmuodostumisen kehittymiseen ja on huonoennusteinen tauti. Sairauden ilmaantuvuus on noin 7–10/100 000.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: IPF:aa sairastavan henkilön keuhkokudoksesta otetussa koepalassa nähdään muutoksia, joiden histopatologinen termi on UIP (usual interstitial pneumonia). Keuhkokudoksessa havaitaan honeycomb-tyyppisiä verkkomaisia muutoksia, fibroblastien liiallista jakautumista ja sidekudosmuodostusta. Tulehdusreaktio on vähäistä.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Lymfosyyttinen interstitiaalinen pneumonia (LIP) liittyy usein sidekudossairauksiin, kuten Sjögrenin syndroomaan ja muihin autoimmuunitauteihin. LIP:ssa keuhkokudoksessa esiintyy lymfosyyttivaltainen tulehdusreaktio.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Respiratorinen bronkioliitti ja interstitiaalinen keuhkosairaus (RB-ILD) on tupakoitsijoilla esiintyvä keuhkosairaus. Se johtuu todennäköisesti keuhkorakkuloiden makrofagien tulehdusreaktiosta tupakansavuun.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Kryptogeeninen organisoituva pneumonia (COP) tunnettiin aiemmin nimellä obliteroiva bronkioliitti ("Bronchiolitis obliterans") ja organisoituva pneumonia (BOOP). Se on kliinisesti keuhkokuumeen kaltainen keuhkoreaktio, joka voi liittyä esimerkiksi infektioihin, lääkkeisiin ja sidekudostauteihin kuten reuma tai SLE. Suuressa osassa tapauksista syytä ei saada selville.


title: Keuhkoparenkyymisairaudet

text: Akuutti interstitiaalinen pneumonia (AIP) on nopeasti etenevä keuhkorakkulavaurio, joka muistuttaa äkillistä hengitysvaikeusoireyhtymää (ARDS). Hoidosta huolimatta kuolleisuus tautiin puolen vuoden kuluessa on 60–100 prosenttia.


title: Keuhkofibroosi

text: Keuhkofibroosissa (keuhkojen sidekudoistuminen) keuhkokudos korvautuu vähitellen sidekudoksella.


title: Keuhkofibroosi

text: Sairauden alkusyytä ei tunneta. Sillä on jokin yhteys muihin sidekudossairauksiin, sillä sairaus liittyy melko usein nivelreumaan tai sklerodermaan (yleistynyt ihonkovettumatauti) tai muihin sidekudostauteihin


title: Las mil y una noches

text: Las mil y una noches () on Tierra Santa -yhtyeen livealbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Se äänitettiin Lorca Rock -festivaalilla. Levystä on olemassa myös DVD-versio.


title: Marquette

text: Marquette on Yläjärven rantakaupunki Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on samannimisen piirikunnan keskus.


title: Marquette

text: Marquette on satamakaupunki, siellä lastataan pääasiassa rautamalmia. Northern Michigan University sijaitsee siellä. Marquette on Michigan- ja Yläjärvien väliin jäävän niemimaan suurin kaupunki. Kaupungissa sataa talvisin keskimäärin 325 cm lunta ja se on Yhdysvaltain toiseksi lumisin kaupunki. Marquette on suomalaisen Kajaanin kaupungin ystävyyskaupunki.


title: Halkokari

text: Halkokari on Kokkolan kaupunginosa, jossa sijaitsi vielä 1800-luvulla vilkas satama. Muun muassa terva oli erittäin tärkeä vientituote ulkomaille ja tervan haju on säilynyt hiekkarannalla nykypäiviin saakka. Tunnetuimpia tapahtumia sataman ajoilta on Halkokarin kahakka vuonna 1854, jolloin torjuttiin englantilaisten yritykset tuhota satama. Halkokari sijaitsee meren läheisyydessä kaupungin pohjoispuolella, välimatka kaupungin keskustaan n. 2 km. Halkokarin alueelta löytyy mm. suomenkielinen alakoulu Halkokarin koulu, yksi lähikauppa ja päiväkoti. Ennen vuoden 1977 kuntaliitosta Halkokari kuului Kaarlelan kuntaan.


title: Tankar

text: Tankar on majakkasaari Perämerellä Kokkolan edustalla. Saaressa on punavalkoinen korkea Tankarin majakka ja ympäri vuoden toimiva luotsiasema. Matka Kokkolasta saareen on noin 17 km.


title: Tankar

text: Saari nousi merestä noin 1200-luvulla maankohoamisen seurauksena. Saaren ensimmäisten asukkaiden uskotaan olleen hylkeenpyytäjiä, joita liikkui alueella runsaasti. 1500-luvulla hylkeenpyytäjien ja kalastajien tukikohdaksi vakiintunut karu luoto sai jo varhain tunnuksekseen merimerkin. Merenkulkijoiden oppaaksi rakennettiin kivikummeli, jonka näkyvyyttä lisäsi kummelista esiin pistävien rautatankojen päihin kiinnitetyt tynnyrit. Aiemmin "Klippan"-nimisenä tunnettu saari sai merimerkkinsä ansiosta nimen "Tankokari", josta myöhemmin muotoutui saaren nykyinen nimi Tankar. Kalastuksen kasvaessa saarelle rakennettiin pieniä mökkejä, joissa kalastajat asuivat pyyntiajan ja heillä oli saarella myös omia kotieläimiään. Etenkin lampaat aiheuttivat saaren luonnolle suurta tuhoa syömällä saaren miltei paljaaksi. Majakka rakennettiin 1889 ja sähköistettiin 1961, jota ennen saarella toimi valokoppi eli lyysi.


title: Tankar

text: Tankarin luonto on monipuolinen. Pohjoispuolen kivikko tarjoaa lintuharrastajille lintujen seurantamahdollisuuksia. Lintuja tarkkaillaan ja rengastetaan alueella harrastajavoimin sekä saarella on myös oma lintuasema. Keskimäärin vuodessa rengastetaan 1500 lintua. Saarella kulkee noin kilometrin pituinen luontopolku, jonka varrella kerrotaan Tankarin luonnosta.


title: Tankar

text: Tankarin vanhin yksityinen rakennus, kalastajamökki ”Sjöbloms bastu”, on vuodelta 1768. Saaren keskiosassa sijaitseva Tankarin kirkko on rakennettu vuonna 1754. Suurin osa saaren vanhoista rakennuksista suojeltuja. Mökkien lisäksi Tankarissa on myös muutama vanha huvila ja nykyaikainen luotsiasema.


title: Tankar

text: Tankarissa toimii hylkeenpyyntimuseo, joka on auki sopimuksen mukaan. Matkailijoita varten on vierasvenelaituri, vierasmaja, kahvio ja grillikatos. Kesällä saarelle järjestetään päivän mittaisia retkiä m/s Jennyllä ja joinakin talvina saarelle on päässyt autolla aurattua uraa pitkin.


title: Kenttäkeittoastia

text: Kenttäkeittoastia tai kenttäpakki, puhekielessä pelkkä pakki, on kenttäruokailuun tarkoitettu, yleensä alumiininen, suojavärillä maalattu soikea tai kaareva kattilan kaltainen astia, jossa on suljettava tiivis kansi. Keitto tai muu ateria nautitaan kenttäkeittoastiasta ja juomat sen kannesta. Jos käytettävissä on muu juoma-astia, pakin kannesta nautitaan jälkiruoka.


title: Kenttäkeittoastia

text: Saksan armeija otti vuonna 1910 käyttöönsä alumiinisen, päältä mustaksi maalatun ja sisältä emaloidun, pohjamuodoltaan munuaisen muotoisen kaksiosaisen "M.1910 Kochgeschirr" -kenttäkeittoastian.


title: Kenttäkeittoastia

text: Suomalaiset jääkärit alkoivat käyttää näitä pakkeja myös kasarmioloissa Lockstedter Lagerissa siirtyessään kanttiiniruokailusta tuparuokailuun 13. syyskuuta 1915 lähtien.


title: Kenttäkeittoastia

text: Vuonna 1931 Reichswehr otti käyttöönsä edeltäjäänsä hiukan pienemmän "Kochgeschirr 31" (M31) -kenttäkeittoastian. Tilavuudeltaan 1,7-litrainen kenttäharmaaksi maalattu pakki oli alkujaan valmistettu alumiinista, mutta toisen maailmansodan kuluessa valmistusmateriaaliksi tuli enenevässä määrin sisältä emaloitu teräs. Pakin kannen etuosaan on niitattu alumiininen tai myöhemmin myös teräksinen saranoitu varsi, jonka liitososassa ja varren päässä on lenkit kiinnityshihnaa ("Kochgeschirr-Riemen") varten. Varren suoraan kulmaan taivutettu pää lukitsee kootun pakin kannen keitto-osaan. Keitto-osan sivukylkiin on niitattu kiinnikkeet pakin kantamiseen ja ripustamiseen tarkoitetulle, paksusta rautalangasta taivutetulle kahvalle.


title: Kenttäkeittoastia

text: Bundeswehrin käyttämä kenttäkeittoastia on M31-mallin kaltainen, mutta sen kansi on hiukan korkeampi ja siinä on pakin keitto-osan sisään sopiva kolmas astia.


title: Kenttäkeittoastia

text: Myös Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeija käytti M31-mallin mukaista ja kokoista mutta kolmiosaista "Essnapf-"kenttäkeittoastiaa. Sen suurin ero muihin saksalaismalleihin on kiinnityshihnan lenkkien puuttuminen.


title: Kenttäkeittoastia

text: Suomen puolustusvoimien käyttämä pakki perustuu saksalaiseen M31-malliin. Se on valmistettu syvävetämällä alumiinista teräksistä vartta ja sankaa lukuun ottamatta. Pakin tilavuus on 1,7 ja kannen 0,6 litraa. Kannessa on saranoitu teräsvarsi, jonka renkaaseen voidaan tarvittaessa työntää kepistä veistetty tilapäinen jatkovarsi keittämistä tai paistamista varten. Pakki on kätevä ripustaa kamiinan kylkeen. Useissa tapauksissa kohtuullisen määrän kuumaa vettä saa lämmitettyä siten, että kenttäkeittoastia asetetaan kamiinan päälle, jolloin alumiininen astia lämpiää pohjastaan. Taisteluliivissä kenttäkeittoastiaa kuljetetaan takalaukussa, aiemmin taisteluvyöhön kiinnitetyssä tai olkahihnassa kannetussa leipälaukussa. Lusikkahaarukkaa ei suositella laitettavaksi kenttäkeittoastiaan, koska se aiheuttaa irrallaan astiassa melua.


title: Kenttäkeittoastia

text: Ruotsin puolustusvoimien "Kokkärl m/1940" -pakki on pohjamuodoltaan soikea, ja sen kahvaan on kiinnitetty erillinen koukku, jolloin sitä ei tarvitse pujottaa keitto-orteen. Joidenkin pakkien sisällä on erillinen lautasosa, kun taas joissain on rautalangasta tehty kahva, ja joidenkin pakkien mukana tulee myös pakin alle kiinnitettävä spriipoltin, jonka avulla pakki muuttuu keittimeksi ilman nuotiotakin.


title: Kenttäkeittoastia

text: Pakin suojana voidaan käyttää pakkipussia, joka on astian sisäpuolelle laitettava muovipussi. Tällöin pakkiin ei jää ruokaa, eikä sitä näin ollen tarvitse pestä. Pakkipussia ei kuitenkaan voi käyttää keittäessä vaan ainoastaan ruokaillessa. Kenttäkeittoastian kanssa Suomessa käytetään lusikkahaarukkaa ja puukkoa.


title: Lusikkahaarukka

text: Lusikkahaarukka eli "luha" on kenttäoloissa tarkoitettuun ruokailuun valmistettu lusikan ja haarukan yhdistelmä, jossa lusikka ja haarukka on yhdistetty toisiinsa taittonivelenä toimivalla niitillä.


title: Lusikkahaarukka

text: Suomen puolustusvoimien käyttämän, useiden eri valmistajien tekemän lusikkahaarukan lusikka ja haarukka oli alkujaan valmistettu alumiinista ja niitti ruostumattomasta teräksestä. Myöhemmät Hackmanin valmistamat luhat on tehty kokonaan ruostumattomasta teräksestä.


title: Lusikkahaarukka

text: Monissa muissa armeijoissa lusikka ja haarukka ovat erilliset, mutta niiden kuljetusasennon kiinnitysmekanismi ei ole yhtä kestävä kuin lusikkahaarukan.


title: Lusikkahaarukka

text: Lusikkahaarukka – sotilasslangissa ”mysteerio” – on mitoitettu siten, että se sopii taitettuna kenttäkeittoastian (pakin) ja sen kannen väliin. Näin sitä ei kuitenkaan juuri koskaan kuljeteta, sillä tällaisesta kuljetustavasta aiheutuu sotilaan helposti paljastavaa ääntä. Tämän vuoksi lusikkahaarukkaa on suositeltu kannettavaksi vasemmassa rintataskussa.


title: Lusikkahaarukka

text:
Cambridgessa sijaitsevan Fitzwilliam Museumin kokoelmiin on 1990-luvulta lähtien kuulunut lusikkahaarukkaa muistuttava työkalu, joka on ajoitettu 200–300-luvulle jaa. Hopeasta ja teräksestä valmistettu työkalu on luultavasti yksittäiskappale, joka on tehty rikkaan matkustelijan tilauksesta.
Spork on lusikkahaarukka, jossa osa lusikan kuuppaosasta on muotoiltu haarukan piikeiksi. Nimi tulee englannin sanoista "spoon"" ja ""fork". Sana esiintyy "Century Dictionary" -sanakirjan vuonna 1909 julkaistussa täydennysosassa. Vastaava väline mainitaan nimellä "runcible spoon" Edward Learin vuonna 1871 julkaistussa runossa "The Owl and the Pussycat""."


title: Puolijoukkueteltta

text: Puolijoukkueteltta on kahdeksalla telttakepillä seinistä ja keskellä yhdellä puisella tai metallisella salolla pystytettävä teltta, jossa lämmityslaitteena toimii telttakamiina. Teltan katossa on 4,5 tuuman kokoinen pyöreä aukko teräsvanteella, joka estää kuumaa savutorvea sytyttämästä puuvillakankaista telttaa palamaan. Teltan paino on 20 kg. Sen sisääntuloaukossa on tuulikomero.


