title: Siperianpaju

text: Siperianpaju kasvaa nopeasti. Se saattaa saavuttaa vuodessa jopa neljän metrin korkeuden ja versot ovat suoria ja jäykkiä sekä ruskeita ja vahapintaisia. Tämän ominaisuuden vuoksi laji on erityisen hyvä eläväksi pensasaidaksi. Siitä voi leikkaamattomana hyvissä oloissa kasvaa viisitoistametrinen puu. Sitä voi käyttää punonnassa myös loimena. Taipuisa se ei ole, joten korintekoon tai koristepunontaan siitä ei juuri ole. Taloudellisesti se voi kuitenkin monipuolistaa Suomen sinänsä runsasta pajukantaa.


title: Siperianpaju

text:
Energiapajuna siperianpajusta ei Euroopassa liene nopeakasvuisuudestaan huolimatta runsaasti kokemuksia, ei myöskään lääkkeellisestä käytöstä. Muiden sukunsa lajien tavoin siperianpajunkin kuori sisältää salisiinia.
Sitä on käytetty risteymissä, joita on kokeiltu biomassan tuotantoon.


title: Metsäkangas

text: Metsäkangas on Lahden kaupunginosa, lempinimeltään Mettis.


title: Metsäkangas

text: Metsäkangasta alettiin rakentaa Pirttiharjun ja Kärpäsen väliseen metsään 1970-luvun alusta. Aikaisemmin se oli kangasmaastoa, jossa oli Okeroisten talojen metsäpalstoja, joita kutsuttiin Kankaan metsäpalstoiksi, tästä juontuu myös alueen vanha nimi Kankaanmetsä. Alueen ydinosa eli 1970-luvun elementtitaloista muodostuva tiivis kokonaisuus oli valmis 1970-luvun loppuun mennessä. Asuntoalueen nimeksi vahvistettiin Metsäkangas v. 1972. Myöhemmin alueen reunamille rakennettiin myös rivitaloja ja omakotitaloja. Alueen luonto on kuivaa kangasmetsää.


title: Metsäkangas

text: Alueen asukkaat mieltävät Metsäkankaan alueeksi sekä Petsamonkadun, Rakuunankadun ja Hakkapeliitankadun varrella että samaisten katujen muodostaman alueen sisäpuolella olevat talot ja taloyhtiöt.


title: Metsäkangas

text: Metsäkankaalla toimii myös terveysasema eri toimintoineen. Metsäkankaan ostoskeskuksen vieressä sijaitsee Salpausselän kirkko. Salpausselän seurakuntaan kuuluvat Metsäkankaan kaupunginosan asukkaiden lisäksi mm. Jalkarannan, Riihelän, Kasakkamäen ja Pirttiharjun asukkaat.


title: Metsäkangas

text: Metsäkankaalla toimi ala-asteen peruskoulu vuosina 1980-2014, jonka jälkeen rakennus remontoitiin. Remontin myötä taloon valmistuivat yläkerran tilat Metsäkankaan päiväkodille, luokkatilat Kärpäsen koulun Mettis-toimipisteen 1- ja 2-luokkalaisille (yksi kumpaakin luokka-astetta), sekä alakerran nuorisotilat.


title: Metsäkangas

text: Bussilla Metsäkankaalle pääsee linjalla 5, jonka päätepysäkki sijaitsee Rakuunankadun ja Kannuskadun risteyksessä. Metsäkankaalta linja jatkaa matkakeskuksen ja kauppatorin kautta Hörölään.


title: Lahden valokuvataide

text: Lahden valokuvataide ry on 1982 perustettu yhdistys, joka kokoaa yhteen lahtelaiset valokuvataiteen ystävät. Se pyrkii edistämään valokuvataiteen ja myös käyttökuvan paikallista näkyvyyttä muun muassa järjestämällä vuosittaista Valokuvan kevät -seminaaria, järjestämällä valokuvailtoja sekä tuomalla Lahteen valokuvanäyttelyitä eri puolilta Suomea. Lahden valokuvataide ry on lahtelaisen Kauno ry:n jäsenyhdistys. Yhdistyksellä on noin 50 jäsentä.


title: Lahden valokuvataide

text: Lahden valokuvataide ry tuo Lahteen jatkuvasti näyttelyitä Suomen valokuvataiteen ajankohtaisilta nimiltä. Lisäksi yhdistys järjestää Lahdessa valokuvailtoja, joiden vierailijoina toimivat eri alojen valokuvaajat tai valokuvataiteilijat. Syksyllä 2008 työstään kertoivat muun muassa Helsingin Sanomien useasti palkittu valokuvaaja Markus Jokela sekä Suomen Kuvalehden kuvatoimittaja ja valokuvaaja Markus Pentikäinen. Keväällä 2009 vierailevat muun muassa Kasino A4 -lehden Jussi Puikkonen sekä valokuvaaja Kaapo Kamu. Valokuvailtoja järjestetään kerran kuukaudessa Uudessa Kipinässä Kymintiellä.


title: Lahden valokuvataide

text: Vuosittainen Valokuvan kevät -seminaari aloitettiin 2000-luvun alussa. Se on jatkumo Lahden valokuvataide ry:n järjestämille AV-biennaleille 1984–1997, jotka olivat valokuvaperustaisten teosten (diasarjojen, multivisioiden, videoteosten, installaatioiden ja performanssien) merkittävä valtakunnallinen katselmus. Yhdistyksen kuuluisimpia jäseniä noilta ajoilta ovat muun muassa Arno Rafael Minkkinen ja Veli Granö. Valokuvan kevät muodostuu kaksipäiväisestä seminaarista sekä muutamasta näyttelystä kulloisenkin teeman mukaan. Luennoitsijoina ovat viime vuosina toimineet muun muassa Susanna Majuri, Jorma Puranen, Anssi Kasitonni ja Veli Granö.


title: Sorvitaltta

text: Sorvitaltat ovat puunsorvauksessa käytettäviä talttoja. Sorvitalttoja valmistetaan erilaisiin sorvausvaiheisiin ja töihin sopivina eri mitoilla. Rouhintataltalla poistetaan suurella voimalla paljon materiaalia, minkä vuoksi sen rakenne on jämäkkä ja koko suurehko. Myös teroituskulma on melko suuri teränsuun kestävyyden varmistamiseksi. Kourutaltat ovat sorvauksen yleistalttoja. Erotustaltoilla voidaan katkaista sorvattava kappale. Kulhotaltoissa on erittäin syvä kouru. Ontelosorvaustaltoissa on ohut ja mutkalle taivutettu varsi sisäpuolisten muotojen sorvausta varten.


title: Sorvitaltta

text:
Rengastaltta on ontelosorvaukseen käytettävä sorvaustaltta. Nimi tulee terästä, joka on
renkaan muotoinen. Taltalla voi sorvata muun muassa pikareita ja kuppeja. Rengastalttoja
on sellaisia, joissa on vaihtoterä ja sellaisia, joissa on kiinteä terä.


title: Falaisen motti

text: Falaisen motti (, ) oli taistelutoimi, jossa länsiliittoutuneiden joukot yrittivät saartaa ja tuhota Saksan 7. armeijan ja 5. panssariarmeijan Caenin eteläpuolella Pohjois-Ranskassa. Falaisen motti oli osa suurempaa Normandian taistelua toisessa maailmansodassa.


title: Falaisen motti

text:
Saksalaiset käynnistivät Hitlerin määräyksestä 7. elokuuta 1944 operaatio Lüttichin, joka oli vastahyökkäys tarkoituksenaan katkaista yhdysvaltalaisten linjat ja eristää kenraali George S. Pattonin armeija muista liittoutuneiden joukoista.
Hyökkäykseen osallistuivat 1. ja 2. SS-panssaridivisioona, 2. ja 116. panssaridivisioona sekä jalkaväkeä kenraalieversti Paul Hausserin komennossa.


