title: Yhdysvaltain kommunistinen puolue

text: Kommunistinen puolue saavutti 1920-luvulla suhteellisen vahvan aseman Yhdysvaltain ammattiyhdistysliikkeessä, minkä se myös säilytti 1930- ja 1940-luvuillakin. Vahva edustus ammattiyhdistysliikkeessä ei kuitenkaan juuri lisännyt puolueen poliittista tukea eivätkä kommunistit koskaan onnistuneet luomaan laajaa sosialistista työväenliikettä Yhdysvaltoihin. Puoluetta heikensivät kautta sen alkuvuosikymmenten myös ajoittain raivoisatkin sisäiset valtataistelut, jotka osittain heijastelivat Neuvostoliitossa käytyjä ideologisia ja poliittisia kiistoja. CPUSA oli myös perustamisestaan lähtien joutunut ankaran viranomaisvalvonnan kohteeksi ja etenkin 1920-luvun alun ns. punakammo ("The Red Scare") teki kommunistien julkisen toiminnan vaikeaksi. Puoluetta epäiltiin jo tuolloin muun muassa vakoilusta Neuvostoliiton hyväksi.


title: Yhdysvaltain kommunistinen puolue

text: 1930-luvulla puolue omaksui Kominternin kansanrintamapolitiikan ja ryhtyi yhteistyöhön maltillisten sosialistien kanssa, antaen tukensa myös presidentti Franklin D. Rooseveltille ja tämän "New Deal"-ohjelmalle. CPUSA kokosi myös suuren vapaaehtoisjoukon, Abraham Lincolnin prikaatin, lähetettäväksi Espanjan sisällissotaan tasavaltalaisten puolelle, osana Kominternin organisoimia kansainvälisiä prikaateja. Puolue tuki toisessa maailmansodassa voimakkaasti liittoutuneiden sotaponnisteluja ja vastusti ärhäkkäästi muun muassa lakkotoimintaa sodan aikana.


title: Yhdysvaltain kommunistinen puolue

text: Toisen maailmansodan jälkeen alkanut Kylmän sodan aika merkitsi suuria vaikeuksia kommunistisen puolueen toiminnalle Yhdysvalloissa. 1950-luvun kommunistivainot republikaanisenaattori Joseph McCarthyn johdolla, puolueen väliaikainen kieltäminen sekä laajamittaiset loikkaukset muihin vasemmistolaisiin ryhmiin johtivat CPUSA:n jäsenistön nopeaan vähenemiseen ja sen toimintamahdollisuuksien nopeaan heikentymiseen. Näissä olosuhteissa nousi puolueen johtoon suomalaistaustainen Gus Hall, joka tuli johtamaan puoluetta aina 1990-luvulle saakka. Laskeneen jäsenluvun vuoksi puolue lakkasi 1980-luvulla nimeämästä omia presidenttiehdokkaitaan ja etenkin viime vuosina se on astunut entistä selvemmin demokraattien taakse republikaaneja vastaan. Neuvostoliiton romahdus 1990-luvun alussa merkitsi puolueen neuvostorahoituksen loppumista ja se on joutunut entisestäänkin supistamaan toimintaansa ja muun muassa puoluelehtiään.


title: Yhdysvaltain kommunistinen puolue

text: CPUSA on ideologialtaan edelleen marxistis-leninistinen puolue. Sen virallisena tavoitteena on vallankumous ja sosialistinen Yhdysvallat, mutta se on torjunut kaikki väkivaltaiset keinot tavoitteidensa saavuttamiseksi. Se on kuitenkin käytännössä omaksunut hyvin pragmaattisen lähestymistavan politiikkaan, eikä sen aiemmasta, ajoittain jopa stalinistisesta kurista puolueideologian suhteen ole paljoakaan jäljellä. Demokraattiselle puolueelle antamansa tuen lisäksi CPUSA:n johtaja Sam Webb on muun muassa ylistänyt Kiinan Kansantasavallan markkinataloudellisia saavutuksia.


title: Yhdysvaltain kommunistinen puolue

text: Viime vuosina puolue on esiintynyt kärkkäänä Bushin hallinnon ja sen harjoittaman politiikan kritisoijana, leimaten sen ajoittain jopa "fasistiseksi". Se on tuominnut muun muassa sosiaaliturvan heikennykset tai sen yksityistämisen sekä vaatinut vähimmäispalkan nostoa ja universaalia terveydenhuoltoa. Puolue on ollut myös aktiivinen Irakin sodan vastaisessa liikkeessä. Se on ottanut vahvan kannan rasismia, seksismiä ja homofobiaa vastaan.


title: Lennart Petrell

text: Lennart Petrell (s. 13. huhtikuuta 1984 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa kapteenina SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa. Isokokoinen Petrell (191 cm / 95 kg) on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Vuonna 2004 Columbus Blue Jackets varasi Petrellin NHL:ään 6. kierroksella varausnumerolla 190.


title: Lennart Petrell

text: Petrellin vahvuudet ovat fyysisessä pelissä, taklaamisessa, karvaamisessa ja kiekonriistoissa. Hän on myös kohtalaisen hyvä maalintekijä ja häntä on luonnehdittu voimahyökkääjäksi. Näiden ominaisuuksien ja pitkän HIFK-taustan vuoksi hän on kannattajien keskuudessa erittäin suosittu, HIFK-ikoniksikin mainittu.


title: Lennart Petrell

text: Lennart Petrellin jääkiekko-opit ovat alun perin Karhu-Kissoista, jossa hän kiekkoili nuorimpina junnuaikoinaan mutta myöhemmin hän siirtyi HIFK:n juniorijoukkueeseen. Juniorina Petrell pelasi myös KoJo:ssa ja Jokereissa. Nuorempana B-juniorina Petrell kiekkoili Karhu-Kissoissa (2000–2001), ja oli mukana nostamassa joukkuetta B-junioreiden SM-sarjaan.


title: Lennart Petrell

text: "Lennun" ura lähti nousuun kaudella 2003–2004, jolloin HIFK voitti A-nuorten SM-pronssia, Petrellin voittaessa pudotuspelien pistepörssin (10 ottelussa 6+7=13). Samalla kaudella hän teki debyytin myös miesten SM-liigaan, josta myös tuli SM-pronssia. Samalla kaudella tuli myös kolmas arvomitali, kun Petrell oli alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa mukana voittamassa MM-pronssia Helsingin MM-kisoissa. On hyvin harvinaista, että yksi pelaaja saavuttaa yhden kauden aikana kaksi SM-tason mitalia ja yhden MM-tason mitalin.


title: Lennart Petrell

text: Petrell voitti kultaa HIFK:n mukana keväällä 2011. Pelaajavalinnoistaan tavallisesti harvapuheinen päävalmentaja Jukka Jalonen myönsi huhtikuussa 2011, että ilman loukkaantumista Petrell olisi ollut saman kevään MM-kisajoukkueessa. Onnistuneen kauden jälkeen Petrell teki yksivuotisen sopimuksen NHL-joukkue Edmonton Oilersin kanssa. Kauden 2012–2013 alun Petrell pelasi kuitenkin kasvattajaseurassaan HIFK:ssa NHL:n työsulun takia.


title: Lennart Petrell

text: Kaudella 2014–2015 Petrell pääsi juhlimaan Champions Hockey Leaguen voittoa Luleå HF:ssä.


title: Lennart Petrell

text: Kaudeksi 2016–2017 Petrell palasi vuoden mittaisella sopimuksella Helsingin IFK:hon ja teki seuran kanssa toukokuussa 2017 kahden vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Hänet nimettiin myös joukkueen kapteeniksi.


title: Lennart Petrell

text: Kesällä 2007 Petrell valittiin rullakiekon MM-kisoihin Saksan Landshutiin.


title: Ohjelmistokehys

text: Ohjelmistokehys (myös "sovelluskehys, englanniksi Software Framework") tarkoittaa ohjelmistotuotetta, joka muodostaa rungon (myös termi "ydin "on käytössä) sen päälle rakennettavalle tietokoneohjelmalle. Ohjelmistokehys on ohjelmoinnin apuväline, jonka tarkoituksena on nopeuttaa uusien ohjelmistotuotteiden valmistusta. Kehys tarjoaa valmiiksi rakennettuja tietokoneohjelman osia, joita ei tarvitse kirjoittaa uudelleen ohjelmistokehityksen aikana – tämä nopeuttaa kehitystyötä. Tavallisesti ohjelmistokehystä ei voi käyttää sellaisenaan suoritettavana ohjelmana, vaan varsinainen toimiva lopputuote saadaan aikaan rakentamalla uusi ohjelma kehyksen päälle.


title: Ohjelmistokehys

text: Monet ohjelmistokehykset ovat oliopohjaisia ja niitä voidaan käyttää WWW-sovellusten kehittämiseen, mutta muitakin käyttötarkoituksia on olemassa. Esimerkiksi agenttiohjelmointi on eräs kehysten sovellusalue. Ohjelmistokehyksiä on toteutettu mm. Java-, PHP-, Ruby- ja Python-ohjelmointikielillä.


title: Matthew Le Tissier

text: Matthew ”Matt” Le Tissier (s. 14. lokakuuta 1968 Guernsey) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Le Tissier pelasi koko ammattilaisuransa ajan Southamptonissa ja hän on yksi seuran suurimmista ikoneista.


title: Matthew Le Tissier

text: Le Tissier tunnettiin urallaan myös poikkeuksellisen taidokkaana pelaajana ja lukuisten komeiden maalien tekijänä. Hän oli lisäksi loistava rangaistuspotkujen vetäjä, ja epäonnistui uransa 48 rangaistuspotkussa ainoastaan kerran Mark Crossleyn torjuttua vedon 1992.


title: Matthew Le Tissier

text: Le Tissier syntyi Guernseyssa Kanaalisaarilla ja aloitti uransa paikallisessa juniorijoukkueessa. Hän kävi Oxford Unitedin testissä, mutta ei saanut sopimusta. Lopulta Le Tissier siirtyi Southamptoniin keväällä 1985.


title: Matthew Le Tissier

text: Le Tissier nousi Southamptonin edustusjoukkueeseen 1986 ja vakiinnutti pian paikkansa joukkueessa. Hänet valittiin kaudella 1989–1990. Parhaalla kaudellaan 1993–1994 Le Tissier teki Southamptonille eri kilpailuissa yhteensä 30 maalia. Le Tissierin taidoista huolimatta Southampton ei menestynyt kovinkaan hyvin. Parhaimmillaan se ylsi Valioliigassa kymmenenneksi. Menestyksen puutteesta huolimatta Le Tissier halusi edustaa Southamptonia, sillä hän kieltäytyi esimerkiksi siirroista Tottenhamiin 1990 ja Chelseaan 1996. Uransa päätyttyä Le Tissier totesi että hän halusi mieluummin olla tähti keskinkertaisessa seurassa ja pelata omanlaista peliä kuin siirtyä isompaan seuraan, missä hän ei olisi päässyt toteuttamaan itseään. Le Tissier päätti uransa Southamptonissa 2002. Hän on seuran historian toiseksi paras maalintekijä saavutettuaan 162 maalia 444 liigaottelussa. Kaikki kilpailut mukaan lukien hän teki 209 maalia 541 ottelussa.


title: Matthew Le Tissier

text: Taidoistaan huolimatta Le Tissier ei koskaan onnistunut täysin Englannin maajoukkueessa. Hän pelasi vuosien 1994 ja 1997 välillä ainoastaan kahdeksan ottelua onnistumatta maalinteossa. Tosin B-maajoukkueessa hän onnistui hattutempussa Venäjää vastaan. Halutessaan Le Tissier olisi voinut Englannin sijaan edustaa maajoukkuetasolla Walesiä, Skotlantia tai Pohjois-Irlantia, sillä hän on kotoisin brittiläiseltä erillisalueelta Guernseyn saarelta.


title: TurboGears

text: TurboGears on Python-ohjelmointikielellä toteutettu WWW-kehitykseen tarkoitettu ohjelmistokehys, joka koostuu useista pienemmistä Pythonilla kirjoitetuista ohjelmakomponenteista. TurboGearsin muodostavia osakomponentteja voidaan käyttää myös itsenäisinä osina ohjelmistokehityksessä.


title: TurboGears

text: TurboGearsin avulla voidaan käsitellä tietokantoja kirjoittamatta SQL-lausekkeita. Koska TurboGears-sovellusten toimintalogiikan ja käyttöliittymän kuvaavat tiedostot on erotettu toisistaan, TurboGears-sovelluksen tuottamia XHTML-sivuja voidaan suunnitella ja muotoilla millä tahansa XHTML-editorilla, mikä helpottaa sovelluksen ulkoasun suunnittelua. TurboGears tukee myös AJAX-ohjelmointia.


title: TurboGears

text: Ohjelmoinnin nopeutta ja helppoutta korostaakseen TurboGearsin tekijät ovat kirjoittaneet oppaan The 20 Minute Wiki, jossa kuvataan vaihe vaiheelta yksinkertaisen Wiki-sovelluksen ohjelmointi TurboGearsin avulla. Kuten oppaan nimestä käy ilmi, kirjoittajat väittävät Wiki-sovelluksen ohjelmointiin kuluvan aikaa vain 20 minuuttia.


title: TurboGears

text: TurboGearsin 1.0-haara muodostuu mm. seuraavista osakomponenteista:2.0-haara rakentuu Pylons-ohjelmistokehyksen päälle, käyttää Genshi-mallinekonetta ja SQLAlchemy-tietokantakirjastoa sekä sisältää useita muita muutoksia aiempiin versioihin.


title: TurboGears

text: TurboGears tukee MVC-arkkitehtuuria: SQLObject tai SQLAlchemy toimii mallina (Model), Kid tai Genshi muodostaa näkymän (View) ja CherryPy on ohjain (Controller).


title: TurboGears

text: Uusin 1.0-haaran versio 1.0.8 julkaistiin 17.12.2008 ja 2.0 valmistui 27.5.2009. Lisäksi on julkaistu 1.1-haara, jonka lopullinen versio julkaistiin 4.10.2009.


title: TurboGears

text: Uusin työn alla oleva haara on 2.1, josta on julkaistu versio 2.1a2.


title: Jade (ohjelmistokehys)

text: Jade eli Java Agent DEvelopment Framework on Java-ohjelmointikielellä toteutettu agenttiohjelmointiin tarkoitettu ohjelmistokehys, joka noudattaa FIPA-spesifikaatioita. Hajautetut Internet-ohjelmistot on monesti suunniteltu asiakas-palvelin-arkkitehtuurilla, mutta Jade mahdollistaa agettiohjelmoinnin vertaisverkkoarkkitehtuurin mukaisesti, jolloin agentit voivat viestiä keskenään verkossa suoraan roolistaan riippumatta sekä ratkaista monimutkaisia ongelmia hajautetusti.


title: Harvard Business Review

text: Harvard Business Review on yhdysvaltalainen johtamisen alan aikakauslehti. Lehteä on julkaistu vuodesta 1922 lähtien. Sitä julkaisee Harvard Business School Publishing Corporation, joka on Harvard Business Schoolin omistama voittoa tavoittelematon tytäryhtiö.


title: Harvard Business Review

text: Harvard Business Reviewiin ovat kirjoittaneet alan tutkijoista muun muassa Clayton M. Christensen, Peter Drucker (k. 2005), Michael Porter, Rosabeth Moss Kanter, Gary Hamel, C. K. Prahalad, ja Robert S. Kaplan.