title: Puolijoukkueteltta

text: Telttaa käytetään mm. Suomen puolustusvoimissa. Puolijoukkuetelttaan mahtuu periaatteessa puolet jalkaväkiprikaati-80:n jalkaväkijoukkueen 37 jäsenestä eli noin 18–19 sotilasta kenttävarusteineen puolikaareen siten, että jalat ovat kamiinaan päin ja päät teltan ulkoseinään päin. Jos taas telttaa ei ole huolellisesti kiinnitetty maahan tai jos teltan liepeen alla on kiviä tai oksia, jolloin kylmä ilma pääsee suoraan telttaan sisälle, on vaarana kasvojen tai korvien paleltuminen.


title: Puolijoukkueteltta

text: Monissa tapauksissa puolijoukkueteltassa yöpyy taistelua tukevissa tai huoltavissa aselajeissa vähemmän kuin 18–19 sotilasta, koska telttaan voidaan sijoittaa myös muita varusteita, esimerkiksi päivystettäviä viestiasemia jne.


title: Puolijoukkueteltta

text: Puolijoukkuetelttaa pienempi teltta on ryhmän majoitukseen sopiva sissiteltta tai puolijoukkuetelttaa korkeampi esikuntatyöskentelyyn sopiva komentoteltta.


title: Puolijoukkueteltta

text: Siviilikäytössä puolijoukkueteltasta käytetään nimitystä talviteltta, joita on käytössä kahta eri kokoa. Pienempi on 10–12 henkilön kymppiteltta ja suurempi 18–20 henkilön puolijoukkueteltta.


title: Puolijoukkueteltta

text: Koska teltan materiaali on puuvillakangas, on teltta syytä pystyttää kireäksi. Kosteutta hylkivästä käsittelystä huolimatta kangas alkaa vuotaa sateella lammikoiden kohdalta.


title: Puolijoukkueteltta

text: Puolijoukkueteltta pystytetään kireäksi pystyttämällä ensin joka toinen kulma neliöksi, sitten loput kulmat ja tuomalla keskisalko sisään viimeiseksi. Tällöin kankaaseen ei jää vettä kerääviä ryppyjä. Motivoitunut ja oikein varustautunut ryhmä nostattaa teltan parissa minuutissa. Normaalisti teltan ympärille ei tarvitse kaivaa ojaa, mutta mikäli maasto on vettä huonosti imevää, esim. savea, on syytä suunnitella valumavesien kulku. Teltan sisäpuolisten kuivatusnarujen käytössä on vältettävä kohtuuttoman painavia varusteita.


title: Puolijoukkueteltta

text: Myrskylyhty ripustetaan keskisalkoon.


title: Puolijoukkueteltta

text: Naamiointiverkko vaikeuttaa teltan havaitsemista niin perinteisin keinoin kuin lämpökamerallakin; kamiinan käyttö luonnollisesti helpottaa sitä. Naamiointiverkko tai -verkot kiinnitetään narulla teltan katolle ennen keskisalon nostamista.


title: Puolijoukkueteltta

text: Telttaa purettaessa kannattaa kamiinan torvi heittää kokonaisena ulos ja kantaa kamiina ulos, sitten keskisalko ja muut salot ja kiinnitykset. Tämän jälkeen yksi purkaja tarttuu keskisalon reiästä ja toinen alkaa kerätä sivuköysiä yksi kerrallaan, kunnes koko teltta on taiteltu pitkäksi paketiksi. Sitten teltta asetetaan maahan ja rullataan kasaan liepeistä alkaen omaan pussiinsa.


title: Puolijoukkueteltta

text: Kastunut teltta kuivataan ennen pakkaamista sen homehtumisen välttämiseksi.


title: Puolijoukkueteltta

text: Lämmittämiseen käytettäviä telttakamiinoita on eri kokoisia ja mallisia. Tehokkaimpana lämmittäjänä pidetään pystykamiinaa. Kamiina on tulisija, joka ei varastoi lämpöä, jonka vuoksi siinä on pidettävä tuli koko lämmittämisen ajan. Kamiinoiden paino vaihtelee koosta riippuen 6–20 kg. Maasta hieman korkeammalle asennettu kamina antaa tasaisemman lämmön teltassa olijoille.


title: Puolijoukkueteltta

text: Telttakamiinan savutorvessa on kipinäsuojus, joka estää kipinöiden lentämisen teltan katolle ja aiheuttamasta reikiä kankaaseen.


title: Puolijoukkueteltta

text: Polttopuut pilkotaan sopivan kokoisiksi ja varastoidaan teltan oviaukon sisäpuolelle. Puiden kulutus riippuu suuresti ilman lämpötilasta. Kuusen käyttöä polttopuuna vältetään, koska se kipinöi voimakkaasti. Teltan lähistölle varataan vettä mahdollisen tulipalovaaran takia. Puolijoukkue telttojen etäisyys tulee olla vähintään neljä metriä.


title: Puolijoukkueteltta

text: Yöaikana kamiinalla lämmitettäessä on teltassa jatkuvasti valveilla tulivartiomies, joka laittaa kamiinaan sopivasti puita pitäen teltan jatkuvasti mahdollisimman tasalämpöisenä ja valvoen paloturvallisuutta. Tulivartiomies tunnetaan erityisesti partiolaisten kesken kipinämikkona.


title: Puolijoukkueteltta

text: Savutorvi ja kamiina on nuohottava riittävän usein niiden tukkeutumisen välttämiseksi ja lämmitystehon säilyttämiseksi.


title: Puolijoukkueteltta

text:
Kuljetuksen aikana savutorvet sijoitetaan kamiinan sisään.
Suomi lähetti syyskuussa 2015 Unkariin 192 armeijan vanhaa puolijoukkuetelttaa siellä oleville pakolaisille väliaikaisasumukseksi


title: Kielikone

text: Kielikone Oy on suomalainen kielialan yritys ja digitaalisten sanakirjojen markkinajohtaja Suomessa. Yritys on parhaiten tunnettu tietokoneilla ja matkapuhelimilla käytettävistä MOT-sanakirjoistaan.


title: Kielikone

text: Yritys on lähtöisin Suomen itsenäisyyden rahaston Sitran Kielikone-projektista. Projektin pohjalta perustettiin yritys vuonna 1987. Kielikoneen ensimmäinen digitaalinen sanakirja julkaistiin vuonna 1989.


title: Kielikone

text: Kielikoneen palveluvalikoimaan kuuluvat MOT-sanakirja-, -konekäännös- ja -kielentarkistuspalvelut. Kielikoneen tuotteita ja palveluita on saatavilla Windows-, Internet-, intranet-, ja mobiiliympäristöihin. Palvelut on tehty yhteistyössä sanakirjakustantajien ja kieliasiantuntijoiden kanssa. Kielikoneen tuotteita ja palveluita käytetään yrityksissä, julkishallinnossa, oppilaitoksissa ja yksityistalouksissa. Kielikoneella on asiakkaita yli 100 maassa.


title: Lingsoft

text:
Lingsoft on vuonna 1986 perustettu suomalainen kielialan yritysryhmä. Sen toimialana ovat kielipalvelut ja digitaalisen toimintaympäristön kielenhallintaratkaisut. Yritysryhmän liikevaihto vuonna 2017 oli lähes 12 MEUR. Lingsoft toimii kansainvälisesti. Kotimarkkina-alueena on Pohjois-Eurooppa, erityisesti Itämeren alue. Yhtiöllä on toimipisteet Helsingissä ja Turussa.
Lingsoft-yritysryhmään kuuluvat Lingsoft Group Oy, Lingsoft Oy, Lingsoft Language Services Oy, The English Centre Oy ja Gurusoft Oy. Kirjastolaitosta sähkökirjojen lainausalustana valtakunnallisesti palveleva Ellibs Oy on myös osa Lingsoftia. Yritysryhmän palveluksessa oli 2016 noin 140 henkilöä.


title: Lingsoft

text: Yhtiön tuottaa sekä puhutun että kirjoitetun kielen analyysiin, käsittelyyn ja hallintaan liittyviä palveluja ja ratkaisuja. Palveluvalikoimaan kuuluu kääntäminen, sanelupurku, litterointi, ohjelmatekstitys, AV-kääntäminen, sisällöntuotanto sekä teminhallinta ja sanastotyö. Saavutettavuus, löydettävyys ja tuottavuus ovat ne kolme tarvealuetta johon yhtiö tarjoaa kieliteknologisia ratkaisuja.


title: Lingsoft

text: Lingsoftin asiakkaita ovat julkishallinto, EU, terveydenhuolto, media-ala sekä laaja kirjo eri toimialojen globaalisti toimivia yrityksiä ja kansainvälisiä kielitoimistoja.


title: Lingsoft

text: Lingsoftin kielenhallintapalvelut perustuvat yrityksen omiin, maailmalla standardin aseman saavuttaneisiin lause- ja sana-analyysiteknologioihin. Yhtiön palvelu- ja ratkaisutarjontaa ovat mm. käännökset, käännösmuistit ja terminologiat sekä sanastot, kirjoittajan ja lukijan työkalut, puheteknologiseen osaamiseen nojaava sanelunpurku- ja ohjelmatekstityspalvelut sekä hakupalvelut, tekstinlouhinta, erilaiset opetussovellukset, puheohjatut palvelut ja omana kokonaisuutenaan e-kirjat ja Ellibs-verkkokirjastopalvelu kirjastoille sekä yrityksille ja virastoille. Esimerkiksi Microsoft Officen kielentarkistimet ja tavuttimet suomelle, muille pohjoismaisille kielille sekä joukolle suuria Keski-Aasian kieliä, samoin kuin ranskan, saksan ja englannin kieliopintarkistimet ovat Lingsoftin käsialaa.


title: Lingsoft

text: Helsingin yliopiston yleisen kielitieteen professori Fred Karlsson ja kieliteknologian professori Kimmo Koskenniemi perustivat Lingsoftin vuonna 1986. Karlssonin ja Koskenniemen yhteistyö käynnistyi Suomen Akatemian vuosina 1981–1984 rahoittamassa tutkimushankkeessa ”Suomen kielen automaattinen tunnistaminen ATK:n avulla”.


title: Lingsoft

text: Tutkimushankkeen varhaisimmat tulokset, suomen kielen sanavartaloiden taivutusta ja tavutusta koskeneet tietokonesovellukset, herättivät heti kaupallista kiinnostusta. Ratkaisut palvelivat orastavaa tietoyhteiskuntaa, moderneihin tietovarantoihin kohdennettua tiedonhakua sekä sähköiseen sivunvalmistukseen parhaillaan siirtyvää lehdistöä.


title: Lingsoft

text: Tutkimushankkeen tärkein innovaatio oli Kimmo Koskenniemen 1980-luvun alussa kehittämä ns. kaksitasomalli (kaksitasomorfologia). Se oli vallankumouksellinen ratkaisu saattaa luonnollinen kieli, normaali teksti ja puhe, tietokoneiden ulottuville ja ymmärrykseen. Se oli sensaatiomaisesti kieliriippumaton, eli sitä voitiin soveltaa mille tahansa kielelle.


title: Lingsoft

text: Fred Karlssonin kehittämä ns. rajoitekielioppi (Constraint Grammar, CG) sai tietokoneet ja hakutoiminnot ymmärtämään lausetason tekstikokonaisuuksia. Ratkaisulla tehtiin tuoreeltaan kaikkiaan 200 miljoonan sanan Bank of English -tekstikokoelman lausetason rakenteiden analyysi. Urakka oli tuolloin laajuudeltaan suurin koskaan toteutettu tietokonelingvistinen projekti.


title: Lingsoft

text: Lingsoft perustettiin 1986, koska yliopistolaitoksen sisällä ei tuolloin vielä ollut kaupallisen verkostoitumisen ja sovellustuotannon mahdollisuuksia. Lingsoftin liiketoiminta sai vauhtia Microsoftin tekstinkäsittleyohjelmiin toimitettujen oikoluku- ja kieliopintarkistinten myötä, jolloin Lingsoftin rakenneanalyysi tuli tutuksi 21 kielellä kymmenille miljoonille kirjoittajille eri puolilla maailmaa. 90-luvun loppupuolella Lingsoft käynnisti useita kunnianhimoisia ja kehitysintensiivisiä tuotekehityshankkeita joita ei kuitenkaan onnistuttu kaupallistamaan.


title: Lingsoft

text: "Toisen sukupolven Lingsoft" syntyi turkulaisen Juhani Reimanin visiosta, kun hänen omistamansa käännöstoimisto Pasanet Oy osti talousvaikeuksissa kamppailleen Lingsoftin vuonna 2002. Reimanin visiossa kieliteknologinen huippuosaaminen yhdistyi vankkaan kokemukseen asiakaslähtöisten ja ennakkoluulottomien kielipalveluiden tuottamisesta. Lingsoftin ohjelmistoliiketoimintaa pyrittiin elvyttämään tuotteistemalla niin kuluttajille kuin mm. media-alalle kielityökaluja. Jatkon kannalta tärkeämpää lienee kuitenkin ollut teknologian entistä intensiivisempi soveltaminen kielipalveluihin, erityisesti käännöspalvelujen tuottamiseen. Automaation avulla ja Lingsoftin omia ratkaisuja hyödyntämällä kielipalveluja voitiin toimittaa entistäkin nopeammin, tehokkaammin ja laadukkaammin, mikä toi yritykselle merkittävää kilpailuetua ja vauhditti kasvua vuodesta toiseen.


title: Lingsoft

text: Ohjelmistoliiketoiminnan murroksen myötä Lingsoftin valmisohjelmistotuotteet ovat jääneet taustalle. Sen sijaan Lingsoftin kieliteknologiaa on entistä tiiviimmin integroitu omiin kielenhallinnan palveluprosesseihin sekä asiakkaille toteutettuihin kokonaisvaltaisempiin ratkaisuihin. Kielen rakenneanalyysi on digitaalisen tiedon aikakaudella entistä ajankohtaisempi valtavien kielellisen tietomassojen louhinnassa ja analysoinnissa.


title: Atarashii naginata

text: Atarashii naginata () eli ”uusi naginata” on japanilainen budolaji, jossa harjoitellaan ja kilpaillaan naginata-nimisellä japanilaisella peitsiaseella. Harjoitteluun kuuluvat sekä täysikontaktiharjoittelu että ottelu suojavarustein harjoittelunaginatalla, jossa on bambusäleistä koottu "terä". Tämä mahdollistaa turvallisen harjoittelun ilman suurta loukkaantumisvaaraa. Atarashii naginataan kuuluu myös muodollinen kata, joka suoritetaan parikatasarjana puisella kata-naginatalla.


