title: The Invisible Band

text: Albumi nousi heti julkaisunsa jälkeen Britannian albumilistan kärkeen neljäksi viikoksi.


title: The Invisible Band

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Francis Healy.


title: Alttiusgeeni

text: Alttiusgeeni tarkoittaa geeniä, joka altistaa yksilön jollekin taudille. Tautigeenit ovat yleensä resessiivisiä ja altistavat perinnöllisille taudeille homogeenisinä.


title: Neljä suurta

text: Neljä suurta () on Agatha Christien kirjoittama salapoliisiromaani, joka julkaistiin ensimmäisen kerran Englannissa 27. tammikuuta 1927 (William Collins & Sons) ja Yhdysvalloissa myöhemmin samana vuonna (Dodd, Mead and Company). Sen päähenkilöinä ovat Hercule Poirot, Arthur Hastings ja komissario Japp.


title: Neljä suurta

text: Rakenteeltaan "Neljä suurta" poikkeaa lähes kaikista Christien muista romaaneista, sillä se on sarja lyhyitä tarinoita Neljästä suuresta eikä käsittele yhtä yksittäistä rikosta. Romaani koostuu itse asiassa novelleista, jotka oli aiemmin julkaistu "The Sketch" -lehdessä ja muokattiin vasta myöhemmin romaanimuotoon.


title: Neljä suurta

text: Tarina käsittelee Poirot’n pyrkimyksiä saada kiinni maailman rikollisnerot, niin sanotut ”Neljä Suurta”. Kirjassa esiintyy Poirot’n apulaisen kapteeni Hastingsin ja poliisitarkastaja Jappin lisäksi myös Hercule Poirot’n kaksosveli Achille Poirot.


title: Neljä suurta

text: Tarinan kansainvälisiä salaliittoja, pirullisia roistoja ja salaisia tukikohtia sisältävä juoni on Christien tavanomaiseen tyyliin nähden poikkeuksellisen värikäs.


title: Neljä suurta

text:
Hercule Poirot on kansainvälisen Neljä Suurta -nimisen rikollisliigan jäljillä. Neljän Suuren tavoitteena on valloittaa maailma. Sen jäsenet ovat:
Poirot ja Hastings selvittelevät monta pientä juttua, jotka kaikki jotenkin liittyvät Neljään Suureen. Juttujen aikana he saavat selville, että Kaksi on amerikkalainen miljonääri Abe Ryland ja Kolme kuuluisa ranskalainen tiedenainen rouva Olivier. Numero Neljä on puolestaan englantilainen näyttelijä, joka on naamioinnin mestari. Lopulta tilanne käy niin vakavaksi, että Poirot’n on lavastettava oma kuolemansa, jotta voisi sopivalla hetkellä murskata koko järjestön. Suunnitelma onnistuu ja lopussa Neljän Suuren tukikohta paljastuu. Kirjassa esiintyy myös Poirot’n kuvitteellinen kaksoisveli Achille.
"Neljän suuren" henkilöhahmot ova tyypillisiä 1920-luvun brittiläisen kirjallisuuden etnisiä ja kansallisia stereotyyppejä, kuten kiinalaiset Fu Manchun tapaisina rikollisina. Muut rikolliset ovat ranskalainen femme fatale ja vulgääri amerikkalainen miljonääri. Kirjassa esiintyy myös Poirot’n kaksosveli Achille Poirot ja kaksoisagentti kaunis kreivitär Vera Rossakoff, joka kuvataan seikkailijattarena ja vallankumousta edeltävänä aristokraattina.


title: Neljä suurta

text: "Times Literary Supplementin" arvostelu kirjasta 3.2.1927 oli positiivinen, joskin väärästä syystä, sillä kirjoittaja arveli romaanin poikkeavan sen välittömän edeltäjän "Roger Ackroydin murhasta" tyylistä tahallisesti: "M. Poirot, belgialainen etsivä, joka on esiintynyt myös muissa Christien teoksissa, on erittäin hyvässä kunnossa seikkailujensa viimeisimmässä luvussa. "Roger Ackroydin murhassa" käytetty juonenkäänne, joka niin hämmensi salapoliisiromaanien lukijoita, on sellainen, jota kirjailija ei helposti voi käyttää toista kertaa. Niinpä käsillä oleva tarina ei niinkään ole yhden arvoituksen selvittämistä vaan ennemminkin kertomus Poirot'n useista kohtaamisista kansainvälisten rikollisten kanssa, joilla on lähes rajaton valta ja halu hallita koko maailmaa." Hastings kuvattiin "yhtä tarmokkaaksi kuin aina ennenkin."


title: Neljä suurta

text: "The New York Times Book Review" kuvasi 2.10.1927 juonen peruskuviot ja totesi: ""Neljä suurta" pysyy arvoituksena lähes loppuun asti. Siksi etsivän onkin vaikeampaa puolustautua ja jatkaa tutkimuksiaan – mikä myös luo tarinan jännittävimmät hetket."


title: Neljä suurta

text: "The Observerin" kriitikko (13.2.1927) ei odottanut omaperäisyyttä lukiessaan "Neljän suuren" kaltaista kirjaa, mutta myönsi kuitenkin: "Kun avaa kirjan ja löytää nimen Li Chang Yen, ja sitten viedään East Endin kellareihin, joissa 'riippuu runsaasti itämaista silkkiä', lukija voi odottaa pahinta. Ei niinkään, että Christie antaisi meille huonointansa; siihen hän on liian taitava ja kokenut. Lyhyesti: itse asiassa romaanin eri lukujen arvoitukset ovat huomattavasti mielenkiintoisempia kuin 'Neljän suuren' superrikollisen toimet." Kirjan loppuratkaisu oli "mahtipontinen" eikä "onnistunut vaikuttamaan" ja kriitikko toteaakin: "kirjalla on hetkensä – itse asiassa liian monta – se yrittää hyvittää yksityiskohdissa sen, minkä se menettää laadussa ja tarinan jatkuvuudessa."


title: Neljä suurta

text: "The Scotsman" totesi 17.3.1927, että "Poirot’n toimia ei voi ottaa vakavasti – kuten esimerkiksi Sherlock Holmesin ottaisi – itse asiassa kirja vaikuttaa ennemminkin salapoliisikirjallisuuden äärimmilleen viedyltä parodialta kuin vakavasti otettavalta salapoliisiromaanilta. Mutta se on hyvin hauskaa lukemista, mikäli lukija osaa asennoitua sille aallonpituudelle. Jos tämä oli kirjailijan tarkoitus, niin sitten hän on onnistunut täydellisesti.".


title: Neljä suurta

text: Robert Barnard: "Tämä jännitysromaani kyhättiin kasaan Christien langon avustuksella, kun Christien oma elämä oli pohjalukemissaan. Hyväntekeväisyys oli siis päivän sana, ja romaani on lähinnä kaamea, ja (olipa sitten mitä mieltä tahansa Poirot'sta romaanihahmona) tämä ei todellakaan ole Poirot’n arvolle sopivaa."


title: Neljä suurta

text: HarperCollins julkaisi sarjakuvaromaaniversion "Neljästä suuresta" 3.12.2007. Sovittaja ja piirtäjä oli Alain Paillou (ISBN 0-00-725065-7). Se oli käännetty ranskalaisesta alkuperäisteoksesta "Les Quatre" (2006).


title: Neljä suurta

text: Kaikki "Neljän suuren" tarinat ilmestyivät ensimmäisen kerran "The Sketch" -lehdessä 1924 – alaotsikkona oli "The Man who was No. 4" ("Mies joka oli numero 4"). Novellien julkaisutiedot ja vastaavat luvut romaanissa:Yhdysvalloissa useimmat "Neljän suuren" tarinoista ilmestyivät ensimmäisen kerran "Blue Book Magazinessä", joskin kirjaversio ehdittiin julkaista ennen kuin kaikki tarinat oli julkaistu lehdessä. Toisin kuin Englannissa "Blue Book" julkaisi kirjaversion luvut (osittain lyhennettyinä) eikä alkuperäisiä 1924 "Sketchissä" julkaistuja novelleja. Se on siis kirjan jatkoromaaniversio eikä alkuperäisten novellien uudelleenjulkaisu. Jokainen jakso oli kuvitettu; ensimmäiset viisi kuvitti L.R. Gustavson ja William Molt viimeiset kuusi jaksoa.


title: Neljä suurta

text: Julkaisujärjestys:


title: Neljä suurta

text: 1926 oli vaikea vuosi Christielle: hänen äitinsä oli juuri kuollut ja hänen avioliittonsa Archibald Christien kanssa oli päättymäisillään. Christie oli rahan tarpeessa ja hänen lankonsa Campbell Christie ehdotti "Sketch"-novellien muokkaamista romaanimuotoon ja myös auttoi häntä tässä. Näin Christien ei tarvinnut kirjoittaa aivan uutta romaania. Campbell Christien osuutena oli lähinnä vain novellien alkujen ja loppujen muokkaaminen siten, että niistä muodostuisi yhtenäinen kokonaisuus – itse tarinat ovat samanlaisia sekä novelli- että romaanijulkaisuissa. Toisin kuin vastaavanlaisessa romaanissa "Rikos yhdistää" (1929), novellien järjestys romaanissa vastaa niiden alkuperäistä julkaisujärjestystä.


title: Neljä suurta

text: 1942 Christie kirjoitti agentilleen Edmund Corkille ja pyysi häntä säilyttämään erästä käsikirjoitusta (erittäin todennäköisesti "Neiti Marplen viimeinen juttu") ja totesi samalla: "Olen kerran ollut tilanteessa, jossa "halusin" kirjoittaa vain rahan takia, mutta tunsin että "en pysty siihen" – se on hermoja raastava tilanne. Jos minulla olisi ollut käsikirjoitus takataskussani, se olisi helpottanut asemaani huomattavasti. Jouduin silloin tuottamaan "Neljän suuren" ja pakotin itseni kirjoittamaan "Sinisen junan".


title: Neljä suurta

text: Tämä oli Christien toinen kirja, jossa ei ollut omistuskirjoitusta. Ensimmäinen oli "Poirotin varhaiset jutut".


title: Bertrand Russellin haaste

text: Bertrand Russellin haaste: Russellilainen uskontokritiikki esimerkkinä aikalaiskriittisestä filosofiasta on filosofi Pekka Himasen väitöskirja Helsingin yliopistolle vuodelta 1994. Väitös käsittelee filosofi Bertrand Russellin uskontokritiikkiä. Teoksen on julkaissut Gaudeamus.


title: Bertrand Russellin haaste

text: Russellin uskontokritiikki koskee muun muassa jumalatodistuksia ja kristillistä moraalikäsitystä. Russellin haasteella Himanen tarkoittaa kahta asiaa. Ensiksi Russell haastaa järkeen nojautuvana uskontokriitikkona kristinuskon. Toiseksi Russell rakentaa siltaa akateemisen tutkimuksen ja laajan yleisön tavoittamisen välille. Himasen mukaan Russellin uskontokritiikin pohjana ovat toisaalta tutkijan pohdinta, mutta toisaalta Russell halusi tavoittaa laajan yleisön. Russell kehottaa filosofia osallistumaan julkisesti omassa ajassaan. Tätä tarkoittavat Russellille valistuksen ihanteet ”uskalla ajatella” ja ”julkinen järjenkäyttö”. Nämä ihanteet sisältyvät Immanuel Kantin kuuluisaan kirjoitukseen ”Mitä on valistus?” Kirjan tunnuslauseena on Russellin elämänohje: ”Älä seuraa joukkoa pahuuteen” (2. Moos. 23:2).


title: Bertrand Russellin haaste

text: Russellille arvostelu, kritiikki on filosofian tärkeimpiä muotoja. Vuonna 1924 hän kirjoitti, että filosofian tärkein osa ”koostuu perustavina pidettyjen ja arvostelematta hyväksyttyjen käsitteiden arvioinnista ja selventämisestä”.


title: Bertrand Russellin haaste

text: Uskontokritiikin Russell jakaa kahteen osaan:


title: Bertrand Russellin haaste

text: Älyllinen arvostelu koskee uskonnon totuutta ja moraalinen arvostelu uskonnon vaikutuksia yksilökohtaisen moraalin ja yhteiskunnallisten laitosten kautta. Nämä kysymykset eivät Russellin mukaan ole erillisiä, vaan kannanotto uskonnon moraalisiin vaikutuksiin on sidoksissa uskonnon totuuteen. Tässä mielessä uskonnon totuus on perustavampi kysymys kuin uskonnon seuraukset, sillä uskonnon totuuden hyväksymisestä tai hylkäämisestä seuraavat erilaiset arviointiperusteet hyvälle ja moraaliselle elämälle:


title: Bertrand Russellin haaste

text: Himasen mukaan Russellin älylliset ja moraaliset pohdinnat sitoo yhteen Russellin oma toiminta, filosofiasta nouseva oman ajan ilmiöiden arvostelu eli aikalaiskritiikki.


title: Aminoryhmä

text: Aminoryhmä on kemiallinen ryhmä, joka esiintyy muun muassa amiineissa ja aminohapoissa. Sen kemiallinen merkki on NH.


title: Najwa Karam

text: Najwa Nicola Karam (; s. 26. helmikuuta 1966) on libanonilainen laulaja. Hän syntyi Zahlessa maroniittiperheensä neljästä lapsesta nuorimpana. Ensimmäinen albumi ilmestyi vuonna 1989, ja aktiivinen levytysura on jatkunut 1990–2000-luvuilla.


title: Down in the Valley

text: Down in the Valley on vuonna 2005 valmistunut romanttinen draamaelokuva. Sen on ohjannut David Jacobson.


title: Down in the Valley

text: Elokuvan alussa päähenkilö Tobe tapaa cowboyhenkisen Harlanin. Henkilöt menevät rannalle, jossa he tutustuvat hieman toisiinsa. Onni ei jatku kauan, sillä Harlan joutuu ”napit vastakkain” teini-ikäistä Tobea suojelevan Toben isän kanssa. Vähitellen tilanne Toben perheessä kiristyy.


title: Down in the Valley

text: Kiristyminen päättyy siihen, että Harlan haluaa karata Toben kanssa. Tobe ei suostu siihen, ja tästä kimmastunut Harlan ampuu Toben vahingossa sairaalakuntoon. Harlan lähtee pakoon. Toben isä lähtee poliisivoimien kanssa jahtaamaan Harlania, ja ampuu tämän lopulta kuoliaaksi.


title: Jumalat juhlivat öisin

text: Jumalat juhlivat öisin "(The Secret History)" on kirjailija Donna Tarttin vuonna 1992 ilmestynyt esikoisteos. Ilmestyttyään se oli 13 viikkoa Yhdysvaltojen bestseller-listalla. Se on käännetty 24 kielelle ja myynyt maailmanlaajuisesti miljoonia kappaleita. Eeva Siikarlan suomennos ilmestyi vuonna 1993.


title: Jumalat juhlivat öisin

text: Tartt myi jo 1990-luvulla elokuvaoikeudet esikoisromaaniinsa, mutta ohjaaja Alan Pakulan kuoltua 1998 tämän alkuunpanema elokuvahanke keskeytyi.


