title: Sikorski

text: Sikorski tai Sikorsky tarkoittaa:


title: Nalle Puh – yhtä juhlaa

text: "Nalle Puh – yhtä juhlaa" (engl. "Winnie the Pooh Seasons of Giving") on vuonna 1999 valmistunut Disneyn piirroselokuva. Pääosissa alkuperäisessä versiossa ovat muun muassa Peter Cullen ja Jim Cummings.


title: Nalle Puh – yhtä juhlaa

text: Videolle on koottu kolme kylmän vuodenajan tarinaa.


title: Nalle Puh – yhtä juhlaa

text:
Alkuperäinen versio
Suomenkielinen versio


title: Batman & Teräsmies: Ässäpari ja Jokeri

text: Batman & Teräsmies: Ässäpari ja Jokeri on vuonna 1998 suoraan VHS:lle julkaistu DC-animaatiouniversumiin kuuluva elokuva, joka on koostettu "Teräsmies" -animaatiosarjan jaksoista 29-31.


title: Batman & Teräsmies: Ässäpari ja Jokeri

text: Elokuva on Suomessa julkaistu ensin VHS:lle ja myöhemmin myös DVD:lle. Molemmat julkaisut sisältävät suomenkielisen dubbauksen ja DVD-julkaisu myös tekstityksen.


title: Batman & Teräsmies: Ässäpari ja Jokeri

text: "Jokeri" ja "Harlekiini" varastavat 20 kiloa arvokasta kryptoniittia, jonka voima voi tappaa "Teräsmiehen". Rahapulasta kärsivä Jokeri tekee kaupat Teräsmiehen arkkivihollisen, "Lex Luthorin" kanssa: jos Jokeri tappaa Teräsmiehen, tämä saa miljardin dollarin palkkion. "Batman" ja Teräsmies yrittävät saada Jokerin apureineen satimeen ennen kuin tämä ehtii tehdä konnuuksia.


title: Katalat pyörteet

text: Katalat pyörteet on yleensä näennäistieteenä pidetty ajatus, jonka mukaan maapallolla olisi 12 Bermudan kolmiota, Paholaisen merta ja Etelä-Atlantin anomaliaa muistuttavaa aluetta. Pyörteet aiheuttaisivat lentokoneiden ja laivojen katoamisia, kompassihäiriöitä ja muita outoja ilmiöitä. Molemmilla navoilla olisi mystinen pyörre, ja hieman kääntöpiirien ulkopuolella pyörteitä 72 pituusasteen välein. (Tarkemmin: ne sijaitsisivat noin 26,5 °pohjoista tai eteläistä leveyttä, minkä kulman tangentti on 0,5.) Tällöin pyörteiden paikoista syntyisi maan sisään säännöllinen ikosaedri. Ajatuksen esitti vuonna 1972 amerikkalainen Ivan T. Sanderson Saga-aikakauslehdessä artikkelissa "The Twelve Devil’s Graveyards Around the World" ("Kaksitoista paholaisen hautausmaata maapallollamme").


title: Katalat pyörteet

text: Hieman myöhemmin kolme venäläistä kirjoittajaa Nikolai Gontšarov, Vjatšeslav Morotšov ja Valeri Makarov julkaisivat Himja i Žizn -lehdessä pyörteisiin liittyvän artikkelin, jossa Maa oletettiin suureksi kiteeksi, ja kosminen energia muodostaisi 62 risteyspaikkaa viisikulmion muotoisille laatoille. Näistä 12 olisi samoja kuin Sandersinin ikosaedrin kärjet, 20 taas vastaisi niiden muodostaman ikosaedrin sivutahkojen keskipisteitä ja loput 30 sen särmien keskipisteitä. Heille tuli mieleen ajatus, yhdistäisikö jokin geometrinen kuvio huomattavia historiallisia paikkoja eri puolilla maapalloa. He totesivatkin, että monet maailman vanhimpien korkeakulttuurien synnyinseudut sijaitsevat lähellä joko Sandersonin ikosaedrin kärkiä eli "katalia pyörteitä" taikka sen tahkojen tai särmien keskipisteitä (esimerkiksi Induksen suisto ja Pääsiäissaari ovat lähellä sen kärkiä, Inkavaltakunnan keskus Peru sen sijaan lähellä sivutahkon ja Egypti särmän keskipistettä), ja heidän mukaansa muinaiset ihmiset olisivat vaistomaisesti pitäneet tällaisia paikkoja muita tärkeämpinä. Jotkin erikoiset luonnonmuodostumatkin kuten Baikaljärvi sijaitsevat lähellä sivutahkojen keskipisteitä.


title: Katalat pyörteet

text: Sandersonin mukaan oudot ilmiöt johtuisivat ilma- ja merivirtojen törmäilyistä. Mutta myöhemmin ajatukseen on lisätty mystisempiä ulottuvuuksia. Nämä pyörrealueet mainitsee muun muassa Charles Berlitz kirjassaan "Bermudan kolmio". Kriitikoiden mukaan laivojen katoamiset selittyivät myrskyillä, kadonneeksi väitettyä laivaa ei ollut ja katoaminen toisaalla oli mysteerikirjailijan teoksessa siirretty mystiseksi väitetylle alueelle.


title: Katalat pyörteet

text:
Ivan T. Sandersonin esittämää alkuperäistä ajatusta ovat laajentaneet muun muassa William Becker ja Bethe Hagens. Komsomolskaja Pravdassa esitettiin jopa hypoteesi, jonka mukaan Maa olisi alkujaan ollut ikosaedrin muotoinen ja vasta vähitellen pyöristynyt pallomaiseksi ja että alkuperäinen kuvio olisi yhä nähtävissä kahtenatoista viisikulmaisena laattana, jotka peittäisivät maapallon. Ajatusta pidetään kuitenkin erittäin epäuskottavana jo siitä syystä, että vaikka näin olisikin, mannerliikunnot olisivat aikojen kuluessa hajottaneet monitahokkaan alkuperäisen symmetrian.
Myös ei-säännöllisiä pyörreajatuksia on esitetty.


title: Katalat pyörteet

text: Sandersonin esittämät laivojen ja lentokoneiden hautausmaat sijaitsevat hänen mukaansa maapallon sisään piirretyn säännöllisen ikosaedrin kärjissä seuraavasti:


title: Emil Andersson

text: Emil Andersson (s. 14. marraskuuta 1979) on ruotsalainen riistamaaliampuja ja maailmanmestari.


title: Emil Andersson

text: Andersson on voittanut urallaan henkilökohtaisen maailmanmestaruuden 10 m liikkuvassamaalissa Plzeňissä 2008 ja Heinolassa 2009. Lisäksi hänellä on useita muita MM-mitaleita.


title: Graduation

text: Graduation on hip hop -tuottaja-artisti Kanye Westin kolmas studioalbumi vuodelta 2007. Albumi voitti Grammy-palkinnon parhaana rap-albumina vuonna 2007. Albumia myytiin Yhdysvalloissa ensimmäisellä viikollaan 957 000 kappaletta. Yhteensä albumia on myyty Yhdysvalloissa 2,9 miljoonaa kappaletta ja maailmanlaajuisesti 4,5 miljoonaa kappaletta.


title: Graduation

text: Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan ensimmäiselle sijalle. Suomessa se nousi virallisen albumilistan sijalle 16.


title: Graduation

text: Albumin kannen on taiteillut japanilainen nykytaiteilija Takashi Murakami. Albumin kantta, kuten Kanye Westin kahden aikaisemmankin albumin "The College Dropoutin" ja "Late Registrationin", sekä Westin livealbumin "Late Orchestrationin" kansia koristaa Kanye Westin maskotti Dropout Bear.


title: Graduation

text: Heinäkuussa 2007 West vaihtoi albumin julkaisupäivän 18. syyskuusta 11. syyskuuhun, eli samaan päivämäärään, jolloin 50 Centin kolmas studioalbumi "Curtis" julkaistaisiin. 50 Cent sanoi lopettavan uransa, jos hänen albuminsa myisi huonommin kuin Westin. Näin kävi, mutta hän ei kuitenkaan lopettanut uraansa.


title: Bob Wilber

text: Bob Wilber (s. 15. maaliskuuta 1928 New York) on yhdysvaltalainen jazzklarinetisti ja -saksofonisti. Hän on tehnyt yhteistyötä lukuisten maailmanluokan bandleadereiden kanssa ja perustanut omiakin yhtyeitään. Hän oli Sidney Bechet'n varhainen suojatti. Muita jazzmuusikoita, joiden kanssa Wilber on työskennellyt, ovat muiden muassa Eddie Condon, Bobby Hackett ja Kenny Davern.


title: Bob Wilber

text: Wilber oli yksi "Cotton Club" -elokuvan (Coppola, 1984) musiikin tekijöistä. Työstään siinä hän sai John Barryn kanssa Grammy-palkinnon.


title: Bob Wilber

text: Wilberiltä on ilmestynyt muistelmateos "Music Was Not Enough". Hänestä tehtiin vuonna 1998 Hamilton Collegen musiikin kunniatohtori Clintonissa, New Yorkin osavaltiossa.


title: Stefan Petzner

text: Stefan Petzner (s. 17. tammikuuta 1981) on itävaltalainen poliitikko ja entinen Itävallan tulevaisuuden liitto -puolueen puheenjohtaja.


title: Stefan Petzner

text: Petzner nousi yksimielisesti puolueen puheenjohtajaksi lokakuussa 2008 auto-onnettomuudessa kuolleen Jörg Haiderin seuraajaksi. Samassa kuussa Petzner kertoi, että hänellä oli Haiderin kanssa vuosia kestänyt suhde, jonka tämän vaimo hyväksyi. Pian tämän jälkeen Petzner erotettiin puheenjohtajan tehtävistä. Uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Josef Bucher, jonka avustajana Petznerin on määrä toimia.


title: Keijo Kousa

text: Keijo Kousa (s. 27. heinäkuuta 1959 Myrskylä) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi keskushyökkääjänä tai keskuspuolustajana.


title: Keijo Kousa

text: Kousa pelasi koko SM-sarjauransa Kuusysissä vuosina 1982–1993. Urallaan hän voitti viisi Suomen mestaruutta sekä neljä SM-hopeaa. Liigaotteluita hänelle kertyi kaikkiaan 251 ja niissä hän teki 55 maalia. Kousa on voittanut Kuusysissä myös Suomen Cupin kahdesti vuosina 1983 ja 1987.


title: Keijo Kousa

text: Maajoukkueessa Kousa debytoi 24. toukokuuta 1981 MM-karsintaottelussa Saksaa vastaan. Urallaan hän pelasi yhteensä 18 maaottelua, joissa hän teki 4 maalia.


title: Keijo Kousa

text: Kousa on tunnettu myös siitä, että hän sai vuonna 1989 UEFA:lta viiden vuoden pelikiellon eurocupeihin kiitettyään tuomaria ja sylkäistyään kenttään protestiksi ulosajostaan.


title: Keijo Kousa

text: Kousan lapset Jenni ja Mikko ovat menestyneet myös urheilun saralla.


title: Dick Hyman

text: Richard "Dick" Hyman (s. 8. maaliskuuta 1927) on yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -säveltäjä. Hän on tyylillisesti monipuolinen muusikko, joka on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Red Norvon, Benny Goodmanin, Arthur Godfreyn, Leonard Featherin ja Ruby Braffin kanssa. Hän on myös säveltänyt musiikkia televisioon ja elokuviin. Jälkimmäisiin kuuluu Woody Allenin ohjauksia.


title: Dick Hyman

text: Hyman oli Bafta-ehdokkaana työstään Norman Jewisonin elokuvassa "Kuuhullut" (1987). Hän voitti vuonna 1981 Emmy-palkinnon.


title: Gian Piero Gasperini

text: Gian Piero Gasperini (s. 26. tammikuuta 1958) on italialainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Kesäkuusta 2016 lähtien hän on toiminut Atalantan päävalmentajana.


title: Gian Piero Gasperini

text: Gasperini pelasi yhdeksänvuotiaasta alkaen Juventuksen organisaatiossa. Hän voitti 1976 Juventuksen alle 20-vuotiaiden joukkueessa yhdessä Paolo Rossin ja Sergio Brion kanssa Italian nuorten mestaruuden 1976. Seuraavaksi kaudeksi Gasperini nostettiin edustusjoukkueseen. Serie A:ssa hän ei pelannut kuitenkaan yhtään ottelua, mutta otteet Coppa Italiassa herättivät kiinnostusta ja 1977 hänet lainattiin AC Reggianaan, jossa hän pelasi kuusi ottelua kaudella 1977–78.


title: Gian Piero Gasperini

text: Gasperini ei palannut enää Juventukseen, vaan siirtyi 1978 US Città di Palermoon, jossa hän pelasi viisi kautta Serie B:ssä ja oli mukana Coppa Italian finaalissa häviämässä Juventukselle 1979. Palermosta Gasperini jatkoi uraansa SS Caveseen ja AC Pistoiseen pelaten Serie B:ssä ja C1:ssä. Vasta edustaessaan Pescara Calciota Gasperini pääsi pelaamaan pääsarjatasolla, kun seura nousi Serie A:han 1987.


title: Gian Piero Gasperini

text: Gasperini jätti Pescaran 1990 ja pelasi vielä Salernitana Calciossa ja Vis Peserossa ennen kuin lopetti uransa 1993.


title: Gian Piero Gasperini

text: Gasperini aloitti valmennusuransa Juventuksen organisaatiossa juniorivalmentajana 1994. Hän valmensi eri ikäluokkien joukkueita yhdeksän vuoden ajan kunnes hän vuonna 2003 siirtyi Serie C1:ssä pelanneen FC Crotonen päävalmentajaksi. Debyyttikausi 2003–04 päättyi Gasperinin johdolla menestyksekkääseen nousuun Serie B:hen. Gasperini sai potkut kesken kauden 2004–05, mutta hänet palkattiin pikaisin takaisin seuran peräsimeen.


title: Gian Piero Gasperini

text: Kesällä 2006 Gasperini siirtyi Genoa CFC:n päävalmentajaksi. Debyyttikausi päättyi komeasti nousuun Serie A:han, jossa Gasperinin ja Genoan ensimmäinen kausi päättyi hienosti sijalle 10. Kaudella 2008–09 Gasperinin suojatit jatkoivat hyviä esityksiään ja päätyivät lopulta sijalle 9. Kauden 2010–11 kehno alku koitui Gasperinin kohtaloksi ja hän sai potkut tehtävistään marraskuussa. Genoa oli hävinnyt kolme neljästä viimeisimmästä ottelusta ja kerännyt 10 ottelusta vain 11 pistettä.


title: Gian Piero Gasperini

text: Kesäkuussa 2011 Gasperini nimitettiin FC Internazionale Milanon päävalmentajaksi.. Syyskuussa 2011 Interin hävittyä nousijajoukkue Novaralle 3-1 seurajohto erotti valmentajan tehtävästään. Inter ei voittanut Gasperinin johdolla otteluakaan. Potkujensa jälkeen Gasperini kritisoi Interin seurajohdon toimintaa hänen palkkauksessaan. Gasperinin mukaan Inter tiesi, että hän tulee käyttämään 3-4-3 taktiikkaa. Lisäksi Gasperini olisi toivonut seurajohdolta parempaa toimintaa kesän siirtomarkkinoilla, sillä Gasperini ei saanut hankittua ryhmäänsä haluamiaan ja sopivimpia pelaajia.


title: Gian Piero Gasperini

text: Syyskuussa 2012 Gasperini palasi Serie A:han US Città di Palermon päävalmentajaksi. Hän ei onnistunut kääntämään sisilialaisseuran huonosti alkanutta kautta, vaan Palermo vajosi sarjan jumboksi. Gasperini sai potkut helmikuun alussa 2013. Gasperini palasi seuran valmentajaksi kolme kierrosta myöhemmin, kun Alberto Malesani sai potkut tehtävästä. Hän sai kuitenkin uudelleen potkut maaliskuun alussa Palermon ollessa edelleen Serie A:n jumbona.