title: Harvard Business Review

text: Harvard Business Review on esitellyt ensimmäisten joukossa suurelle yleisölle sellaisia käsitteitä kuin tasapainotettu mittaristo (Balanced Scorecard), ydinosaaminen, strateginen aikomus, toimintojen uudelleenrakentaminen (re-engineering), globalisaatio, markkinoinnin likinäköisyys (marketing myopia) ja lasikatto.


title: Harvard Business Review

text: Englanninkielisen lehden levikki on 242 000, ja sen lisäksi ilmestyy 11 lisensoitua ulkomaista versiota, kuten kaksi kiinankielistä, saksankielinen ja Etelä-Aasiaan kohdennettu englanninkielinen lehti (kaikilla yhteensä noin 500 000 lukijaa).


title: Harvard Business Review

text: Lehti on toimituksellisesti riippumaton Harvardin yliopistosta. Se ei käytä lehtityössään vertaisarviointia.


title: Harvard Business Review

text: Harvard Business Reviewin päätoimittaja on Adi Ignatius.


title: Vantaanportti

text: Vantaanportti on yritystoimintaan keskittynyt alue Vantaan Pakkalassa, Kehä III:n varrella. Tunnetuin kohde Vantaanportin osa-alueella on kauppakeskus Jumbo ja siihen liittyvä viihdekeskus Flamingo. Alueella sijaitsee myös esimerkiksi HKScanin (HK Ruokatalon) tuotantolaitos,


title: Vantaanportti

text: Vantaanportissa on pikavuoropysäkki, jonka kautta kulkee lentoaseman linja-autoyhteyksiä.


title: Steven Van Zandt

text: Steven Van Zandt eli Little Steven (s. 22. marraskuuta 1950 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko, näyttelijä ja aktivisti. Hänet tunnetaan parhaiten Bruce Springsteenin E Street Bandin pitkäaikaisena kitaristina, "Sopranos"-televisiosarjan Silvio Dantena sekä "Lilyhammer"-televisiosarjan Frank Taglianona.


title: Steven Van Zandt

text: Steven Van Zandt syntyi 22. marraskuuta 1950 Bostonissa, Massachusettsissa amerikanitalialaiselle äidille, joka oli isänsä puolelta calabrialainen ja äitinsä puolelta napolilainen. Hänen syntymänimensä oli Steven Lento, mutta kun äitinsä meni uudelleen naimisiin, otti Steven sukunimekseen uuden isäpuolensa hollantilaisen sukunimen Van Zandt. Kun Steven oli seitsenvuotias, perhe muutti New Jerseyyn, jossa Steven kasvoi.


title: Steven Van Zandt

text: Steven opetteli soittamaan kitaraa ja liittyi ensimmäiseen yhtyeeseensä 1960-luvun puolivälissä. Hän liittyi vuonna 1975 Bruce Springsteenin E Street Bandiin. Hän tuotti 1970-luvulla kolme Southside Johnnyn albumia sekä Springsteenin "The Riverin" ja "Born in the U.S.A:n". Sen jälkeen Van Zandt on tuottanut useiden muidenkin muusikoiden albumeita. Hän perusti 1980-luvun alussa oman yhtyeensä Little Steven and the Disciples of Soul. Hän on julkaissut useita sooloalbumeja.


title: Steven Van Zandt

text: Van Zandt jätti E Street Bandin vuonna 1984 ja palasi siihen 1990-luvun lopulla. Hän otti 1980-luvulla osaa Etelä-Afrikan apartheidin -vastaiseen liikkeeseen ja perusti muusikkoystävienä kanssa järjestön nimeltä Artists United Against Apartheid, joka julkaisi albumin "Sun City" (1985). Myöhemmin Van Zandt on muun muassa arvostellut Yhdysvaltain sotilaallista vaikuttamista Keski-Amerikassa.


title: Steven Van Zandt

text: Van Zandt aloitti näyttelemisen vuonna 1999 "Sopranos"-televisiosarjan Silvio Danten roolissa. Vuodesta 2012 hän on näytellyt "Lilyhammer"-televisiosarjassa Frank Taglianon roolissa. Hän alkoi vuonna 2002 juontaa omaa radio-ohjelmaansa "Little Steven's Undergroung Garage". Hän on perustanut mediayhtiön nimeltä Renegade Nation ja levy-yhtiön nimeltä Wicked Cool Records.


title: Steven Van Zandt

text: Van Zandt nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen muun E Street Bandin kanssa 2014. Hän on ollut vuodesta 1982 lähtien naimisissa Maureen Van Zandtin kanssa.


title: M40 (kaasunaamari)

text: M40 on Yhdysvaltain maavoimien käytössä oleva kaasunaamari, joka on suunniteltu suojelemaan käyttäjäänsä biologisilta ja kemiallisilta uhkatekijöiltä. Naamari kehitettiin 1980-luvun varrella korvaamaan M17-kaasunaamarisarja, joka oli palvellut Yhdysvaltain maavoimia aina 1960-luvulta saakka. M40 siirtyi armeijan palvelukseen 1990-luvun puolivälissä. Naamarista on olemassa myös M42-niminen malli, joka on suunniteltu sotilasajoneuvojen miehistönjäsenille. M40 ja muut Yhdysvaltain asevoimien kaasunaamarit tullaan lähiaikoina korvaamaan uudella XM50 JSGM -kaasunaamarilla, joka tuli palveluskäyttöön vuoden 2006 syksyllä.


title: Valokaari

text: Valokaari on fysikaalinen ilmiö, joka syntyy, kun kahden elektrodin välinen sähkökenttä nousee niin suureksi, että sähkövirta purkautuu (tavallisesti) sähköä heikosti johtavan materiaalin kuten ilman läpi. Voimakas sähkökenttä ionisoi ilman molekyylejä, joista siis tulee virran kulkemisen mahdollistavia varauksenkuljettajia, eli tavallisesti sähköä eristävä ilma muuttuu sähkövirtaa johtavaksi. Näin elektrodien välille syntyy sähköä johtava kanava, jota sähkövirran aiheuttama kuumuus ylläpitää.


title: Valokaari

text: Valokaari voi sytyttää palamaan kaasuja ja hiukkasia ja aiheuttaa voimakkaita radiotaajuisia häiriöitä. Valokaarta käytetään hitsauksessa ja metallien sulatuksessa valokaariuunissa tarvittavan korkean lämpötilan aikaansaamiseen, sitä käytetään myös bensiinimoottoreiden sytytyksessä.


title: Valokaari

text: Sähkövoimatekniikassa käytetään muun muassa valokaarireleitä suojaamaan kojeistoja valokaaripurkauksien aiheuttamilta tuhoilta.


title: Lippakioski

text: Lippakioski on Helsingin kaupunginarkkitehti Gunnar Taucherin johdolla 1930-luvun lopulla suunniteltu myöhäisfunktionalistinen, 1940-lukua edustava, makeis- ja virvoitusjuomakioskeissa käytetty kioskityyppi.


title: Lippakioski

text: Ensimmäiset puurakenteiset kaarevaetuseinäiset lippakioskit suunniteltiin jo vuonna 1937 (Gunnar Taucher ja Eero Urpola), mutta tämänpäiväiset lippakioskit on rakennettu 1940- ja 1950-luvuilla. Lippakioskit, joita on jäljellä 19 kappaletta ympäri Helsinkiä ovat kaupunginarkkitehti Hilding Ekelundin allekirjoittamien piirustusten mukaisia.


title: Lippakioski

text: Lipallinen puurakenteinen kioski on suorakaiteen muotoinen. Kioskin ikkunallisessa etuosassa lipan alla on myyntitiski. Kioskin takana on ovi. Sisätilat on jaettu kahteen osaan myynti- ja varastopuoleen, joiden välissä on liukuovi.


title: Lippakioski

text: Kioskit rakennettiin aikoinaan keskeisille paikoille linja-auto- ja raitiovaunulinjojen päätepysäkeille sekä puistojen reunamille.


title: Lippakioski

text: Vuonna 1938 Taucherin kaarevaseinäisen kioskin tyyppipiirustukset julkaistiin Arkkitehti-lehdessä. Tämän jälkeen niitä rakennettiin ainakin Poriin. Yksi vuonna 1941 valmistunut kioski on vielä jäljellä Sibeliuspuistossa.


title: Lippakioski

text: Lippakioskit:


title: Lippakioski

text: Edestä kaarevat lippakioskit:


title: Lippakioski

text: Soikea kioski:


title: Lippakioski

text: Pyöreät betoniset "lankarullakioskit":


title: Lippakioski

text: Helsingin kaupunki on päättänyt myydä tarjouskilpailulla seuraavat 10 lippakioskia syksyn 2015 jälkeen:


title: Tiiskeri (majakkasaari)

text: Tiiskeri on majakkasaari Loviisan kunnassa Loviisan edustalla itäisellä Suomenlahdella.


title: Tiiskeri (majakkasaari)

text: Se sijaitsee aivan Suomen sisäisen aluevesirajan vieressä noin 19 km:n päässä mantereelta.


title: Tiiskeri (majakkasaari)

text: Tiiskerin ensimmäinen vuonna 1933 rakennettu majakka tuhoutui talvisodassa. Nykyisen majakan perusta rakennettiin vuonna 1940 ja itse majakka huoltotiloineen myöhemmin.


title: Tiiskeri (majakkasaari)

text: Koko ajan miehittämättömänä toimineessa majakassa on valon lisäksi nykyaikainen tutkamajakka.


title: Tiiskeri

text: Tiiskeri voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Enskeri

text: Enskeri tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sitruunahemppo

text: Sitruunahemppo ("Carduelis citrinella") on peippojen heimoon kuuluva pieni varpuslintu.


title: Sitruunahemppo

text: Linnun pituus on 11–13 cm ja paino 11–14 g. Vihervarpusta muistuttava pieni peippolintu, jonka siivellä on 2 keltaista juovaa. Niskassa ja kaulassa harmaata, yläperä kellanvihreä. Pyrstö on kokonaan tumma. Nuori lintu on melko yksivärisen harmaanruskea. Laulu muistuttaa tiklin ja vihervarpusen viserrystä.


title: Sitruunahemppo

text: 2 alalajia tunnetaan. Nimialalaji "citrinella" esiintyy mantereella, "corsicana" Korsikassa ja Sardiniassa. "Corsicana" on vähemmän vihertävä kuin "citrinella".


title: Sitruunahemppo

text: Vanhoilla linnuilla on täydellinen sulkasato loppukesällä.


title: Sitruunahemppo

text: Euroopan ja samalla koko maailman populaatio on kooltaan 250 000–280 000 paria eli 500 000–640 000 yksilöä. Pääosa pesii Espanjan vuoristoissa ja loput enimmäkseen Sveitsissä. Tavattu Suomessa kerran, 17.5.–2.7.1995 Kirkkonummella.


title: Sitruunahemppo

text: Vuoristoiset havumetsät.


title: Sitruunahemppo

text: Pesä on puussa. Munia on tavallisesti 4, joita naaras hautoo noin 2 viikkoa. Poikaset lähtevät pesästä 17–18 päivän ikäisinä. Pesii usein kahdesti kesässä.


title: Sitruunahemppo

text: Syö siemeniä, poikasaikana myös selkärangattomia eläimiä.


title: M40

text: M40 voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Työntöhara

text: Työntöhara on merenmittaajien työkalu, jota käytetään tarkassa syvyyden määrityksessä. Se muodostuu kahdesta veneenmuotoisesta ponttoonista, jotka on kytketty yhteen niin että mittausvene sopii niiden väliin. Kummankin ponttoonin läpi kulkee mittayksiköin varustettu tanko, ja alimpana rakennelmassa on lujarakenteinen poikittainen tanko, joka ulottuu muutaman metrin ulos kummastakin päästä. Tämä tanko asennetaan sille syvyydelle, joka halutaan varmistaa. Työtä kutsutaan nimellä haraus.


title: Työntöhara

text: Kun työntöharaa käytetään, mittausvene kulkee hitaalla vauhdilla; jos poikkitanko osuu esteeseen, se kohoaa, ja mittayksiköin varustetuista pystytangoista nähdään missä kohtaa poikkitankoa törmäys sattui.


title: Työntöhara

text: Menetelmä on erittäin tarkka, ja sitä käytetään ensisijaisesti tarkistusharauksissa, jotka tehdään väylänrakennustyön päätyttyä; poikkitanko asennetaan ns. varaveden alarajalle: kaikissa väylissä on määräsyvyys, johon lisätään vielä tietty määrä veden korkeuden vaihteluiden tasaamiseksi.


title: Vaijerihara

text: Vaijerihara on merenmittaajien työväline, jota käytetään tehtäessä perusmittauksia uuden väylän rakentamista varten.


title: Vaijerihara

text: Vaijeriharan muodostaa noin 400 metrin mittainen poijujen ja painojen avulla määräsyvyyteen painotettu vaijeri; poijuissa on pari metriä korkeat viiritangot näkyvine viireineen. Kaksi mittausvenettä hinaa haraa halutulla reitillä, ja kun vaijeri osuu esteeseen, kohdalla oleva poiju kohoaa ja viiritanko siis kaatuu; tästä mittaajat näkevät esteiden paikat.


title: Vaijerihara

text: Menetelmä on vain kohtalaisen tarkka ja sitä käytetäänkin nimenomaan valmistelevassa työssä. Valmiin väylän tarkastusharaus tehdään työntöharan avulla.


title: Varavesi

text: Väylän varavesi tarkoittaa vapaata vettä, joka väylän kulkusyvyyden mukaista syväyttä käyttävän aluksen kölin alla täytyy vähintään olla aluksen ollessa paikallaan.


title: Varavesi

text: Varavesi on tarpeen aluksen kulussa tapahtuvien pystysuuntaisten liikkeiden kompensoimiseksi sekä aluksen ohjailtavuuden säilyttämiseksi ja pohjakosketuksen välttämiseksi. Pystysuuntaista liikettä aiheutuu mm. aallokon tai mainingin aiheuttamasta aluksen heilahtelusta ja aluksen nopeudesta aiheutuvasta painumasta.


title: Varavesi

text: Väylän kulkusyvyys tarkoittaa suurinta suunniteltua syväystä, jolla alus voi normaaliolosuhteissa käyttää väylää. Kulkusyvyys määritellään vertailutason mukaisesta vedenpinnan tasosta, ja se ilmoitetaan merikartalla väylälinjaan merkityllä syvyysluvulla.


title: Varavesi

text: Väylän todellinen vesisyvyys on väylän jokaisessa kohdassa kartalle merkittyä kulkusyvyyttä suurempi. Kartalle merkittyä kulkusyvyyttä vastaavan tason ja väylän pohjan tason (haraustason) välistä erotusta kutsutaan varavedeksi.


title: Varavesi

text: Väylän haraussyvyys eli varmistettu vesisyvyys tarkoittaa vesisyvyyttä, johon saakka väylällä on varmistettu olevan vapaata vettä. Vesisyvyys mitataan haraamalla, tavallisimmin työntöharan avulla.


title: Varavesi

text: Haraussyvyyden suuruus määräytyy väylän kulkusyvyyden ja varaveden summana (haraussyvyys = kulkusyvyys + varavesi). Haraussyvyys voi vaihdella väylälle määritetyn varaveden mukaan väyläosuuksittain, vaikka väylän kulkusyvyys pysyisikin samana.