title: Jumalat juhlivat öisin

text: Kirjan ensimmäisessä osassa tutustutaan Richard Papeniin, joka lähtee kotikaupungistaan Planosta opiskelemaan Vermontin Hampden Collegeen. Richard haluaisi opiskella kreikan kieltä mutta hänelle kerrotaan, että muinaiskreikan kurssi on täynnä, koska opettaja, Julian Morrow ottaa kursilleen vain viisi oppilasta. Richard ei kuitenkaan suostu antamaan periksi ja hän tustustuu kurssin muihin oppilaisiin. Kurssilaiset ovat tiivis ryhmä, johon kuuluu vanhat ystävykset Bunny ja Henry, kaksoset Camilla ja Charles sekä Francis, kaikki rikkaista suvuista. He neuvovat Richardia miten päästä opettajan suosioon ja mukaan kurssille.


title: Jumalat juhlivat öisin

text: Syksy on leppoisa, alkoholin ja uusien ystävyyssuhteiden kyllästämä ja porukka viettää viikonloppuja Francisin maalaistalossa. Richard panee kyllä merkille, että jotain epätavallista saattaa olla tekeillä, mutta sivuuttaa asian olankohautuksella. Talviloman lähestyessä Richard ahdistuu, koska hän ei halua palata perheensä luokse Kaliforniaan. Muut lähtevät joko sukulaistensa luokse tai Bunnyn ja Henryn tapauksessa Roomaan lomalle. Richard jää Hampdeniin talveksi, hankkii huonon asunnon ja jatkaa töitään kampuksella. Talvi on pitkä ja kylmä, ja lopulta avun pyytämiseen liian ylpeä Richard sairastuu keuhkokuumeeseen ja tuupertuu lämmittämättömän loukkonsa lattialle. Henry, joka on palannut Roomasta aikaisin, vie Richardin sairaalaan ja ottaa hänet lopputalveksi luokseen asumaan.


title: Jumalat juhlivat öisin

text: Talviloman jälkeen jokin on muuttunut. Välit ryhmäläisten kesken tuntuvat kireiltä. Richard saa tietää, kuinka paljon rahaa Henry käytti todellisuudessa rutiköyhään Bunnyyn Rooman-reissulla, ja viimeistään Henryn hankkimat lentoliput Etelä-Amerikkaan herättävät hänen epäilyksensä. Lopulta Henry kertoo Richardille, että mytologiasta kiinnostuneet nuoret olivat syksyn aikana yrittäneet ikivanhaa rituaalia, Bakkheiaa, vaipuakseen hurmioon. Vain Bunny oli jättäytynyt viime hetkellä pois.


title: Jumalat juhlivat öisin

text:
Huumeisen harhaisessa ja hurmoksellisessa tilassa joku ryhmästä oli vahingossa tappanut maanviljelijän. Bunny saa tietää asiasta ja alkaa hiillostaa ryhmäläisiä. Henry päättää vaientaa Bunnyn, jottei tämä livauta tietoa väärälle ihmiselle ja saata kaikkia heitä vankilaan. Richardkin on liian syvällä ryhmässä ja heidän salaisuuksissaan voidakseen perääntyä. Bunnyn kimppuun käydään tämän ollessa kävelyllä ja hänet työnnetään rotkoon.
Kirjan toinen osa kertoo Bunnyn kuoleman jälkeisestä ajasta. Myöhäinen lumi peittää ruumiin ja etsinnöistä syntyy valtakunnallinen uutinen. FBI saapuu selvittämään hämärää tapausta, muttei päädy siihen tulokseen, että kuolema olisi murha. Bunny haudataan ja kaiken pitäisi olla hyvin.


title: Jumalat juhlivat öisin

text: Bunny on kuitenkin viimeisinä päivinä lähettänyt Julianille kirjeen, jossa hän kertoo maanviljelijän surmasta. Julian säikähtää ja lähtee pikaisesti kampukselta, sillä hän ei tahdo sekaantua asiaan.


title: Jumalat juhlivat öisin

text: Ryhmän asetelma on muuttunut ja mielenterveydet rakoilevat. Tilanne kärjistyy siihen, että pahasti alkoholisoitunut Charles pelkää Henryn tappavan hänetkin ja ryntää hotelliin, jossa Camilla välttelee sairaalloisen mustasukkaista veljeään. Charles yrittää ampua Henryn, mutta osuu Richardiin. Henry ampuu itseään päähän lopettaen koko selkkauksen. Muut selviytyvät ja jatkavat elämiään ajautuen erilleen.Kriitikot ja monet kirjailijat ovat kehuneet Donna Tartin esikoisteosta. John Grisham kehui teosta seuraavasti ”Millainen esikoisteos! Tämä tarina on joustavasti kirjoitettu, hauska, surullinen ja pelottava – sitä ei voi kerta kaikkiaan jättää kesken. Sitten "Vuorovetten prinssin" en ole nauttinut mistään kirjasta näin paljon.” John Grishamin lisäksi kirjaa on kehunut myös Ruth Rendell.


title: Toscanan auringon alla

text: Toscanan auringon alla on Frances Mayesin kertomus ajasta, jolloin hän osti ja kunnosti hylätyn talon Toscanassa. Kirjasta on tehty myös elokuva, jossa näyttelee Diane Lane Frances Mayesin roolissa.


title: Rabih Abou-Khalil

text: Rabih Abou-Khalil (; s. 17. elokuuta 1957) on libanonilaissyntyinen muusikko. Hän muutti nuorella aikuisiällään Müncheniin, Saksaan.


title: Rabih Abou-Khalil

text: Abou-Khalil on tullut tunnetuksi arabimusiikkia ja muun muassa jazzin vaikutteita yhdistelevästä tuotannostaan.


title: Ammonifikaatio

text:
Ammonifikaatio on tapahtuma, jossa mikrobit vapauttavat kuolleista eliöistä typpeä muuttamalla sitä ammoniakiksi. Ammonifikaatio on osa typen kiertoa luonnossa.
Ammonifikaation jälkeen alkaa nitrifikaatio.


title: Lampaluoto

text: Lampaluoto () on Porin saaristossa entisen Ahlaisten kunnan alueella sijaitseva saari, jolla on samanniminen kylä. Vuonna 2013 Lampaluodossa oli 77 asukasta.


title: Lampaluoto

text: Saarella on oma kyläkauppa, joka toimii pääosin kesällä. Lampaluodon halki kulkevat Reposaaren pengertie, Pohjoinen satamatie sekä Tampere–Pori-radan Tahkoluotoon jatkuva osuus.


title: Antibioottiresistenssi

text: Antibioottiresistenssi, mikrobilääkeresistenssi tai resistenssi tarkoittaa bakteerin vastustuskykyä sellaista antibioottia vastaan, jolla pystyttiin aiemmin parantamaan kyseisen bakteerin aiheuttama tauti. Tällöin bakteeri kasvaa, vaikka läsnä on antibioottia, jolle se olisi luontaisesti herkkä. Resistenssin hankkinutta eliötä kutsutaan resistentiksi.


title: Antibioottiresistenssi

text: Antibioottiresistenssi on mikrobilääkeresistenssin alalaji: WHO:n määritelmän mukaan mikrobilääkeresistenssi tarkoittaa minkä tahansa mikro-organismin vastustuskykyä sellaista mikrobilääkettä vastaan, jolla pystyttiin aiemmin parantamaan kyseisen organismin aiheuttama tauti. Useammalle kuin yhdelle mikrobilääkkeelle resistenttiä mikro-organismia kutsutaan multiresistentiksi (MDR, engl. "multidrug resistant"). Bakteereita, jotka ovat erittäin laajasti lääkkeille resistenttejä (XDR, engl. "extensively drug resistant") tai lääkkeille täysin resistenttejä (TDR, engl. "totally drug resistant") kutsutaan joskus myös superbakteereiksi.


title: Antibioottiresistenssi

text: Ihminen tai muu bakteerin tartuttama organismi ei voi olla vastustuskykyinen antibiootille, vaan antibioottiresistenssi on yksinomaan bakteerin piirre. WHO:n mukaan antibioottiresistenssiä synnyttää myös antibioottien syöttäminen tuotantoeläimille, kuten sioille, naudoille ja kanoille, ja että antibioottien syöttäminen eläimille kasvua edistävänä toimenpiteenä tulisi lopettaa.


title: Antibioottiresistenssi

text: Antibioottiresistenssi syntyy, kun bakteerin perimässä tapahtuu mutaatioita tai bakteeri saa antibioottiresistenssigeenin. Antibioottiresistenssiä esiintyy myös luonnollisesti mikrobien taistellessa elintilasta. Yhdessä plasmidissa voi olla useita geenejä, jotka luovat bakteerille resistenssiä eri antibiooteille. Toisaalta bakteerilla voi olla useita plasmideja, joissa on antibioottiresistenssigeenejä. Antibioottiresistenssigeeni koodaa yleensä antibioottia hajottavaa tai tehottomaksi muuttavaa entsyymiä.


title: Antibioottiresistenssi

text: Antibiootin läsnä ollessa bakteereihin kohdistuu valintapaine, jolloin ne yksilöt, joilla on resistenssin aiheuttava mutaatio pärjäävät muita paremmin kasvuympäristössään. Antibiootteja käytettäessä antibioottiresistenssi siis lisääntyy.


title: Antibioottiresistenssi

text: Tunnettu antibioottiresistentti bakteeri on MRSA eli metisilliinille resistentti "Staphylococcus aureus".


title: Antibioottiresistenssi

text: Viimeinen MRSA:han tehoava antibiootti on harvoin käytetty vanha antibiootti kolistiini. Kolistiinin haittana on kuitenkin munuaisvaurioiden riski. Käyttökelpoisia voivat olla 1900-luvun alun lääkeaineet salvarsaani ja turvallisempi neosalvarsaani, mutta ne sisältävät arseenia. Kaikkein alkukantaisin tapa bakteerien tuhoamiseen on ollut elohopea, jota on historiassa kaadettu haavoihin. Antibioottiresistenttien bakteerien päihittämiseen kehitetään bakteriofageja.


title: Antibioottiresistenssi

text: Vielä vuonna 1984 antiobioottiresistenssin vakavuutta ei tajuttu, vaan esitettiin että on kehitetty uusia tehokkaita antibiootteja, jotka poistavat ongelman. Ongelma alkoi kuitenkin lisääntyä 1980-luvun lopulla, ja Suomessa niiden antibioottien käyttöä alettiin rajoittaa. Uusien lääkkeiden kehitys on kuitenkin hidastunut.


title: Antibioottiresistenssi

text: THL:n mukaan kustannustehokkain keino torjua mikrobilääkeresistenssiä on hyvä käsihygienia.


title: Anttoora

text:
Anttoora () on saari Porin saaristossa ja kylä entisen Ahlaisten kunnan alueella.
Vuonna 2013 Anttoorassa oli 3 asukasta.


title: Anttoora

text: Anttoorassa on useita venesatamia. Saaressa toimii lomakylä , joka vuokraa mökkejä ympäri vuoden. Anttoorassa on toiminut Pastuskerin yksiopettajainen supistettu kansakoulu, mutta rakennus on nykyään asumiskäytössä.


title: Anttoora

text: Tie Anttooraan kulkee Pastuskerin ja Lampaluodon kautta.


title: Kasvupyrähdys

text: Kasvupyrähdys on vaihe, jolloin ihminen kasvaa nopeasti. Kasvupyrähdys tapahtuu murrosiässä, mutta sen alkamisajankohta vaihtelee eri yksilöiden välillä jopa usealla vuodella. Kasvamiseen vaikuttavat yksilölliset perintötekijät, sukupuoli, ja ravitsemus. Kasvupyrähdyksen voimakkuus ei ole ennalta arvattavissa lapsen aikaisemmasta kasvunopeudesta, vaan kyseessä on selvästi eri tekijöihin kytköksissä oleva prosessi. Kasvupyrähdyksen aikana luusto aikuistuu, mikä tarkoittaa käytännössä sitä, että tytöillä myös lantionluut levenevät ja pojilla rintakehä laajenee.


title: Kasvupyrähdys

text: Kasvupyrähdys kestää pari vuotta, jonka jälkeen pituuskasvu nopeassa tahdissa hidastuu ja lopulta päättyy. Tyypillistä on, että prosessi kasvupyrähdyksen alusta pituuskasvun päättymiseen kestää noin 4 vuotta, eli jos kasvu alkaa kiihtyä 12-vuotiaana, aikuispituus saavutetaan 16-vuotiaana. Kasvupyrähdystä ohjaavat tietyt hormonit, jotka eivät sinällään ole kytköksissä puberteetin alkamiseen. Tytöillä kuukautiset alkavat useimmiten silloin kun kasvu on jo alkanut hidastumaan. Pojilla alkaa lähes aina siemennesteen eritys jo ennen kuin kasvun kiihtyminen on alkanutkaan.


title: Kasvupyrähdys

text: Tytöillä kasvupyrähdys tapahtuu keskimäärin kaksi vuotta aikaisemmin kuin pojilla. Pojilla kasvupyrähdys tapahtuu yleensä 12–16-vuotiaana, tyypillisimmin 14-vuotiaana ja tytöillä 10–13-vuotiaana, tyypillisimmin 12-vuotiaana. Keskimääräisesti kehittyvä tyttö kasvaa kasvupyrähdyksen aikana vuodessa noin 7–11 cm ja poika 9–15 cm. Voimakkaan kasvupyrähdyksen perineet pojat saattavat kasvaa puolessa vuodessa jopa 8 cm, mutta tytöillä esiintyy harvemmin näin voimakasta kasvua. Vastaavasti joillakin tytöillä ei esiinny havaittavaa kasvupyrähdystä lainkaan, vaan kasvu jatkuu yhtä tasaisena kuin lapsuudessa, kunnes kuukautisten alettua se hidastuu. Keskimäärin kasvupyrähdys on voimakkaimmillaan noin vuoden kuluttua sen alkamisesta, ja kasvu hidastuu tästä takaisin lapsuuden kasvunopeuteen seuraavan vuoden aikana, ja päättyy kokonaan noin 3–4 vuotta kasvupyrähdyksen alkamisesta.


title: Kasvupyrähdys

text: Niillä nuorilla, joiden fyysinen kehitys on muita hitaampi, on kasvupyrähdys usein huomattavasti muita vaimeampi, mutta silti helposti havaittava. He saavuttavat aikuispituudenkin muita myöhemmin.


title: Kasvupyrähdys

text: Kasvupyrähdystä ilmenee myös eläimillä. Sen alkamisajankohta ja kesto vaihtelevat lajeittain.


title: Antitrypsiini

text: Antitrypsiini on veriplasmassa oleva glykoproteiini, joka estää proteiineja hajottavien entsyymien eli proteaasien toimintaa. Antitrypsiiniä erittävät valkosolut. Antitrypsiinin puutostila johtaa keuhko- ja mahdollisesti maksasairauksiin.


title: Sophie & Magaly

text: Sophie & Magaly oli kahden ranskalaisen naisen muodostama duo, jonka muodostivat kaksoissisaret Sophie ja Magaly Gilles. Duo edusti Luxemburgia Eurovision laulukilpailussa 1980 laululla "Papa Pingouin" ja sijoittuivat 9. sijalle. Magaly kuoli vuonna 1996 AIDS:iin.