title: Gian Piero Gasperini

text: Syyskuun lopulla 2013 Gasperini palasi Genoan päävalmentajaksi. Vaikean ensimmäisen kautensa jälkeen Gasperini luotsasi seuransa kaudella 2014/15 Serie A:ssa komeasti kuudenneksi. Joukkue olisi pelillisesti päässyt Eurooppa-liigaan, mutta seuran UEFA-lisenssin puuttumisen vuoksi europelipaikka meni paikallisvastustaja UC Sampdorialle. Kaudella 2015/16 europelipaikat jäivät jälleen kauas ja Genoa päätyi keskikastiin sijalle 11. Kauden jälkeen Gasperini jätti seuran ja siirtyi Atalantan päävalmentajaksi.


title: Sigebert III

text: Sigebert III (n. 630 – 1. helmikuuta 656) oli Austrasian kuningas 634–656. Hän oli Dagobert I:n vanhin poika. Sigebert oli ensimmäisiä merovingikuninkaita, jolla ei enää ollut todellista valtaa. Hänen sijastaan kuningaskuntaa hallitsivat ylimystö ja mahtavat käskynhaltijat, major domukset.


title: Sigebert III

text: Sigebertin isä, koko frankkien valtakunnan kuningas Dagobert I teki hänestä Austrasian kuninkaan vuonna 634. Lapsikuninkaan puolesta hallitsivat ensin Kölnin piispa Chunibert ja herttua Adalgisel. Dagobertin kuoltua valtaa pitivät Chunibert ja major domus Pipin I. Pipinin kuoltua valta siirtyi Pipinin pojalle Grimoaldille, josta tuli major domus 643. Grimoald sai myös suostuteltua tuolloin vielä ilman perillistä olleen Sigebertin adoptoimaan oman poikansa Kildebertin. Myöhemmin Sigebert sai kuitenkin pojan, Dagobert II:n.


title: Sigebert III

text: Kun Sigebert III kuoli, Grimoald lähetti Dagobertin luostariin Irlantiin ja julisti poikansa Kildebertin Austrasian kuninkaaksi.


title: Rantahaka

text: Rantahaka on Kotkassa lähellä Haminan rajaa sijaitseva asuinalue. Lähimmät naapurikaupunginosat ovat Kotkan puolella Saksala ja Haminassa Neuvoton. Palveluihin ja alueella toimiviin yrityksiin kuuluvat Hotelli Leikari sekä Kyösti Suutari Oy:n ja V. A. Suutarin puutarhat.


title: Rantahaka

text: Rantahaassa on osittain Haminan puolella sijaitseva tieliikenteen liittymä, jossa risteävät Helsingin ja Vaalimaan välinen valtatie 7, Helsingin ja Haminan välinen seututie 170 sekä Kotkan keskustan, Kouvolan ja Mikkelin välinen valtatie 15. Kotkan Kyminlinnan ja Rantahaan välillä valtatie 15 kulkee samassa väylässä valtatie 7:n kanssa moottoritienä.


title: Rantahaka

text: Rantahaan pikavuoropysäkin kautta ajetaan Helsingin, Haminan, Lappeenrannan ja Joensuun välisiä vuoroja, yhteyksiä Kotkasta ja Haminasta Kouvolaan ja Lahteen sekä Kotkan ja Haminan välisiä seutulinjoja.


title: Rantahaka

text: Kouvolan ja Kotkan sataman väliset taajamajunat pysähtyvät Tavastilan seisakkeella, josta on Rantahakaan noin viisi kilometriä matkaa. Noin 500 metriä Rantahaasta länteen sijaitsee Tavastilan tienhaara eli seututie 170:n ja Tavastilantien risteys, josta on paikallisbussilla yhteys Tavastilan seisakkelle.


title: Delio Rossi

text: Delio Rossi (s. 26. marraskuuta 1960) on italialainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Elokuusta 2017 lähtien hän on toiminut bulgarialaisen Levski Sofian päävalmentajana.


title: Delio Rossi

text: Rossin pelaajaura jäi varsin vaatimattomaksi. Suurimmat hetkensä hän koki US Foggiassa 1981–1983 pelatessaan Serie B:ssä. Hän lopetti aktiiviuransa suhteellisen nuorena vuonna 1989.


title: Delio Rossi

text: Urheilutieteitä opiskellut Rossi aloitti valmennusuransa 1990 piskuisessa AS Torremaggiore Calciossa, jonka hän valmensi Promozione-liigan voittoon. Hän siirtyi 1991 US Foggian juniorivalmentajaksi ja kaksi vuotta myöhemmin Salernitana Calcion päävalmentajaksi Serie C1:een. Salernitanan Rossi johdatti komeaan nousuun Serie B:hen. Hän palasi kaudeksi 1995–1996 US Foggiaan edustusjoukkueen valmentajaksi, mutta pesti ei ollut järin menestyksekäs.


title: Delio Rossi

text: Valmennettuaan kauden 1996–1997 Pescara Calciota Rossi palasi Salernitanaan. Hänen johdollaan seura nousi Serie A:han, mutta menestyksen jäätyä pääsarjatasolla vaisuksi sai Rossi potkut maaliskuussa 1999. Seuraavina vuosina hän valmensi kehnommalla menestyksellä Genoa CFC:tä ja Pescaraa. Hän siirtyi helmikuussa 2002 US Leccen peräsimeen. Rossikaan ei onnistunut pelastamaan Lecceä putoamiselta Serie B:hen, mutta jo seuraavalla kaudella seura onnistui palaamaan takaisin pääsarjatasolle. Rossi jätti seuran kauden 2003–2004 jälkeen.


title: Delio Rossi

text: Joulukuussa 2004 Rossi palasi valmennustehtäviin, kun hänet nimitettiin Atalantan päävalmentajaksi. Rossi teki kaikkensa estääkseen seuran putoamisen Serie A:sta, mutta lopulta tehtävä epäonnistui. Työ Atalantassa kuitenkin vakuutti SS Lazion johdon ja kesällä 2005 seura palkkasi Rossin päävalmentajakseen.


title: Delio Rossi

text: Kaudella 2005–2006 Rossi johdatti Lazion komeasti Serie A:ssa UEFA Cupin paikoille, mutta Calciopoli-skandaalin vuoksi Laziolta vähennettiin pisteitä ja seura putosi liigassa sijalle 16. Seuraava kausi 2006–2007 oli kuitenkin vielä suurempi menestys. Lazio lähti kauteen 11 miinuspisteen rasittamana, mutta Rossin johdolla roomalaiset sijoittuivat loistavasti kolmansiksi. Kaudella 2007–2008 Lazio pääsi pelaamaan myös Mestarien liigaa, mutta tie katkesi alkulohkon jumbosijaan. Serie A -kausi päättyi myös pettymykseen ja sijaan 12, mutta seurajohto luotti edelleen Rossiin, joka sai jatkaa Lazion peräsimessä. Kaudella 2008–2009 Rossi voitti Italian cupin SS Lazion kanssa. Finaalin jälkeen Lazio-fanit riehaantuivat ja rikkoivat kauppojen ikkunoita sekä ottivat yhteen poliisin kanssa.


title: Delio Rossi

text: Kesäkuussa 2009 Rossi jätti tehtävänsä SS Lazion päävalmentajana. Eron taustalla olivat erimielisyydet seurajohdon kanssa. Marraskuun lopulla 2009 Rossi palasi valmennustehtäviin allekirjoitettuaan kaksivuotisen sopimuksen Serie A:ssa kolmantenatoista majailleen US Città di Palermon kanssa. Rossin johdolla Palermo pelasi hienon loppukauden ja sijoittui Serie A:ssa viidenneksi. Myös kausi 2010–2011 lähti käyntiin hyvin ja Palermo taisteli europaikoista. Helmikuun lopussa seura kuitenkin kärsi murskatappion Udinese Calciolle 0–7 ja Rossi sai lähteä seurasta. Cosmi ei kuitenkaan saanut seurassa aikaan toivottua tulosta, ja Palermo palkkasi Rossin takaisin jo huhtikuun alussa. Rossin johdolla Palermo sijoittui Serie A:ssa kahdeksanneksi, mutta Italian cupissa se eteni loppuotteluun saakka. Vaikka cup-mestaruus menikin Internazionalelle 3–1 voitolla, pääsi Palermo cupin myötä Eurooppa-liigaan kaudelle 2011–2012. Tulokset eivät kuitenkaan riittäneet Palermon puheenjohtajalle Maurizio Zamparinille, vaan Rossi sai kauden jälkeen potkut toistamiseen saman vuoden aikana.


title: Delio Rossi

text: Rossi palasi valmennustehtäviin marraskuussa 2011, kun hänet palkattiin ACF Fiorentinan valmentajaksi korvaamaan potkut saanut Siniša Mihajlović. Rossi teki joukkueen kanssa kauden 2012–2013 kattavan sopimuksen. Rossi ei saanut Fiorentinan peliä kulkemaan, vaan joukkue juuttui putoamisviivan läheisyyteen. Rossi sai lopulta potkut toukokuun alussa 2012 lyötyään omaa pelaajaansa Adem Ljajićia ottelussa Novaraa vastaan.


title: Delio Rossi

text: Joulukuun puolivälissä 2012 Rossista tuli Serie A:ssa sijalla 14 olleen UC Sampdorian päävalmentaja. Rossin johdolla seura ei onnistunut oleellisesti parantamaan peliesityksiään ja sijoittui kauden päätteeksi samalle sijalle. Kausi 2013/14 alkoi kehnosti ja Sampdorian saavutettua vain yhdeksän pistettä kauden 12 ensimmäisestä liigaottelusta, erotti seurajohto Rossin marraskuun puolivälissä.


title: Delio Rossi

text: Toukokuun alussa 2015 Rossista tuli Serie B:ssä kolmantena olleen Bologna FC:n päävalmentaja. Rossin johdolla Bologna voitti nousukarsintojen ratkaisevassa ottelussa Pescaran ja nousi takaisin Serie A:han. Rossi sai potkut lokakuun lopussa 2015, kun Bologna oli hävinnyt kahdeksan 10 ensimmäisestä liigaottelusta.


title: Delio Rossi

text: Elokuussa 2017 Rossi palasi parin vuoden jälkeen valmennustehtäviin bulgarialaisen Levski Sofian päävalmentajana.


title: Carson (Kalifornia)

text: Carson on kaupunki Los Angelesin piirikunnassa Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Vuoden 2009 väestölaskennan mukaan kaupungissa on 92 255 asukasta. Kaupungin pinta-ala on 49,12 neliökilometriä. Carson sijaitsee 20 kilometriä Los Angelesin keskustan eteläpuolella.


title: Carson (Kalifornia)

text: Carsonin alueella sijaitsee StubHub Center, joka on kahden Major League Soccer -seuran, Los Angeles Galaxyn ja Chivas USA:n, kotikenttä.


title: Carson (Kalifornia)

text: Carsonin väestö on monikulttuurista. Enemmistö alueen väestöstä on etniseltä taustaltaan latinoja, afroamerikkalaisia ja aasialaisia.


title: Himmennin (kamera)

text: Himmennin on kameran osa, jonka avulla säädetään filmille tai digitaalikameran ollessa kyseessä kuvakennolle pääsevän valon määrää aikayksikössä.


title: Himmennin (kamera)

text: Tekniseltä kannalta himmennin on aukko, jonka halkaisija on yleensä säädettävissä - puhekielessä himmennintä tai sen suhteellista kokoa ilmaisevaa numeroarvoa kutsutaankin usein yksinkertaisesti "aukoksi".


title: Titian Ramsay Peale

text: Titian Ramsay Peale (2. marraskuuta 1799 Philadelphia–13. maaliskuuta 1885 Philadelphia) oli huomattava yhdysvaltalainen luonnontieteilijä, maalari ja valokuvaaja.


title: Titian Ramsay Peale

text: Titianin isä oli yhdysvaltalainen luonnontieteilijä Charles Willson Peale. Titian oli perheen kuudestoista ja nuorin lapsi. Jo nuorena hän avusti isäänsä tämän monilla tutkimus- ja keräysretkillä, joilla he keräsivät aineistoa Peale Museumiin. Perhe muutti Philadelphian lähelle Germantowniin, missä Titian opetteli keräämään ja piirtämään perhosia ja muita hyönteisiä. Vanhempien veljiensä tavoin Titian auttoi museonäytteiden säilömisessä ja varastoinnissa. Hän opiskeli anatomiaa Pennsylvanian yliopistossa.


title: Titian Ramsay Peale

text: Titianin piirustuksia julkaistiin Thomas Sayn "American Entomology"ssa jo vuonna 1816, ja pian tämän jälkeen hänet äänestettiin "Academy of Natural Sciences"-seuran jäseneksi. 1817 Titian otti osaa ANS:n retkelle Floridaan ja Georgiaan yhdessä Sayn, George Ordin ja William Macluren kanssa. Hän toimi Sayn apulaisena myös Rocky Mountains-retkellä 1819. Jälkimmäisen retken antina Peale luovutti 122 piirrostaan ANS:lle.


title: Titian Ramsay Peale

text: Peale tuotti piirroksia Sayn "American Entomology" (1824-28) ja Charles Lucien Bonaparten "American Ornithology" (1825-33) teoksiin. Hän teki keräysmatkan Floridaan myös Bonaparten kanssa.


title: Titian Ramsay Peale

text: 1831 Peale julkaisi pamfletin nimeltä "Circular of the Philadelphia Museum: Containing Direction for the preservation and preparation of objects of natural history". Peale Museumin maine kasvoi maailmanlaajuiseksi. Titian kehitteli tehokkaan menetelmän perhosten varastointiin, jossa näyte suljettiin tiiviiseen lasikantiseen laatikkoon.


title: Titian Ramsay Peale

text: Vuosina 1838–1942 Peale osallistui luonnontieteilijöiden johtajana "Peacock"-laivalla tehtyyn "United States Exploring Expedition" -tutkimusretkeen, jota johti luutnantti Charles Wilkes. Retkellä Peale keräsi ja säilöi suuren määrän luonnonhistoriallisia näytteitä ja toimitti niitä museoonsa. Peale kirjoitti matkastaan raportin "Mammalia and Ornithology" (1848). Raportti oli kuitenkin keskentekoinen ja sai tyrmäävän vastaanoton Wilkesin ja John Cassinin taholta. Cassin palkattiin laatimaan täydellinen raportti, joka julkaistiin 1858.


title: Titian Ramsay Peale

text: 1. toukokuuta 1843 taloudelliset vaikeudet pakottivat Pealen myymään vararikkoisen museonsa Isaac Brown Parkerille. Näihin aikoihin hänen vaimonsa ja Florida-niminen tyttärensä kuolivat. Peale sai viran Yhdysvaltain patenttitoimistosta (U.S. Patent Office) Washingtonissa ja hänestä tuli yhdysvaltalaisen valokuvauksen pioneeri. Hän alkoi myös maalata öljyväreillä.


title: Titian Ramsay Peale

text: Peale kuvaili ja nimesi toistakymmentä tieteelle uutta lintulajia, muun muassa havaijinviirumesikon ("Chaetoptila angustipluma") ja australiansuohaukan ("Circus approximans").


title: Paul Motian

text: Stephen Paul Motian (25. maaliskuuta 1931 Philadelphia, Yhdysvallat – 22. marraskuuta 2011 New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen jazzrumpali ja -säveltäjä. Hän vietti lapsuutensa Providencessa ja soitti alun perin kitaraa, mutta siirtyi rumpuihin jo lapsena. Uransa varrella hän on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Thelonious Monkin, Bill Evansin, Paul Bleyn ja Keith Jarrettin kanssa. Näiden ja erityisesti Evansin kanssa työskennellessään hän kehitti omaa tyyliään ja nosti omalta osaltaan rumpalin pianistin säestäjän roolista tasavertaiseksi muusikoksi. Evansin jälkeen hän työskenteli Jarretin kanssa, ja tänä aikana hänen tyylinsä vapautui entisestään.