title: Atarashii naginata

text: Taistelevien valtioiden aikakaudella ja aiemminkin Japanissa käytettiin raskasta taistelu-naginataa yhä yleisesti taistelukentillä, ja se oli painavuutensa ja vaikean hallittavuutensa vuoksi lähinnä miesten ase. Tunnetuin soturimunkkien edustaja oli Minamoto no Yoshitsunen "henkivartija" Benkei.Edo-kaudella rauhan vallitessa soturimunkkien (Sōhei) mieliase muuttui kevyemmäksi aseeksi, jolla samurai-naiset saattoivat tehokkaasti puolustaa kotiaan.


title: Atarashii naginata

text: Meiji-kaudelle tultaessa yli viidestäsadasta naginatajutsu ryū-hasta oli jäljellä enää muutamia. Näiden joukossa oli Japanin vanhin kirjallisesti todistettava aseenkäyttöperinne, kenjutsu-koulukunta Tenshin shōden Katori shintō-ryū (), jossa tosin naginataharjoittelu oli toissijaista, miekkamiehen harjoittamista naginataa vastaan taisteluun. Samalla tapaa naginataan suhtautuva elinvoimainen bujutsu ryū-ha oli Bukō-ryū. Toiset "ryū-ha"t opettivat naginata-taitoja enemmänkin "gendai budō"n tyyliin itsensä kehittämisen tienä. Esimerkiksi Hoshin-ryūn tarkoituksena oli johdattaa naginata-harjoittelija "zenchi zen no kami"n kaltaiseen tilaan, eli ”absoluuttisen oppineisuuden” tai ”täydellisen jumalan kaltaiseen” kehityksen huipentumaan. Gassan-ryū ja Tendō-ryū naginatajutsu- koulukunnilla oli edellisiä vaatimattomampi päämäärä, rajaton viisaus.


title: Atarashii naginata

text: Japanissa harjoitellaan yhä monia perinteisiä ("koryū") peitsenkäyttökoulukuntia ("naginatajutsu ryū-ha"). Kokelaita näihin perinteisiin otetaan yleensä atarashii naginata harjoittelijoiden piiristä kun kyseenomaisen asetaidon alkeet on jo sisäistetty ja jos oppilas osoittaa kiinnostusta perinteitä kohtaan sekä on muuten kelvollinen.


title: Atarashii naginata

text: Koska japanilaiset peitsi "naginata" ja keihäs "yari" olivat tositilanteisiin kehitettyjä sota-aseita, ei Tokugawa-rauhan aikana naginatasta kehittynyt varsinaista (kuten naginatadō) muotoa, vaan naginatajutsu "ryū-ha"t alkoivat vähitellen kuihtua ja kuolla ja harjoittelu säilyi lähinnä samurai-naisten keskuudessa. Tällöin naginata aseenakin keveni paremmin naisten käsiteltäväksi. Kenraali Douglas MacArthurin johtaman SCAPin eli liittoutuneiden valvontakomission Japanissa, kumottua budoharjoittelupannan vuonna 1953, poistui este perustaa Japanin naginata-liitto ("Zen Nihon naginatadō renmei"), Japanin opetusministeriön tuella. Atarashii naginata otettiin mukaan Japanin koulujen tyttöjen liikunnanopetukseen II maailmansodan jälkeen.


title: Atarashii naginata

text: Nykyisessä naginata-harjoittelussa on käytössä kendosta tutut viisi perusasentoa eli kamaeta: "chūdan" (keski-), "jōdan" (ylä-), "gedan" (ala-) ja "hassō" (kehon viereinen-) no kamaet sekä "wakigamae" (kehon takana piilotteleva-). Tekniikkavalikoimaan kuuluvat lyönti (uchi), pisto (tsuki), vastustajan tekniikan torjuminen sekä erilaiset suojaus- ja väistötekniikat.Suojukset eli "dōgu", käytetään myös nimitystä bōgu, tarkoittaa sananmukaisesti suojavarusteita. Ilman suojavarusteita "Atarashii naginatan" harjoittelu täysipainoisesti on mahdotonta. Vaikkei harjoitteluun liitykään suoranaista väkivaltaa, harrastajan on suojauduttava hyvinkin voimakkailta lyönneiltä. Naginataharjoitteluun kuuluvat varusteet: men, kote, do, tare ja sune. Käytettävä rintapanssari, kypärä ja lantiosuoja ovat samanlaiset kuin kendossa, kotet poikkeavat hieman ja säärisuojat ovat lisä.Atarashii naginataan kuulu kendon tavoin sekä hyökkäys- että vastahyökkäystekniikoita. Jotta naginata-tekniikoita voisi syvemmin hallita, on ensin sisäistettävä naginatan ulottuvuus aseena ja aseen pituudesta johtuvat erilaiset lyöntien ja pistojen nopeudet alkuhetkestä maaliinsa. Tekniikat tulee tehdä paitsi oikealta etäisyydeltä (ma-ai) myös oikealla hetkellä.


title: Atarashii naginata

text: Uchikaeshi on atarashii naginatan perus-pariharjoituksia ja se voidaan tehdä sekä varusteissa että ilman. Harjoituksena se muistuttaa kendon kiri-kaeshia. Uchikaeshi on etukäteen määritelty, parin kanssa harjoiteltava lyöntisarja. Uchikaeshissa tekijä eli "kakari" harjoitelee samanaikaisesti oikeaa etäisyyden ("ma-ai") hallintaa, lyönnin ja kehon yhteistyön hallintaa ("ki-ken-tai-itchi"), jatkuvaa valppautta ("zanshin"), hengitystä sekä kiain hallintaa. Uchikaeshi voidaan tehdä hitaasti ja rauhallisesti lyönti kerrallaan tai nopealla tahdilla ja yhtenevällä kiailla.


title: Atarashii naginata

text:
Hyökkäystekniikoihin kuuluvat tekniikat joissa ollaan aloitteellisia ja vastustajaa edellä.
Sisältää suorat hyökkäykset: lyönnit ja pistot eteen- tai taaksepäin.
"Nidan-waza"ssa tehdään kaksi perättäistä lyöntiä eri kohteisiin samassa hyökkäyksessä.
"Sandan-waza"ssa tehdään kolme perättäistä lyöntiä eri kohteisiin samassa hyökkäyksessä.
"Harai-waza"ssa lyödään vastustajan naginata pois uhkaamasta tai suojaamasta ja hyökätään siten paljastuneeseen lyönti tai pisto ("suki") kohteeseen.
"Debana-waza"ssa pyritään hyökkäämään juuri ennen vastustajaa.
Sisältää lyönnit lähietäisyydeltä liikuttaessa taaksepäin. Hikiwaza ei kuitenkaan ole pakenemista, vaan se on hyökkäys, vaikka vastustajasta liikutaankin kauemmas.


title: Atarashii naginata

text:
Vastahyökkäystekniikoihin kuuluvat tekniikat joissa ollaan aloitteellisia mutta käytetään vastustajan tekniikka hyväksi.
"Uke-waza"ssa vastustajan hyökkäys ensin torjutaan omalla naginatalla, minkä jälkeen välittömästi hyökätään omalla tekniikalla. Torjunnan tulisi tapahtua sillä hetkellä, jolloin vastustaja osuisi omalla tekniikallaan.
"Nuki-waza"ssa hyökätään vastatekniikalla samanaikaisesti vastustajan kanssa. Tarkoituksena on osua vastustajaan tämän hyökkäyksen oletetun osumisen hetkellä. Tähän liittyy vastustajan hyökkäyksen hallinta. Vastustaja pyritäänkin usein pakottamaan hyökkäämään tätä tarkoitusta varten.


title: Atarashii naginata

text: Atarashii naginatassa on kaikkiaan seitsemän kataa. Naginata-katasarja on kehitetty vasta 1977 monen vanhan naginatajutsu ryū-han katakaanoneista. Toisin kuin "kendo"ssa, naginatassa kataa suoritetaan vasta 4. danin vyökokeessa eli graduoinnissa. Mitään estettä katan harjoittelun aloittamiseen jo aikaisemminki ei toki ole


title: Atarashii naginata

text: Helsingin kendoseura Ki Ken Tai Icchi aloitti naginataharjoittelun Suomessa 15.02.2009. ja syyskuussa 2009 alkoi ensimmäinen atarashii naginatan peruskurssi. 2010 kevättalvella pidettiin toinen peruskurssi ja kolmas peruskurssi syksyllä 2010. Atarashii naginata-do hyväksyttiin kevättalvella 2012 Suomen Kendoseurojen Keskusliiton neljänneksi viralliseksi lajiksi kendon, iaidon ja jodon ohella. Helsingin kendoseura KKTI järjesti 12. kesäkuuta 2012 ensimmäiset Atarashii naginata-do:n kyū tasokokeet eli graduoinnit Olympiastadionin dojolla. Tapanilan Erällä Atarashii naginatadon peruskurssi alkoi 4. syyskuuta 2013.


title: Atarashii naginata

text: Syksystä 2011 lähtien Helsingissä on mahdollista harjoitella vanhaa Japanilaista naginata-koulua (a). Kyseistä koulukuntaa ja sen perinteitä johtaa Japanissa koulun 18. soke ().


title: Atarashii naginata

text: Naginataa harjoitellaan myös rytmisenä joukkuelajina. Tämä taitouintia tai muodostelmaluistelua muistuttava laji on näyttävää katseltavaa. Rytmistä naginataa esitetään lähinnä kansainvälisten kilpailujen yhteydessä mutta siinä voidaan myös kilpailla maailmanmestaruustasolle asti. Tarkoituksena on saada aikaan esteettinen esitys jossa musiikin avulla tuodaan esille kata-tekniikkavariaatioita sulavasti ryhmänä. Lajina rytminen naginata ei ole uusi, sillä samankaltaisia esityksiä on Japanissa esitetty 1900-luvun alusta lähtien. Toisinaan esittäjät ovat lausuneet esityksensä aikana myös runoja.


title: Atarashii naginata

text: Rytmisessä naginatassa kilpaillaan maailmanmestaruudesta.


title: Liikuntasetelit

text: Liikuntaseteli tai liikuntaetu on palveluseteli tai sähköinen etu, jolla voi ostaa liikuntapalveluita. Ne ovat työnantajan tarjoama liikuntaan kohdennettu henkilöstöetu. Liikuntaetu toimii samalla tavalla kuin muutkin henkilöstöedut . Liikuntaseteli vastaa idealtaan lounasseteliä ja kulttuuriseteliä. Ne antavat työntekijöille mahdollisuuden valita itse liikuntaharrasteen, jolle työnantaja antaa rahallista tukea.


title: Liikuntasetelit

text: Liikunta- ja kulttuurisedun käyttö mahdollistaa monipuolisen virkistäytymisen työntekijälle ja työnantajan kannalta on helpompaa jakaa seteleitä kuin tehdä kahdenvälisiä sopimuksia palveluiden tuottajien kanssa. Yhtä työntekijää voi tukea verovapaasti 400 eurolla vuodessa.


title: Liikuntasetelit

text: Eduskunta vahvisti liikuntaedun verovapauden vuoden 2004 alusta lukien. Kulttuuriedulle vastaava etu tuli vuonna 2009. Liikuntasetelin on kehittänyt Smartum Oy, joka lanseerasi ensimmäisen Liikuntasetelin vuonna 1996. Nykyään seteleitä tarjoavat työnantajille monet eri yritykset ja niitä on saatavilla sekä paperiversioina että sähköisesti ja mobiilisovelluksen kautta, sekä erillisinä että yhdistettyinä liikunta- ja kulttuuriseteleinä. Suomalainen ePassi on edelläkävijä sähköisten henkilöstöetujen välittäjänä.


title: Matti Yrjölä

text: Matti Manu Ilmari Yrjölä (s. 26. maaliskuuta 1938 Hämeenkyrö) on suomalainen entinen kuulantyöntäjä ja nykyinen kuulantyöntövalmentaja. Tällä hetkellä hän toimii Arttu Kankaan henkilökohtaisena valmentajana. Yrjölä voitti aktiiviurallaan kuusi mestaruutta Kalevan kisoista ja paransi ulkoratojen Suomen ennätystä 16 kertaa vuosina 1958–1973.


title: Matti Yrjölä

text: Yrjölä oli ammatiltaan liikunnanopettaja ja hän edusti Kyröskosken Pontta. Matti Yrjölän isä Paavo Yrjölä oli olympiavoittaja kymmenottelussa.


title: Matti Yrjölä

text: Yrjölä työnsi jo 18-vuotiaana vuonna 1956 kuulaa 15,43 joka oli noin metrin vähemmän kuin silloinen Suomen ennätys. Seuraavana vuonna Yrjölä osallistui ensimmäisiin maaotteluihinsa.


title: Matti Yrjölä

text: Ensimmäisen kuudestatoista Suomen ennätyksestään Yrjölä teki 20-vuotiaana kesäkuussa 1958. Tulos oli 16,61. Viimeinen ennätys syntyi Lohjalla kesällä 1973 tuloksen ollessa 20,49. Yrjölä saavutti Kalevan kisoista urallaan kuusi Suomen-mestaruutta, seitsemän SM-hopeaa ja kuusi SM-pronssia, yhteensä 19 mitalia vuosien 1957–1979 aikana. Hän osallistui Kalevan kisoihin kaiken kaikkiaan 27 kertaa. Näistä 24 kertaa hän sijoittui kuuden parhaan joukkoon. Viimeinen kerran Yrjölä osallistui Kalevan kisoihin Porissa vuonna 1983. Ensimmäisen SM-mitalinsa hän sai 1957 Tampereella työntäessään pronssille tuloksella 15,71 ja viimeisen mitalinsa hän saavutti Helsingissä 1979, jolloin hän sai pronssia tuloksella 18,31. Yrjölällä onkin eniten mitaleita sekä kuuden joukkoon sijoittumisia samassa lajissa Kalevan kisoissa. Lisäksi hän on sekä nuorin että vanhin miesten kuulantyönnön mitalisti.


title: Matti Yrjölä

text: Ensimmäisen kerran 20 metrin rajan Yrjölä ylitti 2. elokuuta 1972 Hämeenkyrössä työnnettyään 20,04. Hän oli toinen suomalainen 20 metrin rajan ylittäjä, kun kaksi viikkoa häntä ennen Seppo Simola oli pukannut 20,15. Henkilökohtaisen ennätyksensä 20,84 Yrjölä teki 38-vuotiaana vuonna 1976 kolme päivää Kalevan kisojen jälkeen, kun hänet jälleen kerran oli jätetty valitsematta olympialaisiin. 19 metriä Yrjölä ylitti viimeisen kerran 40-vuotiaana vuonna 1978.