title: Varavesi

text: Veneilykarttoihin katkoviivoilla merkityt "venereitit" poikkeavat "veneväylistä" siten, että venereittien vesisyvyyttä (haraussyvyyttä) ei ole välttämättä varmistettu kaikilta osin yhtä kattavasti ja yhtä suurella tarkkuudella kuin väylillä on tehty. Venereiteille ilmoitettu kulkusyvyys on ohjeellinen eikä väylänpitäjä vastaa siitä kuten muilla väylillä. Venereitit ovat yleisesti ottaen myös matalampia ja vaatimattomammin merkittyjä kuin muut veneväylät.


title: Varavesi

text: Varaveden suuruuden määrittäminen perustuu kulloinkin voimassa oleviin väylänsuunnitteluohjeisiin ja suunnittelukäytäntöihin. Kauppamerenkulun laivaväylillä Suomen sisävesillä varavesi on 60 cm ja avomeren tuntumassa se on väylän kulkusyvyydestä riippuen 1,1 metristä (7 m väylä) 2,6 metriin (13 m väylä). Varaveden suuruus voi vaihdella saman väylän eri osuuksilla.


title: Varavesi

text: Silloisen Merenkulkulaitoksen veneväylien suunnitteluohjeen mukaan varaveden määrä riippuu väylän kulkusyvyydestä seuraavasti:


title: Varavesi

text: Merialueilla varaveden määrään lisätään ylimääräinen 20 cm lisä kompensoimaan vertailutasoa matalammalla olevaa meriveden pintaa eli ns. miinusvettä, joka on yleistä varsinkin touko- ja kesäkuussa. Jos veneilyyn tarkoitetun väylän kulkusyvyys ylittää 2,5 m, varavesi mitoitetaan kuten laivaväylillä, kuitenkin niin, että se on vähintään 60 cm. Tällöin erillistä merialuelisää ei käytetä.


title: Varavesi

text: Suomessa väylälle vahvistetaan kulkusyvyys, joka ilmoittaa suurimman sallitun alussyväyden väylällä. Aluksen erilaatuiset painumat sekä aluksen ohjailtavuuden säilyttämiseksi tarvittava kölivara sisällytetään kokonaisvaraveteen.


title: Varavesi

text: Kansainvälisesti on kuitenkin yleisempää, että väylästä ilmoitetaan vain haraussyvyys, ja väylän käyttäjä päättää sen, mihin syväyteen alus lastataan. Tällöin aluksen päällikkö arvioi tapauskohtaisesti aluksen nopeuspainuman, mahdollisen aallokosta johtuvan painuman sekä tarvittavan kölivaran.


title: Augustusburgin ja Falkenlustin linnat

text: Augustusburgin ja Falkenlustin linnat Brühlissä, Saksassa ovat UNESCOn maailmanperintöluetteloon kuuluva kohde. Linnat on yhdistetty toisiinsa tilavalla puutarhalla.


title: Augustusburgin ja Falkenlustin linnat

text: Kölnin arkkipiispa Clemens August rakennutti linnat 1700-luvulla. Arkkitehteina työskentelivät Johann Conrad Schlaun ja François de Cuvilliés. Augustusburgin linnan kuuluisan portaikon suunnitteli Balthasar Neumann.


title: Augustusburgin ja Falkenlustin linnat

text: Puutarhat suunnitteli Dominique Girard. Alkujaan linnojen läheisyydessä oli myös yksityiskohtainen kukkatarha, mutta Peter Joseph Lenné rakennutti sen uudelleen 1800-luvulla maisemapuutarhaksi. Alueen entisöiminen on osoittautunut vaikeaksi, sillä lähdemateriaalin hankkiminen on vaikeata.


title: The Ant Bully

text: The Ant Bully on Midwayn julkaisema ja Artificial Mind and Movementin kehittämä toimintaseikkailupeli PlayStation 2:lle, Nintendo GameCubelle, Game Boy Advancelle, Windowsille ja Wiille. Peli perustuu Warner Bros.:in elokuvaan "Muurahaisten kauhu".


title: The Ant Bully

text: Pelissä ohjataan Lucas-nimistä muurahaispoikaa ja hänen tehtävänään on pelastaa muurahaispesä hävitykseltä.


title: Brühl

text: Brühl on kaupunki Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Kölnistä etelään. Kaupungissa on arviolta 44 768 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 36,12 neliökilometriä.


title: Brühl

text: Brühl oli Kölnin prinssi-piispan asuinpaikka. Clemens August rakennutti raunioituneen linnan tilalle Augustusburgin ja Falkenlustin kaupungin keskustaan. Linnat muodostavat nykyään UNESCOn maailmanperintökohteen. Saksan presidentit käyttivät Augustusburgin linnaa vuoteen 1994 vieraiden valtionpäämiesten vastaanottopaikkana.


title: The Maple Leaf Forever

text: The Maple Leaf Forever on kanadalainen laulu, jonka on kirjoittanut Alexander Muir (1830–1906) vuonna 1867. Hänen on sanottu saaneen innoituksensa lauluun talonsa, Maple Cottagen (Memory Lanella ja Laing Streetilla Torontossa), päällä kasvaneesta suuresta vaahterasta. Laulusta tuli suosittu englanninkielisessä Kanadassa ja se toimi epävirallisena kansallislauluna usean vuoden ajan. Ranskankielisten keskuudessa se ei kuitenkaan saavuttanut suosiota brittiläissävyisyytensä takia.


title: The Maple Leaf Forever

text:
In days of yore, from Britain's shore,
Wolfe, the dauntless hero came,
And planted firm Britannia's flag,
On Canada's fair domain.
Here may it wave, our boast, our pride,
And joined in love together,
The thistle, shamrock, rose entwined,
The Maple Leaf forever!


title: The Maple Leaf Forever

text: Kertosäe


title: The Maple Leaf Forever

text:
The Maple Leaf, our emblem dear,
The Maple Leaf forever!
God save our Queen, and Heaven bless,
The Maple Leaf forever!


title: The Maple Leaf Forever

text:
At Queenston Heights and Lundy's Lane,
Our brave fathers, side by side,
For freedom, homes, and loved ones dear,
Firmly stood and nobly died;
And those dear rights which they maintained,
We swear to yield them never!
Our watchword evermore shall be,
The Maple Leaf forever!


title: The Maple Leaf Forever

text:
Our fair Dominion now extends.
From Cape Race to Nootka Sound;
May peace forever be our lot,
And plenteous store abound:
And may those ties of love be ours
Which discord cannot sever,
And flourish green o'er freedom's home
The Maple Leaf forever!


title: The Maple Leaf Forever

text:
On merry England's far famed land
May kind heaven sweetly smile,
God bless old Scotland evermore
and Ireland's Emr'ld Isle!
And swell the song both loud and long
Till rocks and forest quiver!
God save our Queen and Heaven bless
The Maple Leaf forever!


title: François de Cuvilliés

text: François de Cuvilliés (23. lokakuuta 1695 Soignies – 14. huhtikuuta 1768 München) oli ranskalaissyntyinen baijerilainen koristesuunnittelija ja arkkitehti. Hän oli keskeisessä roolissa rokokoon saapumisessa Baijeriin ja muualle Keski-Eurooppaan.


title: François de Cuvilliés

text: Cuvilliés'n tärkeimiin töihin kuuluvat Falkenlustin linna Brühlissä ja Amelienburgin metsästysmaja Nymphenburgin palatsissa, jossa on nähtävillä kullattuja tai hopeoituja rokokookoristuksia värikkäällä alustalla.


title: François de Cuvilliés

text: Cuvilliés kirjoitti myös useita tutkielmia taiteellisista ja koristeellista aiheista, jotka hänen poikansa François de Cuvilliés nuorempi toimitti. Vuodesta 1738 hän alkoi tehdä kaiverrussarjaa seinäelementeistä, huonekaluista ja takorautatöistä, joita julkaistiin Pariisissa rokokoon levittämiseksi ympäri Eurooppaa.


title: Luc Alphand

text: Luc Alphand (s. 6. elokuuta 1965 Briançon, Ranska) on ranskalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä ja autourheilija.


title: Luc Alphand

text:
Alphand teki debyyttinsä alppihiihdon maailmancupissa vuonna 1984. Hän voitti maailmancupin vuonna 1997 ja samana vuonna hän lopetti uransa ja aloitti kilpa-autoilun. Ensin hän ajoi Nissan Micra Stars Cup -luokassa kauden 1997–1998, sitten European Le Mans Series -luokassa 2001, FIA GT Championship- ja Lamborghini Supertrophy -luokissa 2002. Dakar-ralliin hän osallistui vuosina 1998–2009. Vuonna 2005 hän oli kilpailussa toinen tallitoverinsa Stéphane Peterhanselin jälkeen ja vuoden 2006 Dakar-rallin hän voitti. Autourheilu-uransa hän lopetti vuonna 2010.
"Lähde:"


title: Dido ja Aeneas

text:
Dido ja Aeneas (, Z. 626) on Henry Purcellin ainoaksi jäänyt ooppera
, jonka libreton on kirjoittanut Nahum Tate. Kolminäytöksisen oopperan ensi-ilta oli keväällä 1689. Teos perustuu Vergiliuksen "Aeneisin" neljännen kirjan tarinaan Karthagon kuningattaresta Didosta. "Dido ja Aeneasta" pidetään merkittävimpänä englantilaisena barokkioopperana. Teoksesta ei ole säilynyt Purcellin omakätistä partituuria, ja mahdollisesti ainoa 1600-luvulta säilynyt lähde on alkuperäisesityksen libretto.


title: Júnior Baiano

text: Júnior Baiano (oik. Raimundo Ferreira Ramos Júnior, s. 14. maaliskuuta 1970 Feira de Santana, Bahia, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Brasiliensea. Hän lopetti uransa vuonna 2005, mutta palasi pelikentille jo seuraavana vuonna.


title: Júnior Baiano

text: Júnior Baiano on edustanut seuratasolla aikaisemmin muun muassa Flamengoa (1988-1993, 1996-1998, 2004-2005), São Paulo FC:tä (1994-1995), Werder Bremeniä (1995-1996), Palmeirasia (1998-1999), Vascoa (2000-2001), Shanghai Shenhuaa (2001) ja Internacionalia (2002).


title: Júnior Baiano

text: Brasilian maajoukkueessa Júnior Baiano pelasi vuosina 1997–1998 25 A-maaottelua. Hän edusti maataan MM-kisoissa 1998, joissa Brasilia sijoittui toiseksi.


title: Peter Joseph Lenné

text: Peter Joseph Lenné (29. syyskuuta 1789 Bonn – 23. tammikuuta 1866 Potsdam) oli preussilainen puutarhasuunnittelija ja maisema-arkkitehti, joka edusti uusklassista tyyliä.


title: Peter Joseph Lenné

text: Lenné muotoili Preussin maisema-arkkitehtuuria melkein puoli vuosisataa. Hän suunnitteli useita avaria puistoja englantilaisen maisemapuistojen tyyliin. Hän keskittyi etenkin Berliinin kaupunkisuunnitteluun muodostamalla vihreitä vyöhykkeitä asukkaiden viihtyvyyden parantamiseksi. Merkittävä osa Lennén töistä sijaitsevat Berliinin ja Potsdamin alueella, mutta myös muualta Saksasta löytyy hänen töitään.


title: César Sampaio

text: Carlos Campos César Sampaio (s. 31. maaliskuuta 1968 São Paulo, Brasilia) on brasilialainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli keskikentän keskustassa.


title: César Sampaio

text: César Sampaio edusti uransa aikana Santosia (1985-1991), Palmeirasia (1991-1994, 1998-2000), Yokohama Flugelsia (1995-1998), Deportivoa (2001), Corinthiansia (2001), Kashiwa Reysolia (2002-2003, Sanfrecce Hiroshimaa (2003-2004) ja São Paulo FC:tä (2004-2005).


title: César Sampaio

text: Brasilian maajoukkueessa César Sampaio pelasi 40 A-maaottelua. Hän edusti maataan 1998 MM-kisoissa, joissa Brasilia sijoittui toiseksi. Hän vastasi turnauksen ensimmäisestä maalista puskemalla Brasilian 1-0 -johtoon kisojen avausottelussa Skotlantia vastaan. César Sampaio teki lisäksi kaksi maalia Brasilian voittaessa Chilen toisella kierroksella. Hänen maajoukkueuransa menestyksekkäin vuosi oli kuitenkin 1997, jonka aikana hän voitti sekä Copa Américan että Maanosaliittojen Cupin.


title: KamAZ

text: KamAZ (, suom. Kaman autotehdas) on Venäjän suurin kuorma-autovalmistaja. Yhtymän pääkonttori ja tehdas sijaitsee Naberežnyje Tšelnyssä Tatarstanissa. Kaikkiaan konserniin kuuluu 150 toimipistettä, joista 12 on suurta autojen kokoonpanotehdasta. Kokoonpanotiloja on Venäjän ohella Vietnamissa, Iranissa, Intiassa, Kazakstanissa ja Pakistanissa. Konsernissa on töissä 59 000 henkeä.


title: KamAZ

text: RIA Ratingin sadan venäläisen suuryritysten vuoden 2014 vertailussa KamAZ sijoittui markkina-arvoltaan 71. sijalle. Yhtiön arvoksi arvioitiin 36,4 miljardia ruplaa vuoden 2013 lopussa (+38,3 % edellisvuoteen).


title: KamAZ

text: KamAZ valmistaa myös dieselmoottoreita ja linja-autoja.


title: KamAZ

text: KamAZilla on voitettu Dakar-rallin kuorma-autoluokan useita kertoja.


title: KamAZ

text: KamAZ perustettiin vuonna 1969 Neuvostoliiton kommunistisen puolueen päätöksellä raskaiden kuorma-autojen valmistamiseksi. KamAZin tuotantolaitos on Kamajoen autotehdas. Ensimmäinen kuorma-auto valmistui 16. helmikuuta 1976.


title: KamAZ

text: KamAZ muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1990. Huhtikuussa Rostehnologii osti 37,8 prosentin yhtiöstä. Vuonna 2010 nykyään Rostehiksi nimetyn konsernin osakeomistus kohosi 49,9 prosenttiin. Rosteh hallitsee autotehdasomistuksiaan holdingyhtiönsä RT-Avto:n välityksellä.


title: KamAZ

text: KamAZit ovat tunnettuja yksinkertaisesta ja vankasta rakenteestaan. KamAZeja on viety paljon Itä-Euroopan maihin, Kiinaan ja Pohjois-Afrikkaan.


title: Pekka Aakula

text: Petter (Pekka) Aakula (2. syyskuuta 1866 Mynämäki – 11. kesäkuuta 1928 Karttula) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja SDP:n kansanedustaja.


title: Pekka Aakula

text: Aakulan vanhemmat olivat arrentaattori (vuokraaja) Jeremia Matinpoika ja hänen puolisonsa Johanna Heikintytär. Vuodesta 1895 lähtien hän oli naimisissa Hilda Maria Keinäsen kanssa.


title: Pekka Aakula

text: Käytyään kansakoulun ja Uudenkaupungin reaalikoulun Aakula valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1891. Seminaarista valmistumisen jälkeen hän toimi opettajana eri paikkakunnilla:


title: Pekka Aakula

text: Eduskuntaan Aakula nousi varamiespaikalta, sillä hän tuli Antti Mäkelinin tilalle 1. lokakuuta 1909 toisille valtiopäiville. Hänet oli valittu Sosialidemokraattisen puolueen vaaliliiton varamieheksi Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä. Lisäksi hän toimi kansanedustajana vuoden 1914 valtiopäivillä sekä vuonna 1917 pidetyillä valtiopäivillä. Nämä kaksi eduskuntaa eivät istuneet kuitenkaan vuotta kauempaa.