title: Johan Heimilä

text: Johan Rudolf Heinström myöh. Heimilä (12. joulukuuta 1887 Helsinki – 28. syyskuuta 1957) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat vahtimestari Johan Viktor Heinström ja Edla Sofia Nyström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Vilhelmiina Rasan kanssa.


title: Johan Heimilä

text: Tämä kansakoulun käynyt merimies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 23. syyskuuta 1915, josta hän kumminkin pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin 18. lokakuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin työlomalle.


title: Johan Heimilä

text: Takaisin Suomeen hän saapui 29. marraskuuta 1918 ja astui Suomen armeijan palvelukseen 1. joulukuuta 1918 vääpeliksi ylennettynä. Hänet sijoitettiin Kenttätykistörykmentti n:o 3:n 3. patteriin, josta hänet siirrettiin 2. patteriin 5. lokakuuta 1919. Raskaan tykistörykmentin 4. patteriin rehumestariksi hänet siirrettiin 1. marraskuu 1920. Armeijasta hän erosi 1. toukokuuta 1921 ja siirtyi vuokra-ajurin toimeen Lappeenrantaan vuosiksi 1922–1924. Takaisin armeijan palvelukseen hän astui 31. maaliskuuta 1924 ja hänet sijoitettiin Savon jääkärirykmentin 1. konekiväärikomppaniaan, missä hän toimi 1. huhtikuuta 1927 saakka, jonka jälkeen hän erosi uudelleen armeijasta ja siirtyi satamatyömieheksi Viipuriin vuosiksi 1927–1932, jonka jälkeen hän astui jälleen 1. marraskuuta 1932 armeijan palvelukseen ja nyt hänet sijoitettiin yövartijaksi muonavarikko 2:een Viipuriin.


title: Johan Heimilä

text: Talvisotaan Heimilä osallistui varastomiehenä 2. Armeijakunnan Elintarvikekenttämakasiini 1:ssä. Välirauhan ja jatkosodan aikana hän palveli varastomiehenä Elintarvikekenttävarikko 2:ssa, missä tehtävässä hän palveli sodan loppuun saakka, jolloin jäi eläkkeelle. Hänet on haudattu Raisioon.


title: Pauli Pentti

text: Pauli Kaleva Pentti (s. 2. huhtikuuta 1958 Parkano) on monipuolisen elokuvauran tehnyt elokuva-alan toimija. Hän on tullut tunnetuksi etenkin apulaisohjaajana muun muassa Kaurismäen veljeksille. Omia ohjauksia hän on 1980-luvulla tehnyt kaksi. Hänen esikoisohjauksensa oli "Pimeys odottaa", (1985) ja eräänlaiseksi päätyöksi jäi omaleimainen Shakespeare-sovitus "Macbeth" (1987).


title: Sleipnir (selain)

text: Sleipnir on japanilaisen Fenririn julkaisema verkkoselain. Gecko-selainmoottori on poistettu käytöstä, syynä siinä ilmennyt haavoittuvuus. Moniytimisyyteen liittynyt valinnaisuus oli plugin-liitännäinen, jonka viimeisin versio oli 1.7. Selaimen käytössä esiintyntyy sekä IE:n tyyppinen Trident, että Chromium eli WebKit selainmoottorina. (Viitattu 24.11.2012.)


title: Sleipnir (selain)

text: Sleipnir-selaimen etuina voitaisiin nähdä helppokäyttöisyyden, laajennettavuuden sekä pienen muistikuormituksen: sen käyttöliittymä on suhteellisen kevyehkö, eli se ei kuluta muistitilaa kovinkaan paljon. Lataustiedoston koko oli versiossa 2.97 alle 5 Mt.


title: Sleipnir (selain)

text: Sleipnir ilmoittaa omilla kotisivuillaan tarjoavansa myös mobiililaitteisiin soveltuvaa selainta. Käyttöjärjestelmänä Android, sekä Windows-puhelimet.


title: Sleipnir (selain)

text: Sleinir on julkaissut uuden 3-version selaimestaan. Siinä käyttöliittymä muistuttaa suuresti Microsoftin IE8-tyylistä. Artikkelin muokkauksen hetkellä, monimoottorisuus on käytettävissä. 2-versio on edelleen ladattavissa, sen versio on 2.99. Ohjelman toimivuus taataan Win 98 -käyttöjärjestelmästä alkaen. (Viitattu 19.4.2012.)


title: Pörtsykkä

text: Pörtsykkä (v:sta 1948 ) on kylä Norsjoen kunnallishallintoalueella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Pörtsykkä sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Käkisalmen maalaiskuntaa.


title: Pörtsykkä

text: Pörtsykkä sijaitsee Laatokan rannalla noin viisi kilometriä Käkisalmen kaupungista kaakkoon. Pörtsykän naapurikyliä Käkisalmen maalaiskunnassa olivat Norsjoki lännessä ja Yläpuusti ja Vuohensalo etelässä, pohjoisessa ja idässä kylä rajoittui Laatokkaan. Kylän keskellä oli pieni Pörtsykänlampi.


title: Pörtsykkä

text: Vuonna 1920 Pörtsykässä oli 192 asukasta. Vuonna 1939 asukkaita oli puolestaan 209, joista 113 miestä ja 96 naista. Pörtsykän asutus oli keskittynyt 1930-luvulla Norsjoelta Vuohensaloon ja edelleen Pyhäjärvelle vievän tien varressa Pörtsykänlammen etelä- ja länsipuolella. Toinen pienempi asutuskeskittymä oli Pien-Pörtsykkä, joka sijaitsi kylän eteläosassa ja jonkin verran asutusta oli myös kylän pohjoispäässä Haminanniityn alueella. Myös nykyisin kylän asutus on keskittynyt Pörtsykänlammen eteläpuolelle. Haminanniityn alue kylän pohjoispäästä puolestaan on nykyisin osa Käkisalmen kaupunkia.


title: Pörtsykkä

text: Ennen talvisotaa Pörtsykkä oli pääasiassa maatalousvaltainen kylä. Kalastusta harjoitettiin lähinnän omaan tarpeeseen. Myös Käkisalmen kaupungissa käytiin töissä ja kaupungin läheisen sijainnin vuoksi kylässä asui paljon työn perässä muualta Suomesta muuttaneita. Pörtsykässä ei ollut omaa kansakoulua, vaan lähimmät koulut olivat Norsjoella, Vuohensalossa ja Porkanniemen alueella Tenkalahdessa.


title: Pörtsykkä

text: Talvisodan alussa kylästä evakuoitiin alaikäiset lapset äiteineen. Muu väestö evakuoitiin rauhan tultua, kun selvisi että Käkisalmen maalaiskunta kuului luovutettaviin alueisiin. Jatkosodan aikana asukkaita palasi koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edessä vuonna 1944.


title: Benjamin Boukpeti

text: Benjamin Kudjow Thomas Boukpeti (s. 4. elokuuta 1981 Lagny-sur-Marne, Ranska) on Togoa edustava koskimeloja, kajakkiyksikön olympiamitalisti. Hänen äitinsä on ranskalainen ja isänsä togolainen. Toulousessa asuva Boukpeti on asunut koko ikänsä Ranskassa, mutta edustaa melontakilpailuissa kuitenkin Togoa.


title: Benjamin Boukpeti

text: Boukpeti sijoittui Ateenan olympialaisten 2004 kajakkiyksiköiden kilpailussa 18:nneksi. Vuoden 2007 MM-kilpailuissa Foz do Iguaçussa hän oli 22:s. Vuonna 2008 hän voitti Afrikan mestaruuden sekä olympiakarsintana toimineen maailmancup-kilpailun.


title: Benjamin Boukpeti

text: Pekingin olympialaisissa 2008 Boukpeti johti kajakkiyksiköiden kilpailua semifinaalin jälkeen. Loppukilpailussa hän joutui päästämään ohitseen Saksan Alexander Grimmin ja Ranskan Fabien Lefévren saavuttaen pronssimitalin. Hän oli ennen kilpailua maailmanlistalla sijalla 56. Kyseessä oli Togon kaikkien aikojen ensimmäinen olympiamitali.


title: Yläpuusti

text: Yläpuusti on kylä Norsjoen kunnallishallintoalueella, Käkisalmen piirissä, Leningradin alueella Venäjällä. Yläpuusti sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Käkisalmen maalaiskuntaa.


title: Yläpuusti

text: Yläpuusti sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Käkisalmen kaupungista kaakkoon. Yläpuusti sijaitsi Käkisalmen maalaiskunnan eteläosassa ja kylä rajoittui Norsjokeen ja Pörtsykkään pohjoisessa, Vuohensaloon idässä, Alapuustiin ja Pyhäjärven kuntaan etelässä sekä Alapuustiin kuuluneeseen Ostamoon lännessä. Kylän länsirajan tuntumassa virtaa Norsjoki, johon laskeva Lähdeoja eli Leppäoja virtaa kylän halki. Norsjoki saa alkunsa Tielammesta, joka sijaitsee aivan kylän etelärajalla Pyhäjärven kunnan puolella.


title: Yläpuusti

text: Vuonna 1920 Yläpuustissa oli 348 asukasta. Vuonna 1939 asukkaita oli puolestaan 373, joista 197 miestä ja 176 naista. Yläpuustin asutus oli keskittynyt kylän länsirajaa pitkin kulkeneelta Kantatie 61:ltä Vuohensaloon johtaneen tien varteen ja Norsjokeen laskevan Lähdeojan varsille. Kylän talot sijaitsivat hajallaan. Myös nykyisin kylän asutus on keskittynyt samaisen tien varteen.


title: Yläpuusti

text: Ennen talvisotaa Yläpuusti oli pääasiassa maatalousvaltainen kylä. Yläpuusti kuului Puustin kansakoulupiiriin, jonka koulurakennus sijaitsi kylän länsiosassa lähellä Alapuustin rajaa.


title: Yläpuusti

text: Yläpuustin kylä kuului pitkään Räisälän pitäjään ja tuolloin sitä kutsuttiin Räisälän Puustiksi erotuksena Käkisalmeen kuuluneesta Alapuustista, jota kutsuttiin kaupungin Puustiksi.


title: Yläpuusti

text: Talvisodan alussa kylästä evakuoitiin alaikäiset lapset äiteineen. Muu väestö evakuoitiin rauhan tultua, kun selvisi että Käkisalmen maalaiskunta kuului luovutettaviin alueisiin. Jatkosodan aikana asukkaita palasi koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edessä 1944.


title: Jack Spooky

text: Jack Spooky (comical horror voice, mischievous vampire doll) on The Candy Spooky Theater -nimisen yhtyeen vokalisti. Hän toimi ennen Dororo -nimisessä bändissä (hänen nimensä oli silloin Shati), The Candy Spooky Theaterissa olevan Peggyn kanssa. Hän sanoittaa itse kaikki The Candy Spooky Theaterin sanoitukset ja suunnittelee levyjen kannet ja paidat. Hän on 184 cm pitkä, painaa 56 kilogrammaa (painoindeksin mukaan hän on alipainoinen) ja hänen jalkansa pituus on 27.5 cm. Hän on syntynyt Helmikuun 1 päivänä.


title: Väinö Heino

text: Väinö Johannes Heino (27. helmikuuta 1893 Rauma – 6. tammikuuta 1944) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat työmies Johan Pihl ja Amanda Tamlander. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Alma Elviira Leppälän kanssa.


title: Väinö Heino

text: Heino oli kansakoulun käynyt.


title: Väinö Heino

text: Heino oli ammatiltaan merimies ja oli palveluksessa suomalaisessa parkkilaiva Plejonessa, kun ensimmäinen maailmansota syttyi. Sodan syttyessä saksalaiset kaappasivat parkin Pohjanmerellä 9. elokuuta 1914 ja kuljettivat sen miehistöineen Hampuriin, missä heidät internoitiin, mutta kun hänelle tuli tilaisuus päästä vapauteen niin hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 10. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Heino osallistui Polangenissa vuonna 1917 järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Väinö Heino

text: Heino saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Vuohiniemellä ja Säiniöllä sekä Viipurissa.


title: Väinö Heino

text: Heino siirrettiin sisällissodan jälkeen suoritetun armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Suomen valkoisen kaartin 7. komppaniaan ja 17. elokuuta 1918 alkaen Karjalan kaartin rykmentin 1. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 28. helmikuuta 1919 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön paikallispäälliköksi ensin Pohjois-Lohjan suojeluskuntaan ja myöhemmin Pornaisten suojeluskuntaan. Suojeluskunnista hän erosi 1. kesäkuuta 1920 ja toimi sen jälkeen erilaisissa tilapäistöissä.


title: Väinö Heino

text: Talvisotaan Heino osallistui 29. Kuormastokomppanian päällikkönä. Välirauhan aikana hän palveli Huoltokoulutuskomppaniassa ja Ampumatarvikevaraston päällikkönä. Jatkosotaan hän osallistui Topografipataljoonan kartoituskomppaniassa ja palvelikin komppaniassa koko sodan ajan.


title: Hesperus

text: Hesperus voi viitata seuraaviin asioihin.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Kauppojen aukioloajat tarkoittavat sitä aikaa vuorokaudessa, viikossa tai vuodessa, jolloin vähittäiskaupat ovat yleisölle avoinna. Monissa maissa aukioloaikoja on ainakin aikaisemmin rajoitettu lailla.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Nykyisin aukioloaikoja rajoitetaan lakisääteisesti muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä eräissä Saksan ja Yhdysvaltain osavaltioissa. Sen sijaan Suomessa asiaa koskenut laki kumottiin vuoden 2016 alussa. Myöskään esimerkiksi Ruotsissa, Virossa ja Venäjällä aukioloaikoja ei nykyisin ole lailla rajoitettu.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Kauppojen aukioloajat ovat olleet pitkäaikainen yhteiskunnallinen keskustelunaihe. Asiaa koskevaan lainsäädäntöön tai, missä lainsäädäntöä ei ole, käytännössä noudatettuihin aukioloaikoihin ovat eri aikoina vaikuttaneet ainakin taloudelliset, työvoimapoliittiset, kaupan myyjien työaikajärjestelyjä koskeneet sekä uskonnolliset syyt. Aiheen monitahoisuuden vuoksi se nousee aika ajoin yhteiskunnallisen keskustelun ja tarkastelun kohteeksi monessa maassa.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Uskonnolliset syyt ovat vaikuttaneet kauppojen aukioloaikoihin, samoin kuin työaikalainsäädäntöönkin, koska Raamatussa sanotaan, että määräajoin on pidettävä lepopäivä. Useimmissa kristillisissä kirkkokunnissa tätä lepopäivää vietetään sunnuntaina.. Kristityt katsovat, että myös kaupankäynnistä tulisi luopua sunnuntaisin . Keskiajalla monissa paikoissa katsottiin rehkimisen ja kaupankäynnin sunnuntaina olevan synti.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Paitsi uskonnollisista, pyrittiin sunnuntaityö monissa maissa viimeistään 1900-luvun alussa myös yhteiskunnallisista ja työsuojelullisista syistä rajoittamaan mahdollisimman vähiin.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Myös useimmat ei-kristilliset kulttuurit tuntevat viikoittaisen lepopäivän. Islamilaisissa maissa lepopäivää vietetään perjantaina, kun taas juutalaiset pyhittävät "sapatin" – lepopäivän – lauantaina. Maailmanlaajuisesti yleisin lepopäivä on kuitenkin sunnuntai.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Eduskunta päätti 15. joulukuuta 2015 äänin 145–31 poistaa kauppojen aukioloaikojen säätelyn. Kun päätös tulee voimaan, vähittäiskaupat ja parturi-kampaamot voivat päättää vapaasti aukioloajoistaan.