title: Falaisen motti

text: Yritys kaatui kovaan vastarintaan, ja liittoutuneiden johtajat Bernard Montgomery ja Omar Bradley näkivät mahdollisuuden saartaa suuria vihollisjoukkoja.


title: Falaisen motti

text: Vastarinnasta huolimatta liittoutuneiden saartoliike eteni varmasti. Motissa oli viisi SS-panssaridivisioonaa, kuusi maavoimien panssaridivisioonaa ja kahdeksan jalkaväkidivisioonaa.


title: Falaisen motti

text:
Niiden ympärillä oli Kanadan 1. armeija (Crerar), brittien 2. armeija (Dempsey),
Yhdysvaltain 1. (Hodges) ja 3. armeija (Patton) Noin 150 000 saksalaista näytti jäävän renkaan sisälle, ja Adolf Hitlerin täytyi määrätä vetäytyminen 16. elokuuta. Saksalainen jalkaväki pakeni paniikissa kohti Argentanin ja Falaisen välissä olevaa aukkoa, joka kapeni jatkuvasti. Lisäksi tykistö ja ilmavoimat tulittivat ja pommittivat sitä. Saksalaiset kutsuivat väylää nimellä "Todesgang" (”kuoleman käytävä”).
17. elokuuta motin suu oli kaventunut 10 kilometriin, ja panssaridivisioonat pitivät sitä vielä auki.


title: Falaisen motti

text: Supermarine Spitfire -lentäjä Johnnie Johnson kuvailee hävitystä kuljettuaan alueella ja myös kuvailee miten ruumiiden haju nousi hävittäjien ohjaamoihin saakka. Paddy French -niminen lentäjä kuvaili:


title: Falaisen motti

text: Väylä sulkeutui lopulta kokonaan aamulla 21. elokuuta. Siitä oli ehtinyt päästä läpi lähes 100 000 saksalaista. Liittoutuneet saavuttivat kuitenkin merkittävän voiton, sillä noin 50 000 saksalaista jäi sotavangiksi. Lisäksi heitä kaatui noin 6 000–10 000, joista suuri osa Chamboisin tiellä Argentanin ja Falaisen välillä yrittäessään pakoa motista. Liittoutuneiden joukkojen ylipäällikkö Dwight D. Eisenhower julistikin pakoreitin alueen yhdeksi sodan pahimmista verilöylyistä.


title: Garry Moore

text: Garry Moore (oik. Thomas Garrison Morfit 31. tammikuuta 1915 Baltimore, Maryland – 28. marraskuuta 1993 Hilton Head Island, Etelä-Carolina) oli yhdysvaltalainen koomikko, tietokilpailuisäntä ja viihdyttäjä.


title: Garry Moore

text: Moore aloitti uransa radiossa alun perin oikealla nimellään, mutta koska Morfit oli hankala lausua, hän otti käyttöön yleisökilpailun perusteella valitun taiteilijanimen vuoden 1940 alussa. Vuosina 1943–1948 hänellä oli Jimmy Duranten kanssa yhteinen show, jota hän jatkoi yksin vuoteen 1950 saakka. Vuosina 1948–1950 Moore myös juonsi "Take It or Leave It" -tietokilpailuohjelmaa.


title: Garry Moore

text: Televisioon "Garry Moore Show" siirtyi 1951 ja sitä esitettiin vuoteen 1967 asti. Moore juonsi myös tietokilpailuja "I’ve Got a Secret" vuosina 1953–1964 ja "To Tell the Truth" vuosina 1969–1977.


title: Garry Moore

text: Garry Moorella on kaksi tähteä Hollywood Walk of Famella.


title: Etelä-Suomen sotilaslääni

text:
Etelä-Suomen sotilaslääni, joskus Etelä-Suomen Sotilaslääni (lyh. "ESSl"), oli yksi Suomen puolustusvoimien neljästä maavoimien johtamasta sotilasläänistä. Sen esikunta (ESSlE) sijaitsi Helsingissä Lauttasaaressa ja yleisöpalvelualueet jakautuivat kolmeen aluetoimistoon. Kunniamarssina on Asemies.
Etelä-Suomen sotilaslääni lakkautettiin osana puolustusvoimauudistusta 31. joulukuuta 2014. Sen asevelvollisuusasiat siirtyivät Kaartin Jääkärirykmentille.


title: Etelä-Suomen sotilaslääni

text: Sotilasläänin viimeisenä esikuntapäällikkönä aloitti 1.1.2014 eversti Arto-Pekka Nurminen (s. 1961). Häntä olivat edaeltäneet tehtävässä mm.:


title: Etelä-Suomen sotilaslääni

text: - kommodori Mikko Santavuori 2012 - 2013


title: Etelä-Suomen sotilaslääni

text: - eversti Keijo Suominen (s. 1958) 2011 - 2012


title: Etelä-Suomen sotilaslääni

text: - eversti Hannu Liimatta 2009 - 2010


title: Etelä-Suomen sotilaslääni

text:
- eversti Esko Vainio vuonna 2008
Etelä-Suomen Sotilaslääni aloitti ensimmäisen kerran toimintansa 1960-luvun puolustusvoimien organisaatiomuutoksessa, kun luovuttiin kolmesta divisoonasta ja toimi seuraavaan puolustusvoimien organisaatiomuutokseen vuoteen 1993 asti, kun luotiin kolme maanpuolustusaluetta Komentajina toimivat kenraaliluutnantti Paavo Ilmola 1966-69, kenraaliluutnantti Kai Halmevaara 1969-76, kenraaliluutnantti Jukka Pajula 1976-80, kenraaliluutnantti Jaakko Valtanen 1980-82, kenraaliluutnantti Keijo Tuominen 1982-88 ja kenraaliluutnantti Erkki Rannikko 1988-92. Sotilaslääni perustettiin uudelleen 1.1.2008.


title: Maksaruohokasvit

text: Maksaruohokasvit ("Crassulaceae") on kasviheimo. Lajit ovat melko usein matalia kuivilla paikoilla kasvavia kasveja. Maksaruohokasvien lehdet ovat kierteisesti, möyheät ja korvakkeettomat. Useimmat maksaruoholajit ovat myös mehilehtisiä. Maksaruohokasvien kukat ovat säteittäiset ja hedelmä on monisiemeninen tuppilo.


title: Maksaruohokasvit

text: Maksaruohokasvit ovat ruohoja tai pehmeävartisia pensaita, joilla punainen väriaine on yleinen jopa juurissa. Lehdet ovat möyheitä, ehytlaitaisia. Kukinto on viuhkomainen. Kukissa on yhtä monta verho-, terä- ja emilehteä. Niissä on myös enemmän tai vähemmän sormimaisia mesiäisiä emilehtien tyvellä; ne ovat emilehtien ulokkeita. Emilehdet ovat vaihtelevissa määrin erillisiä ja sijaitsevat terävastaisesti. Luotit ovat pieniä. Kussakin emilehdessä on yksi tai useampia siemenaiheita. Hedelmä on tuppilo. Siemenissä on pitkä alkio.


title: Maksaruohokasvit

text: Maksaruohokasvien heimo on kosmopoliitti, mutta erityisen runsas se on Kapmaassa ja Meksikossa. Muutamia lajeja on Etelä-Amerikan eteläosissa ja vain yksi Antipodisaarilla; Polynesiasta heimo puuttuu kokonaan. Lajit kasvavat usein kuivilla kasvupaikoilla.


title: Maksaruohokasvit

text: Maksaruohokasvit käsittävät 34 sukua ja 1400 lajia, jotka jaetaan kolmeen alaheimoon.


title: Maksaruohokasvit

text: Crassuloideae-alaheimon kasveilla on vastakkainen lehtiasento. Kukat ovat 3-9-lukuisia. Siemenet vapautuvat tuppiloista kärkiaukon kautta. Alaheimo on levinneisyydeltään yleismaailmallinen ja lähes kaikki lajit kuuluvat paunikoiden sukuun ("Crassula"), jossa on 195 lajia.