title: Paul Motian

text: Motian on myös orkesterinjohtaja. Hänen kanssaan ovat tunnetussa triossa soittaneet Bill Frisell ja Joe Lovano. Hän teki nelisenkymmentä omaa levyä, joista ensimmäisen vuonna 1972. Hän kävi Suomessa esiintymässä kymmenkunta kertaa.


title: Paul Motian

text: Motian kuoli myelodysplastiseen oireyhtymään, joka on harvinainen verisairaus.Tethered Moon (Trio yhdessä Masabumi Kikuchi ja Gary Peacock kanssa)


title: Michael Jakosits

text: Michael Jakosits (s. 21. tammikuuta 1970 Homburg) on saksalainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Barcelonan olympialaisissa 1992 10 metrin olympiakiväärikilpailussa .


title: Cestiuksen pyramidi

text: Cestiuksen pyramidi (, ) on antiikkinen hautamuistomerkki Roomassa.


title: Cestiuksen pyramidi

text: Egyptin pyramideja jäljittelevä, mutta esikuviaan huomattavasti suipompi monumentti rakennettiin roomalaisen virkamiehen ja kansantribuunin Gaius Cestius Epulon viimeiseksi leposijaksi 18–12 eaa. Se on rungoltaan tiilellä päällystettyä betonia, joka on verhottu marmorilaatoin. Perustukset ovat travertiinia. Sisällä on holvattu yksinkertainen hautakammio mitoiltaan (pituus) 5,95 m × (leveys) 4,10 m × (korkeus) 4,80 m. Hautamuistomerkin korkeus on 27 metriä. Pyramidi sijaitsee Ostian satamakaupunkiin johtavan ulosmenotien Via Ostiensiksen varrella lähellä Porta San Paolon kaupunginporttia, protestanttisen hautausmaan ("Cimitero acattolico") kupeessa. Pyramidi on säilynyt erinomaisesti, koska se liitettiin osaksi Rooman puolustusjärjestelmää Aurelianuksen muuria.


title: Cestiuksen pyramidi

text: Monumentissa on piirtokirjoitus, joka kuuluu:


title: Costa Luminosa

text: Costa Luminosa on italialaisen Costa Crociere -yhtiön risteilyalus, joka valmistui toukokuussa 2009.


title: Costa Luminosa

text: Alus tilattiin Fincantierilta Porto Margherasta Venetsiasta. Sen köli laskettiin 5. lokakuuta 2007 telakkanumerolla 6155 ja alus laskettiin vesille 30. kesäkuuta 2008. Se luovutettiin genovalaiselle Costa Crociere SpA:lle 1. toukokuuta 2009.


title: Costa Luminosa

text: Laiva kastettiin virallisesti 5. kesäkuuta 2009 kello 23.00 Suomen aikaa Genovassa, Pohjois-Italiassa yhdessä "Costa Pacifican" kanssa ja ne pääsivät Guinnessin ennätysten kirjaan otsikolla ”Eniten saman varustamon aluksia kastettu saman päivän aikana”.


title: Costa Luminosa

text: Aluksella oli viisi ravintolaa, 13 baaria, 4D-elokuvateatteri, kolmikerroksinen teatteri, casino ja neljä uima-allasta.


title: Costa Luminosa

text: "Costa Luminosa" aloitti liikennöinnin Venetsiasta Bariin 5. toukokuuta 2009. Nykyään se risteilee Välimerellä, Pohjois-Euroopassa ja Lähi-idässä.


title: Costa Pacifica

text: Costa Pacifica on Costa Crocieren vuonna 2009 valmistunut risteilyalus. Laivan teemana on musiikki.


title: Costa Pacifica

text: Alus tilattiin 14. joulukuuta 2005 Fincantierin Sestri Ponenten telakalta Genovasta Italiasta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 6148. Aluksen keulaosa laskettiin 24. heinäkuuta 2007 vesille Fincantierin Palermon telakalla ja se hinattiin Genovaan, jossa se liitettiin Genovassa valmistettuun peräosaan. Alus laskettiin vesille 30. kesäkuuta 2008 ja se oli koeajoissa maaliskuussa 2009. Alus luovutettiin 29. toukokuuta Costa Crociere SpA:lle Genovassa Italiassa, jossa se kastettiin 5. kesäkuuta 2009 kello 23.00 Suomen aikaa yhdessä Costa Luminosan kanssa kumminaan artisti Noa ja ne pääsivät Guinnesin ennätystenkirjaan.


title: Costa Pacifica

text: Alus aloitti risteilyt 5. kesäkuuta 2009. Vuoden 2011 syksyllä alus siirrettiin tekemään risteilyitä Brasiliasta.


title: Costa Mediterranea

text: Costa Mediterranea on Costa Crocieren omistama risteilyalus. Se risteilee Välimerellä, Atlantilla, Karibialla, Etelä-Amerikassa ja Pohjois-Euroopassa.


title: Costa Mediterranea

text: Alus on tilattu Suomesta Kværner Masa-Yardsin Helsingin Uudella Telakalta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 502 ja alus laskettiin vesille 24. syyskuuta 2002. Se oli koeajoissa Itämerellä 27.–30. huhtikuuta 2003. Alus luovutettiin Helsingissä Costa Crociere SpA:lle Genovaan Italiaan 22. toukokuuta.


title: Costa Mediterranea

text: Alus lähti 23. toukokuuta 2003 Helsingistä Genovaan. Matkalla alus poikkesi Hampurissa 26. toukokuuta, Doverissa 28. toukokuuta, Le Havressa 30. toukokuuta ja Barcelonassa 4. kesäkuuta. Kaikissa satamissa alusta editeltiin matkatoimistoille, lehdistöille ja paikallisille. Se saapui 6. kesäkuuta Napoliin, jossa seuraavana päivänä kastettiin "Costa Mediterraneaksi" kumminaan espanjalainen näyttelijätär Ines Sastre. Alus saapui 9. kesäkuuta Genovaan, jossa se esiteltiin Italian lehdistölle ja matkanjärjestäjille. Se aloitti neitsytmatkansa 16. kesäkuuta Genovasta kiertäen kahdeksan vuorokautta Välimerta poiketen Espanjassa, Marokossa ja Portugalissa. Suuren kysynnän vuoksi järjestettiin toinen ”neitsytmatka”, joka kesti viisi vuorokautta 24. kesäkuuta alkaen. Alus vieraili tällä kertaa Napolissa, Tunisissa, Palma de Mallorcalla ja Barcelonassa. Ensimmäisen kesän alus teki seitsemän vuorokauden risteilyitä Välimerellä.


title: Costa Atlantica

text: Costa Atlantica on Costa Crocieren omistama risteilyalus. Sisaralus on "Costa Mediterranea". Laiva on rakennettu Suomessa Kværner Masa-Yardsin Helsingin Uudella Telakalla. Alus risteilee Pohjois-Euroopassa, Välimerellä, Karibialla, Yhdysvalloissa ja Kanadassa.


title: Costa Atlantica

text:
Alus tilattiin Kvaerner Masa Yardin Hietalahden telakalta Helsingistä. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 498 ja alus laskettiin vesille 11. marraskuuta 1999 nimettynä "Costa Atlanticaksi". Alus läpäisi koeajot 15.–20. toukokuuta 2000 ja se luovutettiin Genovaan Italiaan Costa Crociere SpA:lle 30. kesäkuuta.
Alus saapui 4. heinäkuuta 2000 Venetsiaan, mistä se aloitti 16. heinäkuuta ensimmäisen risteilynsä itäisellä Välimerellä. Alus on risteillyt tämän jälkeen pääsääntöisesti kesät Välimerellä ja talvet Karibialla.


title: Hugh Whistler

text: Hugh Whistler (1889 Mablethorpe, Englanti–7. heinäkuuta 1943) oli englantilainen lintutieteilijä.


title: Hugh Whistler

text: Hugh Whistlerin isä oli majuri Fuller Whistler. Whistler opiskeli Aldenham Schoolissa. Hän palveli Intian poliisivoimissa Punjabissa 1909–1926. Täällä hän tutki ja keräsi lintuja. Palattuaan Englantiin hän jatkoi intialaisten lintujen tutkimista. Hän suoritti keräilymatkoja myös Espanjaan ja Albaniaan, usein Claud Buchanan Ticehurstin seurassa.


title: Hugh Whistler

text: Whistler avioitui 2. lokakuuta 1925 Margaret Joan Ashtonin kanssa ja heille syntyi kaksi lasta: Benedicta ja Ralf Ashton.


title: Hugh Whistler

text: Whistler julkaisi "Popular Handbook of Indian Birds" 1928. Hän toimitti kirjasta kaksi uusintapainosta ja kolmas ilmestyi hänen kuolemansa jälkeen.


title: Hugh Whistler

text: Eläkkeelle jäätyään Whistler asui Battlessa, Itä-Sussexissa, ja toimi rauhantuomarina. Hän liittyi British Ornithologists' Unioniin 1913 ja toimi seuran varapuheenjohtajana 1940. Sussexin yliopiston "Whistler Prize", joka myönnetään parhaasta luonnonhistoriallisesta tai arkeologisesta esseestä, on nimetty hänen kunniakseen. Hänen 17 000 linnunnahan kokoelmansa on sijoitettu Natural History Museumiin.


title: Hugh Whistler

text: Whistler kuvaili ja nimesi joitakin lintujen alalajeja, muun muassa pyrstötiaisen alalajin "aremoricus".


title: Lode

text: Lode on vanha "(Uradel)" baltiansaksalainen aatelissuku, jonka suomalainen haara introdusoitiin myös Ruotsin ja Suomen ritarihuoneisiin. Suku on lähtöisin Bremenistä, Ala-Saksista ja vaikutti Tanskan Eestinmaalla. Suku rakennutti 1200-luvulla Kalvin kartanon Viroon, Suomenlahden rannalle ja hallitsi kartanoa 1600-luvun lopulle. Ruotsiin suku siirtyi "Liivinmaalta" ja introdusoitiin vuonna 1631 Ruotsin ritarihuoneeseen sen järjestäytyessä sukuna numero 173, nimellä Lode från Livland. Suomen Ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai numeron 10. Aiemmin suku on käyttänyt nimestään myös muotoja "Loth", "Logde" ja "von Lode".


title: Tapahtuma

text: Tapahtuma voi tarkoittaa seuraavia:


title: Adoraatio

text: Adoraatioksi (, palvoa) kutsutaan katolisessa kirkossa vietettävää sakramentin palvontaa, missä messussa pyhitetty ehtoollisleipä eli hostia asetaan alttarille tai vastaavaan paikkaan julkista kunnioitusta varten.


title: Adoraatio

text: Pyhitettyä ehtoollisleipää säilytetään adoraation aikana erillisessä astiassa, monstranssissa. Adoraation lopuksi pappi siunaa seurakunnan kohottamalla sitä kohti monstranssin, jossa siis siunattu ehtoollisleipä on.


title: Adoraatio

text: Katolisen kirkon lisäksi Pyhän Eukaristian adoraatiota vietetään useissa anglokatolisissa seurakunnissa ja joissain korkeakirkollisissa luterilaisissa ryhmissä kuten aKF.


title: Pilkka

text: Pilkka on puun runkoon kuorta leikkaamalla tehty merkki. Pilkka voi olla esimerkiksi rajan tai myytäväksi tai kaadettavaksi tarkoitetun puun merkki, mutta myös muistomerkki, kuten karsikkopuussa.


title: Pilkka

text: Myytäväksi tarkoitetun metsän pilkat voitiin tehdä "pilkka-" eli "leimakirveellä". Ensin terällä lyötiin rungosta kuorta pois, eli tehtiin pilkka, ja sitten pilkkaan lyötiin hamarapuolella leima. Hamarapuoli toimi leimasimen tavoin jäljentäen puuhun tietyn, erotettavissa olevan merkin, jonka perusteella tiedettiin puun omistaja tai ostaja. Sana "leimikko" on tullut leimakirveillä lyödyistä leimoista, vaikka nykyisin leimikoita ei enää leimatakaan. Kaadettuihin puihin leima lyötiin pölkyn päähän.


title: Pilkka

text: Sana pilkka on muunnos sanasta "pilkku" eikä siis ole läheistä sukua sanalle "pilkkoa", vaikka sen tekemisessä kirvestä käytetäänkin. Toisinaan sanaa pilkka käytetään myös joistakin muista pilkuista kuin puun runkoon tehdyistä.


title: Tarzanin pedot

text: Tarzanin pedot ("The Beasts of Tarzan") on Edgar Rice Burroughsin kolmas Tarzan-romaani vuodelta 1914. Sen tapahtumat sijoittuvat noin pari vuotta edellisen kirjan jälkeen. Tarzan on naimisissa ja asuu Englannissa Greystoken kartanossa Lontoossa. Perheessä on noin vuoden ikäinen Jack-poika.


title: Tarzanin pedot

text: Tarzanin ollessa ystäviään tapaamassa Ranskassa uusi palvelija ryöstää pojan. Sekä Tarzan että Jane houkutellaan hämäräperäiselle "s/s Kincaid" -alukselle, joka lähtee Afrikkaa kohti.


title: Tarzanin pedot

text: Matkan alettua paljastuu, että juonen takana on Nikolas Rokoff, apinamiehen perivihollinen. Tarzan on avuton eikä voi toistaiseksi kuin alistua. Hänet lasketaan alastomana ja aseettomana eräälle Afrikan rannikon viidakkosaarelle. Rokoff on lisäksi jättänyt apinamiehelle kirjeen, jossa hän kertoo antavansa pojan ihmissyöjäheimon kasvatiksi ja vihjailee vielä pahemman kohtalon odottavan Janea.


title: Tarzanin pedot

text: Tarzan tekee luonnon aineksista itselleen aseet ja asusteet. Hän kohtaa apinaheimon, jonka kuningas Molak haastaa hänet taisteluun jonka hän voittaa. Toinen iso uros, muita paljon älykkäämpi Akut, saa kuitenkin pitää kuninkuuden. Hiukan myöhemmin Tarzan vapauttaa puun alle jääneen leopardi Sheetan ja onnistuu voittamaan sen luottamuksen.


title: Tarzanin pedot

text: Saareen saapuu kanootillinen wagambi-heimolaisia, mutta apinat tappavat heidät, ja vain päällikkö Mugambi jää eloon. Tarzan puhuu hänen kanssaan ja toteaa hänet sopivaksi oppaaksi. Yhdessä tämä pelottava miehistö - Tarzanin pedot - lähtee metsästämään Rokoffia ja tämän väkeä.


title: Tarzanin pedot

text: Sillä välin yöllä Kincaidin kokki vapauttaa Janen ja lapsen, joka päivän valjettua paljastuu vieraaksi. Jane on epätoivoinen mutta pako jatkuu, kunnes lapsi kuolee kuumeeseen eräässä pikkukylässä.


title: Tarzanin pedot

text: Tarzan löytää kokin kuolevana maastosta ja mies kertoo koko tarinan. Matkan varrella Tarzan ja hänen petonsa törmäävät jatkuvasti vihollisiin. Tarzan joutuu ihmissyöjien vangiksi, mutta petojen raju hyökkäys kylään ajaa kannibaalit pakokauhuisina tiehensä.


title: Tarzanin pedot

text: Rokoff onnistuu eräässä kahakassa pudottamaan Tarzanin veneestään ja tämä näyttää joutuvan krokotiilin leukoihin. Tarzanin pedot eli "kauhea miehistö" näkevät tapauksen ja Mugambi huutaa kostoa venäläiselle.


title: Tarzanin pedot

text: Roiston pakomatka pitkin jokea onkin kauhun kulkua: joka hetki kannibaaliheimolaiset uhkaavat käydä hänen kimppuunsa mutta aina kerkiää "kauhea miehistö" ensin paikalle ajamaan nämä pois - toisaalta estämään Rokoffin maihinnousut, joten venäläinen on vapiseva raunio lopulta tavoittaessaan Kincaidin.