title: Kauppojen aukioloajat

text:
Pyhäpäivien osalta kauppojen aukioloa on lakisääteisesti rajoitettu jo satoja vuosia sitten. Ruotsissa ja myös Suomessa pitkään voimassa olleen vuoden 1734 lain "rikoskaaren" ("Pahateon kaaren") sapatinrikoksia koskevan 3. luvun 8 §:n mukaan "rihkamakaupat" oli pidettävä suljettuina sunnuntaisin ja kirkollisina juhlapäivinä. Sitä vastoin ruokaa ja juomia sai pyhäpäivinäkin myydä sen jälkeen, kun jumalanpalvelus oli ohi. Kiellon rikkomisesta oli säädetty 10 taalarin sakkorangaistus.
Aukioloaikoja koskevaa lainsäädäntöä on myöhempinä aikoina muutettu useita kertoja. Arkipäiville rajoituksia on säädetty vasta 1900-luvun alkupuolelta lähtien ja ne ovat liittyneet läheisesti työaikaa koskevaan lainsäädäntöön. 1960-luvulla kaupat suljettiin useimmiten jo klo 17. Vuodesta 1969 vuoteen 1997 aukiolo oli sallittua arkisin klo 8-20 ja lauantaisin klo 8-18.. Lain 2. pykälä sanoi:


title: Kauppojen aukioloajat

text: Vuoden 1969 laki salli kioskien säätelemättömän aukiolon. Kioskin myyntipinta-alaa ei tässä laissa tarkkaan määritelty. Sen sijaan asetuksella määrättiin varsin tarkoin, mitä tavaroita kioskeissa saatiin myydä, jotta ne katsottiin kioskeiksi.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Vuonna 1989 sallittiin lakimuutoksella myymälöiden sunnuntaiaukiolo haja-asutusalueilla.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Syksyllä 1994 sunnuntain aukiolo sallittiin myös taajama-alueilla joulukuussa sekä kuutena erikseen määrättävänä sunnuntaina.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Vuonna 1997 uuden lain myötä sunnuntain aukiolo laajeni koko kesälle. Samalla aukioloa arkipäivinä pidennettiin kello 21:een.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Vuonna 2000 haluttiin kannustaa lähi- ja pienkauppojen toimintaa (myyntipinta-ala alle 400 m²) sallimalla niiden sunnuntaiaukiolo ympäri vuoden, poikkeuksena pääsiäispäivä, äitienpäivä, helluntai ja isänpäivä, jolloin ne ovat kiinni. Myös näitä isompien myymälöiden tilannetta selkeytettiin niin että yksittäisistä sunnuntaista luovuttiin ja aukiolo sallittiin sunnuntaisin touko-elokuussa sekä marras-joulukuussa.


title: Kauppojen aukioloajat

text:
Elokuussa 2008 valtionvarainministeri Jyrki Katainen väläytti mahdollisuutta kauppojen aukiolon pidentämisestä tai sääntelyn purkamisesta ruoan arvonlisäveron alennuksen yhteydessä.
Palvelualojen ammattiliiton (PAM) edustajisto hyväksyi marraskuussa 2008 alustavasti ehdotuksen aukioloaikoja koskevien säännösten uudistamiseksi, ja hallitus antoi toukokuussa 2009 asiaa koskevan lakiesityksen eduskunnalle.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Uusi laki tuli voimaan 1. joulukuuta 2009. Aiemmin vain alle 100 m²:n myymälöillä (kioskeilla) oli täysin kellonajoista riippumaton aukiolo, mutta nyt tämä laajennettiin koskemaan myös alle 400 m²:n liikkeitä, tosin niin että juhlapyhiä koskevat rajoitukset jäivät voimaan. Tätä isompien myymälöiden sunnuntaiaukiolo laajennettiin ympärivuotiseksi, mutta lyhennettiin päättyväksi jo klo 18 (marras-joulukuussa klo 21). Aiemmin sallittu aukiolo kaksoispyhien jälkimmäisenä päivänä poistettiin isoilta myymälöiltä kokonaan. Juhannus- ja jouluaaton aukioloa lyhennettiin siten, että kaupat sulkevat jo kello 12, kun aiemmin ne sulkivat kello 13.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Alkuperäisen ehdotuksen mukaan laki ei olisi koskenut enää parturi- ja kampaamoliikkeitä, mutta eduskunta päätti asiasta toisin.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Viimeinen kauppojen aukioloaikoja Suomessa rajoittanut laki säädettiin vuonna 2009. Sen mukaan kauppaliikkeet sekä parturi- ja kampaamoliikkeet saatiin yleensä pitää auki arkipäivinä klo 7.00–21.00, lauantaisin klo 7.00–18.00 ja sunnuntaisin klo 12.00–18.00 paitsi isänpäivän ja jouluaaton välisenä aikana sunnuntaisin klo 12.00–21.00. Kirkollisina juhlapäivinä sekä vappuna, itsenäisyyspäivänä, äitienpäivänä ja isänpäivänä liikkeet oli pidettävä suljettuina. Lisäksi ne oli suljettava uudenvuodenaattona ja vapunaattona klo 18.00, joulu- ja juhannusaattona klo 12.00.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Laki ei koskenut muun muassa apteekkeja, kioskeja, autokauppoja, huoltoasemia, kukkakauppoja, taidemyyntiliikkeitä tai satamissa ja lentoasemilla sijaitsevia vain matkailijoille avoimia kauppoja. Sellaisia elintarvikeliikkeitä, joiden myyntipinta-ala oli alle 400 neliömetriä, koskivat vain lain säännökset juhlapäivien aukioloajoista. Ne saivat olla toisena pääsiäispäivänä ja tapaninpäivänä auki kello 8–18 välisenä aikana neljän tunnin ajan, pääsääntöisesti kello 12–16. Kokonaan rajoitusten ulkopuolella olivat alle 100 neliömetrin liikkeet (mm. kioskit), edellyttäen että niissä ei myyty tiettyjä yli 200 euroa maksavia tuotteita kuten kelloja, vaatteita tai kodinkoneita.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Aluehallintovirastolla oli valta hakemuksesta myöntää kaupalle poikkeuksen aukiolosäännöksiin. Tämän vuoksi esimerkiksi Helsingin Asematunnelissa ja Kampin keskuksessa tietyt myyntipinta-alaltaan yli sataneliöiset kaupat olivat kello 22.00 asti joka päivä. Länsi-Lapissa Ruotsin vastaisen rajan kunnissa (Tornio, Ylitornio, Pello, Kolari, Muonio, Enontekiö) sunnuntaiaukiolo oli ympärivuotista poikkeusluvalla rajakauppaan perustuen. Ruotsalaiset olivat huomattava asiakasryhmä alueen päivittäistavarakaupoissa. Loppiaisena 2012 useat kauppaliikkeet saivat olla avoinna poikkeusluvalla, vedoten erityisesti venäläisturistien palvelemiseen ja heidän ostovoimaansa.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Laki vähittäiskauppojen aukioloajoista kumottiin vuoden 2016 alusta, minkä jälkeen asiasta ei enää ole säännöksiä laissa. Kaupat ovat pääsääntöisesti olleet suljettuna vain kahtena päivänä vuodessa: juhannus- ja joulupäivänä. Lakiin sopimattomasta menettelystä elinkeinoelämässä lisättiin kuitenkin samalla säännös, jonka mukaan kauppakeskuksessa tai vastaavassa myymäläkeskittymässä toimiva pienyrittäjä saa pitää liikkeensä suljettuna yhtenä päivänä viikossa, eikä tätä oikeutta voi sopimuksella poistaa.


title: Kauppojen aukioloajat

text:
Säätelyn kumoamista kannattivat lausunnoissaan muun muassa eräät ministeriöt, kilpailu- ja kuluttajavirasto,
Evira, Elinkeinoelämän keskusliitto, Suomen Yrittäjät sekä kauppaketjuista muun muassa Kesko ja Lidl. Sitä vastustivat Palvelualojen ammattiliitto PAM, R-Kioski Oy ja lapsiasiavaltuutettu. Myös Poliisihallitus, Kirkkohallitus, SAK, STTK ja Kuntaliitto esittivät lain kumoamista vastaan huomautuksia, mutta eivät asettuneet suoranaisesti vastustamaan.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Huhtikuussa 2016 ammattiliitto PAM oli pettynyt, kun kauppojen aukioloaikojen vapauttaminen ei ollut lisännyt työpaikkoja.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Muun muassa seuraavissa maissa/lääneissä kauppojen aukiolo on vapaata:


title: Kauppojen aukioloajat

text: Norjassa ja Tanskassa aukiolo on vapaata arkisin. EU-maissa kehitys on kulkenut kohti vapaampia aukioloaikoja.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Ainakin seuraavissa maissa ja alueilla on ympärivuorokautisesti aukiolevia supermarketteja, jos pyhien rajoitettua aukioloa ei lasketa:Englannin lait rajoittavat kauppojen sunnuntaiaukioloa. Jotkin isot supermarketit ovat työviikon aikana auki 24-tuntisesti, mutta mikäli niiden lattiapinta-ala ylittää 3000 neliöjalkaa, ne saavat olla sunnuntaisin auki vain 6 tuntia. Skotlannin lait sallivat jopa ympärivuorokautisen ja -viikoittaisen aukiolon, ja maasta löytyykin ketjuja, joiden kaupat ovat "aina auki".


title: Kauppojen aukioloajat

text: Pienempien kauppojen aukiolo on esimerkiksi Lontoon alueella välillä 9.00–21.00. Sunnuntaisin ovet suljetaan yleensä viimeistään klo 18.00. Monilla maaseutu- ja haja-asutusalueilla kaupat ovat kokonaan kiinni sunnuntaisin.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Kauppojen aukioloa säädellään osavaltiotasolla. Nykyisin useimmat osavaltiot sallivat ympärivuorokautisen myynnin pyhien ulkopuolella, mutta asettavat osavaltiosta riippuen rajoituksia esimerkiksi sunnuntaiaukiololle.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Yhdysvalloissa liittovaltion tasolla ei ole lakia, joka määräisi kauppojen aukiolosta tai pyhäpäivien vietosta. Joidenkin osavaltioiden lait ja paikallisen yhteisön perinteet voivat kuitenkin asettaa rajoitteita aukiololle. Yhdysvalloissa toimii kuitenkin useita muun muassa Wal-Mart ja Meijer-ketjujen hypermarketteja, jotka ovat auki 24 tuntia vuorokaudessa. Jotkut kaupat sulkevat ovensa ainoastaan yhtenä päivänä vuodessa – joulupäivänä - ja mainostavat olevansa auki "24/7/364".


title: Kauppojen aukioloajat

text: Useimpien supermarkettien ja tavaratalojen aukioloajat ovat välillä 10.00-21.00, mutta sunnuntaisin samaiset tavaratalot sulkevat ovensa usein jo kuudelta. Paikalliset ja pienkaupat ("boutique") ovat yleensä auki arkisin vain iltaviiteen tai -kuuteen ja vain harvoin sunnuntaisin.


title: Kauppojen aukioloajat

text: Poikkeuksen kaikkiin sääntöihin muodostaa viihdekeskus Las Vegas, jossa useimmat suuret kaupat ovat - kasinojen tapaan - auki 24 tuntia päivässä ja täysin ympärivuotisesti ("24/7/365"). Nevadan osavaltion lait eivät rajoita liiketoiminnan harjoittamisaikoja millään tavalla, ja kaupunki onkin tunnettu ympärivuorokautisesta elämänrytmistään.


title: Alapuusti

text: Alapuusti (v:sta 1948 ) on kylä Norsjoen kunnallishallintoalueella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Alapuusti sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Käkisalmen maalaiskuntaa.


title: Alapuusti

text: Alapuusti sijaitsi Käkisalmen maalaiskunnan eteläosassa noin kahdeksan kilometriä Käkisalmen kaupungista etelään. Alapuustin naapurikyliä olivat Norsjoki ja Joensuu pohjoisessa, Hirvisaari, Näpinlahti ja Sakkali lännessä, Yläpuusti idässä sekä Pyhäjärven kuntaan kuulunut Valkeamäki etelässä. Norsjokeen rajoittuva kylän pohjoisosa oli nimeltään Ostamo, ja se luettiin monesti omaksi kyläkseen, vaikka se virallisesti olikin osa Alapuustia. Kylän pohjoisrajalla oli Ostamojärvi ja kylän kaakkoisosassa virtasi Norsjoki. Lännessä kylä rajoittui Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan. Kylän eteläosassa oli Kuoppalanharju.


title: Alapuusti

text: Vuonna 1920 Alapuustissa (Ostamo mukaan lukien) oli 565 asukasta. Vuonna 1939 asukkaita oli (Ostamo mukaan lukien) puolestaan 482, joista 223 miestä ja 259 naista. Alapuustin asutus oli keskittynyt Käkisalmelta Pyhäjärvelle vievän Kantatie 61 varteen. Toinen asutuskeskittymä oli Ostamo Ostamojärven etelärannalla. Myös nykyisin asutus on keskittynyt samoille seuduille.


title: Alapuusti

text: Ennen talvisotaa Alapuusti oli pääasiassa maatalousvaltainen kylä. Alapuusti kuului Puustin kansakoulupiiriin, jonka koulu sijaitsi Yläpuustin kylän puolella aivan kylien rajan tuntumassa. Kylässä oli Käkisalmen Osuuskaupan myymälä sekä nuorisoseura Taimen talo ja urheilukenttä.


title: Alapuusti

text: Talvisodan alussa kylästä evakuoitiin alaikäiset lapset äiteineen. Muu väestö evakuoitiin rauhan tultua, kun selvisi että Käkisalmen maalaiskunta kuului luovutettaviin alueisiin. Jatkosodan aikana asukkaita palasi koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edessä vuonna 1944.


Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle on tribuuttialbumi, joka sisältää suomalaislaulajien tulkintoja Tapio Rautavaaran kappaleista. Levy julkaistiin 20. elokuuta 2008.


title: Harrisonin piirikunta (Ohio)

text: Harrisonin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa. Sen hallinnollinen keskus ja suurin kylä on Cadiz.


title: Harrisonin piirikunta (Ohio)

text: Harrisonin naapuripiirikuntia ovat Carroll pohjoisessa, Jefferson idässä, Belmont etelässä, Guernsey lounaassa ja Tuscarawas lännessä.


title: Harrisonin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 15 864 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 95,8%, mustiin (2,2%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,2%).


title: Harrisonin piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 36 920 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 20,1% väestöstä vuosina 2007–2011.


title: Jenny Kainulainen

text: Jenny Heinekamp (o.s. Kainulainen, s. 13. heinäkuuta 1980) on suomalainen esteratsastaja ja valmentaja. Hän on kotoisin Kirkkonummelta.


title: Jenny Kainulainen

text: Kainulainen voitti esteratsastuksen Suomen mestaruuden Vlas-tammalla vuonna 2006. Tapiola GP -sarjassa hän sijoittui samana vuonna kolmanneksi. Vuosina 2004–2006 hän valmentautui Saksassa Franke Sloothaakin luona.


title: Mirella Lesonen

text: Mirella Lesonen-Kogelnig (o.s. Lesonen) on suomalainen esteratsastaja, joka asuu hevosineen Itävallassa. Lesonen edustaa Suomessa Oulun Ratsastajia. Suomessa häntä on valmentanut Christopher Wegelius. Hän on valmentautunut myös Saksassa Bremenissä Markus Beerbaumin ja Meredith Michaels-Beerbaumin tallilla.


title: Mirella Lesonen

text: Lesonen-Kogelnigilla on useita sijoituksia kansainvälisissä luokissa, SM-hopeaa vuodelta 2009, nuorten SM-kulta 2003, nuorten SM-hopea 2002 sekä SRL:n valiomerkki 2003.


title: Mirella Lesonen

text: Mirella Lesonen-Kogelnikin isä on Veikko Lesonen.


title: Sunnuntaina sataa aina

text: Sunnuntaina sataa aina on tribuuttialbumi, joka sisältää eri suomalaislaulajien tulkintoja Tapio Rautavaaran kappaleista. Levy julkaistiin vuonna 1989.


title: Sasha Gabor

text: ”Sasha” Gábor Sárközy (6. kesäkuuta 1945 Unkari – 27. kesäkuuta 2008 Thaimaa) oli norjalainen pornonäyttelijä.


title: Sasha Gabor

text: Unkarilaissyntyinen Sámuel Guttman aloitti näyttelijänuransa vuonna 1983 elokuvalla "Joka naisella on fantasia" ().


title: Sasha Gabor

text: Hän muutti Yhdysvaltoihin 38-vuotiaana ja alkoi käyttää taiteilijanimeä Sasha Gabor. Hänestä tuli nopeasti melko kuuluisa näyttelijä, koska hän muistutti Burt Reynoldsia ja Sean Connerya. Aikuisviihteen lisäksi Sasha Gabor työskenteli myös muusikkona, lentäjänä, kirjailijana sekä Burt Reynoldsin ja Sean Conneryn "kaksoisolentona".


title: Sasha Gabor

text: Gabor puhui kahdeksaa eri kieltä: norjaa, englantia, unkaria, saksaa, ranskaa, venäjää, espanjaa ja portugalia. Gaborilla oli aina yllään kaulakoru, jossa oli Daavidin tähti (myös elokuvissa), koska hän oli juutalainen.


title: Sasha Gabor

text: Todennäköisesti hän otti taiteilijanimensä unkarilais-amerikkalaiselta näyttelijältä Zsa Zsa Gaborilta. Sasha on myös yleisesti Samuelin lempinimimuoto. Gabor muutti takaisin Norjaan vuonna 2001. Hän kuoli sydäninfarktiin lomaillessaan Thaimaassa. Hän oli kärsinyt jonkin aikaa sydänvaivoista.


title: Sasha Gabor

text: Hän oli kollegansa Ron Jeremyn läheinen ystävä.


title: Giurtelecu Șimleului

text: Giurtelecu Șimleului (, ) on 1 055 asukkaan kylä Romanian Transilvaniassa, Sălajin piirikunnassa. Kylä on merkittävä arkeologinen kohde, ja sieltä on löytynyt jäänteitä pronssikaudelta.


title: Mont-de-Marsan

text: Mont-de-Marsan () on Landesin departementin pääkaupunki Lounais-Ranskassa. Pierre de Lobaner perusti kaupungin vuonna 1133 rakennuttamalla jokien haaraan linnoituksen. Kaupungissa on 30 230 asukasta (vuonna 2006).


title: Mont-de-Marsan

text: Kaupunkia kutsutaan lempinimellä "la Ville aux Trois Rivières", sillä Mont-de-Marsanin keskustassa Douze- ja Midou-joet yhtyvät Midouze-joeksi, joka on Adourin sivuhaara.


title: Mont-de-Marsan

text: Kaupungissa järjestetään vuosittain Madelainen juhla, Fêtes de la Madeleine.


title: Palmusammal

text: Palmusammal ("Climacium dendroides") on yleinen, vaaleanvihreä sammal. Se kasvaa niityillä, lehdoissa, korpimaisilla soilla ja rannoilla. Yksittäinen sammal näyttää palmulta, mutta kasvi muodostaa tiheitä mattoja, jotka voivat olla jopa 10 cm paksuja.


title: Moskovan kortti

text: Moskovan kortti on leikkimielinen suomalaisen sisäpolitiikan vihjaileva ilmaus, jota käytettiin varsinkin 1970-luvulla. Se viittaa ajatukseen, että poliitikko hakee omille mielipiteilleen tai tavoitteilleen uskottavuutta esittämällä, että Neuvostoliitto on samaa mieltä. Räikeimmillään "Moskovan kortin pelaaminen" tarkoitti pääkirjoitusta Pravda-lehdessä, hienovaraisimmillaan vain vihjailua siihen, että joku toiminta tai henkilö kuulemma saattaisi miellyttää itänaapuria.


title: 6mR

text: 6mR eli "kuutonen" on klassinen kilpapurjeveneluokka, jonka veneet on suunniteltu kansainvälisen säännön eli R-mittasäännön mukaan mittalukuun alle kuusi. Muiden konstruktioluokkien tapaan kukin vene on erilainen; keskimäärin kuutoset ovat noin 11 metriä pitkiä ja painavat noin neljä tonnia. Kuutoset on rakennettu nimenomaan kilpakäyttöön ja niiden kilpamiehistössä on viisi jäsentä.


title: 6mR

text: 6mR on ollut kilpapurjehdusluokkana kesäolympialaisissa vuosina 1908-1952. Kuutosten suosio oli suurimmillaan purjehduskilpailuissa 1920-luvulta toisen maailmansodan alkuun. 1950-luvulle tultaessa 5.5m-luokan veneet syrjäyttivät kuutoset pienempinä ja edullisimpina Kahdeksankymmentä- ja yhdeksänkymmntäluvuilla Suomessa alkoi kutosten uusi nousu, ja useita veneitä ostettiin muualta.


title: 6mR

text: Suomessa on vuonna 2013 noin 46 kuutosta, joista merkittävä osa kilpailee aktiivisesti. Suomen klassinen kuutoslaivue on yksi maailman suurimmista, ja suomalaisveneet osallistuvat aktiivisesti joka vuosi pidettäviin maailmanmestaruuskisoihin. Kuutosten historia on Suomessa poikkeuksellisen hyvin dokumentoitu purjehdushistorioitsija Pekka Barckin tallentamana. Kutoset ovat keskittyneet Suomessa pääkaupunkiseudun pursiseuroihin erityisesti NJKn ha HSS satamiin jossa molemmissa on kymmenkunta kutosta. Kutosten tärkein kotimainen on Sinebrychoffin pokaalista käytävä kilpailu. Siihen ja luokkamestaruuksiin osallistuu parhaimmillaan yli 20 venettä.


title: Matti Kinnunen (lumilautailija)

text: Matti Kinnunen (s. 30. lokakuuta 1987) on suomalainen entinen lumilautailija. Kinnunen voitti lumilautailun suomenmestaruuden slopestylessä vuonna 2005.


title: Harvey’s Lake

text: Harvey's Lake on järvi Vermontin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Caledonian piirikunnassa lähellä Barnetin kaupunkia.


title: Harvey’s Lake

text: Järvi on nimetty Barnetin varhaisen uudisasukkaan eversti Alexander Harveyn mukaan, ja paikalliset kutsuvat sitä nimellä Harvey's Lake. Virallisesti järvi tunnetaan kuitenkin nimellä Harvey Lake, sillä Yhdysvaltain geologian virasto USGS ei tavallisesti hyväksy heittomerkillisiä genetiivimuotoja maantieteellisiin nimiin.


title: Harvey’s Lake

text: Suurin osa järven rannasta kuuluu Harvey's Lake Park -puistoon, missä on yleisiä rantoja, piknikkipaikkoja ja yksityinen telttailualue.


title: Nazir Mankijev

text: Nazir Junuzovitš Mankijev (, s. 27. tammikuuta 1985 Surhahi, Tšetšeenien ja inguušien ASNT) on venäläinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja.


title: Nazir Mankijev

text: 55 kilogramman painoluokassa painiva Mankijev voitti olympiakultaa Pekingissä 2008, missä hän kukisti loppuottelussa saman vuoden Euroopan mestarin Rövşən Bayramovin. Lisäksi Mankijev on saavuttanut MM-pronssia Bakusta 2007 ja Moskovasta 2010 sekä EM-hopeaa Bakusta 2010. Vuonna 2007 hän saavutti pronssia sotilaiden maailmankisoista.


title: Nazir Mankijev

text: Mankijev elää ja asuu Krasnojarskissa. Hän on 155 senttimetriä pitkä ja painaa 55 kilogrammaa. Kansallisuudeltaan hän on inguuši.


title: National Oilwell Varco

text: National Oilwell Varco ("NOV") on monikansallinen öljy- ja kaasuteollisuuden järjestelmätoimittaja ja palveluyritys, jonka päämaja sijaitsee Houstonissa, Texasissa. Vuonna 2007 yritys koostui kolmesta pääliiketoiminta-alueesta nimeltä "Rig technology", "Petroleum services & supplies" ja "Distribution services". Yrityksellä on lukuisia toimipisteitä ympäri maailman. Tärkeimpiä maita ovat Yhdysvaltojen lisäksi Kanada, Norja ja Iso-Britannia..


title: National Oilwell Varco

text: Yrityksen kaksi pääedeltäjää, "John Eaton Company" (tunnettiin myös nimellä "Oil Well") ja "National Supply", perustettiin vuosina 1862 ja 1894. Jo alusta saakka kyseiset yritykset valmistivat ja jakelivat öljynporauslaitteistojen osia. Olemassaolonsa aikana National Oilwell Varco on laajentunut useiden yritysostojen ja fuusioiden kautta. Vuonna 2005 silloiset "National Oilwell" ja "Varco" fuusioituivat, josta yrityksen nykyinen nimi on peräisin.


title: National Oilwell Varco

text: Vuonna 2007 National Oilwell Varco oli Yhdysvaltojen suurin öljynporauslaitteistojen valmistaja.


title: Reino Heinonen (jääkäri)

text: Reino Veli Heinonen (19. heinäkuuta 1898 Virrat – 30. syyskuuta 1944) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat vakuutustarkastaja August Heinonen ja Johanna Yrjölä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Oili Maria Himmasen kanssa.


title: Reino Heinonen (jääkäri)

text: Heinonen kävi kuusi luokkaa Rauman yhteislyseota ja erosi seitsemänneltä luokalta, jonka suoritti loppuun yksityisesti samassa koulussa vuonna 1924. Hän suoritti sotilaspedagogiset kurssit Viipurissa vuonna 1925 ja Sotilashallinnollisten kurssien 1. jakson vuonna 1927 ja 2. jakson vuonna 1930.


title: Reino Heinonen (jääkäri)

text: Heinonen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 9. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella, josta hänet siirrettiin hänen sairautensa takia 3. helmikuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin.


title: Reino Heinonen (jääkäri)

text: Heinonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, jonka mukana osallistui taisteluihin Tampereella, Aittolahdessa, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa.


title: Reino Heinonen (jääkäri)

text: Heinonen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti n:o 3 ja edelleen Uudenmaan rykmentti. Hänet määrättiin 27. heinäkuuta 1918 alkaen rykmentin tiedonantoupseeriksi ja 11. helmikuuta 1919 alkaen rykmentin adjutantiksi. Hänet siirrettiin 2. Divisioonan adjutantiksi 21. helmikuuta 1920, josta hänet siirrettiin edelleen Karjalankannaksen rajakomendantinvirastoon toimistopäälliköksi 23. heinäkuuta 1920. II Polkupyöräpataljoonan 3. komppaniaan nuoremmaksi upseeriksi hänet siirrettiin 5. elokuuta 1921 ja 2. komppanian päälliköksi hänet nimitettiin 1. huhtikuuta 1922 ja edelleen pataljoonan talouspäälliköksi 11. tammikuuta 1926. Raskaan tykistörykmentin talouspäälliköksi hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1928 ja Polkupyöräpataljoona 1:n (myöhemmin Jääkäripataljoona 1) talouspäälliköksi 21. heinäkuuta 1933.


title: Reino Heinonen (jääkäri)

text: Heinonen osallistui talvisotaan Jääkäripataljoona l:n intendenttinä osallistuen taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan ja jatkosodan aikana hän toimi intendenttinä 5. ja 3. Armeijakunnassa osallistuen taisteluihin Uhtuan suunnalla. Vuonna 1942 hänet siirrettiin 4. Divisioonan huoltopäälliköksi ja osallistui sotatoimiin Karjalankannaksella. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaan sankarihautaan.


title: Reino Heinonen (jääkäri)

text: Heinonen toimi Polkupyöräpataljoona l:n kunnianeuvoston varapuheenjohtajana vuonna 1924 ja puheenjohtaja vuosina 1926–1928 ja 1934 sekä 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1926 ja varajäsenenä 1927–1929 sekä 1935–1936. Raskaan tykistörykmentin kunnianeuvoston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1929–1930 ja Ratsuväkiprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1937–1938.


title: Luettelo rautaristillä palkituista suomalaisista

text: Tämä on luettelo rautaristi-kunniamerkillä palkituista suomalaisista.


text: Suomenkieliset rautaristin ansiomerkkilyhenteet ovat Preussin PrRr ja Natsi-Saksan SaksRr.


text: Kolmelle Suomen armeijassa palvelleelle juutalaiselle myönnettiin rautaristi toisen maailmansodan aikana. Yksi heistä oli lääkintämajuri Leo Skurnik, toinen kapteeni Salomon Klass ja kolmas lottana palvellut Dina Poljakoff. Kaikki kieltäytyivät ottamasta kunnianosoitusta vastaan.


title: Rövşən Bayramov

text: Rövşən Bayramov (s. 7. toukokuuta 1987 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto) on azerbaidžanilainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti, maailman- ja Euroopan mestari.


title: Rövşən Bayramov

text: Bayramov on kaksinkertainen Euroopan mestari: hän voitti kultaa 55 kilogramman painoluokassa Sofian EM-kisoissa 2007 ja uusi mestaruutensa vuotta myöhemmin Tampereen kisoissa. Myöhemmin samana vuonna Pekingin kesäolympialaisissa hän jäi hopealle hävittyään loppuottelussa Venäjän Nazir Mankijeville. Bayramov on lisäksi saavuttanut maailmanmestaruuden Istanbulissa 2011, MM-hopeaa Guangzhoussa 2006 ja Las Vegasissa 2015 sekä MM-pronssia Herningissä 2009. Vuonna 2006 hän saavutti myös EM-pronssia Moskovan kisoissa.