title: Maksaruohokasvit

text: Alaheimoissa Kalanchoideae ja Sempervivoideae lehtiasento on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kierteinen. Hetiö on kaksikiehkurainen.


title: Maksaruohokasvit

text: Kalanchoideae sisältää vaihtelevissa määrin puuvartisia kasveja, joilla on yhdisteräiset kukat. Siihen kuuluu neljä sukua ja 200 lajia, jotka kasvavat Vanhassa maailmassa, erityisesti eteläisen Afrikan Karroossa, mutta myös Kaakkois-Aasiassa ja Malaijien saaristossa asti. Suurimmat suvut ovat itulehdet ("Kalanchoë", 145 lajia) ja "Tylecodon" (46 lajia).


title: Maksaruohokasvit

text: Alaheimon Sempervivoideae kasvien kukat ovat 4-32-lukuisia, tavallisesti siis runsaslehtisiä. Sukuja siinä on 28 ja lajeja 1005, ja ne kasvavat pääasiassa pohjoisella pallonpuoliskolla. Suuria sukuja ovat maksaruohot ("Sedum", 420 lajia), mehiruusukkeet ("Echeveria", 140 lajia), ruusujuuret ("Rhodiola", 90 lajia), mehitähdet ("Sempervivum", 65 lajia) ja hopearuusukkeet ("Dudleya", 47 lajia).Suomessa alkuperäisenä, luonnonvaraisena kasvavat maksaruoholajit ovat: Muut Suomessa luonnonvaraisena esiintyvät maksaruohokasvit ovat pohjanruusujuuri ("Rhodiola rosea") ja vesipaunikko ("Crassula aquatica"). Maksaruohoja kasvatetaan usein Suomessa myös koristekasveina, ja joskus ne saattavat olla villiytyneet läheiseen luontoon. Suomessa alun perin koristekasveina kasvatettuja maksaruohokasveja ovat muun muassa:


title: Kamtšatkanmaksaruoho

text: Kamtšatkanmaksaruoho ("Sedum kamtschaticum", syn. "Phedimus kamtschaticus") on monivuotinen maksaruohokasvi. Suomessa sitä kasvaa alun perin koristekasvina, mutta se on myös villiytynyt luontoon istutuksilta.


title: Kamtšatkanmaksaruoho

text: Kamtšatkanmaksaruoho on noin 15–20 cm korkea ja kasvuasennoltaan pysty. Se on nopeakasvuinen ja muodostaa usein laajoja mattomaisia kasvustoja. Sen lehdet ovat vaaleanvihreät, ruodittomat, paksut sahareunaiset ja vahapintaiset. Kukat ovat litteinä sarjoina varsien päissä, väriltään tummankeltaiset ja muodoltaan tähtimäiset. Kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on monisiemeninen tuppilo.


title: Kamtšatkanmaksaruoho

text: Kamtšatkanmaksaruoho muistuttaa siperianmaksaruohoa ("Sedum aizoon").


title: Kamtšatkanmaksaruoho

text: Kotoisin Aasian itäisistä osista. Suomessa tavataan harvinaisena viljelykarkulaisena.


title: Kamtšatkanmaksaruoho

text: Kamtšatkanmaksaruoho kasvaa aurikoisella paikalla, kuivalla, läpäisevällä, hiekkapitoisella ja keskiravinteisella kasvualustalla. Ei viihdy kosteissa paikoissa.


title: Kamtšatkanmaksaruoho

text: Kasvatetaan koristekasvina puutarhoissa ja kivikkopuutarhoissa.


title: Siperianmaksaruoho

text: Siperianmaksaruoho ("Sedum aizoon") on monivuotinen maksaruohoksi melko korkea maksaruoholaji.


title: Siperianmaksaruoho

text: Siperianmaksaruohon varsi särmikäs, tyveltä ruskeanpunainen. Se kasvaa noin 30–40 cm korkeaksi ja sen kasvutapa on pysty. Lehtien lapa suikea, kiilatyvinen, yleensä sahalaitainen, 5-8 cm pitkiä. Kukinnot sijaitsevat varren päässä sarjana ja ovat väriltään keltaisia. Kukkii heinä-elokuussa ja usein runsaasti sekä pitkän aikaa. Leviää voimakkaasti lähiympäristöön ja Suomessa esiintyy paikoitellen luonnossa alun perin istutuksilta villiytyneenä.


title: Siperianmaksaruoho

text: Siperianmaksaruoho muistuttaa kamtšatkanmaksaruohoa ("Sedum kamtschaticum") ja mongolianmaksaruohoa ("Sedum hybridum").


title: Siperianmaksaruoho

text: Siperianmaksaruoho on alunperin Siperiasta, Suomessa harvinaisena jäänteenä, karkulaisena kallioilla tai kuivilla hiekkaisilla paikoilla.


title: Siperianmaksaruoho

text: Sitä kasvatetaan koristekasvina puutarhoissa ja puistoissa, tavataan viljelykarkulaisena.


title: Kaukasianmaksaruoho

text: Kaukasianmaksaruoho ("Sedum spurium") on monivuotinen maksaruohoihin kuuluva kasvilaji.


title: Kaukasianmaksaruoho

text: Kaukasianmaksaruoho on 7–15 cm korkea. Se kasvaa kallioilla ja sitä tavataan Kaukasuksella sekä istutuksilta villiytyneenä esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kaukasianmaksaruoho muodostaa usein laajojakin mattomaisia kasvustoja. Kasvin varret ovat rentoja, kohenevia ja juurehtivia. Lehdet ovat 1,5–3 cm pitkiä, lyhytruotisia, puikeita–vinoneliömäisiä ja kärjistä hammaslaitaisia. Kaukasianmaksaruoho kukkii heinä-elokuussa. Kukat ovat punaisia, vaaleanpunaisia tai valkoisia. Kaukasianmaksaruohoa viljellään Suomessakin koristekasvina.


title: Brittany Fox

text: Brittany Fox (15. kesäkuuta 1969) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän on esiintynyt myös nimillä Brittany Foxx ja Brittani Fox.


title: Brittany Fox

text: Vuonna 1992 hänet valittiin "Petite Miss Nude Ontario"ksi.


title: Uuvana

text: Uuvana ("Diapensia lapponica") on pieni monivuotinen uuvanakasvien heimoon kuuluva varpukasvi.


title: Uuvana

text: Uuvana muodostaa tiheitä, puolipallomaisia patjoja. Se kasvaa 2–6 senttimetriä korkeaksi. Tiheässä olevat nahkea- ja kiiltäväpintaiset lehdet ovat 0,5–1 cm pitkiä, tasasoukkia, pyöreäkärkisiä ja ehytlaitaisia. Lehdet ovat ainavihannat. Kaksineuvoiset kukat sijaitsevat yksittäin varsien päissä ja ovat väriltään valkoiset. Kukan teriö on kaksi kertaa verhiötä pidempi ja kota on pitkähkö ja monisiemeninen. Uuvana kukkii kesä-elokuussa.


title: Uuvana

text: Uuvana on levinnyt laajalle pohjoisen pallonpuoliskon arktisille alueille ja etelämpänä vuoristoalueille. Euroopassa lajia tavataan Pohjois-Venäjällä sekä Pohjoismaissa, jossa sitä kasvaa Ruotsissa ja Norjassa Skandien vuoriston alueilla, Pohjois-Islannissa ja Suomessa. Suomessa uuvanaa tavataan melko yleisenä Lapin tuntureilla, erityisesti Enontekiön ja Inarin alueilla.


title: Uuvana

text: Uuvana kasvaa tuntureiden tuulenpieksemillä, kuivilla harjanteilla ja varpukankailla. Se on sopeutunut erityisen hyvin kylmiin ja tuulisiin kasvupaikkoihin. Uuvanan tiiviin lehtipatjan sisälle muodostuu ympäröivästä ilmastosta täysin erilainen pienilmasto. Lämpötila lehtipatjan sisällä voi parhaimmillaan olla parikymmentä astetta ilman lämpötilaa korkeampi ja myös ilman suhteellinen kosteus voi olla suuri. Lehtipatja myös estää tuulta puhaltamasta kuolleita lehtiä pois, jolloin ne vähitellen muuttavat kasvualustan runsasravinteiseksi. Tutkimuksissa uuvanan on todettu kestävän kylmää erittäin hyvin. Kasvi sietää kevättalvella jopa 60–70 asteen pakkasia.