title: Pekka Aakula

text: Kansanedustajana Aakula kuului jäsenenä pankkivaliokuntaan, sivistysvaliokuntaan, tarkastusvaliokuntaan, tullivaliokuntaan ja valtiovarainvaliokuntaan.


title: Pekka Aakula

text: Muista luottamustehtävistä voidaan mainita Kuopion läänin läntisen vaalipiirin keskuslautakunnan puheenjohtajuus, Kangasalan kunnallislautakunnan esimiesasema, Kuopion kaupunginvaltuuston jäsenyys, SOK:n, OTK:n, KK:n ja Tulen Turvan hallintoneuvostojen jäsenyys sekä Savon osuuskauppapiirin toimikunnan jäsenyys.


title: Molokai

text: Molokai on Havaijin viidenneksi suurin saari. Se sijaitsee Oahusta itään ja Lanailta pohjoiseen. Saaren pinta-ala on 673,44 km². Tuliperäisen Molokain korkein kohta on Kamakou (1 512 m) saaren itäosassa. Rantaviivaa on noin 143 km. Molokain väkiluku oli vuoden 2000 väestönlaskennassa 7 404.


title: Lanai

text: Lanai () on Havaijin kuudenneksi suurin saari. Lanain tärkein asutuskeskus on Lanai City, jossa asuu 3 164 saaren 3 193 asukkaasta. Saaren pinta-ala on 363,97 km².


title: Lanai

text: Eurooppalaiset löysivät Lanain ensimmäistä kertaa 25. helmikuuta 1779. Myöhemmin saaresta tuli tunnettu ananasviljelmiensä ansiosta. Lanain korkein kohta on Mount Lanaihale (1 207 m).


title: Lanai

text: Amerikkalainen miljardööri Larry Ellison omistaa saaresta 98 prosenttia.


title: Bakili Muluzi

text: Elson Bakili Muluzi (s. 17. maaliskuuta 1943) on malawilainen poliitikko, joka toimi maansa toisena presidenttinä 1994–2004. Hän edustaa Yhdistynyttä demokraattista rintamaa (UDF).


title: Bakili Muluzi

text: UDF-puolueen ehdokas Muluzi voitti Hastings Bandan maan ensimmäisessä monipuoluevaalissa toukokuussa 1994. Muluzi valittiin uudelleen 1999, jolloin hän sai 52,4 % äänistä voittaen vastustajansa Gwanda Chakuamban. Vuonna 2004 Muluzin korvasi UDF:n Bingu wa Mutharika.


title: Bakili Muluzi

text:
Muluzin ja Mutharikan välit heikkenivät keskinäiseksi taisteluksi, johon kuului yritys erottaa Mutharika, parlamentin toiminnan lukkiutuminen ja vallankaappaussyytöksiä.
Mutharika erosi puolueesta 2005 ja perusti oman Demokraattisen edistyspuolueensa, jolla oli vähemmistö parlamentissa.


title: Bakili Muluzi

text:
Bakili Muluzi joutui vuonna 2006 korruptiosyytösten kohteeksi.
Hänen mukaansa syytteet ovat poliittisia.


title: Bakili Muluzi

text: Muluzi yritti asettua ehdolle vuoden 2009 vaaleihin Mutharikaa vastaan, mutta oikeus esti tämän, hänen oltuaan jo presidenttinä sallitut kaksi kautta. Tämän jälkeen Muluzi asettui tukemaan Kongressipuolueen John Temboa.


title: Matti Aalto

text: Matti Aalto (aik. Wuorimäki, 21. heinäkuuta 1876 Seinäjoki – 29. tammikuuta 1950 Helsinki) toimi SDP:n kansanedustajana ensimmäisessä eduskunnassa. Varsinaisen työuransa hän teki Valtionrautateillä.


title: Matti Aalto

text: Aallon vanhemmat olivat torpparit Matti Wuorimäki (aik. Frisk) ja Susanna Lemponen. Hän avioitui vuonna 1908 Olga Maria Niinivaaran kanssa. Aalto kävi kansakoulun.


title: Matti Aalto

text: Ensimmäiseen eduskuntaan vuonna 1907 Matti Aalto valittiin Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hän oli eduskunnan jäsenenä vain tämän eduskunnan istuntoajan, sillä eduskunta hajotettiin ennenaikaisesti jo vuonna 1908. Aalto oli sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän jäsen. Eduskunnassa hän kuului jäsenenä sivistysvaliokuntaan, talousvaliokuntaan sekä suureen valiokuntaan.


title: Matti Aalto

text: Ennen siirtymistään VR:n palvelukseen Aalto toimi renkinä Nurmossa ja Seinäjoella, oli nahkurin opissa Hämeenlinnassa, jossa toimi myös nahkurina. Valtionrautateillä hän toimi ensiksi Helsingissä työmiehenä ja vuosina 1898–1907 varastonhoitajana, sitten vuodet 1907–1916 konttoriapulaisena, 1916–1917 II luokan kirjurina ja kirjanpitäjänä vuosina 1917–1940. Vuoden 1940–1945 hän toimi I luokan tarkastajana eli rautatiehallituksen painatusjaoston päällikkönä.


title: Matti Aalto

text: Vapaa-aikanaan hän toimi Suomen rautatieläisten raittiusyhdistyksen pääsihteerinä ja esimiehenä sekä VR:n eläkelaitoksen valtuusmiesten puheenjohtajan.


title: Hendrik Verwoerd

text: Hendrik Frensch Verwoerd (8. syyskuuta 1901 Amsterdam – 6. syyskuuta 1966 Kapkaupunki) oli Etelä-Afrikan pääministeri vuodesta 1958 vuoteen 1966 asti, jolloin hänet murhattiin. Häntä pidetään apartheid-lakien pääsuunnittelijana, ja toimintansa motiiviksi hän ilmoitti ”jumalallisen johdatuksen”.


title: Hendrik Verwoerd

text: Hendrik Verwoerd syntyi 8. syyskuuta 1901 Amsterdamissa. Verwoerd muutti vanhempineen kanssa Etelä-Afrikkaan ollessaan kaksivuotias. Hän opiskeli Stellenboschin yliopistossa. Hän lähti myöhemmin Saksaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdysvaltoihin, ja 7. tammikuuta 1927 tuleva pääministeri meni naimisiin Betsie Schoombien kanssa.


title: Hendrik Verwoerd

text: Maailmansotien välisenä aikana Verwoerd toimi sosiologian professorina, menestyi akateemisella uralla ja nousi Stellenboschin yliopiston sosiologian laitoksen johtajaksi. Hän kannatti voimakkaasti afrikaanerinationalismia ja toimi päätoimittajana kansallismielisessä "Die Transvaler" -lehdessä, joka suhtautui myönteisesti eurooppalaiseen kansallissosialismiin.


title: Hendrik Verwoerd

text: Vuoden 1948 vaaleissa hän hävisi niukasti omassa vaalipiirissään, mutta Kansallispuoleen tuella hänet valittiin maan senaattiin ja hän nousi sen puhemieheksi. Vuonna 1950 hänestä tuli maan bantuasioiden ministeri ja siten uuden apartheid-järjestelmän ”pääarkkitehti”. Verwoerd nousi maansa pääministeriksi 1958. Hänen kaudellaan Etelä-Afrikan unioni muutettiin tasavallaksi kansanäänestyksen jälkeen. Maa myös erosi Kansainyhteisöstä, jota Verwoerd piti ”vaarallisen monirotuisena”.


title: Hendrik Verwoerd

text: Vuonna 1960 Verwoerd kielsi ANC:n ja muut apartheidia vastustaneet järjestöt ja aloitti vuonna 1962 projektin mustien ”kotimaiden” eli niin sanottujen bantustanien perustamiseksi ja mustien eteläafrikkalaisten siirtämiseksi niiden kansalaisiksi.


title: Hendrik Verwoerd

text: Verwoerdia ammuttiin vuonna 1960 Johannesburgissa. Teosta vastuussa ollutta David Prattia pidettiin mielisairaana ja hän teki pian itsemurhan psykiatrisessa sairaalassa Bloemfonteinissa.


title: Hendrik Verwoerd

text:
Verwoerd joutui lopulta murhatuksi vuonna 1966, kun parlamentin työntekijä Dimitri Tsafendas puukotti hänet hengiltä parlamentissa. Ei käynyt ilmi, oliko teon taustalla lainkaan poliittista motiivia. Oikeus piti Tsafendasia mielisairaana ja hän menehtyi lokakuussa 1999 vapautumatta koskaan.
Verwoerdin seuraajaksi Etelä-Afrikan pääministerinä nousi syyskuussa 1966 John Vorster.


title: Leila K

text: Leila K, oikealta nimeltään Laila El Khalifi (s. 6. syyskuuta 1971 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen elektronisen musiikin esittäjä ja rap-artisti.


title: Leila K

text: Leila K aloitti uransa rap-duo Rob'n'Razin kanssa, johon hänet löydettiin laulukilpailusta. Duon jäsenet pitivät Leilan esiintymisestä ja tarjosivat tälle levytyssopimuksen 1988. Yhdessä Rob'n'Razin kanssa Leila K sai ensimmäisen hittinsä vuonna 1989 kappaleella "Got to Get", joka sijoittui muun muassa Ison-Britannian singlelistalla sijalle kahdeksan. Vaikka Leila K:n ja Rob’n’Razin yhteistyö sujui hyvin ja heidän musiikkinsa menestyi, päätti Leila lähteä omille teilleen ja erota kokoonpanosta. Hän onnistuikin saamaan keikkoja Ibizalla, mutta varsinainen sooloura alkoi vasta 1991, kun hän julkaisi singlen "Time". Leila menestyi myös kappaleilla "Open sesame" ja "Ça plane pour moi". Vuonna 1993 Leila K oli Euroopan menestynein naisartisti.


title: Leila K

text: Leila julkaisi uuden albumin vuonna 1996 "Manic Panic", joka menestyivarsinkin Pohjoismaissa. Albumilta julkaistuja singlejä olivat muun muassa "Electric" ja "C’mon now". Leila K:n räväkkä persoona tuotiin mediassa laajasti esille 1998 SVT:n dokumentissa "Fuck you, fuck you very much".


title: Leila K

text: Leila K. on laulanut ruotsalaisen rock-yhtye Backyard Babiesin vuonna 2001 ilmestyneellä kappaleella "I Love to Roll".


title: Leila K

text: Vuonna 2005 ruotsalainen sarjakuvataiteilija Martin Kellerman järjesti Leilan haastattelun sarjakuvalehteensä "Rocky". Kesäkuussa 2007 ruotsalaismedia kertoi Leilan esiintyneen yllätysvierailijana Petter Wallenbergin "Bögjävlar"-kirjan julkistamistilaisuudessa, jossa hän esitti kappaleet ”Ça Plane Pour Moi” ja ”Electric”.


title: Leila K

text: Vuonna 2009 albumi "Rob’n’Raz feat Leila K" pääsi mukaan kirjaan "Tusen svenska klassiker", johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.


title: Leila K

text:
Maaliskuussa 2011 Leila K esiintyi ensi kertaa vuosiin vierailevana artistina Wallenbergin kappaleella ”Legendary”.
Lokakuussa 2013 ilmestyi Petter Wallenbergin kirjoittama elämäkertakirja "Historien om Leila ".


title: Leila K

text: Vuonna 2003 ruotsalainen lehdistö julkaisi kertomuksen, jonka mukaan Leila K eli kodittomana Tukholman kaduilla, kärsi alkoholiongelmasta ja lääkeriippuvuudesta, ja joutui varastamaan ruokaa. Tuolloin hänen kerrottiin myös olevan tekemisissä poliisien kanssa ja vuonna 2004 Leilan kerrottiin olevan vankilassa, vaikka vakuuttelikin syyttömyyttään. Syyte ja kolmen kuukauden tuomio tuli pahoinpitelystä, häirinnästä, laittomasta uhkauksesta ja varkaudesta. Leila K:n on myös väitetty käyttäneen huumeita, mutta tämän hän kiistää jyrkästi.


title: Stiletti (biologia)

text: Stiletti (latinaksi "stillus", lävistin) on pääasiassa monilla hyönteislajeilla tavattava eliön suuosa, joka on erikoistunut pistämiseen tai imemiseen. Stiletti on pitkä ja kapea: Se muistuttaa muodoltaan stilettityyppistä veistä.


title: Dimitri Tsafendas

text: Dimitri Tsafendas (14. tammikuuta 1918 – 7. lokakuuta 1999) tappoi Etelä-Afrikan pääministerin Hendrik Verwoerdin 6. syyskuuta 1966.


title: Dimitri Tsafendas

text: Tsafendas oli syntynyt Mosambikin pääkaupungissa Lourenco Marquesissa kreikkalaiselle isälle ja afrikkalaiselle äidille. Päästyään lähetiksi Kapkaupungissa toimineeseen Etelä-Afrikan parlamenttiin 48-vuotias Tsafendas puukotti pääministeri Verwoerdia kesken parlamentin istunnon. Mielenterveysongelmista kärsinyt Tsafendas todettiin oikeudessa syyntakeettomaksi. Asiantuntijoiden mukaan hän oli skitsofreeninen ja uskoi, että hänen sisuskalujaan jäyti suuri lapamato. Hänen tuomionsa luettiin 20. lokakuuta 1966 ja hänet vietiin Pretorian keskusvankilaan saamaan psykiatrista hoitoa. "The Citizen" -lehti julkaisi Tsafendasin haastattelun vuonna 1976. 30. syyskuuta 1989 Tsafendas siirrettiin Zonderwaterin vankilaan lähelle Cullinania. Hän kuoli 81-vuotiaana vapautumatta koskaan.


title: Dimitri Tsafendas

text: Ei käynyt ilmi, oliko pääministerin murhan taustalla lainkaan poliittista motiivia. Henk van Woerden on kuvannut Tsafendasin elämää romaanissa "Een mond vol glas". Hänen elämästään on tehty myös elokuva.


title: Mika Vasara

text: Mika Tapani Vasara (s. 22. lokakuuta 1983 Pieksämäki) on suomalainen entinen kuulantyöntäjä, joka edustaa Pieksämäen Veikot -98:aa. Vasaraa valmensi hänen isänsä Markku Vasara.


title: Mika Vasara

text: Vasaran nuorten arvokilpailusaavutuksiin kuuluu 19-vuotiaiden MM-pronssi vuodelta 2002 ja 22-vuotiaiden EM-pronssi vuodelta 2005. Ensimmäiset SM-mitalinsa Vasara saavutti vuonna 2006, jolloin hän voitti hallissa pronssia ja Kalevan kisoissa hopeaa. Vasara työnsi 20 metriä ensimmäisen kerran Leppävirralla 4.6.2006 ja hän oli 20. jäsen 20 metrin kerhoon. Hänen nykyinen ennätyksensä on 20,21 metriä. Vasara osallistui myös Göteborgin EM-kilpailuihin 2006, mutta karsiutui finaalista.


title: Mika Vasara

text: Kesällä 2007 Vasara edusti Suomea yleisurheilun Euroopan cupissa, jossa hän sijoittui toiseksi. Kalevan kisoissa 2007 hän saavutti hopeaa. Samana vuonna Vasara kilpaili Osakan yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa karsiutuen finaalista tuloksella 19,55 metriä. Vuoden päätteeksi Pieksämäen nuorkauppakamari valitsi Vasaran vuoden pieksämäkeläiseksi 2007.