title: Matti Yrjölä

text: Pitkällä urallaan Yrjölää ei koskaan valittu olympialaisiin. Euroopan-mestaruuskilpailuihin hän osallistui Budapestissä 1966, Ateenassa 1969 ja Helsingissä 1971 sekä halli-EM-kisoihin 1973. Parhaiten hän sijoittui Ateenassa 1969 ollen neljäs. Budapestissä hän oli kuudes ja Helsingissä hän jäi karsintaan. Suomi–Ruotsi-maaotteluun Yrjölä osallistui 19 kertaa, viimeisen kerran 1979.


title: Matti Yrjölä

text: Matti Yrjölä on oman uransa jälkeen tullut tunnetuksi kotiseudullaan Kyröskoskella järjestetyistä kuulakarnevaaleista, jotka ovat vuodesta 1973 olleet osa suomalaisen yleisurheilukesän lajikohtaisia tapahtumia. Vuonna 1996 hän sai liikuntaneuvoksen arvonimen.


title: William Randal Cremer

text: Sir William Randal Cremer (18. maaliskuuta 1828 Fareham – 22. heinäkuuta 1908) oli brittiläinen pasifisti ja alahuoneen jäsen. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1903. Hänen elämänsä varhaisvaihetta sävytti köyhyys ja sen jälkeen vahva sitoutuminen ammattiyhdistysliikkeeseen ja politiikkaan.


title: William Randal Cremer

text: Willian Randal Cremer syntyi työläisperheeseen. Hänen isänsä oli maalari ja hänellä oli kaksi sisarta. Hänen äitinsä jäi yksin kolmen lapsensa kanssa, kun isä jo varhain hylkäsi perheensä. Äiti oli syvästi uskonnollinen (metodisti) ja pani poikansa uskonnolliseen kouluun aina 12-vuotiaaksi saakka. Koulun jälkeen hän pääsi puusepän oppiin. Kuitenkin puusepän oppilaanakin hän seurasi erilaisia kursseja.


title: William Randal Cremer

text: Hänen ensimmäinen vaimonsa kuoli vuonna 1876 ja toinenkin melkoisen pian avioitumisen jälkeen vuonna 1884.


title: William Randal Cremer

text: 1852: Randall Cremer (hän itse ei käyttänyt ensimmäistä nimeään) lähti Lontooseen. Hän oli tällöin iältään 24-vuotias ja tarkoituksena toimia kaupungissa puuseppänä. Tässä vaiheessa hän kiinnostui ammattiyhdistysliikkeen toiminnasta ja sitoutui siihen.


title: William Randal Cremer

text: 1858: Hänet valittiin toimikuntaan, joka työskenteli yhdeksäntuntisen työpäivän puolesta. Hän osallistui myös ammattiyhdistyksen ulkopuoliseen poliittiseen toimintaan ja näin hän tuki kansainvälistä toimintaa puolalaisten puolesta heidän kapinoidessaan venäläisiä vastaan. Hän myös oli vastaanottamassa Garibaldin tämän vieraillessa Britanniassa.


title: William Randal Cremer

text: 1864: Hän osallistui Työläisten rauhanyhdistyksen ("Working men’s peace association") perustamiseen. Tämän yhdistyksen toimintaan osallistui myös Karl Marx ja muutkin eurooppalaiset sosialistit. Vuonna 1865 hänet valittiin yhdistyksen kunniasihteeriksi. Kuitenkin hän erosi yhdistyksen jäsenyydestä vuonna 1867 protestina liialliselle ideologisuudelle.


title: William Randal Cremer

text: 1868: Hän epäonnistui pyrkimyksessään tulla valituksi kansanedustajaksi. Hän oli kirjoittanut vaaliohjelmaansa tahtonsa luoda sellainen kansainvälinen sovittelujärjestelmä, joka estäisi aseelliset konfliktit. Hän epäonnistui myös vuoden 1874 vaaleissa. Kuitenkin alahuoneen vaalilakiin tehdyt muutokset, jotka laajensivat äänestäjien määrää ja näin mahdollistui hänen valintansa alahuoneen jäseneksi. Hän tuli useita kertoja valituksi vuosien 1885 ja 1895 välisenä aikana Itä-Lontoossa sijaitsevan Haggerstonen vaalipiirin edustajana. Kuitenkin vuoden 1895 vaaleissa häntä ei valittu, mutta vuoden 1900 vaalit olivat hänelle jälleen menestykselliset ja hän oli kuolemaansa saakka alahuoneen jäsen.


title: William Randal Cremer

text: Vuonna 1870 käyty Ranskan ja Preussin välinen sota sai Cremerin lopullisesti sodanvastaiseen toimintaan rauhan puolesta. Hän toimi Britannian puolueettomuuden puolestapuhujana tämän sodan aikana. Hän siis perusti työläisten rauhanyhdistyksen ja toimi sen sihteerinä. Tämän yhdistyksen perimmäisenä tarkoituksena oli saada aikaan kansainvälinen konfliktien sovitteluelin.


title: William Randal Cremer

text: Vuonna 1888 hän johti Britannian alahuoneen edustajien delegaatiota kokouksessa, josta tuli historiallinen. Hän tapasi Frédéric Passyn, joka oli kiinnostunut Cremerin toiminnasta ja tämä tapaaminen, jossa oli mukana lukuisia muitakin maita kuin Ranska ja Britannia eli Italian, Espanjan, Tanskan, Unkarin, Belgian ja Yhdysvaltojen edustajat, joita oli yhteensä 96 edustajaa, perustivat Parlamenttien välisen liiton ("Union interparlementaire" (UIP), "Inter-Parliamentary Union" (IPU)). Frédéric Passy valittiin uuden järjestön ensimmäiseksi puheenjohtajaksi sekä Cremer ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi sekä brittiläisen sektion sihteeriksi.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 1992

text: XVI talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1992 Albertvillessä, Ranskassa. Alppihiihdossa järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa.


title: Hertsiga

text: Hertsiga (myös nimeä Oranssi tai Oranssi-klubi käytettiin) oli 23. elokuuta 2003 vallattu Länsi-Herttoniemessä sijaitseva tila vanhassa ostoskeskusrakennuksessa. Valtaajilta tila siirtyi Oranssi ry:lle, joka ylläpiti tiloissa toimistoaan ja nuorten toimintakeskusta.


title: Hertsiga

text: Tiloihin kunnostettiin vapaaehtoisvoimin muun muassa 150 ihmistä vetävä näyttämö sekä nuorisokahvila "Cafe Oranssi". Helsingin kaupunki määräsi kiinteistön purettavaksi uusien asuntojen tieltä vuonna 2009. Tila lopetti toimintansa vuoden 2007 lopussa.


title: Grashofin luku

text:
Grashofin luku kuvaa virtaavan aineen nostevoiman suhdetta siihen vaikuttaviin kitkavoimiin. Nostevoima johtuu aineen tiheyseroista (ks. konvektio). Grashofin luku liittyy lämmönsiirtoon vapaassa konvektiossa ja määritellään pystypinnalle yhtälöllä:
formula_1
Karakteristinen mitta "L" voi vaihtua tapauskohtaisesti johtuen ongelman geometriasta. Esimerkiksi vapaan konvektion lämmönsiirtymiselle sylinterin ympärillä käytetään pituusmitan "L" sijasta sylinterin halkaisijaa "D". Grashofin luvun voidaan ajatella tarkoittavan vapaan virtauksen Reynoldsin lukua.


title: Grashofin luku

text: Grashofin lukua käytetään myös aineensiirto-opissa, jolloin yhtälössä lämpötilat korvataan aineen konsentraatioilla. Grashofin luku on nimetty saksalaisen insinöörin, Franz Grashofin, mukaan.


title: Prosodia

text: Prosodia on puhutussa kielessä prosodisten ominaisuuksiensa summa eli sanojen painon ja ajoituksen, sanan osien pituuden, äänen sävyn, äänen korkeuden, sävelkulun ja intonaation avulla tapahtuvaa kommunikoinnin tehostamista tai merkityksen täydentämistä. Puheen prosodiset vihjeet valottavat lauserakennetta ja merkityksiä. Kirjoitetussa kielessä tämä ei ole mahdollista ja usein välimerkit tai erilliset ääntömerkit toimivat prosodisten vihjeiden tavoin lauserakenteen selventäjinä.


title: Prosodia

text: Prosodiset eli suprasegmentaaliset ominaisuudet ovat eräitä sanojen ja lauseiden merkityksiä luovia ominaisuuksia segmentaalifoneemien rinnalla. Termi 'suprasegmentaali' viittaa nimessä siihen, että kirjoitetusta tekstistä noita ominaisuuksia ei ole mahdollista segmentoida samoin kuin esimerkiksi kirjaimia, grafeemeja.


title: Prosodia

text: Suprasegmentaaleja ominaisuuksia ovat kesto, paino ja korko eli sävelkulku. Kahdesta jälkimmäisestä ominaisuudesta yhdessä käytetään myös nimitystä intonaatio.


title: Prosodia

text: Suomessa edellä mainituilla ominaisuuksilla ei ole merkitystä erottavaa tehtävää, mutta esimerkiksi kiinassa on eriteltävissä nouseva, laskeva, nousevalaskeva ja tasainen sävelkulku, jotka vaikuttavat sanan merkitykseen. Tällaisia kieliä kutsutaan sävelkieliksi. Vieraan kielen puhujan näkökulmasta suomen kielessä voitaisiin analysoida olevan äänteiden keston muodostama merkitysero (esimerkiksi sanoissa "sata, sataa"), suomen kielen kannalta on kuitenkin luontevampaa laskea kyseessä olevan kaksi peräkkäistä foneemia pidennyksen sijaan, sillä suomen fonotaktiset säännöt grafeemien ja foneemien vastaavuudesta joutuisivat ristiriitaan.


title: Juha Hurme

text: Juha Hurme (s. 29. kesäkuuta 1959 Paimio) on suomalainen teatteriohjaaja ja Finlandia-palkittu kirjailija. Hän on opiskellut yliopistossa biologiaa.


title: Juha Hurme

text: Hurme oli perustamassa Yövieraat-teatteria (1988–2001) ja Nälkäteatteria (1998–), joiden kanssa hän on isännöinyt teatteriesityksiä Volter Kilven kirjallisuusjuhlilla Kustavissa. Hän oli Ylioppilasteatterin taiteellinen vastaava vuosina 1994–1997. Hurme toimi myös Rauman Kaupunginteatterin taiteellisena johtajana vuosina 1995–1997. Vuosina 2002–2005 hän oli tamperelaisen Teatteri Telakan johtajana. Keväällä 2014 Hurmeelle myönnettiin kolmen vuoden välein jaettava 30 000 euron arvoinen Eino Kalima -palkinto. Hän sai palkinnon Kansallisteatterissa ohjaamastaan näytelmästä "Europaeus".


title: Juha Hurme

text: Hurmeen esikoisromaani "Volvo Amazon" ilmestyi syksyllä 2007. Hurmeen teos "Nyljetyt ajatukset" (2014) oli Runeberg-palkintoehdokas vuonna 2015. Se oli ehdolla myös Suuren journalistipalkinnon yhteydessä maaliskuussa 2015 ensi kertaa jaetun Vuoden kirjateko -palkinnon saajaksi. Keväällä 2015 teos sai Jarkko Laine -palkinnon. Marraskuussa 2017 hänet palkittiin "Niemi"-romaanistaan kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnolla.


title: Juha Hurme

text: Hurme sairastui vuonna 2009 psykoosiin ja joutui sen vuoksi psykiatrisen sairaalan suljetulle osastolle kuukaudeksi ja sairauslomalle vuodeksi. Näistä kokemuksista hän kirjoitti romaanin "Hullu" (2012) ja vuoden 2016 joulukuussa Telakassa ensi-iltansa saaneen näytelmän "Hullu", jota esitetään myös Teatteri Jurkassa Helsingissä keväällä 2017.


title: Juha Hurme

text: Hurme on Yle Radio 1:n "Lukupiiri"-ohjelman vakiovieras ja "Kultakuume"-ohjelman kolumnisti.


title: Juha Hurme

text: Hurmeen mielestä puhdasta suomalaista kulttuuria ei ole ja suhteellisesti ajateltuna Suomen satavuotisuus valtiona on ”pikku juttu”. Hän ajattelee kulttuureista yleisesti, että ”kenelläkään ei ole mitään omaa”, vaan ”kaikki on ihmiskunnan yhteistä”.


title: Juha Hurme

text: Hurme määrittelee itsensä feministiksi. Yleisradion haastattelussa hän totesi, että on myönteistä, jos ”miehen piiri pienenee”. Kun Väestöliiton parisuhdekeskuksen johtaja Heli Vaaranen esitti huolensa miehiä väheksyvästä asenneilmastosta, Hurme piti tätä miesten omana ongelmana, eikä tunne siitä myötätuntoa.


title: Juha Hurme

text: Finlandia-palkinnon kiitospuheessaan marraskuussa 2017 hän otti kantaa ruotsin kielen puolesta ja piti puolet puheestaan ruotsiksi. Puheensa päätteeksi hän totesi: ""Opetelkaa ruotsia, juntit. Maailmankuvanne avautuu kummasti"." Kulttuuriministeri Sampo Terho toivoi Hurmeelta anteeksipyyntöä, ja totesi että ”nimittely ei edistä kielikeskustelua tai avaa kenenkään maailmankuvaa”.


title: The Angels

text: The Angels oli 1960-luvun tyttöbändi, joka muistetaan muun muassa Yhdysvalloissa kolme viikkoa listaykkösenä viettäneestä "My Boyfriend's Back" -kappaleesta (1963).


title: The Angels

text: The Angelsin ura alkoi 1960-luvun alussa. Alkuperäiset jäsenet olivat Barbara Allbut, Phyllis Allbut ja Linda Jansen, mutta viimeksi mainittu korvattiin pian Peggy Santiglialla. Lokakuussa 1961 julkaistiin single "Till" ja helmikuussa 1962 "Cry Baby Cry".


title: The Angels

text: The Angels julkaisi "My Boyfriend's Backin" vuoden 1963 elokuussa. Yhtye sijoittui myöhemminkin listoille, mutta tähän verrattavaa menestystä se ei enää saavuttanut.


title: The Angels

text: Peggy Santiglia jätti yhtyeen vuonna 1967, jolloin hänen tilalleen tuli Debra Swisher. Yhtye kuitenkin hajosi seuraavana vuonna, 1968.