title: Punarintakardinaali

text: Punarintakardinaali, aikaisemmalta nimeltään rusorintapeippo ("Pheucticus ludovicianus") on itäisessä Yhdysvalloissa ja Kanadassa tavattava kardinaaleihin kuuluva varpuslintu.


title: Punarintakardinaali

text: Pituudeltaan punarintakardinaali on noin 18–21-senttinen. Pesimisaikainen koiras on väriltään pääosin musta. Siivet ovat mustat muutamin valkoisin höyhenin. Lennossa näkyy suuri valkea laikku. Koiraan rinta on punainen ja vatsa valkoinen. Pesimäajan ulkopuolella koiraan väritys on vaatimattomampi: mustat höyhenet ovat vaaleammat ja rinta on vaaleanpunainen. Naaras punarintakardinaali on yläpuolelta tummanruskea ja vatsasta vaaleampi. Päälaella on kaksi valkoista juovaa. Ruskeissa siivissä on kaksi valkeaa siipijuovaa. Nuori lintu muistuttaa naarasta, mutta on rinnastaan ja pyrstöstään ruskeampi. Nuorella koiraalla on myös häivähdys punaista rinnassa.


title: Punarintakardinaali

text: Punarintakardinaalit elävät lehti- ja sekametsissä ja erityisesti niiden reunamilla. Lajia voi tavata myös puutarhoissa sekä kaupunkialueilla. Talveksi laji muuttaa trooppisiin metsiin Meksikoon ja Karibialle. Toisinaan laji harhautuu Länsi-Eurooppaankin. Lähinnä Suomea laji on tavattu Norjassa.


title: Punarintakardinaali

text: Ravintonaan punarintakardinaali käyttää hyönteisiä, siemeniä, nuppuja, kukkia, hedelmiä ja marjoja. Ravinnonhaussa lintu liikkuu puiden ja pensaiden lehtistöissä. Lintu voi pyydystää hyönteisiä myös ilmasta.


title: Punarintakardinaali

text: Punarintakardinaali rakentaa harvan kuppimaisen pesänsä oksanpätkistä, ruohosta ja muista kasvinosista sekä höyhenistään. Naaras munii yleensä neljä vaaleansinistä tai -vihreää punapilkullista munaa. Laji voi risteytyä mustapääkardinaalin ("Pheucticus melanocephalus") kanssa, jos elinalueet osuvat päällekkäin.


title: Oko

text: Oko on venäläinen ennakkovaroitussatelliittijärjestelmä. SPRN-2 Prognoz-järjestelmää kutsutaan joskus nimellä Oko-1, myös se on ennakkovaroitusatelliitti. Oko-satelliittien käyttö alkoi Neuvostoliitossa osana kylmän sodan suojatoimia. Se havaitsee rakettien laukaisut kuten Yhdysvaltain Defense Support Programin satelliitit.


title: Oko

text: Satelliitteja on laukaistu 86 kappaletta. Neljä niistä on GEO-radalla (Proton-laukaisut), loput ovat Molnija-radalla (Molnija-M-laukaisut).


title: Prognoz

text:
Prognoz oli Neuvostoliiton ja on Venäjä ennakkovaroitusatelliittijärjestelmä. Se on ohjuslaukaisujen ennakkovaroitukseen tarkoitettu kaukokartoitussatelliittijärjestelmä, joka tukee Oko-järjestelmää. Prognoz SO-M on eri ohjelma.
Ensimmäinen Prognoz laukaistiin 8. lokakuuta 1975. Prognozit toimivat GEO-radalla. Kesällä 2008 satelliitteja oli taivaalla 16 kappaletta. Uusin laukaistiin 26. kesäkuuta 2008.


title: Prognoz

text: Kaksi satelliittia on aktiivisesti toimimassa, toinen on asemassa 24°W ja toinen 12°E. Varasatelliitit ovat asemissa 80°E ja 12°E.


title: Sanna Toivanen

text: Sanna Toivanen on suomalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on Päivi Mikkosen rooli MTV3:n televisiosarjassa "Helppo elämä" (2009–2011), josta hän oli ehdolla Monte Carlon televisiofestivaalien parhaan eurooppalaisen naispääosan palkinnon saajaksi vuonna 2011.


title: Sanna Toivanen

text: Toivanen valmistui ylioppilaaksi Kallion ilmaisutaidon lukiosta vuonna 2008 ja opiskeli Lahden kansanopiston teatterilinjalla vuosina 2010–2011. Toivanen on opiskellut teatterialaa myös Espanjassa. Vuonna 2011 hän näytteli lyhytelokuvassa "Palasokerimies".


title: Thyrane

text: Thyrane on Kemissä vuonna 1994 perustettu suomalainen metalliyhtye. Yhtyeen ensimmäiset julkaisut olivat tyyliltään black metallia, mutta myöhemmin yhtyeen musiikki oli raskasta industrial metallia.


title: Thyrane

text: Yhtye on julkaissut urallaan neljä studioalbumia, ja lopetti toimintansa kesällä 2006. Yhtye ilmoitti palaavansa takaisin Jalometalli 2016 festivaaleilla.


title: Gösta Michelsson

text: Gustaf ”Gösta” Mathias Michelsson (27. lokakuuta 1878 Viipuri – 15. lokakuuta 1917 Vincennes, Ranska) oli suomalainen kadettiupseeri, joka teloitettiin ensimmäisen maailmansodan aikana Ranskassa saksalaisten vakoojana.


title: Gösta Michelsson

text: Michelssonin vanhemmat olivat kauppias Mathias Ferdinand Michelsson ja Anna Rosina Clopatt. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896 (Nya svenska läroverket i Helsingfors).


title: Gösta Michelsson

text: Michelsson kävi Haminan kadettikoulun ja hänet nimitettiin 1901 Suomen kaartin aliluutnantiksi. Michelsson erosi palveluksesta seuraavana vuonna ja lähti opiskelemaan Dresdenin polyteknilliseen korkeakouluun, josta hän valmistui 1905.


title: Gösta Michelsson

text: Michelsson meni 1905 naimisiin helsinkiläisen kunnallisneuvos Fredrik Wilhelm Grönqvistin nuorimman tyttären Ebba Fredrikan kanssa. Grönqvist myi Jokelan maatilan ja sillä sijainneen tiilitehtaan Michelssonille 1907. Michelsson johti jonkin aikaa tiilitehdasta, mutta hän jätti kuitenkin pian perheensä Suomeen ja muutti Yhdysvaltoihin. Tiilitehdas joutui konkurssiin, ja F. W. Grönqvist osti Jokelan maatilan tiilitehtaineen takaisin itselleen konkurssihuutokaupasta.


title: Gösta Michelsson

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Michelsson palasi Eurooppaan Yhdysvalloista ja asui Ranskassa työskennellen erään lentokonetehtaan palveluksessa. Kun paljastui, että Michelsson oli toimittanut tietoja Barcelonassa toimineelle Saksan vakoilujärjestölle, ranskalainen sotaoikeus tuomitsi hänet kesällä 1917 kuolemaan. Erään tietolähteen mukaan Michelsson ammuttiin Pariisin esikaupungissa Vincennesissä 15. lokakuuta 1917 samalla kertaa kuin tunnettu saksalaisten vakooja Mata Hari (oikealta nimeltään Margaretha Zelle).


title: Viidakkovekara Juuso elokuvasankarina

text: Viidakkovekara Juuso elokuvasankarina on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut tanskalainen piirroselokuva, jonka ohjasivat Flemming Quist Møller, Jørgen Lerdam ja Stefan Fjeldmark. Elokuvan tuotti Per Holst Film A/S ja Anders Mastrup. Elokuva on jatko-osa vuonna 1993 ilmestyneelle "Viidakkovekara Juusolle".