title: Mika Vasara

text: Vuonna 2008 Vasaran kausi alkoi lupaavasti, kun hallikaudella irtosi SM-hopeaa. Varsinainen kausi meni kuitenkin täysin pilalle, sillä Vasara ei osallistunut Kalevan kisoihin, eikä hän saanut ylitettyä edes Pekingin olympialaisten B-rajaa, minkä vuoksi hän ei selviytynyt kisoihin. Helmikuun 2009 SM-hallikisoissa Vasara voitti ensimmäisen aikuisten sarjan SM-kultamitalinsa tuloksella 18,49 metriä. Kesällä 2009 Vasaralla oli kuitenkin ongelmia kyynärpään kanssa, eikä hän kilpaillut kesän aikana kertaakaan. Omien sanojensa mukaan hän mietti jopa uransa lopettamista käden tilanteen takia.


title: Mika Vasara

text: Urheilun ohella Vasara opiskelee Savonia-ammattikorkeakoulussa liiketalouden tradenomiksi. Hän asuu Virossa vaimonsa Terje Vasaran ja lapsiensa kanssa.


title: The Adventure Company

text: The Adventure Company on DreamCatcher Interactiven perustama seikkailupelejä julkaiseva yhtiö.


title: The Adventure Company

text: Vuonna 2006 JoWooD Productions osti DreamCatcher Interactiven ja Adventure Companyn kokonaisuudessaan.


title: The Adventure Company

text: Vuonna 2011 Nordic Games (nykyisin "THQ Nordic") hankki yhtiön ja käyttää nimeä "The Adventure Company" julkaisubrändinä.Yhtiö on myös julkaissut uudelleen Cryo Interactiven kehittämää "Atlantis"-sarjaa.


title: Anton Ahlström

text: Anton (Antti) Ahlström () oli kruununtorppari, metsätyönjohtaja sekä kansanedustaja (SDP).


title: Anton Ahlström

text: Antti Ahlströmin vanhemmat olivat kruununtorppari ja seppä Albinus Ahlström sekä Anna Lena Aatamintytär. Vuodesta 1894 lähtien hänen puolisonsa oli Iida Sirkkala. Peruskoulutuksena Ahlströmillä oli kansakoulun oppimäärä. Hän oli käynyt myös metsänvartijakoulun Evolla. Hän toimi ennen kuolemaansa moninaisissa ammateissa, kuten kruununtorpparina, maanviljelijänä ja metsänvartijana kotipitäjäsään Korpilahdella sekä Muuramessa. Lisäksi hän toimi Jämsässä viisi vuotta metsätöiden johtajana.


title: Anton Ahlström

text: Eduskuntaan Ahlström valittiin Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosien 1908–1909 valtiopäiville. Hän oli jäsenenä sosialidemokraattisessa eduskuntaryhmässä. Eduskunnassa hän oli talousvaliokunnan jäsen. Hän oli myös Muuramen kunnanvaltuuston jäsen.


title: Ombrotrofinen suo

text: Ombrotrofinen suo on suo, joka saa vetensä ja ravinteensa ilmasta eli sateen mukana. Tämä edellyttää sitä, että suon keskusta on ympäröivää kivennäismaata selvästi korkeammalla. Tällainen suo on karu ja vähäravinteinen. Etenkin eteläisen Suomen keidassuot ovat ombrotrofisia rahkakakkuja. Vastakohtana on minerotrofinen suo.


title: Oikeusvaltio

text: Oikeusvaltio () on valtiosääntöoikeuden keskeisimpiä lähtökohtia. Valtiosääntö ja perustuslaki ovat systemaattiselta kannalta oikeusvaltioperiaatteen johdannaisia. Alkujaan oikeusvaltion idea kehittyi vastaamaan mielivaltaiseen ja ennalta ennustamattomaan hallintoon ja lainkäyttöön.


title: Oikeusvaltio

text: Antero Jyrängin määritelmän mukaan oikeusvaltion määritelmään sisältyy kuusi ainesosaa:


title: Turkislakki

text: Turkislakki "(ven. Ušanka)" tai karvalakki on alun perin Venäjältä kotoisin oleva , korvaläpillä varustettu hattu (korvuslakki). Korvaläpät voidaan sitoa hatun päälle "kruunuksi" tai leuan alle, jolloin ne suojaavat korvia kylmältä. Turkislakki on yleensä valmistettu kaniinin turkista, mutta myös susi, koira, kettu, näätä ja korkealuokkainen lampaan nahka ovat käytettyjä.


title: Turkislakki

text: Taitettavilla korvaläpillä varustettuja turkislakkeja on käytetty Skandinaviassa, Venäjällä sekä Keski-Aasiassa vuosisatoja. Uskotaan, että venäläiset omaksuivat turkislakin Keski-Aasian paimentolaisilta keskiajalla; nykyisen kaltainen, pyöreän kruunun omaava turkislakki yleistyi kuitenkin vasta 1900-luvun aikana, ensimmäiseksi Venäjällä.


title: Turkislakki

text: Stereotyyppisesti turkislakki koristaa venäläisen päätä. Hattua ja sen variaatioita käytetään kuitenkin yleisesti myös Kiinassa, Pohjois-Koreassa, Itä-Euroopassa ja entisen Neuvostoliiton alueella. Lisäksi monet Itä-Euroopasta Yhdysvaltoihin saapuneet siirtolaiset käyttävät päähinettä. On mahdollista, että venäläiset omaksuivat hatun käytön mongoleilta keskiajalla näiden tunkeutuessa Venäjälle. Arvokkaasta soopelinnahasta tehty korvallinen turkislakki oli varakkaiden pajarien tunnus.


title: Turkislakki

text: Suomen kielessä 1960- ja 1970-luvulla siviilimalliseen turkislakkiin on viitattu "Nikitana" Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Nikita Hruštšoviin viitaten. Suomessa turkislakista tuli koululaisten käyttämä pipoa lämpimämpi päähine 1970-luvun alussa, mutta Suomessa se oli usein keinotekoista muovikuiduista tehtyä karvaa.


title: Turkislakki

text: Turkislakki kuuluu myös monissa maissa, kuten Venäjällä ja Kanadassa, poliisien ja armeijan talvipukuun. Lakki kuuluu myös Suomen puolustusvoimien perusvarustukseen nimellä "Turkislakki m/87", "Turkislakki M91" tai "Turkislakki M05". Suomen puolustusvoimissa turkislakki oli aluksi kenttäharmaa, mutta nykyään se on maastopuvun vihreä (lakkimallit M91 ja M05, poikkeuksena Panssariprikaatin käyttämä kokomusta "Turkislakki M92" sekä jäljempänä mainitut); nykyään yksiväristä karvalakkia käytetään vain merivoimissa (turkislakki M/30), Panssariprikaatissa (M92), sekä pukujen M/58 ja M/83 tai muiden ulkokäyttöön tarkoitettujen yksiväristen pukujen kanssa (M/87 ja M/39.) Aikaisemminkin harmaa turkislakki talvioloissa peitettiin lumipuvun hupulla, jotta se ei olisi erottunut lumesta. Kenraalien turkislakki M/39 on valkoinen, varustettuna sinisellä ristillä lakin päällipuolella alas laskettavan lipan ja korvaläppien alla.


title: Minerotrofinen suo

text: Minerotrofinen suo on ravinteikas, sillä se saa vetensä ympäröivältä kivennäismaalta. Sadeveteen liukenee kivennäisiä ja ravinteita, jotka kulkeutuvat suolle pintavalumana tai pohjaveden mukana. Tyypillisiä minerotrofisia soita ovat letot ja korvet. Letoista valtaosa on ravinteisuutensa tähden muokattu pelloiksi, ja korvistakin osa. Korpia on ojitettu paljon ja puuston kasvu on niillä voimakasta. Minerotrofisen suon vastakohta on ombrotrofinen suo.


title: Ylämaanponi

text: Ylämaanponi eli highlandponi on kotoisin Pohjois-Skotlannista sekä Skotlannin länsirannikon saarilta. Rotu kuuluu Britannian vahvimpiin ja vankimpiin "mountain and moorland" -rotuihin.


title: Ylämaanponi

text: Ponien säkäkorkeus on 132–147 cm. Väreinä ovat pääasiassa ruunikot ja mustat sekä näiden hallakko- ja kimosävyt. Ylämaanponilla on leveä otsa, lihaksikas kaula. Runko on raskas, luusto vahva ja massakas. Takaosa on voimakas ja häntä kiinnittyy korkealle. Jalat ovat tanakat ja kaviot hyvät.


title: Ylämaanponi

text: Ylämaanponit ovat tunnettuja kauniista väreistään, erityisesti hallakon eri sävyistä. Ne ovat ahkeria työhevosia, ja niitä käytetään edelleen kuormajuhtina.


title: Ylämaanponi

text: Ylämaanponi on vakaa, hillitty, miellyttävä ja hyvä yleisponi koko perheelle.


title: Ylämaanponi

text: Ratsastus, valjakkoajo, vaellusratsastus, kantojuhta.


title: Pastoraalinäytelmä

text: Pastoraalinäytelmä eli pastoraalidraama on alun perin italialainen näytelmä, jossa runomitassa esitetyt vuorosanat, musiikki ja säestetyt laulut vuorottelivat. Pastoraalidraamojen aiheet liittyivät yleensä maalaisidylliin sijoitettuun rakkaustarinaan, ja niiden henkilöhahmot olivat nuorukaisia ja neitoja tai hahmoja antiikin tarustosta. Pastoraalidraama oli suosittua erityisesti renessanssin aikana, ja sitä pidetään yhtenä merkittävimmistä oopperan esimuodoista.


title: Pastoraalinäytelmä

text: Tunnettuja pastoraalidraamoja ovat muun muassa Torquato Tasson "Aminta".


title: Titan Quest

text: Titan Quest on Iron Lore Entertainmentin kehittämä ja THQ:n julkaisema hack and slash -tyyppinen toimintaroolipeli, joka julkaistiin Microsoft Windowsille vuonna 2006. Peli kertoo jumalien ja titaanien välisestä sodasta, joka on keskittynyt muinaisiin Kreikan, Egyptin ja Kiinan maisemiin. Peli on saanut paljon vaikutteita "Diablo"-pelisarjasta ja pelin luoja Brian Sullivan onkin sanonut: ”En ymmärrä miksi pelintekijät eivät koskaan matkineet Diabloa enempää! Sehän on aivan loistava peli!”


title: Titan Quest

text: Pelin on käsikirjoittanut Randall Wallace, joka on tehnyt muun muassa käsikirjoituksen elokuvaan "Braveheart – taipumaton" (1995).


title: Titan Quest

text: Pelissä on valittavissa seuraavat taidot: Warfare, Earth, Storm, Defense, Rogue, Spirit, Nature, Hunting ja Dream.


title: Titan Quest

text: Kun pelaaja on hankkinut tason 2, hän saa valita ensimmäisen taitonsa. Toisen saa valita tasolla 8.


title: Stereoetäisyysmittari

text: Stereoetäisyysmittari on optinen väline, jolla mitataan sotilaskäytössä etäisyyttä mittaajan stereonäköä hyödyntäen. Laite on putki, jonka keskellä on katseluaukko ja putken päissä valon sisääntuloaukot. Mittaaja näkee mitattavan maaston sekä siihen optisesti lisätyn etäisyysskaalan, jonka perusteella etäisyys annettuun kohteeseen voidaan arvioida. Etäisyysmittarin pituus on käyttötarkoituksesta riippuen 0,7 metristä useisiin metreihin.


title: Stereoetäisyysmittari

text: Stereoetäisyysmittarin tärkein hyöty muihin etäisyysmittausvälineisiin on se, että se ei vaadi sähköä toisin kuin esimerkiksi laseretäisyysmittari.


title: Madrigaalidraama

text: Madrigaalidraama, madrigaalikomedia tai madrigaaliooppera) on italialaisesta 1500-luvun musiikkiperinteestä käytetty nimitys, jossa joukko toisiinsan liittyviä madrigaaleja esitettiin peräkkäin siten, että niistä muodostui yhtenäinen tarina. Madrigaalidraama oli yksi keskeisistä oopperan esimuodoista. Termi itse on peräisin 1900-luvulla eläneeltä musiikkitieteilijältä Alfred Einsteinilta. Madrigaalidraamat jaettiin joskus näytöksiin ja saattoivat sisältää myös prologin. Madrigaalioopperat jäivät muodista 1600-luvun aikana oopperan saavuttaessa kasvavaa suosiota.


title: Madrigaalidraama

text: Keskeisiä madrigaalidraamojen säveltäjiä olivat Alessandro Striggio, Adriano Banchieri, Giovanni Croce ja Orazio Vecchi.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevonen on ranskalainen hevosrotu. Se on pienikokoinen ja jalostumaton ratsu, väriltään aina kimo. Rotu rekisteröitiin vuonna 1967, jolloin sille perustettiin kantakirja.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosen tarkasta polveutumisesta ei ole varmuutta, mutta sitä pidetään yhtenä maailman vanhimmista hevosroduista. Se on todennäköisesti elänyt Etelä-Ranskassa Camarguen alueella Rhône-joen suistossa hyvin kauan. Se muistuttaa Lascaux'n luolien seinämaalauksissa kuvattuja noin 15 000–17 000 vuotta sitten eläneitä hevosia. Kaakkois-Ranskasta löydetyt vieläkin vanhemmat hevosen luurangot saattavat olla camarguenhevosten esi-isien jäännöksiä.


title: Camarguenhevonen

text: Vaikka camarguenhevonen on ponikokoinen, säkäkorkeudeltaan noin 135–150 cm, se luokitellaan hevoseksi ja se jaksaa kantaa aikuista ratsastajaa. Väriltään se on aina ruunikkona tai mustana syntyvä kimo. Camarguenhevosia käytetään perinteisesti lähinnä ratsuina ja kuormahevosina, nykyään myös esimerkiksi kouluratsastuksessa, valjakkoajossa ja sirkuksessa.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosen käyttöhistoriasta on merkkejä jo antiikin ajalta. 1100-luvulle asti sitä käytettiin satunnaisesti taisteluissa ja sodissa. Tämän jälkeen rotu palveli Camarguen asukkaita aina työssä, esimerkiksi viljanpuinnissa, ajohevosena tai karjan parissa työskenneltäessä ratsuna. Tällöinkin hevoset päästettiin työn jälkeen puoliksi vapaiksi. Ranskan hevosjaloustusseurat ovat historiansa aikana aloittaneet lukuisia sittemmin kaatuneita jalostusohjelmia, joiden tarkoituksena oli kasvattaa camarguenhevosen kokoa risteyttämällä siten, että siitä olisi saatu sopiva sotaratsuksi.


title: Camarguenhevonen

text: Nykyisin rodun ominaisuuksia varjellaan omaleimaisena osana Camarguen luontoa. Alueelle perustettiin vuonna 1970 luonnonsuojelualue turvaamaan muiden muassa juuri camarguenhevosen elinoloja. Muita alueen tunnusmerkillisiä lajeja ovat camarguenkarja ja vaaleanpunainen flamingo.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevonen elää edelleen puolivilleinä laumoina ("manades") karulla ja soisella suistoalueella. Tammat synnyttävät varsansa ilman ihmisten apua. Varsat polttomerkitään vuoden ikäisinä ja jalostukseen kelpaamattomat orivarsat ruunataan kolmen vuoden ikäisinä. Niistä laumojen vartijat ("gardians") valitsevat ja kesyttävät työssään tarvitsemansa ratsut. Vain parhaat oriit saavat jäädä jatkamaan sukuaan laumoihin. Melko eristyneistä oloista johtuen rotu on säilynyt puhtaana.