title: Rövşən Bayramov

text: Lontoon kesäolympialaisissa 2012 Bayramov sai toisen olympiahopeansa. Hän hävisi tällä kertaa loppuottelun Iranin Hamid Soryanille.


title: Rövşən Bayramov

text: Vuonna 2006 Bayramov voitti kultaa sotilaiden MM-kilpailuista. Hänellä on lisäksi lukuisia mitaleita nuorten ikäluokkien kisoista, kirkkaimpana juniorien MM-kulta vuodelta 2003. Bayramov on 160 senttimetriä pitkä ja painaa 60 kilogrammaa. Seuratasolla hän edustaa Neftçi Bakua.


title: Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikka

text: EU:n yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka korvasi NATO:on kuuluvien EU-maiden "yhteisen ulko- ja turvallisuuspoliittisen identiteetin (ESDI)". Ulko- ja turvallisuuspolitiikka kuuluu ministerineuvostolle ja EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittiselle edustajalle Javier Solanalle, joka valmistelee ministerineuvoston keskusteluja.


text: 1948: WEU perustettiin, mutta jäi NATO:n varjoon (jäsenet olivat NATO-maita), WEU:lla ei ollut omia joukkoja. Euroopan puolustusyhteisö kaatui 1950-luvulla Ranskan parlamentissa.


text: Maastrichtin sopimusta neuvoteltaessa ja sopiessa vuonna 1992, joka johti Euroopan Unionin ja Euron perustamiseen yhteistä puolustusta ei vielä uskallettu kirjata, mutta myöhemmin WEU:n tultua perustetuksi ja muodostettiin yhteinen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Naton rakenteisiin perustuen Euroopan Unionissa Naton ministereiden kokouksessa Berliinissä vuonna 1996.


text: Päätökset NATO:n ministerikokouksessa Berliinissä olivat, että WEU valvoo ESDI:n luomista NATO-rakenteiden sisällä. Idea oli, että EU maat voivat toimia silloin, kun NATO ei halua osallistua Euroopan puolustamiseen (taustalla myös USA:n rahahuolet Euroopan tukikohtien kanssa). Berliinin-sopimus antoi EU-maiden käyttää NATO:n joukkoja WEU:n kautta. WEUn kehittämä kriisinhallinta tuotiin unioniin (ei sen puolustusvelvoitetta, Suomi tarvitsee yhä YK:n tai ETYJ:n mandaatin).


text:
Vuonna 1992 Itä-Euroopan maiden epästabilisuuden varalle perustettu Petersbergin työryhmä päätti periaatteeista Amsterdamissa Periaatteet ovat:
ja mahdollisuus pidättäytyä äänestyksistä.


text: Amsterdamin sopimuksessa sovittiin:


text: EU:n kyettävä autonomiseen toimintaan jota tukee uskottava sotilaallinen voimaa. Kesäkuussa 1999 Kölnin huippukokouksessa päätettiin sulauttaa WEU EU:hun. Tällöin myös Solanasta tuli ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja.


text: Sovittiin myös Helsinki Headline Goalsista, joka oli ensimmäinen sopimus lisätä EU:n sotilasvoimaa. Niihin kuuluu tietty määrä joukkoja Petersbergin tehtäviä varten. Toukokuussa 2004 puolustusministerit hyväksyivät Headline Goal 2010:n, jossa annettiin lisäaikaa projektille, joka eteni odotettua hitaammin. Pelätessään NATO:n heikkenemistä Euroopan turvallisuuspolitiikan vahvistuessa Albright määritteli Yhdysvallan odotuksia: ei pidä kopioida mitään, mikä toimii jo hyvin NATO:n alaisuudessa; ei irrottautumista (no decoupling) USA:sta ja NATO:sta; ei syrjintää ei EU-maille (kuten Turkki).


text: Maaliskuussa 2003 EU:n ja NATO:n institutionaalista yhteistyötä päivitettiin Berlin plus -sopimuksella. Se antaa EU:n käyttää NATO:n rakenteita, mekanismeja ja antaa käyttää niitä sotilasoperaatioihin, jos NATO päättää olla toimimatta. Sopimukseen kuuluu myös tiedon jakaminen NATO:n ja EU:n välillä. EU:n yhteydenpitoyksiköt ovat NATO:n strategisessa keskuksessa ja Napolin NATO:n komentokeskuksessa (Joint Force Command). EU:lla ja NATO:lla on pitkälti samat joukot, mutta niitä voidaan jakaa järjestöjen kesken tilanteen mukaan. NATO on sikäli ensisijainen, että EU toimii silloin, kun NATO ei halua.


text: Brysselissä vuoden 2003 joulukuussa hyväksytty Euroopan Turvallisuusstrategia on asiakirja, joka ohjaa EU:n kansainvälistä turvallisuusstrategiaa. Euroopan keskeiset uhat ovat asiakirjan mukaan:


text: Heinäkuu 2004: European Defence Agencyn suunnittelu loppui. 27 EU maata käyttävät yhteensä 160 miljardia euroa puolustukseen.


text:
Perustuslaki yritti määritellä Euroopan turvallisuus ja puolustuspolitiikan pidemmälle, mutta itse perustuslaki hylättiin. Perustuslaki puhui
yhteisestä puolustuksesta


text: Lissabonin sopimus luo vanhan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tilalle ulkosuhteiden Korkean Edustajan viran.


title: CISM

text: CISM ("Conseil International du Sport Militaire") on kansainvälinen sotilasurheiluliitto. Järjestö on perustettu vuonna 1948. Nykyisin sillä on 131 jäsenmaata. CISM järjestää neljän vuoden välein käytävät sotilaiden maailmankisat (ensimmäiset 1995). Lisäksi eri lajiryhmille järjestetään lukuisia omia kansainvälisiä kilpailuitaan.


title: FILA World Wrestling Games

text: FILA World Wrestling Games on kansainvälisen painiliiton FILAn järjestämä painitapahtuma, jonka ohjelmassa ovat FILA:n ohjelmaan kuuluvia painimuotoja, jotka eivät ole olympiakisojen ohjelmassa.


title: FILA World Wrestling Games

text: Tapahtuma järjestettiin historiassaan toisen kerran vuonna 2007 Turkissa. Kisaohjelmaan kuuluneet lajit olivat sambo, rantapaini, lukkopaini sekä nykyaikainen versio pankrationista. Lisäksi näytöslajena oli erilaisia perinteisiä eri kansojen painimuotoja kuten sumopaini, kourash ja turkkilainen öljypaini.


title: Erkki Oja

text: Erkki Oja (s. ) on tietojenkäsittelytekniikan emeritusprofessori Aalto-yliopiston teknillisessä korkeakoulussa, jossa hän vuodesta 2006 lähtien johti Adaptiivisen informatiikan tutkimuksen huippuyksikköä.


title: Erkki Oja

text: Ojan ura alkoi 1981 Kuopion yliopistossa, jossa hän toimi 1987 asti sovelletun matematiikan apulaisprofessorina, ja oli käynnistämässä tietojenkäsittelytieteen opetusta ja tutkimusta Kuopiossa. Sieltä hän siirtyi Lappeenrannan teknilliseen yliopistoon tietojenkäsittelytekniikan professoriksi. Tätä virkaa hoitaessaan hän oli perustamassa muun muassa yliopiston tietotekniikan osastoa.


title: Erkki Oja

text: Oja toimi ajanjakson 2000–2005 akatemiaprofessorina. Kaudella 1. tammikuuta 2007 – 31. joulukuuta 2009 hän toimii Suomen Akatemian Luonnontieteiden ja tekniikan tutkimuksen toimikunnan puheenjohtajana. Professori Oja ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1992 ja Academia Europæan jäsen vuodesta 2012.


title: Turkkilainen öljypaini

text: Turkkilainen öljypaini () on perinteinen turkkilainen painimuoto, jossa ottelijat painivat vartalot oliiviöljyn ja veden sekoituksella oljyttyinä polviin ulottuvat nahkahousut jalassa. Öljypaini on Turkissa kansallisurheilun asemassa. Sillä on pitkät perinteet jo persialaisvallan ajoilta. Ennen vuotta 1975 öljypainissa ei ollut lainkaan aikarajoituksia ja ottelut saattoivat kestää parikin päivää, kuitenkin siten että välissä pidettiin taukoa yön yli.


title: Turkkilainen öljypaini

text: Öljypainin suurin tapahtuma on touko-kesäkuun vaihteen tienoilla vanhassa Ottomaanien valtakunnan pääkaupungissa Edirnessä järjestettävä "Kırkpınar", johon ottaa osaa tuhansia painijoita ympäri Turkkia. Tapahtuma järjestettiin vuonna 2008 jo 657:nnen kerran.


title: Uimahypyt kesäolympialaisissa 2008

text: 2008 kesäolympialaisissa sekä miehet että naiset kilpailivat uimahypyissä neljässä kilpailutapahtumassa. Uimahyppykilpailut käytiin 11.–23. elokuuta Pekingin kansallisessa vesiurheilukeskuksessa. Kaikki kultamitalit yhtä lukuun ottamatta voitti isäntämaa Kiina.


title: Synot liga

text: Synot liga on Tšekin tasavallan jalkapallon pääsarja. Sarjan ensimmäinen kausi pelattiin vuosina 1993–1994 Tšekkoslovakian jakautumisen jälkeen. Vuoteen 2014 saakka sarja oli nimeltään Gambrinus liga.


title: Synot liga

text: Liigaan kuuluu 16 joukkuetta, jotka pelaavat keskenään kaksinkertaisen sarjan. Joukkueet kohtaavat toisensa kerran kotona ja kerran vieraissa. Voitosta joukkue saa kolme pistettä, tasapelistä yhden ja tappiosta nolla. Pisteiden ollessa tasan järjestys määräytyy järjestyksessä keskinäiset ottelut, maaliero ja tehdyt maalin. Kaksi heikointa joukkuetta putoaa 2. liigaan.


title: Painonnosto kesäolympialaisissa 2008

text: 2008 kesäolympialaisissa kilpailtiin painonnostossa 9.–19. elokuuta. Miehillä oli kahdeksan ja naisilla seitsemän painoluokkaa. Kilpailupaikkana toimi Beihang University Gymnasium.


title: Williams FW26

text: Williams FW26 oli Patrick Headin, Gavin Fisherin ja Antonia Terzin suunnittelema auto, jolla Williams-talli kilpaili Formula 1 -sarjassa kaudella 2004. Autoa ajoivat Juan Pablo Montoya, Ralf Schumacher, Marc Gené ja Antônio Pizzonia. Autossa oli Michelinin renkaat sekä BMW:n moottori, ja se käytti Petrobrasin valmistamia poltto- ja voiteluöljyjä.


title: Williams FW26

text: Autossa oli kauden alussa erikoinen keularatkaisu, joka myöhemmin kauden kuluttua vaihdettiin perinteisempään muotoon.


title: Williams FW26

text: Autolla saavutettiin paalupaikka, yksi voitto ja kaksi kilpailun nopeinta kierrosta. Pisteitä autolla kerättiin 88, ja ne oikeuttivat valmistajien MM-sarjassa neljänteen sijaan.


title: NetBurst

text: NetBurst mikroarkkitehtuuri oli P6-pohjaisten prosessorien suunnittelufilosofia Inteliltä. Ensimmäisen kerran filosofiaa käytettiin Willamette-koodinimellisissä suorittimissa, joka julkaistiin vuonna 2000. Lähes kaikissa Pentium 4 -suorittimissa käytettiin NetBurst-arkkitehtuuria. Suoritinperheitä olivat muun muassa Pentium D, ja Xeon. Myös Pentium 4 -pohjaisissa Celeroneissa käytettiin NetBurst-arkkitehtuuria.


title: NetBurst

text: Intel korvasi Pentium 4 -pohjaiset suorittimet CORE-arkkitehtuuriin perustuvilla suorittimilla, jotka julkaistiin heinäkuussa 2006.


title: Sandinista!

text: Sandinista! on vuonna 1980 ilmestynyt brittiläisen punk-yhtye The Clashin kolmoisalbumi. Albumi on järjestyksessä Clashin neljäs pitkäsoittolevy. Alun perin julkaisusta suunniteltiin kaksoisalbumia, mutta runsaan materiaalin vuoksi julkaistiin kolmoislevy. Eräässä haastattelussa bändin kitaristi Mick Jones sanoi albumin sopivan erityisesti öljynporauslauttojen työntekijöille, tai muille jotka eivät pääse kovin usein levykauppoihin ostamaan uusia levyjä.


title: Sandinista!

text: Albumin nimi tulee Nicaraguassa vaikuttaneesta vasemmistoradikalistisesta Sandinistas-liikkeestä. Levyn kappaleet käsittelevät useita poliittisia aiheita, kuten kylmää sotaa ja Yhdysvaltain ulkopolitiikkaa.


title: Sandinista!

text: Kaikki kappaleet ovat The Clashin sanoittamia, sovittamia ja säveltämiä jos muuta ei mainita. Albumin CD-julkaisussa kolme ensimmäistä puoliskoa ovat levyllä yksi ja kolme seuraavaa levyllä kaksi.


title: Hypersäikeistys

text: Hypersäikeistys ( eli HTT) on Intelin toteutus suorittimen säikeistykselle. Intel otti termin käyttöön Pentium 4 prosessorin yhteydessä.


title: Hypersäikeistys

text: Eri valmistajilla on muita tuotenimiä ja termejä monisäikeistykselle, kuten SPARC "CoolThreads".


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Frankenstein vangitsi sielun ("Frankenstein Created Woman") on Terence Fisherin ohjaama brittiläinen kauhuelokuva vuodelta 1967. Sen tuotti Hammer Film Productions ja pääosaa näytteli Peter Cushing.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Ohjaaja Fisherin nerokkuus tulee hyvin ilmi monissa erikoisissa kohtauksissa: yhden kiusaajista surmaavasta lihakirveen iskusta leikataan suoraan Christinan tekemään halonhakkuuseen ja maahan putoavien halkojen ääneen.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Elokuva oli Suomessa kielletty raaistavana vuodesta 1968 vuoteen 1992. Sitä sai esittää vain suljetuissa tilaisuuksissa, kuten Suomen Elokuva-arkiston näytöksissä.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Nykyisin (2018) elokuva on saatavana DVD:llä.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Victor Frankenstein (Peter Cushing) toimii nyt jossain Keski-Euroopassa; hän on turhautunut keinotekoisiin ruumiisiin jotka alkavat käyttäytyä irrationaalisesti ja lopulta tuhoavat itsensä. Siksi hän on siirtynyt tutkimaan "sielunsiirtoa".