title: Aleksander Ijas

text: Aleksander Ijas (27. syyskuuta 1869 Loviisa – 29. joulukuuta 1914 Miandoab, Persia) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut everstin arvoon kohonnut suomalainen upseeri ja diplomaatti. Hän palveli useita vuosia Venäjän konsulina Persiassa ja sai siellä surmansa ensimmäisen maailmansodan alussa.


title: Aleksander Ijas

text: Ijas kävi Haminan kadettikoulun ja palveli vuodesta 1891 Varsovan liettualaisrykmentin henkivartiokaartin joukko-osastossa. Hän suoritti 1898 Venäjän ulkoministeriön kouluosaston itämaisten kielten kurssin, ja sen jälkeen hän oli diplomaattitehtävissä ensin Pamirin alueella ja sitten 11 vuoden ajan Persiassa. Persiassa Ijas oli Venäjän konsulina ensin Täbrizissä ja vuodesta 1912 "Soudz-Bulagissa".


title: Aleksander Ijas

text: Ijas hallitsi noin tusinan verran kieliä. Suomen, ruotsin ja venäjän lisäksi hän hallitsi saksan, ranskan, englannin, puolan, persian, azerin, kurdin ja turkin kielet. Hän jopa käänsi persian kielelle valikoiman Juhani Ahon "Lastuja".


title: Aleksander Ijas

text: Ijas nimitettiin 1912 Venäjän konsuliksi Persian kurdialueella sijainneeseen Soudz-Bulagiin. Sotatoimien alettua Turkkia vastaan tällä alueella lokakuun lopulla 1914 Ijas viivytti lähtöään useita viikkoja uskoen pystyvänsä läsnäolollaan rauhoittamaan paikallista kurdiväestöä. Ijas siirtyi etenevien turkkilais-kurdilaisten joukkojen tieltä Miandoabin pikkukaupunkiin. Persialaiset joukot eivät kuitenkaan saaneet hyökkääjiä pysäytetyksi siellä, vaan lähtivät perääntymään. Ijas lähti aluksi vetäytyvien persialaisten mukaan mutta palasi kahteen otteeseen takaisin kaupunkiin hakemaan asunnostaan sinne jääneitä rahojaan ja muita tärkeitä esineitä. Jälkimmäisen paluumatkan aikana Ijaksen ollessa lähellä kaupungissa ollutta asuntoaan häneen osui turkkilaisten ampuma luoti, ja hän putosi hevosen selästä.


title: Aleksander Ijas

text: Aluksi Ijaksen luultiin jääneen vangiksi. Hänen tavaroitaan löydettiin erään 28. tammikuuta 1915 Seivanin aseman luona käydyssä kahakassa kaatuneen turkkilaisen sotilaan taskusta. Kun venäläiset palasivat Miandoabiin alkuvuodesta 1915 onnistuneen vastahyökkäyksen jälkeen, he yrittivät selvittää Ijaksen kohtaloa. Paikallisten asukkaiden mukaan Ijas oli haudattu kaupungin lähellä virtaavan "Dzagatu"-joen rannalle, mutta tulva oli myöhemmin nähtävästi vienyt mukanaan sen rantakaistaleen, jolla Ijaksen hauta sijaitsi.


title: Operaatio Excess

text: Operaatio Excess oli huoltosaattueisiin liittyvä operaatio toisessa maailmansodassa tammikuussa 1941. Operaatio sisälsi saattueet Maltalle, Aleksandriaan sekä Pireukseen Kreikkaan.


title: Operaatio Excess

text:
Saattue Excess (MC4) lähti 6. tammikuuta Gibraltarilta Maltalle ja Pireukseen Kreikkaan. Saattueeseen kuuluivat Federal Steam Companyn 11 063 tonnin "Essex", jossa oli 4 000 tonnia ammuksia, 3 000 tonnia siemenperunaa sekä kannella 12 Hurricane hävittäjää ja 7 264 tonnin "Clan Cumming", "Clan MacDonald" sekä "Empire Song".
Suojaava osasto koottiin Gibraltarille sijoitetusta Force H:sta ja siihen kuuluivat lentotukialus "HMS Illustrious", taisteluristeilijä "HMS Renown", taistelulaiva "HMS Malaya", risteilijä "HMS Sheffield" sekä kuusi hävittäjää. Excess oli ensimmäinen saattue, joka joutui taistelemaan Italian ilmavoimien avuksi lähetettyä Saksan X Ilma-armeijakuntaa vastaan Välimerellä.


title: Operaatio Excess

text: Samanaikaisesti amiraali Andrew Cunninghamin Välimeren laivasto suojasi Aleksandriasta lähteneitä rahtialuksia saattueessa (MW5.5) rahtialukset "Breconshire" sekä "Clan MacAuley" Maltalle sekä tyhjänä Maltalta palaavaa saattuetta (ME5.5). Saattueeseen kuuluivat lentotukialus "HMS Eagle", taistelulaivat "HMS Warspite" ja "HMS Valiant" sekä 7 hävittäjää.


title: Operaatio Excess

text: Risteilijät "HMS Gloucester" ja "HMS Southampton" sekä kaksi hävittäjää muodostivat Force B:n (kontra-amiraali E de F Renouf) ja risteilijät kuljettivat täydennysjoukkoja Maltalle, mistä jatkoivat kohti länttä vastaanottamaan Gibraltarilta saapuvaa Excess saattuetta. Force B:n tehtävänä oli vapauttaa Force H palaamaan Gibraltarille.


title: Operaatio Excess

text: Force H:ta vastaan hyökkäsi 9. tammikuuta kello 13:50 kymmenen italialaisen SM.79 pommittajan laivue, mutta koneet eivät saaneet osumia aluksiin. Force H palasi Gibraltarille seuraavana päivänä luovutettuaan saattueen Force B:lle, joka saattoi alukset Maltalle. Force B jatkoi Maltalta saattaen saattuetta MC6 Maltalta Pireukseen. Saksalaiset Ju 87 -koneet hyökkäsivät saattueen 11. tammikuuta kimppuun, jolloin "HMS Southampton" upposi saatuaan osuman kahdesta pommista. Samassa hyökkäyksessä "HMS Gloucester" vaurioitui lievästi (pommi ei räjähtänyt), mutta kykeni pelastamaan ison osan "HMS Southamptonin" miehistöstä ja jatkamaan matkaansa Aleksandriaan.


title: Operaatio Excess

text: Saattueen MC6 saapuminen 12. tammikuuta Pireukseen päätti operaatio Excessin.


title: Operaatio Excess

text: Regia Marinan torpedoveneet hyökkäsivät saattuetta MW6 vastaan 10. tammikuuta, jolloin (Force F) risteilijä "HMS Bonaventure" ja hävittäjä "HMS Hereward" upottivat italialaisen Spica-luokan torpedoveneen "Vegan" Sisiliansalmeen. Hävittäjä "HMS Gallant" osui miinaan lähellä Pantellariaa. Pahoin vaurioitunut hävittäjä hinattiin Maltalle, jossa todettiin korjaamisen olevan mahdotonta. "HMS Gallant" tuhoutui lopullisesti saksalaisten pommittaessa Valettan satamaa huhtikuussa 1942.


title: Operaatio Excess

text: Samana päivänä kello 12:35 hyökkäsi viisi italialaista ja 40 saksalaista Junkers Ju 87B -konetta saattajien kimppuun. Lentotukialus "HMS Illustrious" osui kuusi pommia, jotka vaurioittivat alusta pahoin ja Maltalla tehtyjen tilapäiskorjausten jälkeen se purjehti Aleksandriaan 25. tammikuuta telakalle. Ilmapommituksessa vaurioitui myös taistelulaiva "HMS Warspite".