title: Camarguenhevonen

text: Kesytettyjä camarguenhevosia pidetään hyväluonteisina ja vireinä käyttöhevosina. Niitä käytetään lähinnä ratsuina mutta jonkin verran myös kuormahevosina. Rodun edustajat kehittyvät hitaasti ja ovat täysikasvuisia vasta 6-vuotiaana, mutta toisaalta camarguenhevonen on hyvin pitkäikäinen.


title: Camarguenhevonen

text: Vuonna 2004 Ranskassa arvioitiin olevan noin 6 000 rotupuhdasta camarguenhevosta. Suomessa camarguenhevosten määrä on toistaiseksi pieni.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevonen on kuuluu kiistatta maailman vanhimpiin hevosrotuihin , mutta vaikka sen alkuperä tunnustetaan nykyisin kristinuskoa vanhemmaksi, on edelleen epäselvää kuinka arabian-, berberi-, aasialaiset tai kelttiläissukuiset hevoset ovat vaikuttaneet rodun syntyyn. Useampien juonteiden sekoittuminen voisi selittää camarguenhevosen alkuperää niin, että villeinä elävät hevoset ovat sekoittuneet aikojen kulussa useilla tavoilla kunnes tuloksena oli selkeäpiirteinen rotu, joka on sopeutunut hyvin Rhône-joen suistoalueen vaikeisiin oloihin. Elämä ankarissa oloissa on luultavasti karsinut hevosainesta niin, että sukupolvesta toiseen ainoastaan vahvimmat ja vastustuskykyisimmät yksilöt ovat jääneet jatkamaan sukua.


title: Camarguenhevonen

text: Ainoa ja vanhin todiste camarguenhevosen esihistoriallisesta alkuperästä on professori Nicolas'n vuonna 1875 löytämä nykyhevosen (Equus caballus) luuranko, joka paljastui Rhône-joen oikealta rannalta, 2 kilometriä Arlesista yläjuoksun suuntaan. Luurangon ympärillä oli veitsiksi muotoiltua piikiveä, joka ajoitti löydöksen paleoliittiselle kaudelle .


title: Camarguenhevonen

text: Ranskan hevosjalostusyhdistysten liitto "Haras nationaux" katsoo camarguenhevosen polveutuvan przewalskinhevosesta. Huomio kiinnittyy camarguenhevosen ulkonäköön, joka muistuttaa Lascaux'n esihistoriallisen luolan hevosmaalauksia, sekä rodun primitiivisiä hevosia muistuttaviin piirteisiin.


title: Camarguenhevonen

text: Mikäli näkemys camarguenhevosista esihistoriallisissa luolissa kuvattujen kvartäärikauden hevosten vain vähän muuntuneina jälkeläisinä pitää paikkansa, nämä hevoset ovat asuttaneet esihistoriallisen kauden Galliaa ja siirtyneet karummille asuinseuduille ihmisasutuksen levitessä. Charles Naudot'n mukaan hevonen seurasi merta vetäytyessään kohti Rhônen jokilaaksoa.


title: Camarguenhevonen

text: Edelliseen verrattuna täysin päinvastainen selitys rodun ominaisuuksille nojautuu oletukseen, että camarguenhevonen olisi alun perinkin kotoisin Camarguen alueelta, josta se olisi levinnyt etelärannikolla alueille, joita kutsutaan nykyisin nimillä Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Var, aina Nizzan lähiseuduille saakka. Tämän oletus sulkee pois mainittavamman arabian- tai berberihevosten vaikutuksen rotuun, joten camarguenhevosen fysionomian itämaisiksi sanotut piirteet ja kaikki rodun muut ominaisuudet ovat synnynnäisiä ja periytyviä eivätkä hankittuja ominaisuuksia: seurausta ilmaston, maaperän ja ravintokasvien ominaisuuksista.


title: Camarguenhevonen

text: Eugène Gayot kiinnitti vuonna 1861 huomiota siihen, että camarguenhevosessa esiintyy tiettyjä itäisiä rakennepiirteitä, jotka ovat yhteisiä kaikille villeinä eläville hevosensukuisille eläimille. Tämä merkitsee sitä, että sama ruokavalio ja sama elämäntapa aiheuttavat hevosessa samat tai lähes samat ominaisuudet, vaikka rodut eläisivät hyvin kaukana toisistaan ja eri leveyspiireillä. Gayot'n mukaan myös muut hevostutkijat ovat vahvistaneet tämän huomion ja se toistuu usein heidän töissään. Vuonna 1963 myös Pierre Joignaux merkitsi muistiin camarguenhevosen ulkonäön erityispiirteet ja käsityksensä elinolosuhteiden vaikutuksesta niiden syntymiseen.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevonen elää läpi vuoden ulkona: perinteen mukaisesti se laiduntaa vapaasti ja lisärehutta samoilla alueilla kuin camarguenkarja. "Manade"ssa eläessään se liittyykin usein nautojen seuraan.


title: Camarguenhevonen

text: Suurin osa hevosista elää täydellisessä vapaudessa läpi vuoden. Ne kootaan ainoastaan kerran vuodessa tarkastusta, merkintää, ruunausta tai muita vastaavia toimenpiteitä varten. Camarguenhevosen elinoloja luonnehtivat jatkuvasti kostea ilmasto, runsaina parveilevat hyönteiset ja omalla tavallaan ankara ja jopa raa'an tuulinen talvi.


title: Camarguenhevonen

text: Vapaudessa kasvattaminen on ainoa sallittu tapa, kun camarguenhevosta kasvatetaan kotiseudullaan. Luonnonravinto pitää eläimet erinomaisessa kunnossa vaikka sisältääkin vain niukasti ravinteita. Laidunheinää riittää ravinnoksi ympäri vuoden eikä viljaa tarvita, toisin kuin monille lämminverisille roduille.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevonen tulee toimeen pitkään vähällä ravinnolla, sietää kehnoja säitä ja pitkiä päivämatkoja ja on myös ainoa hevosrotu, joka pystyy pureskelemaan veden alla: se kiskoo suuhunsa murtovesien vesikasveja. Rotua pidetään varmavaistoisena, ja sen leveät ja varmat kaviot soveltuvat hyvin elämään vetisillä soilla. Kuten naudat, myös camarguenhevoset muodostavat toisinaan symbioottisen suhteen lintujen kanssa. Sen liittolaisia voivat olla esimerkiksi jalo- tai lehmähaikarat.


title: Camarguenhevonen

text: Varsat syntyvät tavallisesti keväällä ilman ihmisten apua. Tamma eristäytyy ja suojautuu ruokojen sekaan tai tamariskipensaikkoon varsomista varten. Se viipyy muutaman päivän erossa laumastaan ja liittyy siihen vasta, kun varsa pystyy seuraamaan perässä vaikeuksitta. Kun kevään varsat alkavat syksyn tullen osoittaa itsenäistymisen merkkejä, ne otetaan kiinni, erotetaan emästään ja polttomerkitään. Seuraavan talven aikana varsat pidetään ihmisten läheisyydessä ja totutetaan ihmisiin. Sen jälkeen ne vapautetaan kaksi- ja kolmivuotiaiden seuraan, missä ne viipyvät pari vuotta kunnes niitä aletaan kouluttaa ratsastukseen. Tämän jälkeen ne päästetään puolittaiseen vapauteen, josta hevosia haetaan tarpeen mukaan työhön ja johon ne vapautetaan taas sen jälkeen.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosen kasvattajat pyrkivät säilyttämään hevosissaan jalostumattomia piirteitä. Tämän vuoksi heillä on etuoikeus täysin luonnonmukaiseen hevosenkasvatukseen. Rodun perinteisellä asuinalueella ihminen ei puutu lisääntymisprosessiin, vaan siellä vapaudessa asuvat oriit astuvat vapaasti. Keinoalkuiset, kuten siemennyksellä, alkionsiirrolla tai kloonaamalla aikaansaadut varsat eivät kelpaa camarguenhevosen kantakirjaan.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosen kasvattajain liitto ("Association des éleveurs de chevaux de race Camargue (AECRC)") perustettiin vuonna 1964. Sen perustivat omistamiensa hevosten rodun ja tyypin sekä kasvatusympäristön säilymisestä huolta kantaneet kasvattajat. Ensimmäiseksi he kuvasivat rodun piirteet ja määrittelivät Camarguen hevosten kasvatusalueen rajat Rhône-joen suistossa ja sen lähiseuduilla.


title: Camarguenhevonen

text: Vuonna 1966 yhdistys hyväksyttiin kansalliseen moniammatilliseen hevosliittoon ("l'Union nationale interprofessionnelle du cheval", UNIC). Vuonna 1967 se luetteloi kasvatusalueet, kasvatuksen tuotteet ja määritteli käsitteen "manade" tarkoittamaan vähintään neljää vapaina ulkoilmassa kasvatettavaa lisääntymiskelpoista tammaa, joiden laidunalue on kooltaan vähintään 20 hehtaaria eläintä kohti. Kasvatus tapahtuu ilman lisärehua. Nimi Camargue sallittiin ainoastaan manadeoloissa syntyneille ja kasvaneille hevosille. Ranskan hevosliitto tunnusti camarguenhevosen omaksi rodukseen vuonna 1968, mutta kantakirja perustettiin vasta paljon myöhemmin. Ensimmäinen ori polttomerkittiin vuonna 1978.


title: Camarguenhevonen

text: Vuodesta 2003 lähtien liitto on ollut avoinna kaikille ranskalaisille camarguenhevosen kasvattajille yrityksen sijainnista tai tammojen lukumäärästä riippumatta. Vuonna 2005 liittoon kuului 153 jäsentä. Siitoseläinten valinta tapahtuu AECRC:n ja kansallinen hevosliiton yhteistyönä. Liitto järjestää myös soveltuvuuskokeita ja kilpailuja eri-ikäislle hevosille sekä osallistuu näyttelyihin..


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosta pidetään nimikkoseutunsa ekosysteemin osana sekä keinona säilyttää ja ylläpitää kokonaisia kosteikkoalueita. Hevosen elinympäristö on kuitenkin muuttunut paljon, sillä Rhône-joen suistoaluetta kuivatetaan, eikä se tarjoa enää entisenlaista turvaa. Camarguenhevosta käytetään yhä enemmän suoperäisten alueiden luonnonmukaiseen hoitamiseen. Niinpä hevoset ovatkin torjuneet vesakoita esimerkiksi Brotonnen luonnonpuistossa ja Seine-matalikoilla. Vuonna 1988 joitakin yksilöitä vietiin myös Bretagnen niemimaalle samantyyppisiin ympäristönhoitotehtäviin.


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosen kantakirjan vuonna 1978 tapahtuneen avaamisen jälkeen hevosen on täytynyt vastata rodun kuvausta niin rakenteen kuin värinkin puolesta päästäkseen kantakirjaan. Lokakuusta 2002 alkaen camarguenhevonen on luokiteltu lämminveriseksi. Vaikka se kasvaa vain harvoin korkeammaksi kuin 145 cm ja luokitellaan Kansainvälisen hevosurheiluliiton (FEI) hevosurheilusääntöjen mukaan poniksi, camarguenhevonen on kuitenkin rakenteeltaan hevonen.


title: Camarguenhevonen

text:
Camarguenhevonen tulee muiden alkukantaisten rotujen tavoin täysikasvuiseksi melko myöhään, 5–7-vuotiaana, mutta se elää poikkeuksellisen pitkään, keskimäärin 25 vuotta. Ranskalaishevosten ikäennätys on 47-vuotiaana kuollut "Ours" (Karhu), joka oli camarguenhevonen.
Rodun edustajien liikkeet ovat puhtaat, askel on korkea ja askelpituus suuri. Camarguenhevosen ravi on eloisa ja laukka hyvin nopea..


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosen tulee täyttää Ranskan hevosjalostusyhdistysten liiton "Haras Nationaux français" julkaisema hyvän ratsuhevosen määritelmä. Hevosen sivukuvan yleisvaikutelma muistuttaa vahvasti alkukantaista hevosta ja siinä on berberihevosen piirteitä.


title: Camarguenhevonen

text: 135–150 cm.


title: Camarguenhevonen

text: Yleensä 300–400 kg sukupuolesta ja koosta riippuen.Muistuttaa esihistoriallisten hevosten päätä, hiukan itämaiselta vaikuttava, usein painava, kulmikas ja ilmeikäs. Katse eloisa ja silmät lähellä pään pintaa vain hieman ulkonevien silmäkulmien vuoksi. Profiili suoralinjainen, kuonopii usein vaatimaton, litteä otsa ja leukaperät korostuneet. Korvat ovat pienet ja lyhyet, etäällä toisistaan, korvanliitokset ovat kookkaat., otsaharja on runsas..


title: Camarguenhevonen

text: Keskimittainen, kiinnittyminen ja asento hyvät. Harja taittuu usein molemmille puolille ja on aina tuuhea..


title: Camarguenhevonen

text: Rinta on syvä ja leveä, henkitorvi laaja ja kupeet sopivan kehittyneet. Lapa hyvin kulmautunut, vahva ja lihaksikas. Sä'än tulee olla selkeästi erottuva, mutta ei liian korostunut. Selkä on keskipitkä. Sen tulee olla vahva ja suora, lanne mieluummin lyhyt, suora ja leveä, takaosa pyöreämuotoinen ja hiukan laskeva, lautaset lihaksikkaat ja reidet hyväasentoiset, häntä tuuhea ja alas kiinnittynyt..