title: Tarzanin pedot

text: Sillä välin Jane on onnistunut pääsemään tyhjillään olevaan laivaan ja löytänyt aseen. Samalla hän havaitsee kauhukseen että Kincaidin roistomainen miehistö on palaamassa veneellään. Rokoff ja Jane päätyvät pattitilanteeseen jossa Jane pitelee roistoa kaukana ase kädessään, mutta Kincaidin miehistön paluu uhkaa sotkea asetelman.


title: Tarzanin pedot

text: "Kincaid"in miehistö joutuu kuitenkin pakenemaan mihin pääsee - koska toisesta veneestä laivaan nousevat Tarzanin pedot: kuusi suurta apinaa, kookas musta mies keihäs kädessään ja viimeisenä leopardi kita avoinna.


title: Tarzanin pedot

text: Tarzan itsekin ilmestyy paikalle - hän olikin surmannut krokotiilin kiviveitsellään ja päässyt pakoon. Rokoff pinkoo pakoon mutta juoksee umpikujaan. Lopulta hän ei voi muuta kuin lyyhistyä polvilleen ja kirkua, kun Sheeta käy hänen kimppuunsa. Apinamiehen pahimman vihollisen loppu on kauhistava ja kaiken huipuksi leopardi syö hänet suihinsa niin tarkkaan että jäljelle jää vain muutama veritahra ja murskattuja luita.


title: Tarzanin pedot

text: Merimiehistä jää henkiin riittävän moni ohjaamaan alusta. Tarkoituksena on aamulla lähteä liikkeelle.


title: Tarzanin pedot

text: Rokoffin apuri Aleksis Paulvitsh kuitenkin hiipii alukselle ja onnistuu virittämään hyttiinsä kätkemänsä aikapommin, joiden asiantuntija hän oli. Eräs merimiehistä keksii hänet mutta päästää laivalta kun venäläinen suostuu luovuttamaan aivan kaikki rahansa ja arvoesineensä.


title: Tarzanin pedot

text: Pommi räjähtää viidakkosaaren luona ja Kincaid uppoaa. Veneet jäävät ehjiksi ja niillä päästään rantaan.


title: Tarzanin pedot

text: Tarzan pakottaa merimiehet rakentamaan suurempaa venettä jolla päästäisiin turvaan - mutta kesken kaiken paikalle ilmestyy kuunari Cowrie, jonka maorimiehistö oli kiinalaisen Kai Shangin johdolla murhannut kapteenin ja upseerit anastaakseen aluksen arvokkaan helmilastin. Alusta ohjaamaan saatiin taidon jotenkuten hallitseva ruotsalainen merimies Gust joka ei ottanut itse kapinaan muuten osaa. Kun Kincaidin perämies törmää tähän koplaan, hänet hyväksytään mukaan koska Gustiin ei luoteta. Ruotsalainen pakenee varoittamaan Tarzania josta oli kuullut uusien salaliittolaisten puhuvan - mutta näyttää myöhästyvän: kuunari on jo menossa ja lisäksi molemmat naiset - Jane ja matkalla mukaan tarttunut musulinainen - ovat poissa. Tarzan saa apinat kantamaan juuri valmistuneen veneen vesille, Sheeta kutsutaan paikalle ja viimeisen kerran pedot hyökkäävät. Maorirosvot kauhistuvat moista mutta ei auta - useimmat kaatuvat. Tarzan vääntää petollisen perämiehen niskat nurin ja Sheeta tappaa Kai Shangin.


title: Tarzanin pedot

text: Nyt pedot päästetään viimeisen kerran maihin. Mugambi jää seurueen mukaan uuden naisensa kanssa ja pari päivää myöhemmin tavataan sotalaiva, jota kautta järjestyykin paluu kotiin.


title: Tarzanin pedot

text: Yllätyksenä pieni Jack odottaa kotona vanhempiaan uskollisen Esmeralda-palvelijan huostassa: Paulvitsh olikin silkasta rahanhimosta vaihtanut pojan orpolapseen ja palauttanut Jackin kotiinsa viime hetkessä ennen Kincaidin lähtöä.


title: Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunta

text: Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunta oli Kuurinmaalla ja Zemgalessa sijainnut herttuakunta, joka oli ensin Puola-Liettuan ja sittemmin Venäjän keisarikunnan alainen. Pienelle maalle epätavallisesti Kuurinmaan herttuakunnan onnistui hankkimaan jopa siirtomaita. Herttuakunta liitettiin Venäjään vuonna 1795, ja siitä tuli Kuurinmaan kuvernementti.


title: Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunta

text:
Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunta pystytettiin Saksalaisen ritarikunnan ja Liivinmaan liiton raunioille, jotka olivat hajonneet uskonpuhdistuksen ja sotien heikentämänä. Kuurinmaan ensimmäinen herttua oli Gotthard Kettler, joka oli myös Liivinmaan ritarikunnan viimeinen suurmestari. Kettler avioitui Mecklenburgin herttuan tyttären kanssa ja sai kaksi poikaa, Friedrichin ja Wilhelmin. Gotthardin kuollessa vuonna 1587 Friedrich oli 18-vuoden ikäinen ja Wilhelm 12-vuotias. Wilhelmin tultua täysi-ikäiseksi vuonna 1596 herttuakunta jaettiin kahtia siten, että Friedrich sai Zemgalen ja Wilhelm sai Kuurinmaan. Friedrich soti 1600-luvun alussa Puola-Liettuan puolella Ruotsia vastaan ja joutui luovuttamaan tälle osan Zemgalesta Altmarkin rauhassa vuonna 1629. Wilhelm oli puolueeton ja rakensi kauppasuhteita muun muassa Hollantiin ja Englantiin, sekä meni naimisiin Preussin herttuan tyttären kanssa. Kuurinmaan aateli ja Puolan kuningas Sigismund huolestuivat Wilhelmin vallan kasvusta ja syrjäyttivät tämän, jolloin herttuakunta yhdistyi uudelleen Friedrichin johdolla.
Friedrich kuoli lapsettomana ja valtaan nousi Wilhelmin poika Jakob Kettler. Jakob oli opiskellut muun muassa Hollannissa ja innostui siellä siirtomaista ja laivanrakennuksesta. Hän perusti Ventspilsiin telakan, jonne kutsuttiin hollantilaisia ja saksalaisia laivanrakentajia. Jakob osti Tobagon saaren 1640-luvulla ja vuonna 1651 James Islandin nykyisestä Gambiasta. Herttuakunta kärsi pahoin sodassa Ruotsia vastaan, herttuakunnan puolueettomuutta epäilevät ruotsalaiset vangitsivat Kaarle X:en johdolla Jakobin vuonna 1655 ja takavarikoivat maan laivaston. Jakob kuitenkin vapautettiin myöhemmin ja sissisota johti ruotsalaisten vetäytymiseen alueelta. Tilanne palautui entiselleen Olivan rauhassa. Sotaa seurasivat kuitenkin kulkutaudit, jotka tappoivat kolmasosan alueen väestöstä. Jakob kuoli vuonna 1698 ja valtaan nousi hänen poikansa Friedrich Wilhelm Kettler, joka oli tuolloin 6-vuotias. Hänen sijaishallitsijoinaan toimivat hänen äitinsä ja setänsä Ferdinand. Suuren Pohjan sodan aikana Venäjä miehitti maan muun Baltian ohella ja vaikka maa palautettiin muodollisesti Puolan laisuuteen Uudenkaupungin rauhassa vuonna 1721, se säilyi Venäjästä riippuvaisena. Friedrich Wilhelmin kuoleman jälkeen Pietari Suuri asetti herttuaksi Ernst Bironin. Bironin valtakaudella Venäjän vaikutusvalta maassa kasvoi voimakkaasti. Hän vietti paljon aikaa pois Kuurinmaalta Pietarin hovissa. Tämä johti siihen, että Jakob Kettlerin aikana heikentynyt aateli pääsi jälleen hallitsevaan asemaan. Seuraava hallitsija oli Puolan kuningas Fredrik Augustin poika Karl von Sachsen. Paikallinen aateli vierasti hänen katolilaisuuttaan ja hänen valtakautensa jäi lyhyeksi. Vuonna 1763 nousi valtaan Kuurinmaan viimeinen herttua, Peter von Biron. Bironin valtakauden lopussa maapäivät hyväksyivät maan liittämisen Venäjään vuonna 1795, kun paikalliselle aatelille oli ensin luvattu erioikeuksia Venäjän keisarikunnassa.


title: Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunta

text: Gotthard Kettlerin valtakauden alussa Kuurinmaa oli läänityssuhteessa Puolan kuninkaaseen, jolle Kettler vannoi valan ja sitoutui toimittamaan tälle tarvittaessa 100 täysin varustettua ratsumiestä. Vuonna 1569 herttuakunta liitettiin kiinteämmin Puola-Liettuan yhtenäisvaltioon. Maassa otettiin käyttöön Preussin herttuakunnan mukainen hallintojärjestelmä. Kun Friedrich Kettler oli syrjäyttänyt Wilhelmin, aateli pakotti tämän hyväksymään niin sanotut Kuurinmaan statuutit, joilla aatelille taattiin monia etuoikeuksia ja ylivalta talonpoikiin nähden. Hallinnossa oli siitä lähtien herttua ja 6-henkinen raati, johon kuului 4 aatelista ja 2 juristia. Raatia hallitsi käytännössä kokonaan aateli. Aatelin vallan elimenä toimivat maapäivät. Herttuakunnan virastoja olivat hovioikeus, kanslia, tilikamari ja konsistori. Maa jaettiin neljään piiriin ritarikunnan aikaisten käskynhaltijakuntien mallin mukaisesti. Piirien keskuksia olivat Selburg, Mitau, Tuckum ja Goldingen. Ne jaettiin edelleen yhteensä 8 alapiiriin, joissa oli 27 poliittista päättäjää. Hallinnon kielenä toimi saksa.


title: Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunta

text:
Kuurinmaan kauppa vilkastui etenkin herttua Jakobin valtakaudella. Hän teki kauppasopimuksia vuonna 1643 Tanskan, Ranskan ja Venetsian kanssa, sekä vuosina 1653 ja 1654 Hollannin ja Englannin kanssa. Kaupallisia agentteja ja konsuliasiamiehiä oli Amsterdamissa, Bordeaux'ssa, Haagissa, Hampurissa, Lissabonissa ja useissa muissa Euroopan suurkaupungeissa. Jakob perusti myös noin 70 teollisuuslaitosta, jotka sisälsivät muun muassa sahoja, olutpanimoita ja tiilenpolttamoita. Siirtomaa-aikana Gambiaan vietiin suolaa, terästä, paloviinaa ja muita tavaroita. Sieltä tuotiin kahvia, mausteita, helmiä, norsunluuta ja orjia. Orjat kuljetettiin ensin Kuurinmaalle ja sieltä edelleen Tobagoon, jossa he joutuivat työskentelemään sokeriplantaaseilla. Tobagossa tuotettiin sokerin lisäksi pippuria, kaakaota ja hedelmiä. Siirtomaatavaraa myytiin Kuurinmaalta edelleen Venäjälle, Liettuaan ja Ruotsiin.
Kuurinmaan herttuakunnan alueen alkuperäisväestöä olivat liiviläiset ja latvialaiset, joista latvialaiset olivat enemmistössä. Suurin osa heistä oli maaorjia. Heitä saatettiin myydä palkkasotureiksi muualle Eurooppaan, muun muassa Puolaan, Tanskaan, Hollantiin ja Ruotsiin. Alueella oli myös päivätöistä ja veroista vapautettu kansanryhmä, niin sanotut kuurilaisten kuninkaat. Hallitsevassa asemassa olivat saksalaiset, joiden lisäksi maassa oli puolalaisia, liettualaisia, ruotsalaisia, tanskalaisia ja hollantilaisia.


title: Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunta

text: Ensimmäinen herttua Gotthard Kettler oli luterilainen ja hän loi alueelle luterilaisen valtionkirkon, sekä 70 uutta seurakuntaa asetuksella vuonna 1567. Kirkkoa johti Jelgavan superintendentti ja valtion kanslerin puheenjohdolla toiminut konsistori. Kuurinmaalla julkaistiin 1500-luvun lopulla "Enchiridios" (käsikirja), joka sisälsi Vähän katekismuksen ja useita virsiä latviaksi. Tärkeitä Kuurinmaalla vaikuttaneita uskonnollisia henkilöitä olivat Juris Mancelis ja Kristofor Fürecker. Mancelis oli merkittävä uskonnollisen kirjallisuuden kehittäjä ja Fürecker merkittävä virsirunoilija. Herttua Jakobin aikana Kuurinmaalaiset papit tekivät lähetystyötä maan siirtomaissa. Kuurinmaalaisten papit perustivat Tobagoon mahdollisesti Amerikan ensimmäisen luterilaisen kirkon.


title: Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunta

text:
Kuurinmaata hallitsivat ensin Kettlerien dynastia vuosina 1561–1737 ja sittemmin Bironien suku muutamine katkoneen vuosina 1737–1795.
Kettler-suku
Biron-suku
Wettin-suku
Biron-suku


title: Ahtme

text: Ahtme on Kohtla-Järven kaupunginosa Itä-Virumaalla Virossa. Ahtme sijaitsee muiden Kohtla-Järven kaupunginosien tavoin erillään muista kaupunginosista. Asukkaita Ahtmessa on 18 418 (1. tammikuuta 2010). Linnuntietä Ahtmen keskustasta on matkaa Ridakülaan 1,3 kilometriä, Puruun 1,3 km, Tammikuun 1,9 km, Jõhviin 3,7 km, Pajualuseen 2 km, Pargitaguseen 2,1 km ja Kukruseen 8,8 km.


title: Ahtme

text: Ahtme sai kaupunkioikeudet vuonna 1953, ja piti niitä vuoteen 1960, jolloin se liittyi Kohtla-Järveen.


title: Ahtme

text: Ahtmessa toimii nykyisin muun muassa Ahtmen vastapainevoimalaitos ().


title: Ahtme

text: Ahtme jakautuu lisäksi seuraaviin ”osiin” ():


title: Carnifex

text: Carnifex on vuonna 2005 perustettu viisihenkinen deathcore -yhtye. Se on kotoisin Kalifornian San Diegosta, Yhdysvalloista.


title: Carnifex

text: Carnifexin perustivat vuonna 2005 San Diegossa, Kaliforniassa yhtyeen nykyiset jäsenet Scott Lewis, Cory Arford ja Shawn Cameron, sekä entiset jäsenet Steve McMahon ja Travis. Kahden demonsa jälkeen he allekirjoittivat sopimuksen This City Is Burning Records -levy-yhtiön kanssa ja julkaisivat debyyttialbuminsa "Dead in My Armsin" 20. kesäkuuta 2007. Albumi menestyi kohtuullisesti.


title: Carnifex

text: Carnifex allekirjoitti myöhemmin sopimuksen Victory Recordsin kanssa vuonna 2008, jonka kautta julkaistiin yhtyeen toinen albumi "The Diseased and The Poisoned".


title: Ihanne

text: Ihanne on ihmisten luoma ideaalimielikuva jostain tilanteesta tai oliosta. Yleensä nämä tilanteet ovat myös tavoittelemisen arvoisia ellei jopa saavuttamattomia. Ihanteilla ei sinänsä tarvitse olla minkäänlaista materialistista vastinetta vaan ne voivat olla täysin mielikuvituksen tuotetta. Ihanteet voidaan nähdä ihmisen toiminnan ohjaajana tai päämääränä, jota tulisi jäljitellä. Ihanteet kuvailevat usein olioihin liitettäviä positiivisia ominaisuuksia.


title: Ihanne

text:
Ihanteiden ajatellaan usein olevan subjektiivisia; jokaisella ihmisellä on omat mielikuvansa mm. ihanneihmisestä (ks. hyve-etiikka) tai vaikkapa mieluisimmasta elämäntilanteesta.
Klassisessa filosofiassa esiintyviä kardinaalihyveitä voidaan pitää ihanneominaisuuksina, joita elämässä tulisi noudattaa. Tällaiset ihanteet muotoiltiin objektiivisiksi. Myös perinteisesti uskonnot luovat selkeitä ihannemalleja.