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Black Sabbath: The Dio Years on Black Sabbathin levy vuodelta 2007. Nimensä mukaisesti albumi sisältää materiaalia laulaja Ronnie James Dion aikaisilta Black Sabbath -albumeilta sekä kolme uutta studiokappaletta. Kokoelma oli myös lähtölaukaus Heaven and Hell -yhtyeelle, jolla nimellä vuosien 1980–1982 ja 1991–1992 Sabbath-kokoonpano (Dio, kitaristi Tony Iommi, basisti Geezer Butler ja rumpali Vinny Appice) toimi vuodesta 2007 eteenpäin.


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Vuonna 2004 Rhino Records ja Warner Bros. julkaisivat "" -boksin, joka sisälsi yhtyeen alkuperäis-kokoonpanon kaikki studioalbumit remasteroituna. Tämän jälkeen oli tarkoitus julkaista myös Ronnie James Dion aikaiset Sabbath-levytykset samaan tapaan boksina. Levy-yhtiö kysyi Tony Iommilta ja Ronnie James Diolta mahdollista ennenjulkaisematonta lisämateriaalia bonukseksi kokoelmalle. Iommi tapasi Dion Dio-yhtyeen konsertin jälkeen loppuvuonna 2005 ja miehet päättivät säveltää uutta materiaalia kokoelmalle. Vuoden 2006 alussa Dio ja Iommi työstivät kahdestaan kolme kappaletta Iommin kotistudiossa.


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Lokakuussa 2006 ilmoitettiin, että vuoden 1980 klassisen "Heaven and Hell" -albumin tehnyt kokoonpano (Dio, Iommi, Butler ja rumpali Bill Ward) lähtee kiertueelle vuoden 2007 alussa promotoimaan tulevaa kokoelmaa Heaven and Hell -nimen alla. Yhtye tulisi soittamaan vain Dion aikaisia Sabbath-kappaleita, ja Black Sabbath -nimi päätettiin jättää pois sekaannusten välttämiseksi, koska yhtyeen alkuperäiskokoonpano laulaja Ozzy Osbournen johdolla oli tehnyt useita kiertueita vuosina 1997–2005 ja lisäksi nimetty Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 2006.


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Marraskuussa 2006 Bill Ward ilmoitti, ettei olisi mukana Heaven and Hell -yhtyeessä. Syyt tähän olivat musiikilliset erimielisyydet ja myös Wardin lojaalisuus alkuperäiskokoonpanoa kohtaan. Rumpaliksi tuli pikahälytyksellä Vinny Appice, joka oli ollut Sabbathin rumpalina vuosina 1980–1982 ja 1991–1992. Tämä oli myös loogisempaa, olihan Appice soittanut kolmella neljästä Dion kanssa tehdystä Sabbath-albumista. Uudet studiokappaleet viimeisteltiin koko yhtyeen voimin loppuvuodesta 2006.


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Albumi sisältää kappaleita kaikilta Dion aikaisilta Black Sabbathin studio-levyiltä, sekä yhden kappaleen ("Children of the Sea") vuoden 1982 "Live Evil" -albumilta. Mukana ovat tunnetuimmat kappaleet, kuten "Neon Knights", "Heaven and Hell", "The Mob Rules" ja "TV Crimes". Ensimmäinen Dion aikainen Sabbath-albumi "Heaven and Hell" on parhaiten edustettuna kuudella kappaleella (jos "Children of the Sean" live-taltiointi lasketaan mukaan).


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Kokoelmalla julkaistiin myös kolme täysin uutta studiokappaletta. "The Devil Cried" ja "Shadow of the Wind" edustavat raskasta, hidastempoisempaa ja doom metal -vaikutteista linjaa kolmannen kappaleen, "Ear in the Wallin" ollessa nopeatempoisempi, mutta kuitenkin raskas.


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Alkuvuodesta 2007 tiedotettiin, että tuleva kokoelma olisi aiemman tiedon useamman levyn boksin sijaan vain yksilevyinen sisältäen suurimmat Dion aikaiset Sabbath-klassikot sekä kolme uutta kappaletta ("The Devil Cried", "Shadow of the Wind" ja "Ear in the Wall"). Albumi julkaistiin huhtikuussa 2007 ja kappale "The Devil Cried" julkaistiin myös singlenä.


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Albumista julkaistiin myöhemmin Euroopassa "Tour Edition" -versio, joka sisälsi neljä live-raitaa vuodelta 1981 ja vuonna 2008 julkaistiin MVI-versio (DVD-tekniikkaa käyttävä audio/video-formaatti), joka sisälsi Sabbathin Dion aikaisia videoita.


title: Black Sabbath: The Dio Years

text: Hyvän vastaanoton saaneen kokoonpanon maailmankiertue alkoi saman vuoden maaliskuussa kestäen aina marraskuuhun saakka. Heaven and Hell-yhtye teki lisää kiertueita ja julkaisi myöhemmin kaksi live-albumia sekä studio-albumin "The Devil You Know" (2009) toimien lopulta aina laulaja Dion kuolemaan (toukokuu 2010) saakka.¹ Uusia studiokappaleita.CD 1CD 2


title: Alfred Sohn-Rethel

text: Alfred Sohn-Rethel (4. tammikuuta 1899–6. huhtikuuta 1990) oli saksalainen marxilainen taloustieteilijä ja filosofi, joka keskittyi erityisesti tietoteoriaan. Hän kirjoitti myös Saksan teollisuuden suhteista kansallissosialismiin. Sohn-Rethel lukeutuu Frankfurtin koulukuntaan.


title: Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI

text: Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto — SAKKI ry perustettiin vuonna 1987 ajamaan ammattiin opiskelevien (myöh. amis) etuja ja oikeuksia sekä yhdistämään kaikkia amiksia ympäri maan.


text: SAKKI koostuu henkilöjäsenistä, jäsenopiskelijakunnista sekä yhteisöjäsenistä. Jäsenopiskelijakuntia on jo lähes 200. Yli 170 000 jäsenen SAKKIa johtaa amiksista koostuva liittohallitus, jonka valitsee joka toinen vuosi järjestettävä liittokokous. Lisäksi SAKKIssa on palkattuja työntekijöitä, jotka pyörittävät päivittäistä toimintaa.


text: SAKKI:n tärkeimpiä yhteistyökumppaneita ovat valtakunnalliset sitoutumattomat opiskelijajärjestöt. Järjestö tarjoaa jäsenilleen maksullista opiskelijakorttia, jolla saa muun muassa valtakunnallisia matkustaja-alennuksia sekä paikallisia etuja. SAKKI ry:n sääntöjen mukaan liiton tarkoitus on muun muassa toimia jäsentensä palvelu- ja edunvalvontajärjestönä kehittäen jäsenyyteen kuuluvia etuja.


text: SAKKI tarjoaa jäsenistölleen oikeusturvaneuvontaa. Yleensä oikeusturvakysymykset liittyvät työssäoppimiseen, arvosteluun, materiaalimaksuihin tai oppilaskunnan kuulemiseen.


text: SAKKIn oleellisimpia edunvalvonta-alueita ovat muun muassa koulutuspolitiikka sekä opiskelijoiden oikeusturva. Tärkeänä osa-alueena SAKKI osallistuu ja pyrkii vaikuttamaan myös opiskelijoiden opintososiaalisten etujen kehittämiseen.


text: SAKKI järjestää jäsenilleen myös koulutuksia ja tapahtumia.


text: SAKKI ry:n perustivat vuonna 1987 neljä SAK:hon kuuluvaa ammattiliittoa (Metallityöväen liitto, Rakennusliitto, VTY ja KTV) sekä yli 200 ammattiin opiskelevaa nuorta. Tällä hetkellä Ammattiin Opiskelevissa on yli 200 jäsenopiskelijakuntaa ympäri Suomen sekä yhteisöjäseninä SAK:laisia ammattiliittoja.


text: SAKKI suhtautuu ennakkoluulottomasti toisen asteen yhä syvenevään yhteistyöhön. Koulutuspoliittisten linjausten mukaan lukioiden ja ammatillisten oppilaitosten on järkevää koota yhteisiä seudullisia opiskelumahdollisuuksia, jotta opiskelijalle voidaan tarjota yksilöllisiä ja joustavia opintoja.


text: Ikäluokkien pienentyessä oppilaitosverkko on suurten muutosten edessä. Pieniä yksiköitä kootaan yhteen ja kuntauudistuksen myötä kunnat hakeutuvat yhä läheisempään yhteistyöhön koulutuksen järjestämisessä. Tällöin toisen asteen koulutus olisi pääsäännön mukaan tarkoituksenmukaisinta järjestää seudullisesti kootusti.


text: Myös opetussuunnitelmien perusteita on kehitettävä jatkossa siten, että lukio-opintojen ja ammatillisten opintojen yhtäaikainen suorittaminen mahdollistuu kitkattomasti. Kaksoistutkintojen kasvava suosio rohkaisee tuomaan lukio-opintoja ja ammatillisia opintoja toisiaan lähemmäs sekä rakenteellisesti että sisällöllisesti.


text: Suomalaisessa opintotukijärjestelmässä on SAKKI ry:n näkemyksen mukaan kehitettävää jotta järjestelmä olisi tasa-arvoinen kaikille opintotuen piirissä oleville opiskelijoille. SAKKI vaatii erityisesti että:


text: Opiskelijakuntien asemaa on parannettava seuraavasti:


text: Ammattiin Opiskelevat järjestää myös Suomen suurimmat Next Step koulutus- ja työelämämessut. Valtakunnallisia messuja on järjestetty vuodesta 1990.


text: Messuilla esitellään peruskoulun päättäville jatko-opiskelumahdollisuuksia sekä tarjotaan ammattiin valmistuville tietoa työelämästä ja rekrytointimahdollisuuksia. Vuosittain messuilla vierailee noin 20 000 kävijää. Vuonna 2007 SAKKI järjesti vastavalmistuville opiskelijoille "Työelämään!"-messut, jossa opiskelijat kohtaavat työnantajat. Sittemmin uusi konsepti on siirretty osaksi Next Step -messuja. Next Step -messut järjestettiin edellisen kerran 22.-23.1.2014 Helsingin Messukeskuksessa.


text: Liiton hallitus koostuu nuorista ammattiin opiskelevista. Sääntöjen mukaan puolet opiskelijajärjestön hallituksen jäsenistä pitää olla opiskelijoita.


text: SAKKI:n liittohallitus on liittokokousten välillä järjestön ylin päättävä elin.


text:
Työntekijöitä SAKKI:lla on kahdeksan. Toimiston esimiehenä toimii pääsihteeri Hanna Huumonen.
Ammattiin Opiskelevat tekee myös tiivistä yhteistyötä ammattiliittojen kanssa, jolla edistetään ammattiin valmistuvien tietämystä työelämästä. Ammattiin Opiskelevien yhteisöjäsenet ammattiliitoista maksavat liitolle yhteisöjäsenmaksua alle 29-vuotiaista henkilöjäsenistään sekä käyttävät äänivaltaansa liittokokouksessa. Ammattiin Opiskelevien jäseneksi liittyminen ei vaadi ammattiliittoon kuulumista. Ammattiin Opiskelevien henkilöjäsen saa halutessaan kuulua mihin tahansa ammattiliittoon.


title: Daniel Libeskind

text: Daniel Libeskind (s. 12. toukokuuta 1946 Łódź, Puola) on yhdysvaltalainen arkkitehti, filosofi, muusikko ja taiteilija. Hänet nosti maailmanmaineeseen Berliinin juutalaismuseon suunnitteleminen.


title: Daniel Libeskind

text: Libeskind on puolanjuutalaista syntyperää. Perhe muutti Yhdysvaltoihin, ja vuonna 1965 hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden.


title: Daniel Libeskind

text: Libeskind on opiskellut musiikkia Israelissa. Yhdysvalloissa hän on opiskellut Bronx High School of Sciencessa ja sen jälkeen arkkitehtuuria New Yorkissa Cooper Union -collegessa ja Essexin yliopistossa Britanniassa.


title: Daniel Libeskind

text: Yhdessä vaimonsa Nina Lewis-Libeskindin kanssa hän perusti 1989 Berliiniin arkkitehtitoimistonsa Studio Daniel Libeskind (SDL), mutta siirsi päätoimipisteensä New Yorkiin voitettuaan 2003 WTC:n Ground Zeron yleissuunnittelukilpailun. Euroopan toimipiste on Zürichissa Sveitsissä.


title: Daniel Libeskind

text: Vuonna 1985 Libeskind voitti Venetsian biennaalissa "Leone di Petra" -palkinnon. Hänen tunnetuimpia töitään ovat Berliinin juutalaismuseo, Denverin taidemuseo, Manchesterin Imperial War Museum North ja San Franciscon The Contemporary Jewish Museum -museot.


title: Daniel Libeskind

text: Libeskind voitti tuhoutuneen World Trade Centerin alueen Ground Zeron yleissuunnittelusta järjestetyn kilpailun 2003. Itse World Trade Centerin tilalle piti rakentaa hänen suunnittelemansa Freedom Tower, mutta rahoittaja vaihtoi suunnittelijaa.


title: Daniel Libeskind

text: Libeskind on myös suunnitellut Varsovan keskustaan korkean lasisen pilvenpiirtäjän, jonne tulee asuinhuoneistoja ja alakertaan taidegalleria.


title: Daniel Libeskind

text: Libeskind on vieraillut Suomessa useasti. Hän pitää Alvar Aallon suunnittelemaa Enso-Gutzeitin toimitaloa yhtenä tämän mestariteoksista. Aallon arkkitehtuurin lisäksi hän on kiinnostunut Raili ja Reima Pietilän arkkitehtuurista.


title: Daniel Libeskind

text: Libeskind on mukana myös Tampereen uuden monitoimiareenan alueen suunnittelutyössä, tehtävänään lähinnä jalostaa jo tehtyä työtä ja ottaa kantaa arkkitehtuuriin ja kaupunkikuvaan.


title: Daniel Libeskind

text: Libeskindillä ja hänen vaimollaan Nina Lewis Libeskindillä on kolme lasta.