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosen jalat ovat pitkät ja sopusuhtaiset, vahvat ja kestävät, kuivaniveliset, polvet ja kintereet kookkaat. Kaviot ovat poikkeuksellisen kovat ja kestävät, joten camarguenhevosia kengitetään vain harvoin. Kaviot ovat hyväasentoiset, vahvat ja kantavat; niihin on kehittynyt kookas ja leveä muoto, joka soveltuu hyvin kosteikkoseuduilla liikkumiseen..


title: Camarguenhevonen

text: Yksi camarguenhevosen tärkeimmistä tunnusmerkeistä on kimous. Kimo on ainoa kantakirjaan hyväksytty väri, ja kaikki muunväriset yksilöt karsitaan automaattisesti rodun rekisteristä..


title: Camarguenhevonen

text:
Hevosten värejä tuntemattomat erehtyvät usein luulemaan aikuisia camarguenhevosia valkoisiksi. Varsat kuitenkin syntyvät aina väriltään tummina, yleensä ruunikkoina tai päistärikköinä ja vaalenevat vasta myöhemmin karvaa harmaannuttavan ja valkaisevan kimotekijän vaikutuksesta. Noin 5–6-vuotiaina camarguenhevoset näyttävät täysin valkoisilta tai ovat joskus papurikkokuvioisia tai kärpäskimoja
. Varsinaisilla valkoisilla hevosilla on aina vaaleanpunainen iho, jota camarguenhevosilla ei esiinny; niiden iho on aina harmaa.. Kuten suurimmalla osalla kimoista hevosista, myös camarguenhevosilla esiintyy paljon melanoomaa eli kimosyöpää..


title: Camarguenhevonen

text: Camarguenhevosen kimoväritys on erikoisuus alkukantaisten hevosrotujen joukossa: suurin osa villeistä hevosista oli ruunivoikkoja, ruunikkoja ("rousse") tai hallakoita ("fauve")..


title: Providence (yhtye)

text: Providence oli yhdysvaltalainen kuuden hengen musiikkiyhtye, joka toimi noin vuosina 1971–1974. Se perustettiin Idahon Boisessa, mutta myöhemmin yhtye siirtyi Portlandiin, Oregoniin.


title: Valkealan yläkoulu

text: Valkealan yläkoulu (entinen "Valkealan yläaste") oli Valkealan ainoa erityisopetusta luokilla 7–9 tarjoava koulu, joka nykyisin kuuluu Kouvolaan. Se sijaitsee Valkealan kirkonkylässä koulukeskuksessa. Oppilaita koulussa on 462 ja opettajia 37. Koulun naapureita ovat kirjasto, Pizzeria Julia, kansalaisopisto, Valkealan lukio ja kirkonkylän koulu (entinen ala-aste).


title: Istuinalunen

text: Istuinalunen on saunassa tai yleisesti missä tahansa käytettävä istuinsuoja. Saunassa käytettäväksi tarkoitetusta istuinalusesta on käytössä myös nimitys pefletti tai hieman alatyylinen "persletti". Sana pefletti on yhdistelmä sanoista "peffa" ja "tabletti".


title: Istuinalunen

text:
Istuinalusta käytetään saunassa estämään istujan ja saunan lauteiden suoran kosketuksen toisiinsa pääasiallisesti hygieniasyistä.
Valmistusmateriaalina on usein puuviilu (vaneri), pahvi, paperi, kangas tai vaahtomuovi.
Saatavilla on sekä kertakäyttöisiä että uudelleen käytettäviä malleja.


title: Istuinalunen

text:
Istuinalusta käytetään sekä sisällä että ulkona tuolilla pehmeyden ja lämpimyyden takia sekä pintojen suojaamiseksi.
Autoon tarkoitettu istuinsuoja sekä suojaa istuinta että monissa tapauksissa myös parantaa sen istuttavuutta. Autonvalmistajan hyväksymättömien istuisuojien käyttö turvatyynyllisissä istuimissa on usein kielletty, koska se saattaa muuttaa ratkaisevasti turvatyynyn toimintaa.


title: Istuinalunen

text: Puiset istuinsuojaimet olivat erityisesti 1980- ja1990-luvuilla suosittuja.


title: Istuinalunen

text: Urheilukilpailujen katsomoihin on monesti myynnissä istuinalusia, varsinkin silloin, jos katsomon penkit ovat puisia ja sää on kolea.


title: Absoluuttinen jatkuvuus

text: Matematiikassa reaaliarvoinen funktio "f" on absoluuttisesti jatkuva annetulla välillä jos kaikille positiivisille luvuille ε on olemassa positiivinen luku δ siten, että aina kun jono pareittain erillisiä välejä ["x", "y"], "k" = 1, ..., "n" toteuttaa


title: Absoluuttinen jatkuvuus

text: on voimassa


title: Absoluuttinen jatkuvuus

text: Jokainen absoluuttisesti jatkuva funktio on tasaisesti jatkuva ja siten jatkuva. Jokainen Lipschitz-funktio on absoluuttisesti jatkuva.


title: Absoluuttinen jatkuvuus

text:
Cantorin funktio on kaikkialla jatkuva, mutta ei ole absoluuttisesti jatkuva, kuten ei ole myöskään funktio
äärellisellä välillä, joka sisältää origon. Myöskään formula_4 ei ole absoluuttisesti jatkuva äärettömällä välillä.Jos μ ja ν ovat mittoja samassa sigma-algebrassa, on μ absoluuttisesti jatkuva ν:n suhteen jos μ("A") = 0 kaikilla joukoilla "A" joilla ν("A") = 0. Tälle käytetään merkintää "μ « ν". Siis:


title: Absoluuttinen jatkuvuus

text: Mittojen absoluuttinen jatkuvuus on refleksiivinen ja transitiivinen relaatio, mutta se ei ole antisymmetrinen. Siten se on esijärjestys, mutta ei osittainen järjestys. Jos μ « ν ja ν « μ, mittojen μ ja ν sanotaan olevan ekvivalentteja. Siten absoluuttinen jatkuvuus indusoi osittaisen järjestyksen kyseisten ekvivalenssiluokkien välille.


title: Absoluuttinen jatkuvuus

text: Jos μ on merkkinen tai kompleksimitta, sanotaan, että μ on absoluuttisesti jatkuva ν:n suhteen jos sen variaatio |μ| toteuttaa |μ| « ν. Yhtäpitävästi jos jokainen joukko "A", jolla ν("A") = 0 on μ-nollajoukko.


title: Absoluuttinen jatkuvuus

text: Radonin–Nikodymin lause sanoo, että jos μ on absoluuttisesti jatkuva ν:n suhteen ja ν on σ-äärellinen, on μ:llä tiheys eli Radonin–Nikodymin derivaatta ν:n suhteen. Tästä seuraa, että on olemassa ν-mitallinen funktio "f" = "d"μ/"d"ν, joka saa arvot [0,∞], jolle kaikilla ν-mitallisilla joukoilla "A" on voimassa


title: Mihail Eisenstein

text: Mihail Osipovich Eisenstein (1867, Pietari – 1920, Berliini) oli Riiassa (nyk. Latviassa) vaikuttanut baltiansaksalainen "art nouveau" -arkkitehti ja insinööri. Koska Eisenstein kääntyi juutalaisuudesta ortodoksisuuteen ja vaikutti Venäjällä, mutta oli silti taustaltaan saksalainen, hänet määritellään usein sekä venäläiseksi, saksalaiseksi että juutalaiseksi. Hänen poikansa Sergei Eisenstein oli neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja.


title: Mihail Eisenstein

text: Eisensteinin perhe oli peräisin Saksasta, mutta oli sopeutunut tsaarin Venäjän yhteiskuntaan. Mihail Eisenstein aloitti insinöörin uransa valmistuttuaan insinöörikoulutuksesta Pietarissa vuonna 1893. Hän asettui asumaan Riikaan 1879, jossa hänet palkattiin vuonna 1900 Livonian maakunnan maantieosaston johtajaksi. Tämän lisäksi hän harjoitti yksityistä arkkitehdin tointa ja nimitettiin vuonna 1915 hovin neuvonantajaksi. Hän suunnitteli Riikaan kahdenkymmenen vuoden aikana 19 rakennusta.


title: Mihail Eisenstein

text: Mihail Eisenstein saavutti Riiassa arvostetun aseman. Hänen poikansa Sergei kuvasi häntä "uskolliseksi Venäjän byrokraattiluokan edustajaksi ja ihailijaksi". Hän erosi vaimostaan, muotitietoisesta ja varakkaan pietarilaisen perheen tyttärestä Julia Ivanovna Konretskajasta, joka muutti takaisin Pietariin vuonna 1909. Tällä oli tuhoisat vaikutukset Sergei-poikaan nuorena, joka aloitti opiskelun Pietarin insinöörikoulussa vuonna 1915.


title: Mihail Eisenstein

text: Mihail Eisenstein jäi Riikaan vuoteen 1917 asti, jolloin hän liittyi Venäjän valkoiseen armeijaan insinöörinä. Suhteet poikaan rikkoutuivat, kun Sergei liittyi Puna-armeijaan. Sodan lopussa Mihail Eisenstein pakeni hävinneen armeijan mukana Berliiniin, jossa meni naimisiin nuoren Elisabeth Michelsonin kanssa, joka oli pensionaatin omistaja. Mihail Eisenstein kuoli vuonna 1920 Berliinissä. Hänen poikansa kuuli isänsä kuolemasta vasta kolme vuotta myöhemmin.


title: Mihail Eisenstein

text: Mihail Eisensteinin varhaistuotanto on voimakkaan historistista. Siihen kuuluvat asuintalo Stermieku kadulla (1897), asuintalo kauppoineen Krisjana Barona kadulla (1898) ja A. Polen kerrostalo Dzirnavu katu 18:n takapihalla (1901). Julkisivut on katettu paljailla tiilillä sekä kivillä, ja niitä jäsentää uusklassismista lainatut osat. Uusklassismi oli johtava tyyli Riiassa ennen "art nouveauta". Pohjakerrokset ovat rustikoituja, ikkunoiden ja ovien yläpuolilla on kaarevia tai kolmion muotoisia frontoneita. Näissä rakennuksissa on vahva tasapainon vaikutelma, jota korostaa tiilirivi kerrosten välissä.


title: Mihail Eisenstein

text: Eisensteinin kiinnostus "art nouveauhun" on luultavasti peräisin vuosisadan vaihteessa olleista useista maailmannäyttelyistä ja lukuisista tyyliä esittelevistä julkaisuista. Sergei Eisenstein muisteli myöhemmin, että isä kävi kesäisin Pariisissa tuoden mukanaan runsaasti "pariisilaisia tuotteita", ystäville ja tutuille, valokuvia ja albumeita kuuluisista tähdistä poseeraamassa aikakauden, Belle Époquen puvuissa ja ylemmän yhteiskunnan naisista ja miehistä. Hänen poikansa yhdisti ne varhaiseen kiinnostukseensa montaasiin.


title: Mihail Eisenstein

text: Eisensteinin lähestymistapa ja tulkinta "art nouveausta" muistuttaa Otto Wagnerin ja muiden Wienin sesessionistien historismia. Eisensteinin töissä ei ole uusia interiöörin tilaratkaisuja, mutta hän kokeili uusia rakennusmateriaaleja, kuten valurautaa. Erityisesti Eisensteiniä kiehtoi "art nouveaun" kuvasto, teemat ja symbolit. Töiden oleellinen osa on veistoksissa ja ornamenteissa ja niissä on viitteitä symbolistien maalaustaiteessa ja runoissa esiin nostamiin viittauksiin, symboleihin ja teemoihin. Eisensteinin "art nouveau" -tuotanto keskittyy vuosina 1901–1906 rakennettuihin kerrostalojen ryhmiin, jotka sijaitsevat muutamien kortteleiden päässä tosistaan Riian keskiaikaisen vanhankaupungin ulkopuolella.


title: Mihail Eisenstein

text: Vuoden 1911 myöhäistuotannossa ylenpalttinen koristelu, hahmot ja kuvat korvautuvat yksinkertaisilla, tasaisilla seinäpinnoilla. Eisenstein joutui kokemaan muiden "art nouveau" -arkkitehtien tapaan tyylin ankaran kritiikin ja heikentymisen. Suorapuheiset kriitikot vaikuttivat asiakkaiden makuun ja asenteisiin, jotka halusivat luopua ylettömäksi mielletystä tyylistä yksinkertaisempien muotojen hyväksi. 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen loppuun mennessä "art nouveaun" lyhyt elinaika loppui. Nelikerroksisen talon (Stugu katu 3, 1911) julkisivun pystysuuntaa korostavat litteät pilasterit korinttilaispäädyillä ja sinisiksi lasitetut tiilet jakavat fasadin osiin. Litteät, koristelemattomat pinnat viittaavat funktionalismiin ja rationalismiin, joka leimasi myöhemmän arkkitehtuurin kehitystä.


title: Maaefektialus

text: Maaefekti- tai patosiipialus, pintaliitäjä tai WIG () on hieman lentokonetta muistuttava vesikulkuneuvo, joka lentää joitakin metrejä vedenpinnan (tai harvemmin maanpinnan) yläpuolella käyttäen hyväkseen aerodynaamisen maavaikutuksen antamaa nostetta. WIG-tekniikalla on mahdollista toteuttaa hyvinkin suuria laitteita, kuten Neuvostoliitossa sotilaskäyttöön suunnitellut "ekranoplanit" ja Boeingin suunnittelema "Pelican". Muutamat yritykset maailmalla valmistavat pieniä maaefektialuksia yksityiskäyttöön.


title: Maaefektialus

text: Patosiipialuksen etuja vedessä liikkuvaan veneeseen nähden ovat nopeus, pienen ilmanvastuksen aiheuttama verraten vähäinen polttoaineen tarve ja matkustusmukavuus, sillä se ei keinu veneen tapaan. Haittoja puolestaan herkkyys sääoloista sekä laitteiden suunnittelussa ongelmalliseksi havaittu taipumus pyörähtää poikittaisakselinsa ympäri ("pitch"). Tämä epävakaus voidaan kuitenkin tehokkaasti korjata kookkaalla korkeusvakaimella sekä sopivalla siipien muotoilulla. Verraten suurella nopeudella lähellä veden pintaa liikkuva alus voi olla myös liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallinen.


title: Maaefektialus

text: Liikenteessä maaefektialukset luokitellaan vesikulkuneuvoiksi.


title: Maaefektialus

text: Valmetin lentomoottoritehtaan tarkastusinsinööri, diplomi-insinööri Toivo J. Kaario alkoi kehitellä patosiipialusta eli pintaliitäjää TKK:ssa opiskellessaan vuonna 1931. Hän rakensi ja kokeili pintaliitäjää vuonna 1935 ja sai sille patentit 18630 ja 26122.


title: Urjalan rautatieasema

text: Urjalan rautatieasema () on rautatieasema Suomen rataverkolla rataosalla . Liikennepaikka sijaitsee Urjalan kunnan Urjalan aseman taajamassa noin viiden kilometrin päässä Urjalan kirkolta. Liikennepaikka sijaitsee rautateitse noin 21 kilometrin päässä Toijalan ja noin 111 kilometrin päässä Turun asemalta.


title: Urjalan rautatieasema

text: Urjalan rautatieasema on Turun–Toijalan radan alkuperäisiä IV luokan asemia Humppilan, Kyrön ja Liedon asemien ohella. Asema sijoitettiin rautatien sekä Akaan kirkolle ja Koijärvelle menevien maanteiden risteykseen Huhdin kylään. Asemarakennus on Knut Nyladerin laatimien IV-luokan tyyppipiirustusten mukaan 1874-1876 rakennettu asemarakennus, tosin se toteutettiin Humppilan, Kyrön ja Liedon asemien piirustusten peilikuvana. Myöhemmin rakennus vuorattiin ja sitä laajennettiin. Ratapihalta johdettiin pitkähkö teollisuusraide luoteeseen ja aseman pohjoispuolelta linjavaihteesta sivuraide tiilitehtaalle.


title: Urjalan rautatieasema

text:
Urjalan asemanseudusta kasvoi merkittävä asutuskeskus, jonne perustettiin 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä muiden muassa kansakoulu ja osuusmeijeri. Kylässä oli myös kestikievari. Vielä 1970-luvun alussa asemanseutu oli kirkonkylää suurempi taajama, mutta vuosikymmenen loppuun mennessä kirkonkylä oli kasvanut suuremmaksi samalla kun asemanseudun asukasluku oli kääntynyt laskuun.
Nykyisin Urjalan liikennepaikka on miehittämätön, liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Tampereen rautatieasemalla sijaitsevasta ohjauskeskuksesta käsin. Lipunmyynti asemalla lopetettiin vuonna 1996, henkilöliikenne loppui 1. kesäkuuta 1997 ja tavaraliikenne vuoden 1999 aikana. Ratapiha uudistettiin ja sivuraiteet purettiin vuoden 1998 aikana. Asemarakennus, tavarasuoja ja muita rakennuksia siirtyi Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007. Asemamiljöö myytiin yksityisomistukseen jouluna 2010.


title: Urjalan rautatieasema

text: Urjalan asemapuisto makasiineineen on nykyään kulttuurikeskuksena ja siellä järjestetään kulttuuritapahtumia ja työpajoja keväästä syksyyn ja siellä majailee Kulttuuriyhdistys Veturivirittämö Ry sekä Makasiinikirppis.


title: Vuohenputki

text: Vuohenputki ("Aegopodium podagraria") on monivuotinen, hyönteispölytteinen sarjakukkaiskasvi. Vuohenputki on kauppayrtti.