title: Ihanne

text: Yhteiskuntafilosofian alalla on yritetty jo kauan luoda mallia siitä, millainen on ihanneyhteiskunta. Muun moassa Karl Marx on luonut teorian yhteiskuntaideaalista, joka päättyy utopiaan. Utopia on melko selkeä esimerkki ihanteesta, jonka saavutettavuus jääköön jokaisen tulkitsijan päätettäväksi.


title: Tarzanin poika

text: Tarzanin poika ("The Son of Tarzan") on Edgar Rice Burroughsin neljäs Tarzan-romaani. Burroughsin 21. tammikuuta - 11. huhtikuuta 1915 välisenä aikana kirjoittaman tarinan julkaisi ensimmäisenä "All-Story Weekly" -lehti kuusiosaisena jatkosarjana 4. joulukuuta 1915 - 8. tammikuuta 1916. Kirjana sen julkaisi ensimmäisenä "A. C. McClurg & Co." maaliskuussa vuonna 1917.


title: Tarzanin poika

text: Suomeksi kirjan julkaisi Karisto Valfrid Hedmanin suomentamana vuonna 1923. Seppo Ilmarin suomennoksen ovat julkaisseet Taikajousi vuonna 1966, Kauppakirjapaino vuonna 1971, WSOY vuonna 1974 ja Kirjayhtymä vuonna 1990.


title: Tarzanin poika

text: Edellisen kirjan tarinasta on kulunut kymmenisen vuotta, jolloin Tarzanin ainoa poika Jack on kouluikäinen. Hän alkaa osoittaa mielenkiintoa viidakkoa kohtaan, vaikka perhe asuu Lontoossa.


title: Tarzanin poika

text: Sattumalta eräs laiva löytää syrjäiseltä viidakkosaarelta vanhan, ryysyisen ja osin seonneen miehen, jonka nimeksi kuullaan Mihail Sabrov. Hän on venäläinen. Samalta saarelta mukaan tarttuu iso apina, joka saa nimen Ajax. Nämä kaksi ovatkin todellisuudessa Tarzanin ystävä Akut sekä hänen vihollisensa Aleksis Paulvitsh.


title: Tarzanin poika

text: Venäläinen onnistuu saavuttamaan apinan luottamuksen ja Lontoossa hän järjestääkin näytöksiä hyödyntäen apinan tavattoman suurta älyä. Jack lähtee - vastoin isänsä kieltoa - katsomaan apinaa ja kun isä tulee perässä, apina tunnistaa hänet.


title: Tarzanin poika

text: Poika alkaa vierailla säännöllisesti venäläisen luona apinaa tapaamassa, ja tuota pikaa hän puhuukin apinakieltä yhtä hyvin kuin isänsä. Paulvitshin mieli sekoaa lopullisesti ja hän yrittää tappaa pojan, mutta Akut pääsee irti ja tappaa venäläisen. Jack pelästyy ja päättää oma-aloitteisesti salakuljettaa apinan Afrikkaan pakoon tuomiolta. Matka onnistuu, mutta epäonneksi perillä muuan huijari murtautuu huoneeseen ja Akut tappaa miehen. Ainoaksi turvaksi todetaan pako viidakkoon.


title: Tarzanin poika

text: Akut opettaa pojalle viidakon salaisuudet; Jackista tulee Korak, Tappaja. Nopeasti selviää että hän on omanlaisensa: jo ensi taistelussa hän havaitsee, että apinan voittohuuto on hänelle vieras, ja hiljaisuudesta tuleekin hänen voitoilleen yhtä leimallinen kuin voittohuudosta hänen isälleen.


title: Tarzanin poika

text: Korak tapaa eräänä päivänä pienen Mirjam-tytön, josta tulee hänen kumppaninsa, ja he kokevat huimia seikkailuja, kunnes tyttö joutuu ensin mustan heimon ja sitten kahden valkoisen roiston käsiin. Toinen roistoista, Mellbom, aikoo tehdä tytölle väkivaltaa mutta paikalle sattuukin itse Tarzan lordi Greystoken hahmossa ja tyttö pääsee hänen suojelukseensa.


title: Tarzanin poika

text: Monen mutkan jälkeen tyttö päätyy uudelleen hänet alun perin kodistaan kostoksi ryöstäneen sheikki Amor ben Khautourin käsiin. Sheikki aikoo ottaa kostonsa nyt antamalla tytön mustalle velipuolelleen Ali ben Kadinille, mutta Korak ehtii paikalle ja surmaa arabin.


title: Tarzanin poika

text: Poika jää arabien vangiksi ja hänet aiotaan polttaa roviolla, mutta uskollinen Tantor pelastaa hänet. Pelkona on vain nälkään kuoleminen, koska norsu ei osaa avata solmuja. Mirjam yrittää auttaa mutta Tantor luulee häntä viholliseksi ja on surmata tämän - sen estää viime hetkellä paikalle tullut Tarzan. Mirjam, Korak ja Tarzan palaavat Lontooseen.


title: Tarzanin poika

text: Hiukan myöhemmin Lontoossa perhettä tapaamaan tulee kenraali Armand Jacot, jonka pieni Jeanne-tytär oli ryöstetty hiukan ennen Jackin katoamista. Kenraali - silloin vielä muukalaislegioonan kapteenin arvoisena - oli nimittäin vanginnut hiukan aiemmin kuuluisan arabirosvo Ahmed ben Houdinin, jota tämän eno Amor ben Khautour tuli pyytämään vapaaksi - mutta ylpeä upseeri vastasi lahjontayritykseen ajamalla sheikin nöyryyttävin sanoin tiehensä. Arabi uhkasi maksattavansa sukulaisensa hengen monin kerroin tarjoukseensa verrattuna. Tämä ei vaikuttanut, vaan rosvo mestattiin giljotiinilla Sidi-bel-Abbesissa. Kenraali on kuullut Tarzanin vanhalta ystävältä amiraali Paul d' Arnotilta, että jos pitäisi saada tietoa Afrikasta, niin lordi Greystoke tietäisi asiasta enemmän kuin kukaan muu.


title: Tarzanin poika

text: Nyt kun kenraali Jacot toteaa, että lordi Greystoken miniä onkin hänen tyttärensä, hän antaa uudelle vävylleen tunnustuksen: normaalisti hän kieltäytyy käyttämästä perimäänsä ruhtinaan arvoa ankaran tasavaltalaisuutensa vuoksi, mutta nyt hän sanoo tyttärensä olleen alun alkaen ruhtinatar.


title: Lisäravinne

text: Lisäravinne voi tarkoittaa


title: Maksimaalinen projektio

text: Maksimaalisella projektiolla tarkoitetaan äänteiden välistä mahdollisimman suurta foneettista erilaisuutta. Eli sitä kuinka tietyt äänteet äännetään suhteessa toisiinsa.


title: Maksimaalinen projektio

text: Kielen prosessointia vaikeuttaa, mikäli kielessä esiintyvät äänteet ovat liian samanlaisia. Maksimaalisen projektion mukaan kun kielen äännejärjestelmää aletaan kartoittaa, on syytä olettaa ensin toisistaan foneettisesti kaukaiset äänteet (esim. "k" ja "r") ja vasta tämän jälkeen siirtyä äänteiden pienempiin eroihin ("i" ja "j").


title: Maksimaalinen projektio

text: Lähde: Kaisa Häkkinen, Kielitieteen perusteet


title: Myllykylä (Hamina)

text: Myllykylä on Haminan kylä, joka sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Haminan keskustasta pohjoiseen. Kylä kuului Vehkalahden kuntaan vuoteen 2002 saakka. Alueen läpi kulkee Haminan ja Luumäen Taavetin välinen valtatie 26. Myllykylän pikavuoropysäkki palvelee kaukoliikenteen yhteyksiä Helsingin, Haminan ja Lappeenrannan välillä. Helsingin ja Joensuun välinen yöpikavuoro liikennöi päivittäin molempiin suuntiin Myllykylän kautta.


title: Pyhältö

text: Pyhältö on kylä Haminan kaupungissa, Kymenlaakson maakunnassa. Pyhältö kuului Vehkalahden kuntaan vuoden 2003 alkuun asti, jolloin Vehkalahti ja Hamina yhdistyivät. Kylä sijaitsee valtatie 26 varrella noin 25 kilometriä Haminan keskustasta pohjoiskoilliseen. Pyhältö on Haminan pohjoisosien keskus, muita alueen kyliä ovat Ihamaa, Lankila ja Turkia.


title: Pyhältö

text: Pyhällön koulu aloitti toimintansa vuonna 1886 ja on Vehkalahden vanhimpia kouluja. Kylän urheiluseura Pyry perustettiin vuonna 1933, mutta jo 1890-luvulla kylässä toimi Vehkalahden ensimmäinen urheiluseura, Yritys. Pohjois-Vehkalahden metsästysyhdistys perustettiin Pyhällössä vuonna 1948. Suunnistuskilpailu Jukolan viesti järjestettiin Pyhällön ja Turkian kylien alueella vuonna 1971.


title: Pyhältö

text: Kylässä toimii Pyhällön koulu jossa annetaan opetusta peruskoulun 1-6 luokkalaisille sekä esikoululaisille. Myös päiväkoti toimii koulun yhteydessä. Kylän keskustasta löytyy lisäksi Kymen Seudun Osuuskaupan Sale-myymälä sekä urheilukenttä ja jääkiekkokaukalo.


title: Pyhältö

text: Urheilutoimintaa Pyhällössä järjestää Vehkalahden Veikkojen kyläosasto Pyhällön Pyry, ja metsästystoimintaa harjoittaa Pohjois-Vehkalahden metsästysyhdistys. Pyhällössä toimii myös oma kylätoimikunta. Matkailijoita kylässä palvelevat Mustaniemen leirintäalue ja rosvopaistiravintola POP-Cafe. Lisäksi viereisessä Turkian kylässä sijaitsevat tanssilava Turkian lava sekä Heinälammin luontopolku.


title: Pyhältö

text: Pyhällön kylän läpi kulkee Haminan ja Luumäen Taavetin välinen valtatie 26. Pyhällön pikavuoropysäkki palvelee kaukoliikenteen yhteyksiä Helsingin, Haminan ja Lappeenrannan välillä. Helsingin ja Joensuun välinen yöpikavuoro liikennöi päivittäin molempiin suuntiin Pyhällön kautta. Kylästä on myös paikallisbussiyhteys Haminan keskustaan.


title: Parhaat (kokoelmalevysarja)

text: Parhaat on Megamanian kokoelmalevysarja, jonka kaikki osat julkaistiin syyskuussa 2008. Levyt sisältävät kymmenen levy-yhtiön valitsemaa kappaletta kultakin artistilta.


title: Opar

text:
Opar on kuvitteellinen muinaiskaupunki Edgar Rice Burroughsin Tarzan-kirjoissa.
Opar rakennettiin Atlantiksen aikakautena. Se jäi olemaan kun varsinainen valtakunta tuhoutui.


title: Opar

text: Asukkaita oli aluksi paljon, mutta he halveksivat mustia afrikkalaisia ja lisääntyivät vain keskenään. Tästä seurasi että sukusiitos alkoi rappeuttaa vähin erin väkeä, ja lopulta edessä oli väistämättä se että uutta verta oli pakko saada. Koska ihmiset oli karkoitettu lähiseuduilta, ainoa vaihtoehto olivat apinat. Tästä seurasi että oparilaiset muuttuivat vähä vähältä yhä enemmän apinoiden näköisiksi. Muinainen kielikin on unohtunut ja tilalla on suurten apinoiden alkeellinen kurkkuääninen murahtelu.


title: Opar

text: Oparissa on suuria rikkauksia, ja siksi monet himoitsevatkin niitä. Espanjalainen seikkailija Esteban Miranda onnistuukin ryöstämään suuren erän kultaa - joka kuitenkin monen mutkan jälkeen päätyy Tarzanin haltuun. Samoin kaksikin oparilaista jalokivipussia kokee kirjavia vaiheita eri käsissä ennen paluutaan oikealle omistajalleen eli Tarzanille.


title: Opar

text: Oparia hallitsee ylipapitar La. Hän on ylpeä ja kaunis nainen, joka on onnistunut pitämään sukuhaaransa puhtaana apinanverestä. Hän rakastuu Tarzaniin eikä missään välissä tahdo ymmärtää että tämä ei ole vapaa mies. Tästä seuraa omat mielenkiintoiset tilanteensa.


title: Opar

text: Oparilaiset palvovat aurinkoa, ""Liekehtivää Jumalaa"", ja uhraavat tälle ihmisiä. Uhriveitsi on tehty Atlantiksessa ja se onkin äärimmäisen pyhä. Kerran veitsi joutuu Tarzanin uhrialttarilta pelastaman miehen käteen ja oparilaiset pakenevat veistä kauhun vallassa. Myöhemmin ylipapitar kokoaa takaa-ajojoukon hakemaan veistä takaisin, mutta tämä yritys päättyy siihen että Tarzan pelastaa hänet lemmenkaipuun hulluksi tekemän urosnorsun hyökkäykseltä.


title: Opar

text: Tarinoiden loppuun asti Opar on keskeinen: jopa itse Stalin lähettää ryöstöretkikunnan kaupunkiin mutta tulos on surkea: apinan näköiset oparilaiset saavat hyökkääjät pakenemaan taikauskoisen kauhun vallassa ja retkikunnan johtaja Pjotr Zveri kuolee.


title: Opar

text: Zwerin kuolemaa kostamaan lähetetään kirjassa "Urhea Tarzan" koulutettu salamurhaaja - mutta tämä saa huomata että viidakko on liian kova vastustaja ja jää tehtävälleen.


title: Pyhäjokiseutu

text: Elokuussa 2017 Alma Media ilmoitti myyvänsä Pyhäjokiseutu-lehden Kalevan tytäryhtiö Kaleva365:lle.


title: Denis Johansson

text: Denis Severus Johansson (8. huhtikuuta 1928 Parainen – 17. tammikuuta 1991) oli suomalainen keskimatkojen juoksija, jonka päämatka oli 1 500 metrin juoksu. Hän edusti Turun Urheiluliittoa.


title: Denis Johansson

text: Johansson sijoittui kahdenneksitoista 1 500 metrillä Lontoon olympialaisissa 1948. Neljä vuotta myöhemmin Helsingin olympialaisissa hän oli samalla matkalla kymmenes ajalla 3.49,8. Bernin EM-kilpailuissa 1954 Johansson sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi ajalla 3.47,7. Hän voitti uransa aikana kaikkiaan kuusi maaottelujuoksua 1 500 metrillä.


title: Denis Johansson

text: Johansson voitti 1 500 metrin Suomen mestaruuden Kotkassa 1949, Helsingissä 1951, Seinäjoella 1952 ja Turussa 1954. Saman matkan SM-hopeaa hän saavutti Tampereella 1947 ja Jyväskylässä 1950. Hän voitti lisäksi 5 000 metrin Suomen mestaruuden Helsingissä 1951. 800 metrillä hän saavutti SM-hopeaa Porissa 1953 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1950 ja Turussa 1954.


title: Denis Johansson

text: Johansson opiskeli 1950-luvun alussa Purduen yliopistossa Yhdysvaltojen Indianassa, työskenteli makeistehdas Hellaksen myyntiedustajana ja palveli 1960-luvulla Kyproksella YK:n rauhanturvajoukoissa. Hän muutti 1960-luvun lopussa Ruotsiin, jossa hän työskenteli pitkään Södertäljessä muun muassa siirtolaisviraston päällikkönä ja kunnan tiedotussihteerinä. Eläkevuosikseen hän palasi Turkuun. Juuri ennen kuolemaansa hän oli laatimassa väitöskirjaa Suomen urheiluelämän rikkonaisuudesta Åbo Akademihin.