title: Hevosajoneuvo

text: Hevosajoneuvo on hevosvoimalla kulkeva ajoneuvo, jolla kuljetetaan tavaraa tai ihmisiä. Yleisimmät hevosajoneuvot ovat hevosen vetämät pyörien varassa kulkevat kärryt, rattaat sekä vaunut, ja jalasten varassa kulkevat reet. Muita tyyppejä ovat muiden muassa maata vasten laahaavat purilaat sekä hevoskantotuolit.


title: Hevosajoneuvo

text: Vanhimmat tunnetut hevosajoneuvot ovat purilaat eli renttuut, jotka keksittiin esihistoriallisella ajalla. Yksinkertaisimmillaan purilaat koostuvat kahdesta pitkästä korennosta, jotka sidotaan päistään hevosen selän päälle. Lasti kiinnitetään maata vasten laahaaviin päihin, joiden välissä voi olla poikkipuita tai esimerkiksi nahka. Kehittyneemmissä purilaissa voidaan korennot kiinnittää valjaisiin aisojen tavoin ja niiden väliin kiinnittää ajajalle istuin.


title: Hevosajoneuvo

text: Purilaiden etuja ovat yksinkertainen ja helppovalmisteinen rakenne, keveys, sekä hyvä ja tasainen kulkevuus tiettömässäkin maastossa. Yksinkertaisimpien purilaiden osia voidaan ajon päätyttyä käyttää hyödyksi monissa muissa tarpeissa esimerkiksi leirin laatimisessa. Purilaiden pieni kantopinta ei sovellu upottavassa lumessa kulkemiseen.


title: Hevosajoneuvo

text: Reki on maata vasten laahattava ajoneuvo, jonka kantopinta jakautuu pitkien "jalasten" myötä purilaita laajemmalle. Reki kulkee lumella ja erityisesti jäällä verrattain kevyesti, ja se kulkee alkeellisilla teillä ja poluilla pyörällisiä vaunuja luotettavammin. Reki voi olla yksinkertaisimmillaan vain jalasten päälle kiinnitetty lava tai muutama poikkipuu, tai siihen voi kuulua vaunujen tavoin istuimia, koppia, seinämiä ja katoksia.


title: Hevosajoneuvo

text: Pyörälliset ajoneuvot keksittiin Mesopotamian korkeakulttuurissa nykyisen Irakin alueelta. Aasien tai härkien vetämät vaunut mahdollistivat aiempaa pidemmät matkat, nopeamman liikkuvuuden, ja tehokkaamman kuljetuksen. Hevosten vetämiä kaksipyöräisiä vaunuja alettiin käyttää jonkin verran myöhemmin ja niitä käytettiin myös sotilaallisesti. Muinaista rintaremmivaljastusta paremmin hevosille soveltuvien sila- ja länkivaljastusten keksimisen myötä hevosvetoisista ajoneuvoista tuli entistä käyttökelpoisemmat.


title: Hevosajoneuvo

text: Rattaat on tunnettu itämerensuomalaisten keskuudessa 1000 vuotta eaa. Kyseessä oli kahdella umpipyörällä varustetut kärryt, joita oli käytössä vielä 1920-luvulla Laatokan Karjalassa. Vaikka ratas tunnettiin, kesällä liikkuminen tapahtui pääasiassa jokia pitkin veneellä. Toinen kulkumuoto oli poron, hevosen tai härän vetämä reki, huonot tiet ja upottavat suot teki reen kesälläkin ratasta paremmaksi. 1500-luvulla Etelä-Pohjanmaalla, kansa kutsui inhoamiaan paikallisia ratsusotilaita "sontaryyttäreiksi". Nämä kun olivat lähteneet sotaan suoraan sontarattaiden edestä.


title: Hevosajoneuvo

text:
Työkäytössä 1930-luvulle asti rattaista tärkeimmät olivat rekirattaat, kuormarattaat, lantarattaat, rehurattaat ja kaksiakseliset vankkurit. Matkustamiseen, asioimiseen ja kirkossa käyntiin ajoneuvot oli kiesit eli kirkkokärryt, ajelurattaat, trillat ja vaunut sekä jahtikärryt ja -vaunut.
Ajelurattaat tulivat 1700-luvulla ensin säätyläisten käyttöön ja 1800-luvulla ne alkoivat yleistyä myös talonpojilla. Rattaat olivat puupyöräisiä ja usein jousettomia. Kirkkokärryissä puujousitus teki ajamisesta miellyttävämmän ja myöhemmin teräsjousituksen yleistyessä, alkoi myös hevosajokalujen varsinainen sarjatuotanto.


title: Hevosajoneuvo

text: Reki kehittyi purilaista jalaksilla kulkevaksi kulkuneuvoksi, nyt siihen voitiin jo lastata suuriakin kuormia. Lumen määrä ja pysyvyys sekä maasto vaikutti alueellisesti omaleimaisten rekityyppien kehitykseen. Raja kulkee suunnilleen Kymijoki - Kokkola linjalla, tämän vuoksi reet jaotellaan itäiseen ja läntiseen rekeen.


title: Hevosajoneuvo

text: Pohjois-itäsuomalainen reki oli korkeasepäinen, kaustoja kannattavia kaplaita oli 3 - 4 paria. Niitä yhdisti ja kannatti poikittaiset pajut, vitsoilla niihin sidotiin säleistä liisteet kuorman pohjaksi. Koivuinen kainalovitsa kiinnitettiin jalasten käyrään kärkeen ja sidottiin ensimmäiseen kaplaaseen saverikon viereen, kiinnitys esti jalasten käyrää kärkeä oikenemasta. Aisa pistettiin vahvasta närelenkistä solmittuun saverikkoon. Kun rekeen vielä kiinnitettiin irrotettavat laidat, saatiin resla eli ajelureki.


title: Hevosajoneuvo

text: Länsisuomalainen reki oli matalakärkinen ja rakenteeltaan jäykkä. Vahvat jalakset veistettiin koivun tai kuusen juurakoista. Matalat veistonokat mahdollistivat kaustojen ulottamisen kärkiin asti. Ketarat eli kaplaat tehtiin irrallisista kappaleista mutta jalaksiin saatettiin myös jättää oksantapit ketaroiksi. Yläpäästä ketarat kiinnitettiin poikkipuihin ja niiden päälle tehtiin laudasta kuormataso. Näppärimmät valmisti irrotettavan kehikon istuimineen, jolloin työreestä saatiin korppu- eli ajelureki.


title: Hevosajoneuvo

text: Kumpikin reki oli muutettavissa käyttötarkoituksen muuttuessa heinän ajosta halkojen, lannan ja rehun kuljetukseen. Jo esihistoriallisista ajoista alkaen kummassakin rekityypissä käytettiin anturoissa tallaa, se veistettiin havupuun kovasta lylystä ja kiinnitettiin anturaan puunauloilla. Talla suojasi anturaa kun ajettiin sulalla kelillä ja kesällä ajettaessa karkealla alustalla. 1800-luvulla rekiä alettiin raudoittaa ja samalla talla vaihtui lattaraudaksi. Itäistä rekeä ajettiin saverikkoaisoilla, läntinen kulki myös kakkula-aisoilla.


title: Hevosajoneuvo

text: Raskaaseen metsä- ja rahtiajoon tarvittiin enemmän kantavuutta ja notkeampaa ohjattavuutta. Parireki saatiin liittämällä kaksi rekeä peräkkäin, tukkirekenä malli levisi länsisuomesta sisämaahan päin ja parireestäkin kehittyi joustava itäinen ja jäykkä läntinen tyyppi. Alun perin parireki oli kehitetty tukinajoa varten mutta sitä sovellettiin myös lannan, rehujen ja halkojen kuljetukseen. Ennen "rekka" tarkoitti parireen päälle laitettua kuljetuslavaa, myös kippilavoja ja laukaistavia pohjia niissä oli.


title: Hevosajoneuvo

text: Pohjois-itäsuomalainen parireki oli pitkä, rautaa vain jalasten anturoissa ja kiinnityspulteissa. Ketjulla ristiin kytkemällä etu- ja takareki yhteen, saatiin aikaan ”nelijalasohjaus” jolloin takimmainen reki seurasi joustavasti ”kuin hai laivaa” etummaista rekeä. Takimmaista rekeä nimitettiin häntyriksi.


title: Hevosajoneuvo

text: Työtehoseura kehitti sodan aikana saverikko- ja kakkulaparireestä standardityypit. Työn tuloksena tärkeimpiä olivat jalasten raideleveyden vakiointi, kummankin tyypin jalasväli oli 61 cm. Liikkuva pankko helpotti yhdessä luokkavaljaan kanssa kuorman irrotusta ja liikkeelle lähtöä. Pankko toimii eräänlaisena nykäisylaitteena, vetäen kuorman liikkeelle ja kuorma massallaan veti jalakset mukaan.


title: Susan Buck-Morss

text: Susan Buck-Morss on saksalaissyntyinen poliittisen filosofian ja yhteiskuntateorian professori Cornellin yliopistossa. Hän lukeutuu Frankfurtin koulukuntaan, ja on tutkinut muun muassa politiikan ja uskonnon välisiä suhteita.


title: Mikko (minitietokone)

text: Mikko-nimellä tunnettiin Nokia Datan 1970-luvulla kehittämä minitietokonemallisto. Niitä ei tule sekoittaa myöhempiin MikroMikko-pöytäkoneisiin.


title: Jürgen Kohler

text: Jürgen "Kokser" Kohler (s. 6. lokakuuta 1965 Lambsheim, Länsi-Saksa) on jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän saavutti pelaajaurallaan jalkapallon Euroopan- ja maailmanmestaruudet.


title: Jürgen Kohler

text: Kohler aloitti uransa Bundesligassa kaudella 1983–1984 SV Waldhof Mannheimin joukkueessa. Hän pelasi seurassa neljä kautta, minkä jälkeen siirtyi 1. FC Kölniin kaudeksi 1987–1988. Kahden kauden jälkeen Kohler siirtyi Kölnistä FC Bayern Müncheniin, jossa tuli uran ensimmäinen Saksan mestaruus. Kahden Münchenissä vietetyn kauden jälkeen hän suuntasi Italian Serie A:han Juventuksen joukkueeseen. Juventuksessa Kohler voitti UEFA Cupin vuonna 1993 ja Scudetton vuonna 1995. Kaudella 1995–1996 Kohler palasi Saksaan Borussia Dortmundin joukkueeseen, jossa pelasi uransa loppuun asti. Borussia Dortmundissa hän voitti kaksi Saksan mestaruutta ja Mestareiden liigan vuonna 1997. Kohler lopetti uransa kauteen 2001–2002.


title: Jürgen Kohler

text: Saksan jalkapallomaajoukkueessa Jürgen Kohler pelasi 105 maaottelua ja teki niissä kaksi maalia vuosina 1986–1998. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1990 MM-kisoissa, joissa hän pelasi neljässä ottelussa loppuottelu mukaan lukien, ja Euroopan-mestaruuden vuoden 1996 EM-kisoissa, joissa hän loukkaantui ensimmäisessä ottelussa. Kohler pelasi myös vuoden 1992 EM-kisoissa, joissa Saksan maajoukkue saavutti hopeaa.


title: Jürgen Kohler

text: Pelaajauran jälkeen Jürgen Kohler on toiminut muun muassa Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkueen valmentajana ja Bayer Leverkusenin urheilujohtajana. Kaudella 2005–06 hän valmensi neljä kuukautta MSV Duisburgia Bundesligassa.


title: Jürgen Kohler

text: Toukokuussa 2010 uutisoitiin, että Kohler palaisi kesällä valmennustehtäviin TSV 1860 München II:n päävalmentajana. Pestistä ei kuitenkaan tullut mitään, sillä Bonnissa asuva Kohler halusi olla lähempänä perhettään kuin työ Münchenissä olisi antanut myötä.


title: Vanni

text: Vanni (1973 – 9. elokuuta 2006) oli Suomessa elänyt norsu. Vanni esiintyi Sirkus Finlandian näytöksissä. Myöhemmin Vanni oli Liedon Zoolandia-eläintarhassa. Vuonna 2005 Vanni lähti Suomesta ukrainalaiseen eläintarhaan. Vannin lähdön jälkeen Suomessa ei ole enää ainuttakaan norsua.


title: Vanni

text: Vanni ehti olla ukrainalaisessa Nikolajevin eläintarhassa vain kymmenen kuukautta ennen kuolemaansa. Eläintarha syytti Zoolandiaa norsun hoidon laiminlyönnistä. Vanni oli jo Suomessa kärsinyt pitkään hammastulehduksista, eikä ukrainalaisten mukaan niitä ollut hoidettu asianmukaisesti. Eläinhammaslääkäri oli suositellut Vannin tulehtuneen syöksyhampaan poistoa jo vuonna 2004, mutta Zoolandian johtaja Raimo Tuominen oli kieltäytynyt leikkauksesta, joka olisi tullut maksamaan noin 20 000 euroa. Turun eläinsuojeluvalvoja Heidi Leyser jätti tammikuussa 2007 Vannin hoitoa koskevan tutkintapyynnön Kaarinan poliisille.


title: Vanni

text: Nikolajevin eläintarhan henkilökunnalla ja Zoolandian johtajalla on toisistaan poikkeavia näkemyksiä Vannin tilanteesta. Nikolajevin eläintarhan johtaja Vladimir Topchyn mukaan suomalaiset eivät kertoneet totuutta Vannin terveysongelmista ja näin rikkoivat Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestön EAZA:n eettisiä sääntöjä. Topchyn mukaan heille ilmoitettiin vasta norsun jo ollessa matkalla toisen hampaan lievästä vaivasta. Zoolandian johtaja Tuomisen mukaan hammasvaivojen ei pitänyt olla yllätys ukrainalaisille, vaan he olivat saaneet eläinlääkärin lausunnon.


title: Vanni

text: Vannin syöksyhampaat oli Suomessa katkaistu, ja niistä oli jäljellä enää tyngät. Niitä hoidettiin pinnallisesti puhdistamalla antiseptisella aineella. Maaliskuussa 2006 Vanni alkoi kärsiä kovista kivuista, ja kesällä alkoivat lisäksi vatsavaivat. Ruuminavauksessa selvisi, että tulehdus oli levinnyt hampaista päähän, ja Vannin ohutsuoli oli hiekan tukkima. Vanni oli ilmeisesti yrittänyt helpottaa oloaan hieromalla hampaitaan kylmään hiekkaan.