title: Vuohenputki

text: Vuohenputki kasvaa 30–100 cm korkeaksi. Kasvilla on voimakas maavarsi, josta se versoo joka kevät varsin aikaisin. Lehdet ovat kahteen kertaan kolmisormiset eli lehti jakautuu kolmeen osaan, joista kukin jakaantuu kolmeen lehdykkään, kukinto on kerrannainen sarja ja kukat vihertävän valkoiset. Pikkusarjoissa ei ole suojuslehteä. Lehtiruodin kouru erottaa sen muun muassa myrkkykeisosta.


title: Vuohenputki

text: Vuohenputki muodostaa tiheitä yhtenäisiä kasvustoja ja tukahduttaa muut kasvit ympäristöstään. Pelkän maanpäällisen osan kitkeminen ei yleensä kasvia hävitä vaan se uusiutuu tehokkaasti maavarren palasista. Pienetkin juurenpätkät versovat helposti, ja varmin keino kasvin hävittämiseksi onkin multien vaihtaminen kokonaan.


title: Vuohenputki

text: Vuohenputki kasvaa luonnonvaraisena Euroopassa, mutta se on levinnyt rikkaruohona Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se on alkuperäinen ja yleinen varjoisten ja multavien lehtojen ja puronvarsien kasvi Etelä- ja Keski-Suomessa Suomenselän eteläpuolella. Se on hyötynyt asutuksesta leviämällä metsittyville pelloille, pellonpientarille ja puutarhoihin luontaisella esiintymisalueellaan ja myös Pohjois-Suomessa.


title: Vuohenputki

text: Vuohenputki kasvaa rehevässä lehtomaassa ja kesannolle jätetyillä pelloilla. Puutarhassa se saattaa olla tehokkaan leviämisensä vuoksi kiusallinen ja vaikeasti hävitettävä rikkaruoho.


title: Vuohenputki

text: Vuohenputken nuoria lehtiä voi käyttää villivihanneksena, mutta lajinmäärityksessä pitää olla tarkkana: muun muassa myrkylliset myrkkykatko, myrkkykeiso ja hukanputki näyttävät hieman samanlaisilta. Vuohenputki muistuttaa kuitenkin ehkä eniten yleisenä kasvavaa vaaratonta karhunputkea ("Angelica sylvestris").


title: Balls of Fury (videopeli)

text: Balls of Fury on vuonna 2007 julkaistu urheilupeli, joka perustuu samannimiseen elokuvaan. Pelin on kehittänyt Black Lantern Studios ja julkaissut Destination Software.


title: Urjalan asema

text: Urjalan asema on Urjalan kunnassa sijaitsevan Urjalan rautatieaseman ympärille muodostunut noin 1 013 asukkaan taajama. Se sijaitsee Turun ja Toijalan välisen rautatien luoteispuolella ja käsittää läheiset Salmen ja Huhdin kylät. Urjalan asemalla oli ennen hyvin vilkas junaliikenne. Vuosien kuluessa matkustajien vähyyden takia junien pysähdykset Urjalassa kuitenkin loppuivat.


title: Urjalan asema

text: Kylässä on asemakaavoitettua aluetta. Kylässä on myös Urjalan yläaste, Väinö Linnan lukio ja Aseman koulu, jossa on myös aamu- ja iltapäivätoimintaa.


title: Urjalan asema

text: Joissain lähteissä Urjalan asema mainitaan omana taajamanaan. Tilastokeskuksen tilastollisten taajamien luettelossa 2011 se on laskettu osaksi Urjalan kirkonkylän taajamaa. Näin oli tilanne myös tilastollisten taajamien luettelossa 2005 ja 2000


title: Urjalan asema

text: Urjalan asema on myös Urjalan rautatieasemalla toimivan kulttuurikeskuksen nimi.


title: Imperiumin marssi

text: Imperiumin marssi () eli Darth Vaderin teema ("Darth Vader’s Theme") on elokuvasäveltäjä John Williamsin säveltämä musiikkikappale, joka esiintyy George Lucasin luomassa "Tähtien sota" -elokuvasarjassa. Se esiintyi ensimmäisen kerran ilmestymisjärjestyksessä toisessa ja aikajärjestyksessä viidennessä "Tähtien sota" -elokuvassa, vuonna 1980 julkaistussa "Imperiumin vastaiskussa". "Tähtien sodan" suosion myötä Imperiumin marssista on muodostunut yksi elokuvamusiikin tunnetuimmista teemakappaleista.


title: Imperiumin marssi

text: Imperiumin marssi kuullaan "Tähtien sota" -elokuvissa yleensä kohtauksissa, joissa mainitaan tai esiintyy Darth Vader. Kappale kuullaan ensimmäisen kerran "Imperiumin vastaiskun" kohtauksessa, jossa katsojalle esitellään Darth Vaderin komentama keisarillinen avaruuslaivasto ja hänen lippulaivansa "Executor". Myöhemmin Imperiumin marssi esiintyy elokuvassa useita kertoja, mukaan lukien Darth Vaderin ja Luke Skywalkerin välisen kaksintaistelun aikana. Kappale kuullaan myös "Jedin paluussa", "", "" ja "". Elokuvissa kappaleesta kuullaan useita erilaisia variaatioita, joista tunnetuin on Galaktista Imperiumia edustava militaristinen ja wagneriaaninen fanfaari.


title: Imperiumin marssi

text: Koska "Tähtien sodassa" Imperiumin marssi liitetään Darth Vaderin ja pahuuden voimien läsnäoloon, populaarikulttuurissa kappaletta on toisinaan käytetty humoristisessa mielessä, esimerkiksi radiojuontaja Rush Limbaughilla on tapana soittaa Imperiumin marssia taustalla keskustellessaan Neuvostoliiton entisestä johtajasta Mihail Gorbatšovista. Toisena vastaavanlaisena esimerkkinä Imperiumin marssia on kuultu muutamissa "Simpsonien" kohtauksissa, joissa esiintyy miljardööri Charles Montgomery Burns.


title: Nainen Pariisissa

text: Nainen Pariisissa (suomeksi myös Nainen Pariisista, "A Woman of Paris") on vuonna 1923 valmistunut yhdysvaltalainen mykkäelokuva, jonka ohjasi, käsikirjoitti ja tuotti Charles Chaplin. Chaplinin uskotaan saaneen ideansa elokuvaan viiden miljonäärin kanssa naimisissa olleen Peggy Hopkins Joycen elämäntarinasta.


title: Nainen Pariisissa

text: Elokuva eroaa monilta osin Chaplinin muista töistä. Huomattavin ero on, ettei hän itse esiinny pääosassa perinteisessä kulkurin roolissaan. Chaplin tosin vilahtaa elokuvassa kantajan roolissa, mutta hänen nimeään ei mainita alkutesteissä. Toinen merkittävä ero on, että elokuva on vakava draama eikä se sisällä komediallisia piirteitä.


title: Nainen Pariisissa

text: Yksi syy, miksi Chaplin halusi tehdä Nainen Pariisissa -elokuvan, oli saada Edna Purviancen ura uuteen nousuun ilman Chaplinin esittämää kulkuria rinnallaan. Yrityksestä huolimatta Purviance ei saavuttanut entisenlaista suosiota. Sen sijaan Adolphe Menjoulle elokuva osoittautui läpimurroksi.


title: Nainen Pariisissa

text: Pienessä ranskalaisessa kylässä asuvat rakastavaiset Marie St. Clair ja Jean Millet suunnittelevat karkaavansa Pariisiin, jossa he voisivat mennä naimisiin vanhempiensa vastusteluista huolimatta. Marie menee rautatieasemalle ja Jean lupaa tulla perässä. Valmistautuessaan lähtöön Jean kuitenkin riitelee isänsä kanssa, minkä seurauksena isä saa sairauskohtauksen ja kuolee. Jean yrittää soittaa Marielle asemalle selittääkseen että ei voi lähteä tuona iltana ja jättää äitiään yksin, mutta Marie kuulee puhelusta vain osan, ja luulee Jeanin hylänneen hänet. Hän päättää kuitenkin lähteä yksin Pariisiin.


title: Nainen Pariisissa

text: Elokuvassa siirrytään jonkin aikaa ajassa eteenpäin. Marie elää nyt ylellisesti Pariisissa rikkaan ja karismaattisen Pierre Revelin maksettuna rakastajattarena. Mennessään eräänä iltana juhliin Latinalaiskortteliin Marie erehtyy asunnon numerosta ja päätyykin kaupunkiin äitinsä kanssa muuttaneen Jeanin kotiin. Jean työskentelee taiteilijana, joskaan ei ole taloudellisesti kovin menestynyt. Rikas Marie tilaa Jeanilta muotokuvan. Kuvaa työstettäessä vanhat muistot palaavat kuitenkin pintaan ja Marie alkaa epäillä onneaan Pierren kanssa, varsinkin koska Pierre on menossa naimisiin toisen naisen kanssa. Marie ja Jean tajuavat rakastavansa yhä toisiaan, mutta koska Jean ei voi jättää äitiään eikä Marie ole varma haluaako jättää ylellistä elämäänsä, he päättävät pysyä erossa toisistaan. Epätoivoinen Jean ilmestyy aseen kanssa ravintolaan, jossa Marie on Pierren kanssa, ja ampuu itsensä. Marie palaa šokissa Jeanin äidin luokse, joka hetken aikaa suunnittelee tappavansa tämän, koska uskoo suhteen johtaneen rakkaan poikansa kuolemaan. Äiti kuitenkin tajuaa Marien surevan Jeania yhtä paljon kuin hänkin, ja luopuu aikeestaan.


title: Nainen Pariisissa

text: Elokuvan lopussa aikaa on kulunut, ja Marie ja Jeanin äiti työskentelevät idyllisellä maaseudulla orpolasten parissa. Pierre sattuu ajamaan seudun läpi autollaan ja tietämättään ohittaa kärryillä istuvan, onnellisen Marien.


title: Nainen Pariisissa

text: Vaikka kriitikot pitivät elokuvasta, yleisömäärät laskivat rajusti kahden viikon esittämisen jälkeen. Chaplin oli hyvin suosittu 1920-luvulla ja monet menivät katsomaan elokuvaa odottaen näkevänsä Chaplinin Kulkurin roolissaan. Elokuvan ensi-illassa jaettiin lentolehtisiä, jossa kerrottiin elokuvan poikkeavan Chaplinin normaaleista töistä, mutta yleisön toivottiin nauttivan siitä. Elokuvan alussa esitettiin myös teksti, jossa ilmoitettiin ettei Chaplin näyttele elokuvassa.


title: Nainen Pariisissa

text: Elokuvan huono menestys oli Chaplinille kova isku ja hän veti elokuvan pois levityksestä yli viideksikymmeneksi vuodeksi. Vasta vuonna 1976 elokuva palautettiin julkisuuteen uuden musiikin ja leikkauksen kanssa.


title: Ian Hart

text: Ian Hart (s. 8. lokakuuta 1964 Liverpool, Englanti) on englantilainen näyttelijä.


title: Ian Hart

text: Hän esitti pahansuopaa professori Oravea "Harry Potter ja viisasten kivi" -elokuvassa. Samassa elokuvassa hän esitti myös lordi Voldemortia kohtauksessa, jossa Voldemort saapuu Lily ja James Potterin kotiin.


title: Ian Hart

text: Hart on näytellyt Tohtori Watsonia kahdessa Sherlock Holmes -televisioelokuvassa, jotka BBC esitti joulujen 2002 ja 2004 aikaan. Hän on myös näytellyt Sherlock Holmesin ja Watsonin luonutta Arthur Conan Doylea elokuvassa "Finding Neverland – tarinan lähteillä".


title: Oulu 2

text: Oulu 2 on majakka Hailuodon saaren pohjoispuolella Oulun edustalla Suomen aluevesillä. Majakka sijaitsee entisen Haukiputaan kunnan alueella ja se on Oulun sataman johtavan väylän toiseksi uloin majakka. Majakka on rakennettu ja asennettu paikalleen vuonna 1965.


title: Oulu 2

text: Rakenteeltaan majakka on ns. pohjamajakka eli kasuunimajakka. Merenpohjaan upotettava kasuuniosa sekä majakkatorni rakennettiin Oulun öljysatamassa. Majakan merenpohjaa vasten lasketun betonisen kasuuniosan halkaisija on 22 metriä. Majakka hinattiin Oulusta sijoituspaikalleen, ja hinauksen aikana torniosa oli sijoitettu kasuunin sisäpuolelle. Sijoituspaikalla torni nostettiin ylös, kasuuniosa upotettiin paikalleen ja täytettiin hiekalla ja betonilla.


title: Oulu 2

text: Pyöreä, 24 metriä korkea majakkatorni on väriltään valkoinen, ja sen välitasanteen yläpuolella kiertää musta vyö. Majakan lyhtylaitteen korkeus merenpinnasta on 22 metriä.


title: Josef Korbel

text: Josef Korbel (synt. Josef Körbel 1909–1977) oli tšekkoslovakialainen diplomaatti ja opettaja. Hänen tyttärensä Madeleine Albright oli Yhdysvaltain ulkoministeri.


title: Josef Korbel

text: Korbel toimi diplomaattina Tšekkoslovakiassa. Hän oli juutalainen, ja perhe pakeni maasta, kun Saksa miehitti sen vuonna 1939. Korbel oli Edvard Benešin neuvonantaja. Beneš oli Tšekin pakolaishallituksen presidentti Lontoossa. Korbel palasi kotimaahan ja toimi Jugoslavian suurlähettiläänä kunnes Tšekkoslovakiassa tapahtui vuonna 1948 kommunistivallankaappaus. Korbel tuomittiin, mutta hän onnistui pakenemaan Yhdysvaltoihin.


title: Josef Korbel

text: Korbel opetti Denverin yliopistossa kansainvälistä politiikkaa. Yksi hänen oppilaistaan oli Yhdysvaltain ulkoministeri Condoleezza Rice, joka oli ensimmäisiä yliopistoihin päässeitä mustia.


title: Josef Korbel

text: Korbelin kuoleman jälkeen Denverin yliopisto perusti "Josef Korbelin humanitäärisen palkinnon" vuonna 2000.


title: System of a Down (albumi)

text: System of a Down on System of a Downin 30. kesäkuuta 1998 julkaisema debyyttialbumi. Albumi nauhoitettiin Los Angelesissa, Kaliforniassa marraskuun 1997 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana. Musiikkityyli on Alternative metal ja pituutta albumilla on 40 minuuttia ja 41 sekuntia.


title: System of a Down (albumi)

text: Japanissa levyllä on julkaistu myös kappaleet "Marmalade" ja "Störagéd".


title: Oulu 3

text: Oulu 3 on Hailuodon saaren pohjoispuolella Oulun edustalla Suomen aluevesillä sijaitseva Oulun sataman johtavan väylän sisin majakka. Majakka on rakennettu ja asennettu paikalleen vuonna 1964.


title: Oulu 3


title: Oulu 3

text: Pyöreä, 24 metriä korkea majakkatorni on väriltään valkoinen, ja sen välitasanteen yläpuolella kiertää punainen vyö. Majakan lyhtylaitteen korkeus merenpinnasta on 22 metriä.


title: Oulu II

text: Oulu II oli Oulu Oy:n omistama höyrykäyttöinen, jatkosodan aikana kadonnut hinaaja, jonka rakensi Oulun Konepaja Oy toiminimi J. W. Snellmannille. Tukkinippujen hinausta varten tarkoitettu alus laskettiin vesille vuonna 1908 nimellä Warma. Valmistuessaan se oli suurin telakan valmistama alus.