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Tarina alkaa sillä kun hänet itsensä herätetään jäädytysunesta, jossa hän on ollut tasan tunnin. Herättyään hän toteaa olevansa vahingoittumaton.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Frankensteinin apulainen Hans (Robert Morris) seurustelee kapakanpitäjän (Ivan Beavis) raajarikkoisen tyttären Christinan (Susan Denberg) kanssa, vaikka tämän isä ei pidäkään asiasta.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Kolme hemmoteltua rikkaiden miesten poikaa, Anton (Peter Blythe), Karl (Barry Warren) ja Johan (Derek Fowlds), kiusaa molempia vuoronperään; lopulta tilanne menee niin pahaksi, että he yhdessä tappavat ja ryöstävät kapakanisännän ja lavastavat Hansin syylliseksi.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Oikeuden edessä Hans kieltäytyy kertomasta että hän oli yöllä Christinan luona: hän kokee paremmaksi vaikka kuolla kuin häpäistä muutenkin liikaa kärsinyttä tyttöä.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Frankenstein ei yritäkään auttaa poikaa, koska näkee saavansa erinomaista koemateriaalia; poika teloitetaan giljotiinilla ja teloituksen jälkeen Frankenstein vangitsee hänen sielunsa laitteillaan; sielu nähdään magneettikenttään tarttuvana hohtavana massana.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Onneton Christina hukuttautuu ja ruumis tuodaan tohtorille joka lupaa yrittää tehdä parhaansa; nyt Hansin vangittu sielu siirretään tytön ruumiiseen ja vammaisuus parannetaan leikkauksilla. Tummasta, varsin värittömästä raajarikosta tulee nyt täydellinen vaalea kaunotar.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Tästä alkaa huikea takaa-ajo, kun Hansin sielun hallitsema tyttö – joka kantaa pojan katkaistua ja kuitenkin elävää ja puhuvaa päätä mukanaan korissa – viettelee ja surmaa yksi kerrallaan Hansin piinaajat. Hän jättää pään näkyviin viimeisen uhrinsa luo.


title: Frankenstein vangitsi sielun

text: Frankenstein havaitsee asian ja lähtee takaa-ajoon; ajo päättyy vuoristojoen jyrkällä partaalla, jossa Frankenstein katsoo kuinka viimeisen uhrinsa tavoittaneen tytön ruumis ajautuu pois kuohujen mukana ja tohtori kääntyy pois kohauttaen olkapäitään – mikä on kauhuelokuvan kaikkien aikojen vähäeleisin loppu.


title: Futsalin maailmanmestaruuskilpailut

text: Futsalin maailmanmestaruuskilpailut on Kansainvälisen jalkapalloliitto FIFA:n järjestämä futsalturnaus, joka pelataan neljän vuoden välein. Turnaus pelattiin ensimmäisen kerran Alankomaissa vuonna 1989, jolloin FIFA:sta tuli futsalin kansainvälinen kattojärjestö.


title: Futsalin maailmanmestaruuskilpailut

text: Lopputurnausta edeltää alueelliset karsinnat, joihin osallistui yli 100 maata vuoden 2008 kisoihin karsittaessa. Ennen vuoden 2008 kisoja lopputurnaukseen pääsi 16 maata, vuonna 2008 kisoissa pelasi 20 maata ja viimeisimmissä kisoissa on mukana ollut 24 maata, joista kuuden lohkon kaksi parasta sekä kaikista lohkokolmosista neljä parasta pääsivät pudotuspeleihin.


title: Futsalin maailmanmestaruuskilpailut

text: Brasilia on voittanut viisi maailmanmestaruutta, Espanja kaksi ja Argentiina yhden.


title: Belmontin piirikunta

text: Belmontin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 70 226 vuonna 2000. Sen hallintokeskus on St. Clairsville ja suurin kaupunki Martins Ferry.


title: Belmontin piirikunta

text: Belmontin naapuripiirikuntia ovat Monroe etelässä, Noble lounaassa, Guernsey lännessä, Harrison pohjoisessa, Jefferson koillisessa ja Länsi-Virginian puolella Ohion sekä Marshallin piirikunnat.


title: Belmontin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 70 400 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 94,0%, mustiin (4,1%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,1%) ja aasialaisiin (0,4%).


title: Belmontin piirikunta

text: Kotitalouden mediaanitulo on 39 712 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 14,2% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: Gösta Stenman

text: Gösta Stenman (13. syyskuuta 1888 Oulu – 19. maaliskuuta 1947 Tukholma) oli merkittävä suomalainen taidekauppias, taiteenkeräilijä ja mesenaatti. Ennen taidekauppiaan uraa Stenman työskenteli toimittajana ja perusti oman uutistoimiston.


title: Gösta Stenman

text: Gösta Stenman tuki monia 1900-luvun alun suomalaisia taidemaalareita, joukossa muun muassa aikalaistaiteilijat Helene Schjerfbeck ja Tyko Sallinen, jotka Stenman palkkasi galleriansa kuukausipalkkaisiksi taiteilijoiksi. Taidemaalari Juho Mäkelä, joka oli Stenmanin läheinen ystävä ja ensimmäinen hänen taidekauppiaan urallaan tukema taiteilija, maalasi Stenmanista nuoruudenmuotokuvan.


title: Gösta Stenman

text: Stenmanin kokoamiin taideteoksiin kuului myös renessanssitaiteen helmiä, kuten Rubensin, Tizianin ja Rembrandtin teoksia. Hän yhdisti toiminnassaan paitsi kansallisen ja kansainvälisen, myös vanhan ja modernin taiteen.


title: Gösta Stenman

text: Vuonna 1919 hän avasi taidepalatsin entiseen Aleksanterin poikakimnaasin taloon (talossa toimi myöhemmin Uuden Suomen toimitus ja se sijaitsee nykyisin Mannerheimintie 6:ssa) Svenska Teaternia vastapäätä, ja siellä hän järjesti monia julkisuutta saaneita näyttelyitä.


title: Gösta Stenman

text: Taidesalongin toiminta päättyi Helsingissä 1927, kun Stenman muutti perheineen Ruotsiin. Stenman avasi myös Tukholmassa taidesalongin laajentaen toimintaansa taidekauppiaana Pariisiin ja Lontooseen. Kuningas Kustaa V myönsi hänelle vuonna 1937 hovi-intendentin eli Ruotsin kuninkaallisten taidekokoelmien hoitajan arvon. Viimeisenä elinvuotenaan Stenman vietti pari kuukautta New Yorkissa tutustuen muun muassa Frickin taidemuseon kokoelmiin.


title: Gösta Stenman

text: Stenmanin perilliset ovat lahjoittaneet hänen arkistonsa Valtion taidemuseon Kuvataiteen keskusarkistoon. Arkistoa on jo hyödyntänyt Camilla Hjelm Stenmania käsittelevässä väitöskirjassaan.


title: Tavinsalmi

text: Tavinsalmi on Kuopiossa entisen Maaningan kunnan alueella sijaitseva kylä, sekä Kuopion pitäjän entinen nimi. Nimi on peräisin 1442 perustetun Juvan seurakunnan alueella sijainneen Maaningan kylän Tavinsalmelle 1545 valmistuneesta kuninkaankartanosta. Pohjois-Savon asutuksen vanhin osa on peräisin 1470- tai 1480-luvulta. Kuninkaankartano perustettiin uudisasutuksen valvonta- ja hallintokeskukseksi ja se oli myös turvana idästä tulevia hyökkäyksiä vastaan. Tavinsalmen kuninkaankartanon tuli näiden lisäksi toimia myös maatalouden mallitilana seudun asukkaille.


title: Tavinsalmi

text:
Tavinsalmen kuninkaankartano rakennettiin 1543-45. Asuinrakennuksen tarkkaa sijaintia ei ole voitu määritellä. Se sijaitsi kuitenkin todennäköisesti Pieni ja Suuri Ruokovesi -nimisten järvien välissä sijaitsevassa Hussolansaaressa, jonne se on sijoitettu useissa kartoissa, vesireitin länsipuolelle. Perimätieto liittää saaressa sijaitsevan rakennuspohjan kuninkaankartanoon, mutta kun Turun Yliopiston kulttuurin tutkimuksen laitos suoritti alueella kaivauksia vuonna 1997, jäänteiden osoittettiin olevan aikaistaan 1700-luvulta.
Toisena jopa todennäköisempänä Tavinsalmen Kuninkaankartanon sijaintipaikkana on pidetty nykyisen Kuopion kaupungin Linnanpelloksi edelleen kutsutun asuinalueen ja nykyisen matkustajasatama välistä viljavaa Kuopionlahden aluetta.


title: Tavinsalmi

text: Kuninkaankartanon perustamisen aikoihin alueen asutus oli jo niin vakiintunutta, että kuningas suostui Tavinsalmen hallintopitäjän perustamiseen vuonna 1547. Uudesta pitäjästä muodostettiin myös oma käräjäkunta, jonka ensimmäiset käräjät pidettiin 1549. Tavinsalmen ensimmäisenä Voutina toimi Smålannista saapunut Olavinlinnassa ansiokkaasti palvelusaikansa suorittanut ammattisotilas Per Jöhnsson, jonka nimi muuntui paikallisväestön kielikylvyssä Smollanin Per'ksi eli Per Smolanderiksi.


title: Tavinsalmi

text: Kun Turun kirkkoherra Knuut Juhonpoika ja Mikael Agricola pitivät Savossa piispantarkastuksen, he ehdottivat kappelin rakentamista Kuopionniemelle 1549. Uusi kirkkopitäjä, jonka alue oli sama kuin hallintopitäjän, sai ensimmäisen pappinsa 1552.


title: Tavinsalmi

text: Sekä kirkkopitäjästä että hallintopitäjästä käytettiin aluksi Tavinsalmi-nimeä. Alueen asutuksen painopiste siirtyi vähitellen Kuopionniemelle, jossa sijaitseva kirkko vielä lisäsi seudun tärkeyttä. Tavinsalmi-nimi jäikin vähitellen pois käytöstä ja alueen nimeksi tuli Kuopion pitäjä.


title: Michel Der Zakarian

text: Michel Der Zakarian (s. 18. helmikuuta 1963) on armenialais-ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kesästä 2017 lähtien hän on toiminut Montpellier HSC:n päävalmentajana.


title: Michel Der Zakarian

text: Der Zakarian syntyi Jerevanissa, Armenian sosialistisessa neuvostasavallassa, mutta urheilulliset kannuksensa hän hankki Ranskassa. Juniorina Vivaux Maronniersia ja Mazargues'ta edustanut Der Zakarian aloitti ammattilaisuransa 1979 FC Nantes Atlantiquessa, jossa hän pelasi yhdessä mm. seuraikonien Henri Michelin ja Maxime Bossis'n kanssa. Der Zakarian kuului FC Nantes'n miehiestöön yhdeksän kauden ajan pelaten kaikkiaan 140 liigaottelua.


title: Michel Der Zakarian

text: 1988 Der Zakarian jätti FC Nantes'n ja siirtyi Montpellier HSC:n miehistöön. Hän onnistui vakiinnuttamaan paikkansa seuran kokoonpanossa ja edusti joukkuetta 10 kauden ajan. Hän lopetti uransa seuran paidassa 35-vuotiaana 1998.


title: Michel Der Zakarian

text: Maajoukkuetasolla Der Zakarian ei koskaan noussut Neuvostoliiton maajoukkuerinkiin, mutta pelasi 1996–1997 viisi maaottelua Armenian maajoukkuepaidassa.Der Zakarian aloitti valmennusuransa 1998 Montpellier HSC:n organisaatiossa valmentaen seuran kakkosjoukkuetta aina vuoteen 2006 saakka, jolloin hän siirtyi FC Nantes Atlantiquen kakkosjoukkueen peräsimeen.


title: Michel Der Zakarian

text: Syyskuussa 2006 FC Nantes Atlantiquen päävalmentajaksi noussut Georges Eo nimesi Der Zakarianin apuvalmentajakseen ja tämä jätti kakkosjoukkueen valmentamisen. Eon valmennuspestyi ei sujunut ruusuisesti ja hän saikin potkut jo helmikuussa 2007. Potkujen jälkeen FC Nantes nimesi Der Zakarianin ja tšadilaisen Japhet N'Doramin luotsaamaan seuraa kauden loppuun. Kausi päättyi seuran osalta putoamiseen Ranskan pääsarjasta 44 vuotta kestäneen taivalluksen jälkeen.


title: Michel Der Zakarian

text: Putoamisesta huolimatta seurajohto antoi luottoa Der Zakarianille, joka jatkoi seuran päävalmentajana. Hänen johdollaan FC Nantes sijoittui kaudella 2007/08 Ligue 2:ssa hopealle ja palasi yhden kauden tauon jälkeen takaisin pääsarjaan.


title: Michel Der Zakarian

text: Kausi 2008/09 Ligue 1:ssä alkoi kuitenkin Nantes'n osalta surkeasti. Seurajohto sai tarpeekseen jo kolmen kierroksen jälkeen, kun Nantes oli hävinnyt kaksi ottelua ja pelannut kerran tasan. Der Zakarianille annettiin potkut 26. elokuuta.


title: Michel Der Zakarian

text: Kesällä 2009 Der Zakarian palasi valmennustehtäviin siirryttyään Clermont Footin päävalmentajaksi. Der Zakarianin johdolla Clermont taisteli kolmena kautena tiukasti noususta liigaan, mutta jäi parhaimmillaan viidenneksi kaudella 2011/12. Der Zakarianin sopimus päättyi kevääseen 2012, eikä hän tehnyt enää jatkosopimusta Clermontin kanssa. Kauden jälkeen hän palasi neljän vuoden tauon jälkeen FC Nantes Atlantiqueen päävalmentajaksi. Der Zakarianin johdolla Nantes sijoittui kaudella 2012/13 Ligue 2:ssa toiseksi ja nousi neljän kauden jälkeen takaisin pääsarjatasolle. Kaudella 2013/14 Nantes sai 16 kuukauden mittaisen siirtokiellon rangaistuksena vuoden 2012 epäselvyyksistä Ismaël Bangouran siirtoon. Seura säilyi rangaistuksesta huolimatta sarjasta ollen lopulta 13:s. Joukkue pelasi Der Zakarianin alaisuudessa kaksijakoisesti. Esimerkiksi kaudella 2014/15 joukkue pelasi syyskaudella yhdeksän ottelua tappiotta putkeen, mutta hyyti kevään kuluessa sijalle 14. Huhtikuun lopulla 2016 Der Zakarian ilmoitti pitkään jatkuneen spekuloinnin jälkeen jättävänsä seuran kauden jälkeen. Der Zakarian perusteli lähtöään haluttomuudella työskennellä seuran puheenjohtaja Waldemar Kitan alaisuudessa. Der Zakarian oli seuran pitkäaikaisin valmentaja sitten Raynald Denoueix'n (1997-2001).


title: Michel Der Zakarian

text: Toukokuun lopussa 2016 Der Zakarian teki kaksivuotisen sopimuksen Ligue 2:een pudonneen Stade de Reimsin kanssa. Reims sijoittui hänen alaisuudessaan Ligue 2:ssa seitsemänneksi ja jäi 11 pisteen päähän suorasta noususta. Kauden jälkeen Der Zakarian jätti Reimsin.


title: Michel Der Zakarian

text: Pian Reimsistä lähtönsä jälkeen Der Zakarian allekirjoitti sopimuksen Montpellier HSC:n kanssa.


title: Urho Savisaari

text: Urho Kasperi Savisaari (8. toukokuuta 1891 Pihlajavesi – 6. maaliskuuta 1948 Tampere) oli suomalainen päätoimittaja ja kirjailija. Savisaari toimi tamperelaisen Aamulehden päätoimittajana.