title: Denis Johansson

text: Denis Johansson tunnettiin urheilijapiireissä boheemina taiteilijaluonteena, joka poltti sikareita ja joi alkoholia. Hän kirjoitti dekkarin "Operaatio Berliini" (1964) ja urheiluaiheisen pamfletin "Turvenuijat" (1972).


title: Painio

text: Painio on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Somerniemellä Somerolla.


title: Painio

text: Järven pinta-ala on 784 ha. Se on matalahko (syvyys pääosin 4–6 metriä), savipohjainen, luontaisesti rehevä ja runsasravinteinen. Sen korkeus meren pinnasta on 81,2 metriä ja suurin syvyys 12 metriä. Järvi laskee Palikaisten luona Hirsjärveen, josta alkaa Paimionjoen yläjuoksun järviketju. Painio on tämän järviketjun ja koko Paimionjoen lähdejärvi ja samalla sekä Paimionjoen vesistöalueen että Someron suurin järvi.


title: Painio

text: Järven rantakyliä ovat lännessä Palikainen, kaakossa Härjänlahti, koillisessa Keltiäinen ja pohjoisessa Vesanoja. Hieman sivummalla, järveen laskevan ojan varrella on Härjänojan kylä. Järven rantaan tai sen välittömään läheisyyteen jäävät myös Palikaisten kartano järven länsirannalla sekä Somerniemen kirkko järven etelärannalla ja Ämyrin tanssilava järven kaakkoisrannalla.


title: Painio

text: Painion valuma-alueen suuruus on 108,11 km² ja valuma-alueen järvisyys, jossa on mukana myös järven oma pinta-ala (0,78 km²), on 9,37 %.


title: Painio

text: Painioon laskevia pienempiä valuma-alueita olivat vuonna 2015 käytössä olleessa valuma-aluejaossa Siikjärven valuma-alue (19,11 km², järvisyys 8,69 %) Vesanojan valuma-alue (17,81 km², järvisyys 3,03 %) ja Hossinojan valuma-alue (17,81 km², järvisyys 0,00 %). Näiden ulkopuolisen osan järven valuma-alueesta muodastaa nykyisessä valuma-aluejaossa Painion alue (41,71 km², järvisyys 19,01 %). Tämän sisään jäävät Mättäänsuonojan valuma-alue (13,15 km²) ja Härjänojan valuma-alue (10,84 km²), jotka valmisteilla olevassa uudessa valuma-aluejaossa on erotettu omiksi valuma-alueikseen.


title: Painio

text: Painioon Palikaisten Myllylän luona pohjoisesta laskevan Siikjärven valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kairajärvi, Siikjärvi, Särkjärvi, Poikkipuoliainen ja Mustjärvi. Pienempiä lampia valuma-alueella ovat Naattalammi, Salilammi, Välilammi, Pahnalammi, Kolmikulmanen ja Haulammi.


title: Painio

text: Painioon Somerniemen Vesanojan ja Keltiäisten rajalla pohjoisesta laskevan Vesanojan valuma-alueen suurin järvi on Vesajärvi. Pienempiä lampia valuma-alueella ovat Vallinlampi, Pikku-Silmu, Iso-Silmu ja Hongistonlammit.


title: Painio

text: Painioon kaakosta Keltiäisten ja Härjänojan kylien sivuitse laskee Isoniitunoja eli Härjänoja, jonka nimenä yläjuoksulla on myös Korpajoki. Sen valuma-alueella olevia lampia ovat Multalammi, Lakialammi ja Palolammi.


title: Painio

text: Painioon Somerniemen kirkon luona etelästä Palikaisten ja Härjänlahden rajalla laskee Hossinoja, jonka valuma-alue on järvetön.


title: Painio

text: Luoteesta Palikaisten Myllylässä Painioon laskee Mättäänsuonoja. Myös sen valuma-alue on järvetön. Sekä Mättäänsuonoja että Hossinoja keräävät vettä laajoilta alavilta peltoaukeilta ja tuovat järveen ravinteita.


title: Painio

text: Painion lähivaluma-alueella järveen laskevat pohjoisesta Vesanojan länsipuolella Likolammi ja Ruuslammi. Kaakossa järven lähivaluma-alueelle sijoittuvat laskujoettomat suppalammet Jyrkkälammi ja Likolammi Härjänlahden kylässä Ämyrin tanssilavan luona.


title: Painio

text: Painion suurin saari on Holma eli Papinsaari. Noin 15 hehtaarin laajuisesta saaresta on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi Someron kaupungin omistuksessa oleva noin 11 hehtaarin suuruinen alue, jonka puusto on pääosin yli satavuotiasta.


title: Painio

text: Pienempiä saaria ovat Somerniemen kirkon luona Saarikossa, Moronperän lahdessa olevat harjusaaret Marjasaari, Keihässaari ja Laatikka.


title: Painio

text: Lännestä Painioon työntyy Palikaisten kartanon luona Hevosholma-niminen metsäinen niemi. Sitä erottaa mantereesta märkä luhta.


title: Painio

text: Suurin kartassa nimetyistä lahdista on Mättäänsuonlahti luoteessa. Järven itäpäässä on Somerniemen Härjänlahden kylä.


title: Painio

text: Palikaisten kartano järven länsirannalla on määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympärikstöksi. Järven eteläranta on kaunista harjumaisemaa, jossa järven rannalla sijaitsee Somerniemen kirkko. Myös Painiolle Ämyrin luona avautuva maisema on arvioitu kauniiksi.


title: Ylipapitar La

text: Ylipapitar La on henkilöhahmo Edgar Rice Burroughsin Tarzan-kirjoissa.


title: Ylipapitar La

text: La on puhdasverinen atlantislaista rotua oleva nainen. Hän on Oparin valtakunnan kuningatar ja ylipapitar. Arvonimi on Oparin La.


title: Ylipapitar La

text: Kun sukurasitus ja sittemmin apinoiden kanssa parittelu alkoivat rappeuttaa muuta Oparin väestöä, ylipapittaret onnistuivat pitämään sukulinjansa puhtaana.


title: Ylipapitar La

text: La tapaa Tarzanin varsin varhain ja rakastuu. Tästä seuraakin koko kirjasarjan ajan monta mielenkiintoista tilannetta, kun apinamies yrittää kaikin mahdollisin keinoin muuttaa tätä käsitystä; hän tekee selvääkin selvemmäksi että hänellä on jo puoliso jota rakastaa - mutta mustasukkainen yllipapitar ei tahdo millään uskoa tätä!


title: Ylipapitar La

text: Ainoa lopputulos on joka kerta, että La putoaa valtaistuimeltaan joksikin aikaa - ja Tarzan nostaa hänet sinne takaisin.


title: Kukruse

text: Kukruse on kylä Toilan kunnassa Itä-Virumaalla Virossa. Asukkaita kylässä on 69 (1. tammikuuta 2010).


title: Kukruse

text: Kukrusessa sijaitsee kartano (), joka kuului vuoteen 1919 saakka baltiansaksalaiselle von Tollin aatelissuvulle. Kartanon viimeinen omistaja oli Hermann von Toll.


title: Furosemidi

text: Furosemidi on diureetteihin eli nesteenpoistolääkkeisiin kuuluva lääkeaine. Furosemidin vaikutusmekanismina on munuaisen Henlen lingon nousevassa osassa olevan Na-K-2Cl-symporttereiden esto, jolloin natriumin reabsorptio estyy ja virtsaan jää enemmän vettä takaisinimeytymisen vähentymisen seurauksena.


title: Furosemidi

text: Furosemidin käyttötarkoituksina voivat olla esimerkiksi verenpainetaudin, sepelvatimotaudin ja sydämen vajaatoiminnan hoito.


title: Furosemidi

text: Furosemidi kuuluu Maailman terveysjärjestön (WHO) välttämättömien lääkeaineiden listalle sekä myös urheilussa kiellettyjen doping-aineiden listalle.


title: Aateliskaarti

text: Aateliskaarti (italiaksi "Guardia Nobile") oli yksi Paavin henkivartiokaarteista. Siihen kuului pelkkiä aatelismiehiä. Aateliskaartin perusti paavi Pius VII vuonna 1801, ja se oli aluksi ratsuväen rykmentti, jonka tehtävänä oli saattaa paavia ja muita kirkkoruhtinaita matkoilla Kirkkovaltiossa. Yksi aateliskaartin ensimmäisistä tehtävistä oli saattaa Paavi Pariisiin Napoleonin kruunajaisiin. Kun Kirkkovaltio liittyi yhdistyvään Italiaan 1870, aateliskaarti muutettiin jalkaväen yksiköksi.


title: Aateliskaarti

text: Aateliskaartiin liityttiin vapaaehtoisina, ja sen jäsenet joutuivat kustantamaan omat varusteensa.


title: Aateliskaarti

text: Toisen maailmansodan aikana Aateliskaarti jakoi Sveitsiläiskaartin kanssa vastuun paavin turvallisuudesta.


title: Aateliskaarti

text: Vuonna 1970 paavi Paavali VI lakkautti aateliskaartin.


title: Ketohopeatäplä

text: Ketohopeatäplä ("Argynnis adippe") on ruskehtavan hopeatäpläinen perhoslaji. Samannäköinen lähisukulainen on esimerkiksi yleisempi orvokkihopeatäplä ("Argynnis aglaja").


title: Ketohopeatäplä

text:
Ketohopeatäplä on noin viiden sentin kokoinen oranssin ja mustan kirjava päiväperhonen. Se muistuttaa suuresti muita hopeatäpliä, mutta koiraalla voimakkaan oranssien etusiipien yläpinnalla toiseksi ja kolmanneksi takimmaisen siipisuonen ympärillä on selvä, musta varjostuma. Naaraalla sävy on himmeämpi ja siipien tyviosassa on ruskeaa kehnää. Etusiiven alapinnalla, siiven kärjessä on kolme vaaleaa täplää ja siiven ulkoreuna on hivenen sisäänpäinkaartunut. Paras tuntomerkki on kuitenkin takasiipien alapinta, jossa laajojen vaaleiden täplien lisäksi näkyy neljän punaruskean, rengasmaisen silmätäplän muodostama rivi. Värimuodolla "f. cleodoxa" takasiipien vaalet täplät ovat vaaleankeltaiset. Lisäksi takasiiven alapinnan reunajuova on himmeä.
Ketohopeatäplää tavataan lähes koko Eurooppassa sekä Pohjois-Afrikassa ja Turkissa. Etelä- ja Keski-Suomessa laji on yleinen ja levinneisyyden pohjoisraja kulkee suunnilleen Vaasa-Lieksa-linjalla. Perhoset ovat lennossa heinäkuun alusta elokuun puoleen väliin.


title: Ketohopeatäplä

text: Ketohopeatäplä elää kedoilla ja niityillä, teiden pientareilla sekä metsänreunoilla. Lämpiminä ja aurinkoisina päivinä molemmat sukupuolet vierailevat kukilla ja koiraat lentelevät etsimässä naaraita. Pilvisellä tai viileällä säällä perhoset oleskelevat enimmäkseen maassa tai kasveilla lähellä maanpintaa, eivätkä juuri liiku. Yöksi tai sateella ne lentävät ylös puihin tai pensaisiin. Naaraas munii puiden kuorenrakoihin lähelle orvokkikasvustoja. Talvehtii kuoriutumisvalmiina toukkana munan sisällä. Toukat ovat aktiivisia päivisin piilotellen ruokailukertojen välillä lehtien alapinnoilla. Kotelo on yhteenkiedottujen lehtien välissä.


title: Ketohopeatäplä

text: Toukka elää orvokeilla, etenkin aho-orvokilla ("Viola canina").


title: Carson

text: Carson voi tarkoittaa:


title: Carson

text: Paikannimiä


title: Carson

text: Ihmisiä


title: Orvokkihopeatäplä

text: Orvokkihopeatäplä ("Argynnis aglaja") on noin viisisenttinen hopeatäpläinen täpläperhoslaji.


title: Orvokkihopeatäplä

text: Niin kutsuittuihin isoihin hopeatäpliin kuuluva, yleinen päiväperhonen. Koiraan siipien pohjaväri on lämpimän oranssi, naaraalla sävy on himmeämpi. Koiraan etusiiven yläpinnalla neljä takimmaista siipisuonta ovat kapealti mustakehnäiset. Molemmilla sukupuolilla etusiiven ulkoreuna kaartuu hieman ulospäin. Takasiiven alapinnan tyviosa on voimakkaan vihreänsävyinen ja alapintaa kirjovat laajat, pyöreähköt, vaaleat laikut. Ulkosarake on yksivärisen kellertävä ilman kuvioita.


title: Orvokkihopeatäplä

text:
Varsin samannäköisiä lähisukulaisia ovat esimerkiksi ketohopeatäplä ("Argynnis adippe") ja rinnehopeatäplä ("Argynnis niobe").
Yleinen perhonen, jonka esiintymisalue kattaa jokseenkin koko Euroopan Välimeren saaria lukuun ottamatta ja jatkuu idässä Aasian poikki Japaniin saakka. Lisäksi laji elää Pohjois-Afrikassa. Suomessa orvokkihopeatäplä elää koko maassa, joskin harvinaistuu huomattavasti pohjoista kohti. Etelä- ja Keski-Suomessa se on yleinen. Perhoset lentävät heinäkuun alusta elokuun puoleenväliin.


title: Orvokkihopeatäplä

text: Niityillä, kedoilla, teiden varsilla sekä metsänreunoilla viihtyvä perhonen. Laji vierailee mielellään ohdakkeilla ja horsmilla imemässä mettä. Yleisyydestään ja laajasta levinneisyydestään huolimatta yksittäisten perhospopulaatioiden välillä ei ole todettu tapahtuvan mainittavaan siirtymistä paikasta toiseen. Orvokkihopeatäplä on voimakas lentäjä, joka pääsee härittäessä nopeasti karkuun. Aurinkoisella säällä koiraat lentävät etsimässä naaraita ja sellaisen löytäessään parittelevat välittömästi. Pilvisellä tai viileällä säällä perhoset pysyvät aktiivisina, mutta viettävät paljon aikaa lepäillen maassa. Illansuussa perhoset keskittyvät alueille, joille aurinko paistaa mahdollisimman myöhään. Yöksi ne nousevat ylös puihin ja pensaisiin tai asettautuvat heinien korsille.


title: Orvokkihopeatäplä

text: Naaras munii ravintokasvien läheisyyteen yksittäisiä munia tai pieniä munaryhmiä. Munat kuoriutuvat paria viikkoa myöhemmin ja syötyään munankuoren pieni toukka siirtyy heti talvilepoon ja aloittaa elämän ravintokasvilla vasta seuraavana keväänä.


title: Orvokkihopeatäplä

text: Toukat käyttävät ravintonaan orvokkeja ("Viola").


title: Rämehopeatäplä

text: Rämehopeatäplä ("Boloria eunomia") on koko Suomessa esiintyvä, Pohjois-Suomessa yleisenä esiintyvä hopeatäplälaji. Perhonen on noin 3,5 senttimetrin kokoinen. Se viihtyy ainoastaan soilla suopursujen läheisyydessä. Lajista tunnetaan kolme eri tyyppiä, etelässä perhonen on suuri ja vaalea ja pohjoisessa pieni ja vaalea. Perhosen toukat elävät juolukoilla, orvokeilla, suokukalla sekä mahdollisesti jopa nurmitattarella ("Polygonum viviparum"). Se talvehtii toukkana.


title: Erich Mielke

text: Erich Fritz Emil Mielke (28. joulukuuta 1907 Berliini – 21. toukokuuta 2000 Berliini) oli saksalainen kommunisti. Hän oli Saksan demokraattisen tasavallan turvallisuuspoliisin Stasin päällikkö 1957–1989.


title: Erich Mielke

text: Berliinin työläiskaupunginosassa Weddingissä syntyneen Mielken äiti kuoli varhain, hänen isänsä oli käsityöläinen, joskin Mielke itse kertoi tämän ammatiksi työväenluokkaisemman metsätyömiehen liittyessään 14-vuotiaana Saksan kommunistisen puolueen nuorisojärjestöön. 20-vuotiaana Mielke sai puoluejäsenyyden. Hän osallistui kommunistien itsesuojelujoukkojen toimintaan ja osallistui 9. elokuuta 1931 Berliinin Bülowplatzilla kahden poliisin, Paul Anlaufin ja Franz Lenkin, murhiin. Välttääkseen vangitsemisen hän pakeni Belgian kautta Neuvostoliittoon.