title: Rayleighin luku

text: Rayleighin luku kuvaa aineen sisäistä lämmönsiirtoprosessia. Jos Rayleighin luku on pienempi kuin formula_1, kyseessä on laminaarinen virtaus ja jos luku on suurempi kuin formula_1, virtaus on turbulenttia.


title: Rayleighin luku

text: Reyleighin luku määritellään Grashofin luvun formula_3 ja Prandtlin luvun formula_4 tulona:


Rayleighin luku


title: Rayleighin luku

text: missä


title: Rayleighin luku

text: Mikäli Rayleighin luvun arvo on pienempi kuin tapauskohtainen kriittinen arvo, tapahtuu lämmönsiirto pääasiassa johtumalla, jos suurempi on konvektio lämmönsiirtoa hallitseva tekijä.


title: Allison Mack

text: Allison Mack (s. 29. heinäkuuta 1982 Preetz, Saksa) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa "Smallville"-televisiosarjassa. Hän voitti Teen Choice -palkinnon vuonna 2006.


title: Allison Mack

text: Mack syntyi Saksassa, mutta muutti perheensä kanssa Kaliforniaan ollessaan kaksivuotias. Kaksi vuotta myöhemmin hän aloitti näyttelemisen televisiomainoksissa ja seitsenvuotiaana alkoi opiskella näyttelemistä Los Angelesissa.


title: Varkauden paperitehdas

text: Varkauden paperitehdas oli Stora Enso -konserniin kuuluva tuotantolaitos. Aivan Varkauden kaupungin keskustassa sijaitsevassa tehtaassa oli käytössä yksi paperikone.


title: Varkauden paperitehdas

text: Varkauden paperitehdas ja muu sen yhteydessä oleva metsäteollisuus oli A. Ahlström Oy:n omistuksessa vuoteen 1987 asti, jolloin koko toiminta myytiin Enso-Gutzeit Oy:n omistukseen. Enso Gutzeitista tuli 1990-luvulla kansainvälistymisen myötä Stora Enso, jonka osana Varkauden papaeritehdas toimi.


title: Varkauden paperitehdas

text: Keväällä 2014 tehtaalla oli 260 työntekijää paperi- ja sellutuotannossa. Tehtaan johtajana on Jarkko Tehomaa. Varkauden yksiköiden osuus vuonna 2002 Stora Enson kokonaisuudesta on runsaan viiden prosentin luokkaa. Yhtymän sanomalehtipaperikapasiteetista Varkauden osuus vuonna 2002 oli 9 prosenttia, hienopaperikapasiteetista 8 prosenttia, puutuotteista 6 prosenttia ja pakkauskartongista 2 prosenttia.


title: Varkauden paperitehdas

text: Keväällä 2014 Stora Enso ilmoitti investoivansa 110 miljoonaa euroa Varkauden tehtaan muutostöihin, joiden on määrä käynnistyä syksyllä 2015. Tehtaan hienopaperikone muutetaan aaltopahvin materiaalia tuottavaksi linjaksi.


title: Varkauden paperitehdas

text:
Tehtaan ainoa käytössä oleva kone käynnistyy kartonkikoneena syksyllä 2015.Paperikoneiden kokonaiskapasiteetti on noin 560 000 t/aHiokkeen valmistus lopetettiin vuonna 2004. Varkauden tuotanto vuonna 1986 oli 222 000 tonnia puupitoista painopaperia (PK2 ja PK4) ja 117 000 tonnia hienopaperia
(PK1 ja PK3).


title: Varkauden paperitehdas

text:
1920-luvulla toimintansa aloittaneen Vaneritehtaan toiminta lopetettiin vuonna 1990.
Tehdasalueella oli ennen oma kapearaiteinen (600 mm) rautatieverkosto, jolla oli käytössä useita vaunuja ja vetureita. Vetureista yksi oli Valmetin valmistama Move4 dieselveturi.


title: Varkauden paperitehdas

text: Sittemmin raideyhteydet muutettiin yksinomaan leveäraiteiseksi ja käytössä oli muun muassa Move66-veturi. Nykyään tehtaan vaihtotyöt hoidetaan VR Tve4-veturilla.Stora Enson Varkauden tehtaiden tehdaspalokunta toimii tehdasalueella ja tarvittaessa avustaa pelastuslaitosta suuremmissa tulipaloissa ym.


title: Varkauden paperitehdas

text: Tehdaspalokunnan ajoneuvot:


title: Varese

text: Varese on kaupunki Italian Lombardian alueella noin 55 kilometriä Milanosta pohjoiseen. Se on Varesen maakunnan pääkaupunki. Varesessa on arviolta 80 799 asukasta (vuonna 2015) ja kaupungin pinta-ala on 54,93 neliökilometriä.


title: Varese

text: Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu esimerkiksi Sacro Monte di Varese, joka on osa Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta ”Piemonten ja Lombardian pyhät vuoret”. Kaupungissa on lukuisia historiallisia huviloita, joista monet ovat avoinna yleisölle.


title: Valo-liite

text: Valo oli joka viikko perjantaisin Aamulehden välissä ilmestyvä liite, jossa oli yleensä 36-44 sivua.


title: Valo-liite

text: Se korvasi 16. huhtikuuta 2004 Allakka-viikkoliitteen. Toimitus sijaitsi Tampereen keskustassa Finlaysonilla samoissa tiloissa, joissa toimii myös Aamulehti.


title: Valo-liite

text: Valo tavoitti joka viikko 284 000 ihmistä. Peittoprosentti Tampereen markkina-alueella on 65 ja Tampereella 67 (vuonna 2008).


title: Valo-liite

text: Liitteen tärkeimmät osat olivat kansijuttu, TV- & radio-sivut, Valoilmiöt-puheenaiheet, ruoka+juoma-sivut, menosivut sekä peli- ja musiikkisivut. Valossa ilmestyi erilaisia teemasivuja, joiden aiheet vaihtelevat kirjoista ja eläimistä liikuntaan ja ihmissuhteisiin.


title: Valo-liite

text: Valon sisältöä ilmestyi useiden maakuntalehtien liitteessä. Esimerkiksi Turun Sanomien Treffi-liite käytti Valon tv-aineistoa.


title: Valo-liite

text: Valoa tuotti Tuulia Rautio. Päätoimittajia olivat Jouko Jokinen ja Jorma Pokkinen. Toimittajia olivat Elina Laurila ja Virve Rissanen.


title: Frank Lebœuf

text: Frank Lebœuf (s. 22. tammikuuta 1968 Bouches-du-Rhône, Marseille, Ranska) on ranskalainen, topparina (keskuspuolustajana) pelannut jalkapalloilija. Kun Ranskan jalkapallomaajoukkue voitti jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1998, Lebœuf oli mukana joukkueessa ja pelasi kolmessa ottelussa, muun muassa koko loppuottelun ykköstoppari Laurent Blancin ollessa pelikiellossa. Lebœuf oli myös mukana EM-kisoissa vuonna 2000, jolloin tuli jälleen kultaa, ja Korean ja Japanin MM-kisoissa 2002.


title: Frank Lebœuf

text: Lebœuf aloitti jalkapalloilijan uransa Ranskan alasarjoissa, kunnes muutti Lavaliin 1988. Vuonna 1991 hän siirtyi Strasbourgin joukkueeseen ja pelasi siellä vuoteen 1996 asti, jonka jälkeen Lebœuf siirtyi Englannin Valioliigaan Chelsean joukkueeseen. Chelseassa Lebœuf pelasi yli 200 ottelua ja viimeisteli 24 maalia pääosin rangaistuslaukauksista ja erikoistilanteista. Frank Lebœuf voitti Englannissa kaksi kertaa FA Cupin, yhden Liigacupin ja Cup-voittajien cupin. Vuonna 2001 hän siirtyi kotikaupunkinsa joukkueeseen Olympique Marseilleen. Muutaman vuoden jälkeen hän vielä siirtyi Qatariin, jossa myös lopetti uransa vuonna 2005.


title: Frank Lebœuf

text: Frank Lebœuf pelasi maajoukkueessa 50 kertaa ja viimeisteli niissä viisi maalia.


title: I Spy (vuoden 2003 televisiosarja)

text: I Spy on lastenohjelma. I Spyta ei ole vielä esitetty Suomessa, mutta sitä esitetään mm. Bolibomballa eli Ruotsin lasten TV:llä. Suomeksi käännettynä ohjelman nimi olisi "Minä vakoilen". I Spy tehtiin Yhdysvalloissa vuonna 2003.


title: I Spy (vuoden 2003 televisiosarja)

text: Sarja kertoo lelumaailmassa asuvasta tennispallopäisestä Spyler-lelupojasta, joka yrittää rakentaa/tehdä joka jaksossa jonkun jutun.


title: I Spy (vuoden 2003 televisiosarja)

text: Aina, kun Spyler onnistuu saamaan jonkun tarvittavan esineen, esittää hän Cece-koiran kanssa riemukkaan lorun.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Tervakosken paperitehdas on Tervakoski Osakeyhtiön (Tervakoski Oy) paperitehdas, jonka omistaa itävaltalainen Delfort Group. Yhtymä on omistanut sen vuodesta 1999. Tehdas on yhtymän suurin tuotantolaitos.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Tehdas sijaitsee Janakkalan Tervakosken kylässä. Aiemmin tehdas kuului Suomen pankin, Enson, Stora Enson ja Trierenberg Groupin omistukseen. Tervakoski Oy:n liikevaihto on noin 140 miljoonaa euroa vuodessa. Viennin osuus liikevaihdosta on yli 90 %. Tuotteita viedään noin 60 maahan. Tehtaalla toimii neljä erikoispaperikonetta, jotka tuottavat vuosittain noin 110 000 t erilaisia hienopaperituotteita (vuonna 1968 11 000 t/a). Tervakoski Oy:n palveluksessa on noin 350 työntekijää, joista 330 on Paperiliiton jäseniä (vuonna 1968 työntekijöitä oli 1 600). Työntekijöitä edustaa Paperiliiton Tervakosken osasto n:o 54 r.y. Tehtaalla on oma tehdaspalokunta.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Vuonna 1806 Gustaf Georg Nordenswan osti isältään Johan Nordenswanilta Talolan ja Hovilan sahoineen ja myllyineen. Tervakoskeen liitettiin vielä myöhemmin vuonna 1875 Toivan eli Vahteriston verotila, Kuosarin veroratsutila ja Tuomolan rälssitila, jotka yhdessä muodostivat Toivan kartanon. Kun paperitehdas perustettiin kosken rannalle 1818, tehtaan omistussuhteet ovat määritelleet samalla myös Tervakosken kylän omistussuhteita. Tehtaan perustamisesta lähtien ovatkin tehdas ja kylä kulkeneet samaa tahtia.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Kun G. G. Nordenswan 1818 sai keisarillisen privilegion paperitehtaan perustamiselle, oli alussa kaksivalssinen laitos, mutta jo 1839 se laajennettiin viisivalssiseksi. Tehdas ja kartano siirtyivät kamarikirjuri Georg Nordenswanille 1839, ja 1850 hän muodosti yhtiön Otto Meurmanin ja Bengt Carl Steniuksen kanssa. Tässä tilanteessa tehdas päätettiin muuttaa koneelliseksi paperitehtaaksi. 1850 tilattu paperikone 1 upposi Skånen edustalla, joten paperikoneen hankinta toteutui vasta 1853.


title: Tervakosken paperitehdas

text:
Alussa tehdas toimi vesivoimalla ja valmisti paperia lumpuista. 1850-luvulla
tehdas siirtyi käyttämään höyryvoimaa, ja paperin valmistus koneellistui 1853.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Helsinkiläiset kauppiaat A. F. Wasenius ja J. L. Borgström ostivat tehtaan 1856. Kun tehdas heidän aikanaan 1863 paloi, oli jälleen myös muutosten aika ja yritys muuttui osakeyhtiöksi. Setelipaperin valmistus aloitettiin vuonna 1887. Sen jälkeen tehtaan osakkeita on enemmässä määrin omistanut muun muassa Suomen Pankki, joka käytti tehtaan tekemää paperia markkamääräisten seteliensä painamiseen.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Suomen pankki osti yksityisomistajien osakkeet itselleen 1921, jolloin yhtiöstä tuli valtio-omisteinen. Yhtiön nimeksi tuli 1928 Tervakoski Osakeyhtiö. Vuosina 1932-1933 yhtiö oli G. A. Serlachius Oy:n taloudellisessa ja teknillisessä hallinnassa. yhtiö siirtyi 1986 Suomen Pankilta Enso-Gutzeit Oy:lle (ja edelleen Stora-Ensolle). Seuraavaksi yritys myytiin 1999 itävaltalaiselle Trierenberg Groupille. Omistusjärjestelyjen jälkeen tehdas kuuluu itävaltalaisen Delfort Groupin omistukseen.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Tervakosken paperitehdas saastutti vuosina 1956–1984 Tervajoen ja Kernaalanjärven PCB-yhdisteillä. PCB-pitoisuudet ovat yhä niin suuria, että järven kalojen käytölle on asetettu rajoituksia.Kosken partaalla sijaitsevat tiiliset tehdasrakennukset on rakennettu useassa eri vaiheessa. Oktogonin muotoinen käsipaperiosasto vuodelta 1875 on rakennuksista vanhin. Vanhan paperitehtaan on suunnitellut 1920-luvulla rakennusmestari K. J. Ahlskog.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Tervajoen länsirannalla sijaitsevat yhtiön konttorirakennukset rajaavat tehdasaluetta Tervakosken liikekeskustan suuntaan. Tehdasalueen eteläpuolella sijaitsevat puiset työväen asuinrakennukset, joista valtaosa on 1900-luvun ensi vuosilta. Niiden lähellä sijaitsee Lepolan vanhustentaloryhmä, jossa kolme vanhinta rakennusta vuodelta 1935 ovat arkkitehti Jarl Eklundin ja kaksi rakennusta vuodelta 1945 arkkitehti Heimo Kautosen piirtämiä. Jokirannassa on arkkitehti Ricardo Björnbergin piirtämä työnjohtajien asuintalo Pomola vuodelta 1900. Entinen kansakoulu on vuodelta 1891. Vanhan tehdaskylän kaakkoispuolella sijaitsee yhtenäinen omakotialue, joka on rakentunut 1940-luvulta lähtien. Alasjärven rannalla on uusrenessanssityylinen puuhuvila Suruton 1880-luvulta. Sitä on muutettu myöhemmissä korjauksissa. Tervakosken teollisuusmiljööseen liittyvät lisäksi Tervakosken kartanoalue ja Pikkukirkko.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Suomen markoissa käytetty "markkapaperi" valmistettiin Tervakoskella koko rahayksikön olemassaoloajan. Euroissa käytettävää setelipaperia ei Tervakoskella valmisteta. Tervakoski valmistaa edelleen passeissa käytettävää paperia, muita varmuuspapereita ja shekkipaperia paperikoneella PK3. Tervakosken paperitehdas on ainoa paperitehdas Suomessa, joka käyttää erikoispapereissa pellava- ja puuvillakuituja.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Lisäksi tehtaalla on käytössä superkalanteri SC16. Vuonna 2003 toteutettiin Roll 2003-projekti, jossa uusittiin pituusleikkuria. Lisäksi tehtaalla valmistetaan käsipaperia. Koekoneella PK2 tehdään tutkimustyötä myös muille paperinvalmistajille.