title: Operaatio Excess

text: Operaatio Excessin aikana ei uponnut rahtialuksia, mutta Kuninkaallinen laivasto menetti kaksi risteilijää sekä hävittäjän. "HSM Illustrious" oli käyttökelvoton useita kuukausia sekä Saksan X ilma-armeijakunnan läsnäolo rajoitti Kuninkaallisen laivaston toimintamahdollisuuksia Välimeren alueella.


title: Rae Allen

text: Raffaella Giulia Teresa D'Abruzzo eli Rae Allen (s. 3. heinäkuuta 1926) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän voitti vuonna 1971 Tony-palkinnon roolistaan Paul Zindelin näytelmässä "And Miss Reardon Drinks A Little". Hänellä oli kaksi aiempaa Tony-ehdokkuutta. Hän esiintyi myös Miloš Formanin elokuvassa Taking off – otetaan hatkat (1971)


title: Lunastus

text: Lunastus voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Yrjö J. E. Alanen

text: Yrjö Jaakko Edvin Alanen (20. syyskuuta 1890 Raisio – 17. lokakuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen teologi ja Helsingin yliopiston professori.


title: Yrjö J. E. Alanen

text: Alasen vanhemmat olivat lääninrovasti Yrjö Alanen ja Helmi Maria Karsten. Hän pääsi ylioppilaaksi 1908 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1912. Alanen vihittiin papiksi 1918 ja hän valmistui teologian kandidaatiksi 1930 ja lisensiaatiksi sekä tohtoriksi 1932. Alanen toimi vt. pappina eri seurakunnissa vuosina 1918–1930 sekä Vaasan suomalaisen lyseon vanhempana uskonnon lehtorina 1930–1933. Alanen oli Helsingin yliopiston dosenttina 1933–1938, systemaattisen teologian professorina 1938–1948 sekä teologisen etiikan ja uskonnonfilosofian professorina 1948–1958.


title: Yrjö J. E. Alanen

text: Alanen oli Teologisen kirjallisuuden seuran johtokunnan jäsen, Suomen kristillisen ylioppilasliiton puheenjohtaja 1934–1945 ja Suomen kristillisen sos. dem. liiton puheenjohtaja 1947–1960. Hän oli myös Kotimaa-lehden päätoimittajana 1944–1947.


title: Yrjö J. E. Alanen

text: Yrjö J. E. Alasen veli oli historiantutkija Aulis J. Alanen.


title: Ken’ichi Matsuyama

text: Ken’ichi Matsuyama (, s. 5. maaliskuuta, 1985 Mutsu, Aomori, Japani) on japanilainen näyttelijä.


title: Ken’ichi Matsuyama

text: Ken’ichi tunnetaan mystisistä roolihahmoistaan ja parhaiten hänet tunnetaan L:änä elokuvista D"eath Note: The Last Name" (2006) ja "" (2008).


title: Luettelo televisiosarjan Family Guy hahmoista

text: Tämä on luettelo televisiosarjan Family Guy päähenkilöistä, sekä tähän mennessä esiintyneistä ja vierailleista hahmoista.


title: Wilhelm Falley

text: Wilhelm Falley (25. syyskuuta 1897 – 6. kesäkuuta 1944) oli saksalainen kenraaliluutnantti toisen maailmansodan aikana. Hän oli syntynyt Metzissä. II maailmansodassa hän ansaitsi kultaisen Saksan ristin ja rautaristin ritariristin. Hän oli ensimmäinen saksalainen kenraali, joka kaatui Normandian maihinnousussa. Hän komensi 91. maahanlaskudivisioonaa. Hänen esikunta-autoaan vastaan hyökättiin kun hän oli palaamassa maihinnousuharjoituksista. Hänet ampui luutnantti Malcolm Brannen USA:n 82. maahanlaskudivisioonasta. Hän kuoli lähellä Sainte-Mère-Égliseä Normandiassa.


title: Natalie Clifford Barney

text: Natalie Clifford Barney (31. lokakuuta 1876 – 2. helmikuuta 1972) oli yhdysvaltalainen perijätär, runoilija ja kirjailija, joka asui, kirjoitti ja johti kirjallisuussalonkia Pariisissa. Hän oli tunnettu runoilija, elämäkertakirjailija ja epigrammisti.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barneyn salonki sijaitsi Pariisissa yli 60 vuotta. Se kokosi yhteen kirjoittajia ja taiteilijoita eri puolilta maailmaa, kuten monia Ranskan kirjallisuuden johtavia henkilöitä sekä yhdysvaltalaisia ja brittiläisiä modernisteja. Hän työskenteli edistääkseen naisten kirjallisuutta ja perusti ”Naisten akatemian” vastauksena Ranskan akatemialle, mutta antoi samalla tukea ja inspiraatiota useille mieskirjailijoille aina Remy de Gourmontista Truman Capoteen.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barney oli seksuaaliselta suuntautumiseltaan lesbo ja aloitti rakkausrunojen kirjoittamisen naisille omalla nimellään vuonna 1900. Hänen mielestään tästä seurannut skandaali ”oli paras tapa päästä eroon kiusankappaleista”. Kirjoituksissaan hän tuki feminismiä, pakanallisuutta ja pasifismia. Barney vastusti monogamiaa ja hänellä oli useita lyhyitä ja pitkiä suhteita, mukaan lukien romanssit runoilija Renée Vivienin ja tanssija Armen Ohanianin kanssa sekä 50 vuotta kestänyt suhde taidemaalari Romaine Brooksin kanssa. Hänen elämänsä ja rakkaussuhteensa toimivat inspiraationa useille kirjoille, kuten ranskalaiselle bestsellerille "Idylle Saphique" ja Radclyffe Hallin teokselle "Yksinäisyyden kaivo", jota pidetään 1900-luvun kuuluisimpana lesboutta käsittelevänä kirjana.


title: Natalie Clifford Barney

text:
Natalie Barney syntyi vuonna 1876 Daytonissa, Ohiossa Albert Clifford Barneyn ja Alice Pike Barneyn perheeseen.
Hänen isänsä oli varakkaan englantilaisen veturien valmistajan poika, hänen äitinsä suku puolestaan oli lähtöisin Ranskasta, Alankomaista ja Saksasta. Barneyn ollessa kuusivuotias hänen perheensä vietti kesää New Yorkin Long Beachissä hotellissa, jossa Oscar Wilde oli samanaikaisesti pitämässä puhetta Yhdysvaltojen luentokiertueellaan. Wilde sieppasi Barneyn syliinsä ohijuoksevasta lapsiryhmästä, laittoi hänet istumaan polvelleen ja kertoi hänelle tarinan. Seuraavana päivänä Wilde liittyi Barneyn ja hänen äitinsä seuraan rannalla, missä heidän keskustelunsa muutti Barneyn äidin elämän suunnan ja inspiroi häntä taiteen tekemiseen aviomiehen paheksunnasta huolimatta. Alice Pike Barney opiskeli myöhemmin Carolus-Duranin ja James McNeill Whistlerin opastamana. Useat hänen maalauksensa ovat nykyisin Smithsonian American Art Museumissa.


title: Natalie Clifford Barney

text: Kuten monet tuolloin eläneet tytöt, Natalie Barney sai heikon koulutuksen. Hänen kiinnostuksensa ranskan kieleen sai alkunsa, kun kotiopettajatar luki ääneen Jules Vernen tarinoita: ymmärtääkseen niitä Barney piti oppia nopeasti. Myöhemmin Natalie ja hänen nuorempi siskonsa Laura Clifford Barney opiskelivat feministi Marie Souvestren perustamassa Les Ruches -sisäoppilaitoksessa. Aikuisena hän puhui sujuvaa ranskaa ilman aksenttia ja muutti sittemmin Pariisiin. Lähes kaikki hänen julkaistut teoksensa on kirjoitettu ranskaksi.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barney kertoi tajunneensa 12-vuotiaana olevansa lesbo, ja hän oli päättänyt ”elää avoimesti, mitään salaamatta”. Nähtyään kurtisaani Liane de Pougyn pariisilaisella tanssisalilla vuonna 1899, Barney esitteli itsensä de Pougyn asunnolla lähetiksi pukeutuneena ja julisti olevansa Sapfon lähettämä ”rakkauden lähettiläs”. Vaikka de Pougy oli yksi Ranskan kuuluisimpia naisia ja alinomaa varakkaiden ja ansioituneiden miesten mielenkiinnon kohteena, Barneyn uhkarohkeus hurmasi hänet. Heidän lyhyt suhteensa oli de Pougyn "Idylle Saphique" -romaanin aihe. Kun romaani julkaistiin vuonna 1901, siitä tuli suuri puheenaihe Pariisissa ja siitä otettiin ainakin 69 uusintapainosta. Barney tunnistettiin nopeasti yhdeksi kirjan henkilöiden esikuvista. Näihin aikoihin de Pougyn ja Barneyn suhde oli kuitenkin päättynyt riitoihin Barneyn yritettyä ”pelastaa” de Pougyn kurtisaanin elämältä.