title: Erich Mielke

text: Neuvostoliitossa Mielke opiskeli Moskovan Lenin-koulussa vuodesta 1933. Hän toimi poliittisena upseerina Espanjan sisällissodassa 1936–1939 ja pakeni tasavaltalaisten hävittyä sodan Ranskaan jossa esiintyi latvialaisena "Richard Hebel"inä. Toisen maailmansodan aikana hän osallistui saksalaisten kommunistien maanalaiseen toimintaan Ranskassa mutta pidätettiin ja määrättiin edelleen latvialaiseksi luultuna pakkotyöhön Organisation Todtin palvelukseen vuodeksi 1944.


title: Erich Mielke

text: Toisen maailmansodan päätyttyä ja puna-armeijan vallattua Saksan itäiset osat Mielke palasi kotimaahansa nousten nopeasti vasta perustetun Saksan demokraattisen tasavallan poliittiseen eliittiin. Hänet nimitettiin vuonna 1950 Stasin valtiosihteeriksi ja vuodesta 1957 hän toimi organisaation johtajana. Mielke kuului maata johtaneen kommunistisen yhtenäispuolueen SED:n politbyroohon vuodesta 1971 kandidaattina ja vuodesta 1976 täysjäsenenä. Vuonna 1980 hän sai kenraalin sotilasarvon.


title: Erich Mielke

text: Berliinin muurin murruttua ja vielä ennen Saksan jälleenyhdistymistä Mielke erotettiin SED:n jäsenyydestä ja vangittiin vuoden 1989 lopulla tutkintavankeuteen epäiltynä "kansantalouden vahingoittamisesta", mutta vapautettiin seuraavan vuoden maaliskuussa terveydellisistä syistä. Heinäkuussa hänet vangittiin kuitenkin uudelleen epäiltynä poliittisten vankileirien suunnittelusta ja Punaisen armeijakunnan terroristien suojelusta.


title: Erich Mielke

text: Murhia koskevat paperit löytyivät vuonna 1989 hänen toimistostaan. Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen hänet asetettiin syytteeseen vuonna 1931 tapahtuneista poliisimurhista, ja hänet tuomittiin 26. lokakuuta 1993 kuuden vuoden ehdottomaan vankeuteen kahdesta murhasta ja yhdestä murhan yrityksestä. Hänet laskettiin ehdonalaiseen vapauteen elokuussa 1995 hänen oltuaan vangittuna noin viisi ja puoli vuotta. Mielke kuoli vanhainkodissa Berliinissä 92-vuotiaana. Hänen ruumiinsa tuhkattiin ja uurna haudattiin 6. kesäkuuta 2000 Berliinin Friedrichsfelden keskushautausmaalle nimettömään hautaan Mielken oman toiveen mukaisesti. Hänen Berliinissä sijaitseva Stasi-toimistonsa on nykyisin museona.


title: Kääpiöhopeatäplä

text: Kääpiöhopeatäplä ("Boloria improba") on täpläperhosiin kuuluva perhoslaji. Suomen lajien uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN). Lisäksi laji kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin erityisen suojelutoimen alueita vaativiin lajeihin ja on Suomessa rauhoitettu.


title: Kääpiöhopeatäplä

text: Kääpiöhopeatäplä on sukunsa pienin, noin kolmen sentin kokoinen perhonen. Siivet ovat pohjaväriltään tumman oranssit mutta kauttaaltaan tummanruskeakehnäiset eikä pohjaväri yleensä erotu kovin hyvin. Tumma yleissävy auttaa perhosta keräämään auringon lämpöä. Takasiiven alapinnalla hopeätäplille tyypillinen vaalea poikkivyö on lähes saman värinen kuin muukin siipi. Vain etummainen ja keskimmäinen täplä erottuvat vaaleina.


title: Kääpiöhopeatäplä

text: Lajia tavataan Pohjois-Amerikassa Alaskasta, Baffininsaarelle ja Albertan länsiosiin. Lisäksi Yhdysvalloissa Wyomingissä ja Coloradossa on eristäytyneet populaatiot. Euroopassa kääpiöhopeatäpliä elää Skandinaviassa ja Siperiassa. Suomessa lajia tavataan harvinaisena vain Enontekiön takatuntureilla. Perhoset lentävät heinäkuussa.


title: Kääpiöhopeatäplä

text: Laji elää tun tuntureiden paljakalla, hieman kosteammilla tunturikankailla ja -niityillä ja viihtyy lapinorvokkia kasvavilla rinteillä. Esiintymät ovat hyvin paikallisia eikä perhosia tavata joka vuosi. Toisaalta lyhyen lentonsa aikana ja sopivalla säällä se voi olla elinpaikallaan jopa runsaslukuinen. Koiraat lentävät hyvin lähellä maanpintaa etsimässä naaraita. Kääpiöhopeatäplä talvehtii toukkana peräti kahdesti.


title: Kääpiöhopeatäplä

text: Toukat elävät ilmeisesti ainakin verkkolehtipajulla ("Salix reticulata") ja nurmitatarilla ("Bistorta vivipara"). Näistä jälkimmäinen sopii lajin esiintymiskuvaan Suomen alueella.


title: OLW (yritys)

text: OLW on ruotsalainen yritys, joka valmistaa snackstuotteita, kuten perunalastuja ja suolapähkinöitä. Yritys on perustettu vuonna 1967. OLW:n emoyhtiö on vuonna 1919 perustettu Wasabröd.


title: OLW (yritys)

text: Yrityksen tuotantotilat sijaitsevat Filipstadissa ja pääkonttori Tukholmassa. Yrityksessä työskentelee 110 työntekijää.


title: Angervohopeatäplä

text: Angervohopeatäplä ("Brenthis ino") on pieni 3,5 sentin kokoinen hopeatäplätön perhoslaji. Sen siivet ovat ruskeankeltaiset ja kirjavat. Laji aloittaa lentonsa kesäkuun alusta ja jatkaa sitä elokuun loppuun. Sitä esiintyy mesiangervojen ja sikoangervojen läheisyydessä. Lajia esiintyy paljon rannoilla ja tienvarsilla. Toukat elävät vadelmalla, lillukalla, mesiangervolla tai suomuuraimella. Toukat talvehtivat aivan isäntäkasvin varren tyvellä. Keväällä toukat heräävät horroksestaan ja alkavat syödä nuoria lehtiä. Muiden hopeatäplien tavoin kotelo on riippuvassa asennossa. Sen kellanruskealla pinnalla on teräväkärkisiä kyhmyjä.


title: Ilmari Taipale

text: Ilmari Rikhard Taipale (18. toukokuuta 1928 Tampere – 22. maaliskuuta 2008 Porvoo) oli suomalainen keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija. Hän edusti seuroja Siikaisten Sisu, Rosenlewin Urheilijat -38 ja Helsingin Kisa-Veikot ja häntä valmensi Olli Virho.


title: Ilmari Taipale

text: Taipale sijoittui neljänneksi 1 500 metrillä Brysselin EM-kilpailuissa 1950 ajalla 3.50,4. Helsingin olympialaisissa 1952 hän oli 5 000 metrillä kahdestoista ajalla 14.40,0. Melbournen olympialaisissa 1956 hän putosi samalla matkalla alkuerissä. Hän voitti uransa aikana kaikkiaan 11 maaottelujuoksua.


title: Ilmari Taipale

text: Taipale juoksi 1. tammikuuta 1954 São Paulon yöjuoksussa kahdeksanneksi.


title: Ilmari Taipale

text: Taipale voitti yhteensä 19 aikuisten Suomen mestaruutta. Hänen lisäkseen vain Paavo Nurmi on voittanut miesten Suomen mestaruuden sekä 800, 1 500 että 5 000 metrillä. Taipale voitti Suomen mestaruuden myös maastojuoksun henkilökohtaisessa ja joukkuekilpailussa sekä 4 × 800 ja 4 × 1 500 metrin viesteissä. Hän rikkoi uransa aikana kahdeksan Suomen ennätystä, muun muassa Paavo Nurmen nimissä olleen mailin SE:n heinäkuussa 1950 ajalla 4.09,4 ja Taisto Mäen hallussa olleen 5 000 metrin Suomen ennätyksen 1955 – niin Nurmen kuin Mäenkin tulokset olivat aikanaan olleet maailmanennätyksiä. Vuonna 1951 hän juoksi 1 500 metrillä uuden Suomen-ennätyksen 3.47,8 ja 2 000 metrin SE:n 5.14,6.


title: Sinappiperhonen

text: Sinappiperhonen ("Pontia edusa") on kaaliperhosten heimoon kuuluva perhoslaji.


title: Sinappiperhonen

text: Etusiivet ovat valkoiset ja niiden kärjissä on mustat, valkotäpläiset laikut. Lisäksi siivessä on musta keskitäplä. Alapuolella siiven kärki on likaisen kellanvihreä. Takasiivet ovat yläpuolelta vaalean harmaat ja niissä on vaaleampia laikkuja sekä harmaa tai musta, vaihtelevasti erottuva reunavyö. Takasiipien alapinta on kauttaaltaan vihreän ja valkoisen kirjava. Naaraan kuviointi on voimakkaampaa kuin koiraalla. Siipiväli 35–47 mm.


title: Sinappiperhonen

text: Nopea ja suoraviivainen lentotapa erottaa sinappiperhosen yleisemmistä valkoisista päiväperhoisista.


title: Sinappiperhonen

text: Sinappiperhosta tavataan vakituisesti laajassa osassa Länsi-Eurooppaa sekä Pohjois-Afrikassa. Se on kuitenkin vaeltaja, minkä seurauksena lajia tavataan paljon sen vakituista esiintymisaluetta laajemmalla alueella ja joinakin vuosina aina Suomessa asti. Sinappiperhosta esiintyi Suomessa erityisen runsaasti esimerkiksi vuosina 2000 sekä 2010, mutta useimpina vuosina lajia ei tavata lainkaan. Suomessa laji lentää pääasiassa heinä-elokuussa ja vaeltaneiden yksilöiden jälkeläisiä voi tavata syyskuun loppuun saakka.


title: Sinappiperhonen

text: Laji elää pääasiassa viljelys- ja joutomailla, mutta vaeltavan luonteensa takia perhoseen voi törmätä missä tahansa ympäristössä. Talvehtii toukkana Keski- ja Etelä-Euroopassa.


title: Sinappiperhonen

text: Toukat syövät erilaisia ristikukkaiskasveja kuten pölkkyruohoa ("Arabis glabra") ja rannikoilla esimerkiksi merisinappia ("Cakile maritima").


title: Ernst Wollweber

text: Ernst Friedrich Wollweber (29. lokakuuta 1898 – 3. toukokuuta 1967) oli saksalainen (itäsaksalainen) kommunisti. Hän toimi Stasin päällikkönä vuosina 1953–1957 Wilhelm Zaisserin jälkeen ja Erich Mielkeä ennen.


title: Kukruse (kaupunginosa)

text: Kukruse on Kohtla-Järven kaupunginosa Toilan kunnan sisällä Itä-Virumaalla Virossa. Kukruse sijaitsee muiden Kohtla-Järven kaupunginosien tavoin erillään muista kaupunginosista. Asukkaita Kukrusessa on 632 (1. tammikuuta 2010).


title: Kukruse (kaupunginosa)

text: Kukrusessa sijaitsee vuonna 1966 perustettu Kohtla-Järven palavakivimuseo (). Tosin Kukrusessa museo on toiminut vuodesta 2007 lähtien. Kukrusessa on kaivettu öljyliusketta eli palavaakiveä jo 90 vuotta.


title: Kukruse (kaupunginosa)

text: Kaupunginosassa toimii myös Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolin Kohtla-Järven toimipaikka.


title: Rinnehopeatäplä

text: Rinnehopeatäplä ("Argynnis niobe") on suurikokoinen ruskehtavan hopeatäpläinen perhoslaji. Se on läheistä sukua ketohopeatäplälle ("Argynnis adippe"), mutta on tätä hivenen pienempi.


title: Rinnehopeatäplä

text:
Kookas hopeatäplä, joka muistuttaa hyvin paljon ketohopeatäplää sekä hieman vähemmän orvokkihopeatäplää, eikä lajin tunnistaminen lentävästä yksilöstä ole luotettavaa. Koiraan siipien pohjaväri on kirkkaan oranssi, naaraalla ruskeampi. Koiraan etusiiven yläpinnalla toiseksi ja kolmanneksi takimmaisen siipisuonen kohdalla on hädin tuskin näkyvä määrä mustaa kehnää. Naaralla siiven tyviosassa on laajalti kehnää, jossa on sinertävä sävy. Molemmilla sukupuolilla etusiiven ulkoreuna on kaartuu hivenen sisäänpäin. Keskeisenä tuntomerkkinä takasiiven alapinnan ulkosarakkeessa on viisi punaruskeaa, rengasmaista silmätäplää, joista keskimmäinen on selvästi muita pienempi. Lisäksi siiven reunan vaaleita laikkuja ulkoreunan puolelta reunustava viiru on tummanruskea ja hyvin terävä. Takasiipien alapinnalla on laajoja, nähes nelikulmaisia vaaleita täpliä, mutta värimuodolla "f. eris" ne ovat vaaleankeltaiset. Täplien väliset alueet ovat ruskeat. Siiven tyvessä olevista neljästä vaaleasta täplästä uloimmaisen keskus on usein musta.
Tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa, ei kuitenkaan Skandinavian pohjoisosissa. Idässä alue jatkuu Turkkiin ja Iraniin. Suomessa levinneisyys rajoittuu Vaasa-Tampere-Joensuu-linjan eteläpuolelle, mutta runsas perhonen on vain saaristossa Turusta Hankoon. Perhoset lentävät kesäkuun lopulta elokuun alkupuolelle.


title: Rinnehopeatäplä

text: Rinnehopeatäplä viihtyy hiekkapohjaisilla kedoilla, metsäaukeilla ja etelänpuoleisilla kalliorinteillä, joilla on runsaasti kukkia. Se on elinpaikkansa suhteen ilmeisesti kovin vaatelias ja esiintymät ovat paikoittaisia. Perhoset käyvät ahkerasti kukissa.


title: Rinnehopeatäplä

text: Perhosen elintavat tunnetaan lähinnä Keski-Euroopasta. Naaras laskee munat yksitellen jäkälille lähelle ravintokasvia ja toukka talvehtii kuoriutumattoman munan sisällä. Toukka kuoriutuu munasta varhain keväällä ja toukan kehitys kestää puolestatoista kuukaudesta kahteen kuukauteen. Se on yöaktiivinen, piilottelee selvästi enemmän kuin lähilajien toukat ja koteloituu ravintokasvista riippuvaan koteloon lähelle maanpintaa. Kotelovaihe kestää vajaan kuukauden.


title: Rinnehopeatäplä

text: Norjassa laji on luokiteltu vaarantuneeksi (VU), Ruotsissa silmälläpidettäväksi (NT). Suomessa se ei ole uhanalainen.


title: Rinnehopeatäplä

text: Toukka käyttää ravinnokseen orvokkeja esimerkiksi aho-orvokkia ("Viola canina") ja metsäorvokkia ("Viola riviniana").


title: Muurainhopeatäplä

text: Muurainhopeatäplä ("Boloria freija") on hyvin harvinainen rämeillä esiintyvä täpläperhoslaji.


title: Muurainhopeatäplä

text: Muurainhopeatäplän siipien kärkiväli on koiraalla keskimäärin noin 35 mm ja naaralla 37 mm. Laji on tyypillisen pienen hopeatäplän näköinen, mutta lähilajeista sen erottaa muun muassa ulospäin kaartuvasta etusiipien ulkoreunasta ja takasiipien alapintojen mustasta sahanteräkuviosta.