title: Täplärisakas

text: Täplärisakas ("Inocybe maculata") on kartiomainen, ruskea risakaslaji. Sienen heltat ovat aluksi valkoiset ja myöhemmin ruskehtavat. Jalka on keltainen ja muuttuu sienen vanhetessa ruskeaksi. Sieni kasvaa kalkkialueiden lehtimetsissä. Se on Suomessa kohtalaisen harvinainen.


title: Tummahelttarisakas

text: Tummahelttarisakas ("Inocybe dulcamara") on okranvärinen tai ruskea risakaslaji. Sen tunnistaa risaisesta lakista. Jalka on myös keltainen tai rusehtava. Heltat ovat kellanväriset. Sieni kasvaa tienvarsilla, hiekkakankailla ja pihanurmilla melko yleisenä.


title: Sittas

text: Sittas (k. 538 tai 539) oli roomalainen sotilas. Hän palveli keisari Justinianus I:n aikana magister militumina ja oli naimisissa keisarinna Theodoran siskon Comiton kanssa. Sittas komensi roomalaisia joukkoja Rooman ja Persian välisessä sodassa joka käytiin vuosina 527–532.


title: Sittas

text: Sittas palveli upseerina Justinianuksen henkivartiostossa, kun tämä oli vielä magister militum. Vuonna 527 Sittas ja Belisarius johtivat roomalaista ryöstöretkeä Persarmeniaan. He tekivät myös toisen retken samana vuonna, mutta Aratiuksen ja Narseksen johtamat persialaiset kukistivat heidät.


title: Sittas

text: Vuonna 528 Justinianus teki Sittaasta "magister militum per Armeniam". Tämä oli uusi virka ja Sittas oli sen ensimmäinen haltija. Ollessaan Armeniassa Sittas kukisti tzanit ja pakotti heidät omaksumaan kristinuskon ja palvelemaan Rooman armeijassa. Vuonna 530 Justinianus teki Sittaasta "magister militum praesentaliksen", mutta määräsi tämän jäämään Armeniaan uuden magister militum per Armeniamin Dorotheoksen kanssa. Sittas ja Dorotheus saivat pian kuulla että persialaiset aikoivat hyökätä Armeniaan. Tämän kuultuaan he tekivät yllätyshyökkäyksen persialaisten leiriä kohtaan. Myöhemmin Sittas ja Dorotheos kukistivat persialaiset Satalan luona. Taistelu voitettiin koska Sittas käytti sotajuonta.


title: Sittas

text: Callinicumin taistelun aikana Sittas oli Armeniassa. Sen jälkeen kun Belisarius oli joutunut palaamaan Konstantinopoliin Justinianus määräsi Sittaan huolehtimaan alueen puolustuksesta. Kun persialaiset hyökkäsivät Martyropolista vastaan saapui Sittas suuren armeijan ja Hermogeneen kanssa paikalle. Persialaiset lopettivat Martyropoliksen piirityksen pian tämän jälkeen.


title: Sittas

text: Rauhasopimus Persian ja Rooman välillä saatiin allekirjoitettua vuonna 532. Tämän jälkeen Sittas palasi Konstantinopoliin, jossa hänet nimitettiin patriisiksi ja nimellisesti vuoden 536 konsuliksi ("ex consule"). Vuonna 535 Sittas kukisti bulgaarit Moesiassa.


title: Sittas

text: Vuonna 538 tai 539 Justinianus lähetti Sittaan taas Armeniaan, jossa oli syttynyt kapina. Aluksi Sittas yritti taltuttaa armenialaiset rauhanomaisin keinoin, mutta Justinianuksen painostuksesta hänen oli käytettävä voimakeinoja. Sittas hyökkäsi tämän jälkeen armenialaisten kimppuun Oenochalaconissa mutta kaatui seuranneessa taistelussa.


title: Origenes Pakana

text: Origenes Pakana (200-luku) oli antiikin kreikkalainen keskiplatonilainen filosofi, joka eli ja vaikutti Aleksandriassa. Origenes oli Ammonios Sakkaksen oppilas ja Plotinoksen aikalainen Ammonioksen Aleksandriassa pitämässä filosofikoulussa. Hän oli myös paljon kuuluisamman kaimansa, kristityn Origeneen, aikalainen. Lisänimi "Pakana" on annettu myöhemmin, jotta nämä kaksi henkilöä voitaisiin erottaa toisistaan.


title: Origenes Pakana

text: Origenes mainitaan kolme kertaa Porfyrioksen teoksessa "Plotinoksen elämä". Hän saa paljon paremman kohtelun kuin kristitty Origenes, josta Porfyrios ei pitänyt. Myös Proklos mainitsee hänet useamman kerran. Vaikuttaa, että Origeneen opiskelutoverit Plotinos ja Kassios Longinos suhtautuivat häneen kunnioituksella.


title: Origenes Pakana

text: Origeneen omasta ajattelusta tunnetaan ainoastaan se, ettei hän katsonut todellisuuden ensimmäisen prinsiipin olevan "Yksi", joka on järjen ulottumattomissa ja olevan ulkopuolella, niin kuin Plotinos katsoi. Sen sijaan Origenes katsoi, että ensimmäinen prinsiippi oli korkein järki ja ensimmäinen oleva. Tästä voi päätellä, että hänen näkemyksensä olivat lähempänä perinteistä keskiplatonismia kuin Plotinoksen uusplatonismia.


title: Valkorisakas

text: Valkorisakas ("Inocybe geophylla") on myrkyllinen valkoinen risakaslaji. Sienen lakki muistuttaa kelloa ja laakenee sienen vanhetessa. Sen jalka on vaalea ja heltat ovat aluksi vaaleat ja muuttuvat myöhemmin harmaanruskeiksi. Sieni on myrkyllinen, kuten useat muutkin risakaslajit. Se kasvaa lehti- ja havumetsissä yleisenä.


title: Sirorisakas

text: Sirorisakas ("Inocybe cincinnata") on kupera tai laakealakkinen harmaanruskea risakaslaji. Sienen tunnistaa helposti risaisesta lakista. Sen jalka on valkoinen ja latvasta violetti. Heltat ovat aluksi harmaanruskeat ja muuttuvat sienen vanhetessa violeteiksi. Risakas ei ole ruokasieni. Se kasvaa kohtalaisen yleisenä lehti- ja havumetsissä ja puistonurmilla.


title: Liilajalkarisakas

text: Liilajalkarisakas ("Inocybe griseolilacina") on kuperalakkinen tai laakea ruskeansävyinen risakaslaji. Lakki on joko harmaan- tai nahanruskea. Sienen jalka on violetti. Heltat ovat aluksi valkoiset ja muuttuvat myöhemmin harmaiksi tai violetinsävyisiksi. Sieni ei kelpaa ruokasieneksi. Se kasvaa lehtimetsissä. Sitä ei luultavasti esiinny Suomessa.


title: Päärynärisakas

text: Päärynärisakas ("Inocybe fraudans") on okransävyinen ja kellomainen risakaslaji. Sen tunnistaa risaisesta punertavasta lakista. Jalka on vaalea ja muuttuu sienen vanhetessa ruskeaksi. Heltat ovat vaaleat ja muuttuvat punaisiksi vanhemmiten. Se ei ole ruokasieni. Päärynärisakas kasvaa melko harvinaisena koko Suomessa lehti- ja havumetsissä.


title: Päärynärisakas

text: Päärynärisakas on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Diego Serrano

text: Diego Serrano (s. 5. helmikuuta 1973 Quito, Ecuador) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Ecuadorissa, mutta kasvoi San Diegossa Kaliforniassa.


title: Diego Serrano

text: Serrano voitti 18-vuotiaana "Star Search" -mallikilpailun ja sai pian roolin television saippuasarjasta "Another World". Hän oli ehdolla ALMA-palkinnon voittajaksi vuonna 1998. Vuosina 1999–2001 Serrano näytteli Jennifer Love Hewittin tähdittämässä "Viiden juttu" -sarjan spin-offissa "Pala omenaa" ja vuosina 2001–2002 "Tunteita ja tuoksuja" -sarjassa. Hän on vieraillut myös sarjoissa "Arliss", "S.O.F. – vainukoirat" ja "24". Lisäksi Serrano on näytellyt muutamissa elokuvissa kuten "Nainen kaiken aikaa" ja "The Mostly Unfabulous Social Life of Ethan Green".


title: Mantelirisakas

text: Mantelirisakas ("Inocybe muricellata" syn. "I. hirtella") on kovera tai laakea nahanruskea risakaslaji. Sen tunnistaa risaisesta lakista. Sienen heltat ovat valkoiset ja muuttuvat sienen vanhetessa kellanvärisiksi. Jalka on valkoinen tai ihonsävyinen. Sieni kasvaa lehtimetsissä kalkkialueilla. Se on Suomessa melkoisen harvinainen.


title: Vuiri

text: Vuiri () on kylä Leningradin alueen Hatsinan piirin Possatan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Ortesjoen rannalla Pietarin–Pihkovan–Valko-Venäjän rajan välisen maantien varrella. Asukkaita on vajaat 300 henkeä.


title: Vuiri

text: Vuirin läheltä on löydetty keskiaikaisia kurgaanihautoja. Kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. 1900-luvun alussa se oli Koprinan luterilaiseen seurakuntaan kuulunut suomalais-venäläinen sekakylä.


title: Vuiri

text: Kylässä sijaitsee entiseen postiaseman rakennukseen vuonna 1972 avattu museo ”Postimestarin talo”, joka on omistettu Aleksandr Puškinin teoksille ja 1800-luvun alun tielaitokselle. Pihkovan maantietä kulkeneet matkustajat vaihtoivat hevosia Vuirin postiasemalla, jonka kerrotaan antaneen aiheen Puškinin kertomukseen ”Postimestari” ("Stantsionnyi smotritel").


title: Kittirisakas

text: Kittirisakas ("Inocybe sindonia") on ruskeanvalkoinen risalakkinen risakaslaji. Sienen lakki on kellomainen, leveydeltään kahdesta kuuteen senttimetriin, saattaa tulla pienisuomuiseksi. Sienen jalka on valkoinen, yläosastaan punertavansävyinen. Heltat ovat aluksi valkoiset, sitten muuttuvat vaaleanruskeiksi. Sieni viihtyy kosteikoissa lehti- ja havumetsissä ja pihamailla ja tavataan erityisesti haapojen läheisyydessä. Se on Pohjoismaissa kohtalaisen yleinen, mutta harvinaistuu pohjoista kohti. Kittirisakas ei kelpaa syötäväksi.


title: Suija

text: Suija () on taajama Leningradin alueen Hatsinan piirin Koprinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Hatsinasta etelään lähellä Suijanjokea. Asukkaita on 1 100 henkeä (vuonna 2002).


title: Suija

text: Suijan taajamassa sijaitsee runoilija Aleksandr Puškinin isoisoisälle Abram Gannibalille 1700-luvulla kuulunut kartano, jossa on nykyään museo. Sen ympärillä on 26 hehtaarin laajuinen puistoalue. Suijassa on myös Abram Gannibalin hauta.


title: Suija

text: Taajaman läheltä kulkee Pietarin ja Lugan välinen rautatie, jolla on samanniminen rautatieasema.


title: Suija

text: Lähellä sijaitsee myös Suijan kylä, joka mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Tuolloin se oli samannimisen Kaprion lääniin kuuluneen pogostan keskus. Siellä oli myös pieni nunnaluostari, jonka ruotsalaiset polttivat vuonna 1612. Nykyisen venäjänkielisen nimensä "Voskresenskoje" () kylä on saanut 1700-luvulla rakennetusta Kristuksen ylösnousemuksen kirkosta. Aleksandr Puškinin vanhemmat vihittiin tässä kirkossa, ja kylässä on myös syntynyt Puškinia lapsena hoitanut Arina Jakovleva.


title: Aaro Hakkarainen

text: Aaro Hakkarainen (19. toukokuuta 1882 Rautavaara – 11. toukokuuta 1939 Joensuu) oli suomalainen maanmittausinsinööri ja näytelmäkirjailija.


title: Aaro Hakkarainen

text: Hakkaraisen vanhemmat olivat poliisikonstaapeli Aaro Hakkarainen ja Greta Lovisa Rissanen. Hän pääsi ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1903 ja valmistui maanmittariksi Polyteknillisestä korkeakoulusta 1906.


title: Charles Nungesser

text: Charles Eugene Jules Marie Nungesser (s. 15. maaliskuuta 1892 – katosi 8. toukokuuta 1927) oli ranskalainen lentäjä ja seikkailija, joka muistetaan parhaiten Charles Lindberghin kilpailijana.


title: Charles Nungesser

text: Nungesser oli Ranskan kuuluisin lentäjä-ässä ja hänellä oli René Fonckin ja Georges Guynemerin jälkeen eniten ilmataisteluvoittoja ensimmäisessä maailmansodassa. Sodan jälkeen Nungesser katosi yrittäessään ensimmäistä välilaskutonta lentoa Atlantin valtameren yli Pariisista New Yorkiin yhdessä sota-aikaisen toverinsa François Colin kanssa. Heidän koneensa lähti Pariisista 8. toukokuuta 1927 ja nähtiin kerran Irlannin ilmatilassa, minkä jälkeen se katosi.


title: Charles Nungesser

text: Koneen katoamista pidetään yhtenä suurimmista ilmailun historian mysteereistä, ja on spekuloitu että lentokone olisi pudonnut joko Atlantin valtamereen, Newfoundlandiin tai Maineen. Kaksi viikkoa Nungesserin ja Colin katoamisen jälkeen Charles Lindberg onnistui tekemään saman lentomatkan Spririt of St. Louis -koneellaan.


title: Charles Nungesser

text: Nungesserin ja Colin muistolle omistettu museo on Le Bourgetin lentokentällä Pariisissa, ja heille on omistettu myös Étretatissa sijaitseva muistomerkki.


title: Charles Nungesser

text: Charles Nungesser syntyi maaliskuussa 1892 Valenciassa. Lapsena hän oli hyvin kiinnostunut kilpaurheilusta. Opiskeltuaan École des Arts et Métiers -koulussa (jossa hän oli keskikertainen oppilas) Nungesser matkusti Etelä-Amerikkaan, ensin Rio de Janeiroon etsimään setäänsä ja sen jälkeen Buenos Airesiin, missä hän työskenteli automekaanikkona ennen kuin ryhtyi ammattilaiskilpa-ajajaksi. Hänen kiinnostuksensa kilpa-ajoon johti Nungesserin pian lentokoneiden lentäjäksi. Lopulta Nungesser löysi kadonneen setänsä ja työskenteli hänen sokeriplantaasillaan.


title: Charles Nungesser

text: Kun ensimmäinen maailmansota syttyi heinäkuussa 1914, Nungesser palasi Ranskaan ja liittyi ratsuväkirykmenttiin. Eräällä partiointiretkellä hän ja muutamat muut sotilaat valtavasivat saksalaisen partioauton surmattuaan ensin sen matkustajat. Tämä teki vaikutuksen hänen esimiehiinsä, minkä ansiosta hänelle myönnettiin Medaille Militaire -kunniamerkki ja hänen siirtoanomuksensa ilmavoimiin hyväksyttiin.