title: Natalie Clifford Barney

text: Marraskuussa 1899 Barney tapasi runoilija Pauline Tarnin, joka on tunnetaan paremmin taiteilijanimellä Renée Vivien. Vivienille se oli rakkautta ensi silmäyksellä, kun taas Barney kiinnostui Vivienistä kuultuaan hänen lausuvan yhtä runoistaan. Heidän suhteensa myös inspiroi heitä molempia kirjoittamaan. Barney tarjosi feministisen teoreettisuuden puitteet, jota Vivien tutki runoudessaan.


title: Natalie Clifford Barney

text: Vivien koki Barneyn olevan hänen muusansa ja kuten Barney sanoi, ”hän löysi uuden inspiraation minun kauttani, vaikka ei juurikaan tuntenut minua”. Vivien uskoi myös uskollisuuteen, mistä Barney itse oli eri mieltä. Kun Barney vieraili perheensä luona Washingtonissa vuonna 1901, Vivien lakkasi vastaamasta hänen kirjeisiinsä. Barney yritti vuosien saatossa useita kertoja saada Vivienin takaisin. Eräällä kerralla hän palkkasi ystävänsä mezzosopraano Emma Calvén laulamaan Vivienin ikkunan alla, jotta Barney voisi heittää hänelle kukkakimpun, joka oli kääritty runon sisältävään paperiin. Sekä kukat että runo palautettiin.


title: Natalie Clifford Barney

text: Vuonna 1904 Barney kirjoitti teoksen "Je Me Souviens". Se oli intensiivinen ja henkilökohtainen heidän välisestään suhteesta kirjoitettu proosaruno, josta Barney teki käsin kirjoitetun version Vivienille saadakseen hänet palaamaan luokseen. He palasivat yhteen ja matkustivat Lesbokseen, jossa he elivät jonkin aikaa yhdessä ja suunnittelivat perustavansa runouskoulun naisille, samanlaisen kuin legendan mukaan Sapfo perusti sinne 2500 vuotta aikaisemmin. Vivien sai kuitenkin pian kirjeen rakastetultaan Hélèneltä (de Zuylen de Nyeveltin kreivitär) ja matkusti Istanbuliin lopettaakseen suhteen hänen kanssaan henkilökohtaisesti. Vivien suunnitteli tapaavansa Barneyn Pariisissa tämän jälkeen, mutta hän palasi yhteen kreivittären kanssa ja tällä kertaa välirikosta tuli lopullinen.


title: Natalie Clifford Barney

text: Vivienin terveys heikkeni nopeasti tämän jälkeen. Vivienin ystävän ja naapurin Coletten mukaan hän ei syönyt juuri lainkaan ja joi runsaasti. Hän jopa huuhteli suunsa parfyymilla peittääkseen alkoholin hajun. Vuonna 1908 Vivien yritti itsemurhaa oopiumista tehdyllä alkoholilla. Hän kuoli seuraavana vuonna.


title: Natalie Clifford Barney

text:
Vuonna 1900 Barney julkaisi ensimmäisen kirjansa, runokokoelman nimeltään "Quelques Portraits-Sonnets de Femmes". Kokoelman runot oli kirjoitettu vanhalla ranskan kielellä ja vanhanaikaiseen tyyliin. Näitä runoja on kuvailtu ”harjoitustöiksi”, mutta niiden ilmestymisen myötä Barneysta tuli
Sapfon jälkeen ensimmäinen naisrunoilija, joka kirjoitti avoimesti naisten välisestä rakkaudesta. Hänen äitinsä teki pastellimaalauksia runojen aiheista, vaikkei tiennytkään, että kolme neljästä kuvien mallina olleesta naisesta kuului hänen tyttärensä rakastajiin.


title: Natalie Clifford Barney

text:
Arvostelut olivat enimmäkseen positiivisia ja ne vähättelivät runojen lesbolaista teemaa. Jotkut eivät huomanneet sitä lainkaan. Washington Mirror -lehden mukaan Barney ”kirjoitti oodeja miesten silmille ja huulille”. Paikallinen juorulehti otsikoi kuitenkin arvostelunsa ”Sapfo laulaa Washingtonissa”, mikä herätti Barneyn isän huomion. Hän osti ja tuhosi kustantajan varastossa jäljellä olleet kirjat sekä teoksen painolaatat.
Välttääkseen isänsä suuttumusta Barney julkaisi seuraavan kirjansa "Cinq Petits Dialogues Grecs" (1901) salanimellä Tryphé. Kirjan nimi tulee Pierre Louÿsin teoksista. Louÿs auttoi häntä teoksen kirjoittamisessa ja myös oikoluki käsikirjoituksen.


title: Natalie Clifford Barney

text: "Je Me Souviens" julkaistiin 1910, vuosi Vivienin kuoleman jälkeen. Samana vuonna Barney julkaisi teoksen "Actes et Entr'actes", kokoelman lyhyitä näytelmiä ja runoja. Yksi näytelmistä oli nimeltään "Equivoque", revisionistinen versio Sapfon kuoleman legendasta. Tämän jälkeen Barney kirjoitti lähinnä muistelmia ja epigrammeja. Hänen viimeinen runokokoelmansa oli "Poems & Poemes: Autres Alliances" vuodelta 1920. Kokoelmassa oli romanttisia runoja sekä ranskaksi että englanniksi. Barney pyysi Ezra Poundia editoimaan runoja, mutta jätti huomioimatta tämän esittämät parannusehdotukset.


title: Natalie Clifford Barney

text: Yli 60 vuoden ajan Barney emännöi kirjallisuussalonkia. Viikoittaisissa tapaamisissa ihmiset tapasivat toisiaan ja keskustelivat kirjallisuudesta, taiteesta sekä musiikista. Barney ponnisteli naisten kirjallisuuden puolesta, mutta emännöi samalla aikansa johtavia mieskirjailijoita.


title: Natalie Clifford Barney

text: Vuonna 1927 Barney perusti naisten akatemian naiskirjailijoiden kunniaksi. Se oli vastine Ludvig XIII 1600-luvulla perustamalle Ranskan akatemialle, jonka 40 jäsenestä ei yksikään ollut nainen. Tosin naisten akatemia ei ollut virallinen organisaatio vaan lähinnä Barneyn kirjallisuussalongissa säännöllisesti kokoontuva vapaamuotoinen ryhmä. Sen jäseniä olivat muun muassa Colette, Gertrude Stein, Anna Wickham, Rachilde, Lucie Delarue-Mardrus, Mina Loy, Djuna Barnes.


title: Natalie Clifford Barney

text: "Èparpillements" (1910) oli Barneyn ensimmäinen epigrammikokoelma. Tämä kirjallisuuden muoto on liittynyt Ranskan salonkikulttuuriin 1600-luvulta alkaen, kun tyylisuunta syntyi Madeleine de Souvrén salongissa. Barneyn "ajatelmat" olivat lyhyitä, usein yhden lauseen mittaisia, kuten "On olemassa enemmän pahoja korvia kuin pahoja suita" ja "Olla naimisissa tarkoittaa että ei ole yksin eikä yhdessä."