title: Tervakosken paperitehdas

text: Savukepaperia tuottava paperikone 4 suljetaan 2010. Yhteistoimintaneuvotteluissa lopetettaneen 56 työsuhdetta kaikkiaan noin 400 työntekijän tehtaasta. Muiden ohuiden painopapereiden tuotantoon investoidaan noin 10 000 000 €.Tehtaalla on oma voimalaitos, joka tuottaa tehtaan tarvitseman lämpöenergian ja osan sähköenergiasta. Voimalaitoksella on kolme kattilaa. Pääpolttoaineena on maakaasu. Lisäksi käytetään raskasta polttoöljyä varalla ja huippukulutuksen aikana


title: Hätämaan tietäjä

text: Hätämaan tietäjä eli Juho Aaponpoika Luomajoki (11. joulukuuta 1843 – 15. tammikuuta 1914) oli Piippolan Leskelässä elänyt tunnettu kansanparantaja ja tietäjä. Sokea Luomajoki oli myös menestyvä maanviljelijä.


title: Hätämaan tietäjä

text: Juho Luomajoki oli syntynyt Haapavedellä mutta hän asui suurimman osan elämästään Leskelän kylästä vuonna 1869 ostamassaan Hätämaan talossa. Hän menetti näkönsä hieman yli 30-vuotiaana hoidettuaan tulehtuneita silmiään apteekista saamallaan lääkkeellä joka osoittautui vääräksi.


title: Hätämaan tietäjä

text: Hätämaan tietäjän luokse tuli potilaita kaikista yhteiskuntaluokista sekä kotimaasta että ulkomailta ja hänen talossaan oleskeli välillä kymmeniä potilaita samanaikaisesti hoitoa saamassa. Hätämaan tietäjä auttoi ihmisiä sekä sairauksien hoidossa että myös esimerkiksi varkauksien selvittämisessä ja hän oli erikoistunut varsinkin mielisairaiden hoitamiseen. Hän käytti parannuskeinoina kansanomaisia apteekkilääkkeitä, itse luonnonkasveista valmistamiaan lääkkeitä sekä erilaisia hauteita ja saunaa. Tietäjä tehosti lääkitystä vielä loitsuilla ja taikatempuilla.


title: Hätämaan tietäjä

text: Kuuluisa suurhiihtäjä Aappo Luomajoki oli hänen veljensä. Monet uskoivatkin silloin, että Aappo Luomajoki olisi saavuttanut voittonsa Hätämaan tietäjän valmistaman taikasuksivoiteen avulla.


title: Hätämaan tietäjä

text: Hätämaan tietäjä esiintyy usein myös samassa Leskelän kylässä eläneen kirjailija Pentti Haanpään teoksissa. Kirjassa "Hota-Leenan poika" hän esiintyy Syinmaan tietäjän nimellä ja sokea tietäjä on päähenkilönä myös Haanpään "Mitta"-kokoelman novellissa "Taikuus" (1936) ja "Kierros"-kokoelman novellissa "Nuorimies perehtyy maanviljelyyn ja karjanhoitoon". Pentti Haanpään isä Mikko Haanpää puolestaan julkaisi Hätämaan tietäjän muistiinpanojen perusteella "Hätämaan Jussin unikirja" -nimisen teoksen ja kirjoitti kaksiosaisen näytelmän nimeltä "Tietäjän talossa".


title: Vakaa tila

text: Vakaa tila kehittyy suunnilleen siinä ajassa, mikä on lääkkeen puoliintumisaika kerrottuna viidellä. Tällöin lääkkeen pitoisuus elimistössä on tasainen eikä kumuloidu kuten lääkekuuria aloitettaessa; toisin sanoen elimistöstä poistuu lääkettä samaan tahtiin kuin potilas ottaa sitä ja lääkkeen pitoisuus elimistössä on vakion kaltaisessa tilassa. Tilan vakaus voidaan testata mittaamalla lääkepitoisuus potilaasta ennen uuden annoksen ottoa. Jos pitoisuus on tällöin sama, on vakaa tila saavutettu.


title: Susanna Majuri

text: Susanna Suvi Päivikki Majuri (s. 24. marraskuuta 1978 Järvenpää) on suomalainen valokuvataiteilija.


title: Susanna Majuri

text: Majuri syntyi tekniikan tohtori Hannu Majurin ja nuoriso-ohjaaja Eija Riihelän perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1998 ja valmistui taiteiden kandidaatiksi Turun taideakatemiasta 2004 ja taiteiden maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta 2007. Majuri asuu ja työskentelee Helsingissä.


title: Susanna Majuri

text: Majuri tunnetaan värikkäistä valokuvistaan, joissa tapahtuu jotain outoa. Majurin kuvasarjat ovat käsitelleet muun muassa Pohjoismaita ja ihastumista. Hän on mukana taiteilijakollektiivi Helsinki Schoolin toiminnassa. Majuri on kuvannut PMMP:n levyn "Veden varaan" kuvat. Majurin kuvia ja videoita on ollut esillä useissa näyttelyissä, kuten New Yorkissa, Tokiossa, Pariisissa, Lontoossa, Berliinissä, Thessalonikissa, Reykjavikissa ja Oslossa. Hänen töitään on muun muassa Kiasman, Malmön taidemuseon, Helsingin kaupungin taidemuseon, Emman ja Suomen valokuvataiteen museon kokoelmissa, samoin kuin saksalaisen Kunst Raum Sylt-Quellen kokoelmissa. Majurin tuotantoa esitellään myös Valokuvataiteen kolmivuotisnäyttelyn kirjassa "Talvimaa" (Musta taide 2006) ja Taideteollisen korkeakoulun valokuvaajia esittelevästä teoksessa "The Helsinki School Vol. 2" (Hatje Cantz 2007) ja "The Helsinki School Vol. 3" (Hatje Cantz 2009). Laaja Majurin tuotantoa esittelevä näyttely "Vedentutkijan tytär" oli Suomen valokuvataiteen museossa Helsingissä keväällä 2010, joka nähtiin seuraavana vuonna Belgian valokuvataiteen museossa Musée de la Photographiessa keväällä.


title: Susanna Majuri

text: Majuri voitti vuonna 2005 Gras Savoye Award -valokuvapalkinnon Rencontres d’Arles -festivaaleilla Ranskassa.


title: Liinaharja

text: Liinaharja on Porin 26. kaupunginosa Länsi-Porissa. Liinaharjan naapurikaupunginosat ovat pohjoisessa Vähärauma, idässä Musa ja Isomäki, etelässä Tiiliruukki ja lännessä Paratiisinmäki. Liinaharjan ja Vähärauman raja on hieman häilyvä, sillä Liinaharjan vanhainkoti ja Liinaharjan päiväkoti sijaitsevat itse asiassa Vähärauman puolella.


title: Liinaharja

text: Liinaharjan nimi tulee paikalla ennen sijainneesta hevostallista. Kaupunginosa sai alkunsa 1950-luvun alussa, jolloin alueelle alettiin rakentaa omakotitaloja. Alue oli valtaosaltaan Liinaharjan Kartanon peltoaukeaa.


title: Die Zeit

text: Die Zeit on saksalainen vuonna 1946 perustettu viikkolehti, joka on tunnettu laadukkaasta journalismistaan. Lehden pääkonttori sijaitsee Hampurissa, mutta se ilmestyy ympäri Saksaa. Lehden levikki on 488 036 ja arvioituja lukijoita on 1,43 miljoonaa. Tämä tekee siitä yhden Saksan suurimmista viikkolehdistä.


title: Kansainvälisen oikeuden instituutti

text: Kansainvälisen oikeuden instituutti () on organisaatio, jonka tarkoituksena on kansainvälisen lainkäytön tutkiminen ja kehittäminen. Järjestö on perustettu 8. syyskuuta 1873 Gentin kaupungintalossa Belgiassa.


title: Kansainvälisen oikeuden instituutti

text: Järjestö on yksityinen organisaatio, ja se koostuu "liitännäisjäsenistä", "jäsenistä" ja "kunniajäsenistä". Jäsenet, jotka organisaatio itse kutsuu jäsenyyteensä, ovat henkilöitä, jotka ovat osoittaneet suurta oppineisuutta kansainvälisen lainkäytön alalla ja ovat myös varsinaisen poliittisen toiminnan ulkopuolella. Järjestöllä on pyrkimys hankkia jäseniä, jotka edustaisivat maailman eri kolkkia.


title: Kansainvälisen oikeuden instituutti

text: Järjestö kokoontuu joka toinen vuosi kongressiin ajankohtaisista kansainvälisen oikeuden kysymyksistä. Kokousten lopputuloksena järjestö esittää muutoksia kansainväliseen lainsäädäntöön, mutta se ei kuitenkaan osallistu minkään erityisen konfliktin käsittelyyn.


title: Kansainvälisen oikeuden instituutti

text: Konferenssien väliaikoina järjestön tieteellinen komissio selvittelee yleisistunnon pohdittavaksi valitut teemat. Yleiskokous saa kaikkien muidenkin komissioiden käsittelemät asia ja tutkii ne, ja kun asiasta päästään yhteisymmärrykseen, se antaa asiasta ohjeellisen päätöksen. Nämä päätökset saatetaan hallitusten ja kansainvälisten järjestöjen tietoisuuteen.


title: Kansainvälisen oikeuden instituutti

text: Vuonna 1904 järjestö sai Nobelin rauhanpalkinnon tunnustuksena tavoitteestaan rakentaa valtioiden välinen sovitteluelin, joka ratkaisisi syntyneet konfliktit rauhanomaisella tavalla.


title: Kelaatio

text: Kelaatio on ilmiö, jossa Lewis-hapan metalli-ioni tarttuu saman molekyylin useampaan Lewis-emäksiseen ryhmään, muodostaen metallikompleksin. Syntyvä aine on kelaatti. Tavallisia kelaatteja ovat hemoglobiinin hemi (raudan ja porfyriiniryhmän kelaatti) ja vitamiinin B12 eli syanokobalamiini (koboltin ja porfyriininsukuisen ryhmän kelaatti). Kelaation tehtävänä on joko viedä metallikationi reaktioon tai poistaa se; kyseessä on siis faasinsiirtokatalyysi.


title: Kelaatio

text: Kompleksin muodostus monihampaisen ligandin kanssa on huomattavasti suositumpaa kuin useamman samankaltaisen mutta yksihampaisen, mikä on ns. kelaatti-ilmiö. Siten esim. kaksi metyyliamiinia sitoutuu heikommin kuin yksi kaksihampainen dietyleeniamiini. Tämä johtuu siitä, että vaikka entalpia olisi sama, monihampainen ligandi on yhtenäinen molekyyli, mikä rajoittaa hampaiden liikettä. Siten se ei menetä entropiaa yhtä paljon sitoutuessaan kelaation vaatimaan yhteen tiettyyn konformaatioon, koska se on siinä jo suurimmaksi osaksi. Useamman yksihampaisen sen sijaan on valittava hyvin erityinen järjestys, jossa useampi ligandi hampaineen on sattumalta yhtä aikaa metallilla poissa liuottimesta, eikä esim. yksi puutu. Siten useampi yksihampainen menettää enemmän entropiaa muodostaessaan kompleksin. Reaktion tasapainon määräävä Gibbsin energian muutos muodostuu entalpia- ja entropiatermistä (ΔG = ΔH – TΔS, missä ΔG Gibbsin energian muutos, ΔH entalpian muutos, T lämpötila ja ΔS entropian muutos). ΔS on negatiivinen, eli epäjärjestys vähenee, kun järjestetään molekyylejä kelaatiksi, ja se on enemmän negatiivinen usealle yksihampaiselle, joten –TΔS on enemmän positiivinen ja ΔG siirtyy positiiviseen eli epäsuosittuun suuntaan yksihampaiseen vaihdettaessa. Siten reaktion tasapaino on vähemmän täydellisen kompleksin puolella.


title: Kelaatio

text: Farmakologiassa kelaatiolla voidaan parantaa annostellun metallin imeytymistä tai poistaa myrkyllistä metallia elimistöstä. Kalsium esimerkiksi imeytyy paremmin sitraattina, joka on "kolmihampainen", koska siinä on yksi hydroksyyli- ja kaksi karboksyylihapporyhmää, joiden avulla kalsium kulkeutuu paremmin suolistosta verenkiertoon. Metallin poistamisesta esimerkki on EDTA-hoito lyijy-, elohopea-, rauta-, tms. myrkytykseen. Kelaatio voi olla myös yhteisvaikutus, jossa metallin ja lääkeaineen kelaatti ei toimi tai imeydy suolistosta.


title: Kelaatio

text: Kelaatiota tapahtuu myös luonnossa maaperässä, jossa kelaatteja muodostavat eniten sienijuuret ja mikrobit. Kelaatio edistää mikroravinteiden (mm. kupari, sinkki) liukenevuutta, mutta myös estää joidenkin metallien (ainakin kadmiumin ja elohopean) toksisuuden ja siten estää niiden päätymistä kasveihin. Tämä kenties selittää että tuhkalannoitetun metsän marjojen, sienten tai kasvien raskasmetallipitoisuudet eivät poikkea merkittävästi normaalista.


title: Tobias Regner

text: Tobias Regner (s. 5. elokuuta 1982 Teisendorf, Saksa) on saksalainen laulaja, joka voitti "Deutschland sucht den SuperStar" -kykyjenetsintäohjelman kolmannen tuotantokauden vuonna 2006. Regner pitää erityisesti raskaasta musiikista, jota hän lauloikin läpi kilpailun. Hän esitti muun muassa HIM-yhtyeen ”Join Me” -kappaleen ja U2:n ”Beautiful Dayn”.