title: Muurainhopeatäplä

text: Muurainhopeatäplä on pohjoinen laji, joka esiintyy Fennoskandiassa ja Baltian maissa. Idässä sen levinneisyys ulottuu Pohjois-Siperian kautta aina Japaniin asti. Lajin lentoaikaa Suomessa on loppukevät ja alkukesätoukokuun loppupuolelta kesäkuun puoleen väliin. Lapissa lentoaika alkaa vasta juhannuksena ja päättyy heinäkuun puolessa välissä. Eteläisessä Suomessa laji on taantunut.


title: Muurainhopeatäplä

text: Muurainhopeatäplä on soiden perhonen. Suomen eteläosissa sitä tavataan ainoastaan rämeillä, mutta Lapissa myös koivuvyöhykkeen suomaiset alueet ja kosteat tunturiniityt ovat lajin elinaluetta. Laji talvehtii täysikasvuisena toukkana.


title: Muurainhopeatäplä

text: Toukat käyttävät ravinnokseen muurainta, isokarpaloa ("Vaccinium oxycoccos"), riekonmarjaa ("Arctostaphylos alpinus") ja harvoin juolukkaa ("Vaccinium uliginosum").


title: Rahkahopeatäplä

text: Rahkahopeatäplä ("Boloria frigga") on Suomessa hyvin harvinainen luonnontilaisilla soilla esiintyvä perhoslaji.


title: Rahkahopeatäplä

text: Rahkahopeatäplän siipien kärkiväli on koiraalla keskimäärin noin 40 mm ja naaraalla 42 mm. Laji on tyypillisen pienen hopeatäplän näköinen, mutta lähilajeista sen erottaa muun muassa ulospäin kaartuvasta etusiipien ulkoreunasta ja takasiipien alapintojen ulkoreunojen ruskeista kaarikuvioista, jotka muistuttavat muodoltaan lähes suoria poikkiviivoja. Lisäksi esimerkiksi lajin alasiipien keskisaran tyvi on väriltään tumman punaisen ruskea.


title: Rahkahopeatäplä

text: Rahkahopeatäplä on holarktinen laji. Sitä tavataan Fennoskandian lisäksi Baltian pohjoisosissa sekä idässä Aasian pohjoisosien kautta Amurille. Suomessa laji on harvinainen ja kohtalaisen yleinen ainoastaan Lapissa, Etelä- ja Keski-Suomessa laji on taantunut.


title: Rahkahopeatäplä

text: Aikuisten yksilöiden parasta lentoaikaa on alkukesä. Laji lentää kesäkuun alusta kesä-heinäkuun vaihteeseen asti. Lapissa lentoaika alkaa vasta kesäkuun lopulla ja jatkuu heinäkuun puoliväliin.


title: Rahkahopeatäplä

text: Rahkahopeatäplä on suolaji. Suomen eteläisissä osissa lajia tavataan pääasiassa rämeillä, mutta pohjoisessa lajille kelpaavat kaikentyyppisten soiden lisäksi koivuvyöhykkeen kosteat tunturien rinteet. Keskenkasvuinen toukka talvehtii.


title: Rahkahopeatäplä

text: Lajin toukat syövät yksinomaan muuraimia.


title: Sabine Bergmann-Pohl

text: Sabine Bergmann-Pohl (s. 20. huhtikuuta 1946) on saksalainen kristillisdemokraattinen poliitikko. Hän toimi Itä-Saksan Volkskammerin puhemiehenä ja samalla Itä-Saksan viimeisenä vt. valtionpäämiehenä huhtikuusta lokakuuhun 1990. Valtionpäämiehen tehtävät siirtyivät parlamentin puhemiehelle, sillä Itä-Saksan valtioneuvosto lakkautettiin huhtikuussa 1990. Myöhemmin Bergmann-Pohl jatkoi poliittista uraansa yhdistyneessä Saksassa ja oli liittopäivien jäsenenä vuoteen 2002.


title: Pursuhopeatäplä

text: Pursuhopeatäplä ("Boloria euphrosyne") on soilla esiintyvä hopeatäplälaji. Lähisukulainen on niittyhopeatäplä, jota se muistuttaa suuresti. Laji on 3,5 sentin kokoinen. Se lentää kesä-ja heinäkuussa. Toukkien ravintoa ovat erilaiset orvokit sekä juolukka ja suopursu. Se talvehtii toukkana.


title: Manfred Gerlach

text: Manfred Gerlach (s. 8. toukokuuta 1928 – 17. lokakuuta 2011) oli poliitikko Itä-Saksassa. Hän toimi vuosina 1967–1990 Saksan liberaalidemokraattisen puolueen puhemiehenä. Hän oli Volkskammerin jäsen vuodesta 1949 ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 1989–1990. Kommunistisen järjestelmän kukistumisen jälkeen hän oli myös virkaatekevä valtioneuvoston puheenjohtaja eli Itä-Saksan valtionpäämies joulukuusta 1989 huhtikuuhun 1990.


title: Niittyhopeatäplä

text: Niittyhopeatäplä ("Boloria selene") on yleinen valkoisen-, keltaisen- ja punaisenkirjava täpläperhoslaji. Se muistuttaa suuresti pursuhopeatäplää. Lajin tunnistaa erityisesti takasiipien mustista täplistä. Laji viihtyy kedoilla ja tienvarsilla. Se lentää kesä- heinäkuussa. Laji on noin 3,5 sentin kokoinen. Se käy erityisesti kurjenpolvilla. Lajin toukat syövät orvokkeja ja talvehtivat toukkana paitsi Pohjois-Suomessa osa voi talvehtia koteloina.


title: Metsäpapurikko

text: Metsäpapurikko ("Lasiommata petropolitana") on tummanruskea metsäteiden varsilla ja rinteillä viihtyvä perhoslaji. Papurikkojen siivissä on selkeitä silmätäpliä. Laji on melko yleinen. Sen siipien väli on alle 4 senttiä. Toukat elävät eri heinäkasveilla ("Poaceae"), esim. ruokohelvellä ("Phalaris arundinacea") ja korpikastikalla ("Calamgrostis purpurea"). Toukat talvehtivat koteloissa.


title: Suohopeatäplä

text: Suohopeatäplä ("Boloria aquilonaris") on rämeillä, niityillä ja rannoilla tavattava oranssinmusta perhoslaji. Se on melko tavallinen laji Suomessa. Siipien kärkiväli on noin 3 senttiä. Se lentää kesäkuun lopusta heinäkuun lopulle. Toukat elävät karpaloilla, suokukilla ja orvokeilla ja talvehtivat.


title: Vikingskipet

text: Vikingskipet (), virallisesti Hamar Olympiske Anlegg, on pikaluistelu- ja jääpallohalli Hamarissa, Norjassa.


title: Vikingskipet

text: Halli rakennettiin vuonna 1993 seuraavana vuonna käytyjä Lillehammerin talviolympialaisia varten. Olympiapikaluisteluitten lisäksi hallissa käytiin muun muassa 1993 jääpallon MM-turnaus ja samana vuonna ratapyöräilyn MM-kisat sekä yleisluistelijoiden MM-kilpailut. Hallissa on järjestetty lukuisia pikaluistelun arvokilpailuja, viimeisimpänä vuoden 2013 yleisluistelijoiden MM-kilpailut ja 2014 EM-kilpailut. Hallia käytetään myös muun muassa curlingin peluuseen ja jalkapalloiluun sekä konserttien järjestämiseen.


title: Vikingskipet

text: Halli on 250 metriä pitkä ja 110 metriä leveä. Korkeimmasta kohdastaan 36 metriä korkea. Päivitetty 14. helmikuuta 2015


title: Carpe DiEnd

text: Carpe DiEnd on ruotsalaisen power metal -yhtye Steel Attackin kuudes ja uusin studioalbumi. Se julkaistiin 22. helmikuuta 2008.


title: Carpe DiEnd

text: Bonus:


title: Sinisiipiset

text: Sinisiipiset ("Lycaenidae") on täpläperhosten jälkeen suurin päiväperhosheimo ja siihen kuuluu maailmanlaajuisesti noin 40 % kaikista tunnetuista päiväperhoslajeista eli lähes 6 000 lajia. Joskus sinisiipisistä käytetään nimeä Sinisiivet, jota käytetään toisinaan varsinaisista sinisilmäistä, alaheimosta "Polyoammatinae". Sinisiipisiin kuuluvat pienimmät päiväperhoset, mukaan luettuna pienin päiväperhoslaji vähäsinisiipi ("Brephidium exilis").


title: Sinisiipiset

text: Monet lajit ovat suhteellisen pieniä tai keskikokoisia ja nimensä mukaisesti siiviltään sinisiä, mutta myös muita värejä esiintyy. Koiras- ja naarasyksilöiden väritys ja kuviointi eroavat usein selvästi toisistaan. Takasiipien takaosassa, alapinnalla on usein silmätäpliä, joiden tarkoitus on hämätä saalistajia. Joillakin lajeilla takasiipeen liittyy myös ohut kannus, jonka tarkoitus saattaa olla tuntosarven jäljittely. Lepäävä perhonen liikuttaa usein takasiipiään edestakaisin, mikä lisännee entisestään vaikutelmaa valepäästä. Heimoa yhdistävinä tuntomerkkeinä tuntosarven tyvi koskettaa verkkosilmää ja kotelovaiheessa tuppi, jonka sisälle siipi kehittyy on selvästi lyhentynyt. Toukat ovat litteitä, etanamaisia, ja niiden pää jää piiloon niskapoimun alle. Toukilla ei ole muille päiväperhosille tyypillistä, pahanhajuista eritettä tuottavaa rintarauhasta ja toukan peräosan vatsajalkojen sisäreunassa on katkos jalkapohjaa reunustavien tarttumakoukkujen jonossa. Koirasyksilöiden etummainen jalkapari on usein surkastunut.


title: Sinisiipiset

text: Toukkien ravinto vaihtelee kasviperäisestä muiden hyönteisten, etenkin kirvojen saalistamiseen. Viisi prosenttia lajeista käyttää toukkana vain eläinperäistä ravintoa. Varsin monet heimon lajit ovat myrmekofiilejä eli ne elävät vuorovaikutussuhteessa muurahaisten kanssa. Lajista riippuen tämä suhde voi perustua perhostoukan ja muurahaisten yhteistyölle, mutta toukka voi myös elää pesässä loisena tai jopa käyttää muurahaisia ravinnokseen. Kaikissa tapauksissa toukka kuitenkin saa muurahaiset sietämään sen läsnäoloa ja jopa huolehtimaan toukasta ja sitä seuraavasta kotelosta.


title: Acta Print

text:
Acta Print on kirjapainoyhtiö, joka painaa yli puolet Suomen aikakauslehdistä. Se muodostettiin Porvoon lehtipainoista, jotka siirrettiin Acta Printille 1. toukokuuta 1998. Acta Printin omistivat puoliksi WSOY sekä Otava. 1999 Acta Printin liiketoiminta myytiin Editalle, jolloin siitä tuli Edita Acta Oy. 2003 lakkautti Acta Print lehtipainon Porvoon Tarmolassa.. Edita Actaan liitettiin Alprintin Raholan lehtipainolaitos Tampereelta, jolloin yrityksestä tuli jälleen Acta Print Oy. Raholan lehtipainolaitos tuotti Alprintille 36 prosentin omistusosuuden yhtiöön Editan osuuden ollessa 64 prosenttia.
Entinen Otavan Kivenlahden syväpaino jäi edellisille omistajille Acta Print Kivenlahti Oy:nä. Kivenlahden syväpaino lakkautettiin kannattamattomana.


title: Acta Print

text: Lakkautetun entisen tiloihin tuli kuitenkin jälleen kirjapainotoimintaa, kun Alprintin Hyvinkään toiminnot siirrettiin Tarmolaan 2004 lopulla. Alprint meni konkurssiin talvella 2007–2008.


title: Acta Print

text: Acta Printin aikakauslehtiliiketoiminnot, entinen Alprintin Raholan offset-lehtipaino ja Hietalahden konttoritoiminnot siirtyivät 2007 Forssan Kirjapainon tytäryhtiölle, Forssan Kustannus Oy:lle.


title: Jyväskylän Seudun Palloseura

text: Jyväskylän Seudun Palloseura (JPS) (entinen "Jyväskylän Palloseura") on Jyväskylässä toimiva palloiluseura. JPS:n miesten jääpallojoukkue pelaa Bandyliigassa ja jalkapallojoukkue Kolmosessa.


title: Jyväskylän Seudun Palloseura

text: Jyväskylän Palloseura perustettiin 10. huhtikuuta 1962. Seuran ainoana lajina oli jalkapallo vuoteen 1964, jolloin jääpallotoiminta alkoi. Seura jatkaa jääpallossa Jyväskylän Palloilijoiden (JyP) perinteitä.


title: Jyväskylän Seudun Palloseura

text: Jyväskylän Seudun Palloseura on voittanut jääpallon naisten Suomen mestaruuden vuosina 1985, 1989, 1990, 1991 ja 1992. Kaukalopallossa JPS on voittanut naisten suomen mestaruuden juuri samoina vuosina 1985, 1989, 1990, 1991 ja 1992. Miesten jääpallojoukkue pelasi pääsarjassa ensimmäisen kerran kaudella 1981–1982. Parhaimmillaan se on sijoittunut hopealle vuonna 2014. Ensimmäisen tittelin miesten jääpallossa JPS voitti marraskuussa 2013 voittamalla Jääpallon Suomen Cup -turnauksen Varkaudessa. Kaudella 2016–2017 se voitti myös Suomen Cupin kaatamalla Veiterän finaalissa maalein 4–3.


title: Jyväskylän Seudun Palloseura

text: JPS:n jääpallojoukkueen ja jalkapallojoukkueen kotikenttänä toimii Nisulan monttu eli Viitaniemen liikuntapuisto.


title: Seututie 313

text: Seututie 313 sijoittuu itäkaakon ja länsiluoteen suuntaisena tienä Heinolan Vierumäen ja Asikkalan Vääksyn välille. Väylän reitti kulkee Vierumäeltä Asikkalan Urajärven ja Vesivehmaan kylien kautta Vääksyn taajamaan. Väylältä on yhteys nelostielle Vierumäen liittymässä. Valtatie 24:lle on seututie 313:lta useita yhteyksiä. Tien pituus on 24 kilometriä.


title: Seututie 313

text: Väylän varrella sijaitsee Lahti-Vesivehmaan lentokenttä. Vesivehmaan ja Vääksyn välisellä tien osuudella liikennöidään Lahden ja Vääksyn välisiä linja-autojen vakiovuoroja.


title: Seututie 313

text: Vääksyssä seututie 313:n yhtenäinen tielinja jatkuu seututie 314:n tunnuksella Asikkalan Pulkkilanharjun kautta Sysmän kirkonkylään. Vierumäellä seututie 313:n väylä etenee seututie 363:n tunnuksella Jaalan kirkonkylässä sijaitsevaan kantatie 46:n liittymään.


title: Seututie 313

text: Suorin reitti Tampereelta Mikkeliin kulkee seututie 313:n kautta.


title: Swazimaan Valioliiga

text: Swazimaan valioliiga (sponsorinimi "MTN Premier League") on Swazimaan jalkapallon pääsarja. Swazimaan mestaruudesta pelattiin ensi kerran vuonna 1976. Kaudesta 1998/99 lähtien sarjakausi on alkanut syksyllä ja päättynyt keväällä, aikaisemmin oli päinvastoin. Sarjassa pelaa 12 joukkuetta, jotka pelaavat kauden aikana keskenään kaksinkertaisen sarjan.


title: Type 96 (panssarivaunu)

text: Type 96 (ZTZ96) on kiinalainen taistelupanssarivaunu. Se on uusin muunnos toisen sukupolven taistelupanssarivaunusta, ja perustuu Type 85-III -panssarivaunuun. Vuonna 2005 Kiinan kansanarmeijalla oli käytössä 1 500 vaunua.