title: Natalie Clifford Barney

text: Hänen kirjallinen uransa sai vauhtia kun hän lähetti kopion Èparpillements-teoksesta Remy de Gourmontille, ranskalaiselle kirjallisuuskriitikolle ja filosofille, josta oli tullut erakko hänen sairastuttuaan ihotuberkuloosiin 30-vuotiaana. De Gourmont oli vaikuttunut ja kutsui Barneyn kotiinsa sunnuntaitapaamiseen, mihin yleensä osallistui ainoastaan pieni ryhmä hänen vanhoja ystäviään. Barneylla oli virkistävä vaikutus de Gourmontin elämään. Hän houkutteli filosofin ulos kilpa-ajoihin, päivällisiin Rue Jacobilla, naamiaisiin ja jopa lyhyelle risteilylle Seinejoella. Hän muunsi osan heidän keskinäisistä keskusteluista kirjesarjoiksi, jotka hän julkaisi Mercure de France -lehdessä, käyttäen Barneystä nimitystä "l'Amazone". Ranskankielinen sana voi tarkoittaa joko naisratsastajaa tai amatsonia. Myöhemmin kirjeet koottiin kirjaksi. De Gourmont kuoli vuonna 1915, mutta hänen Barneylle antamansa lempinimi säilyi koko tämän loppuelämän ajan – jopa Barneyn hautakivessä lukee "Remy de Gourmontin amatsoni". Keskusteluista koottu kirja "Letters to the Amazon" jätti lukijat kaipaamaan lisää tietoa naisesta, joka oli inspiroinut ne.


title: Natalie Clifford Barney

text:
Barneyn seuraava epigrammikokoelma "Pensées d'une Amazone" ("Amatsonin ajatuksia"), ilmestyi 1920 ja oli hänen ilmeisimmin poliittinen teoksensa.
Sen ensimmäisessä osiossa "Sexual Adversity, War, and Feminism", hän kehitteli feministisiä ja pasifistisia teemoja kuvaten sotaa "ihmisen säätämäksi vastentahtoiseksi ja kollektiiviseksi itsemurhaksi." Epigrammien muoto tekee vaikeaksi määritellä Barneyn näkemysten yksityiskohtia. Jotkut "mietelmät" tuntuvat olevan ristiriidassa muiden kanssa.


title: Natalie Clifford Barney

text: Teoksen toinen osio "Misunderstanding, or Sappho's Lawsuit", kokoaa historiallisia kirjoituksia homoseksuaalisuudesta ja Barneyn omia kommentteja. Hän käsittelee myös muita aiheita kuten alkoholia, ystävyyttä, vanhuutta ja kirjallisuutta, kirjoittaen "Kirjat ovat pitempiä kuin elämä" ja "Romantiikka on lapsuuden sairaus, ne joilla se on nuorena ovat vahvimpia". Kolmas kokoelma "Nouvelles Pensées de l'Amazone" ("Amatsonin uusia ajatuksia"), ilmestyi 1939.


title: Natalie Clifford Barney

text: "The One Who is Legion, or A.D.'s After-Life" (1930) oli Barneyn ainoa englanniksi kirjoitettu teos ja samalla hänen ainoa romaaninsa. Romaine Brooksin kuvittama teos käsittelee A.D.-nimisen henkilön itsemurhaa. Henkilö palaa takaisin elämään hermafrodiittina ja lukee kirjaa omasta elämästään. Kuvitteellinen kirja nimeltään "The Love-Lives of A.D." on kokoelma hymnejä, runoja ja epigrammeja, ja se muistuttaa paljon Barneyn muuta kirjallista tuotantoa.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barney sekä harjoitti että kannatti polyamoriaa. Kerran hän kirjoitti kolmeen osaan jaetun listan: yhdyshenkilöt, puoli-yhdyshenkilöt ja seikkailut. Colette oli puoli-yhdyshenkilö, kun taas taiteilija ja huonekalusuunntelija Eyre de Lanux, jonka kanssa hänellä oli suhde vuosien ajan, oli listattu seikkailuksi. Yhdyshenkilöiden joukossa - suhteiden, joita hän piti tärkeimpinä - olivat Olive Custance, Renée Vivien, Elisabeth de Gramont, Romaine Brooks ja Dolly Wilde. Näistä kolme pisintä suhdetta olivat de Gramont, Brooks ja Wilde. Vuodesta 1927 alkaen hän oli tekemisissä kaikkien kolmen kanssa yhtä aikaa, tilanne päättyi vasta Wilden kuoltua. Hänen lyhemmät suhteensa kuten Coletten ja Lucie Delarue-Mardrusn kanssa, muuttuivat usein elämänpituisiksi ystävyyssuhteiksi.


title: Natalie Clifford Barney

text: Elisabeth de Gramont, Clemont-Tonneren kreivitär, oli kirjailija joka tunnettiin parhaiten suosituista muistelmistaan. Ranskan kuninkaan Henrik IV:n jälkeläisenä hänet oli kasvatettu aristokraatiksi. Janet Flannerin mukaan "hänen maatilansa vuokraviljelijät... pyysivät häntä olemaan pyyhkimättä kenkiään ennen sisäänastumista heidän taloonsa". Hän muisteli tätä rikkauden ja etuoikeuksien mennyttä maailmaa hieman pahoitellen ja tuli tunnetuksi "punaisena kreivittärenä" koska hän tuki sosialismia. Hän oli naimisissa ja kahden tyttären äiti tavatessaan Natalie Barneyn vuonna 1910. Hänen aviomiehensä on sanottu olleen väkivaltainen ja tyrannisoiva. Lopulta he erosivat ja vuonna 1918 hän ja Barney kirjoittivat avioliittosopimuksen jonka mukaan "mikään liitto ei ole niin vahva kuin tämä liitto, eikä mikään liitto niin herkkä - eikä mikään suhde niin kestävä".


title: Natalie Clifford Barney

text: De Gramont hyväksyi Barneyn epämonogamian - ehkä aluksi vastahakoisesti - ja oli suopea hänen muille rakastetuilleen, mukaan lukien Romaine Brooksin, kun hän kutsui Barneyn lomalle maalle. Suhde jatkui siihen asti kunnes de Grammont kuoli 1954.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barneylla oli pisin suhde yhdysvaltalaisen taidemaalari Romaine Brooksin kanssa, jonka hän tapasi vuoden 1914 tienoilla. Brooks oli erikoistunut muotokuviin ja oli tunnettu synkästä harmaan, mustan ja valkoisen väripaletista. 1920-luvulla hän maalasi muotokuvia useista Barneyn salongin jäsenistä, mukaan lukien de Gramont ja Barney itse.


title: Natalie Clifford Barney

text: Brooks sieti Barneyn satunnaisia suhteita tarpeeksi hyvin kiusatakseen häntä niistä. Myös hänellä itsellään oli muutamia lyhyitä suhteita, mutta hän saattoi olla kateellinen kun uusi rakkaus muuttui vakavaksi. Usein hän yksinkertaisesti lähti kaupungista, mutta kerran hän vaati Barneytä tekemään valinnan hänen ja Dolly Wilden välillä - mutta antoi periksi kun Barney oli luovuttanut.


title: Natalie Clifford Barney

text: Vaikka Brooks oli omistautunut Barneylle, hän ei halunnut elää Barneyn kanssa vakituisesti. Hän inhosi Pariisia, halveksui Barneyn ystäviä, vihasi jatkuvaa sosiaalista kanssakäymistä, ja tunsi olevansa oma itsensä ainoastaan olleessaan yksin. Sopeutuakseen Brooksin yksinäisyyden tarpeeseen he rakensivat kesäasunnon jossa oli kaksi erillisistä siipeä ja yhteinen ruokailuhuone, jota he kutsuivat nimellä "Villa Trait d'Union", "tavuviivalla yhdistetty huvila". Brooks myös vietti suuren osan vuodesta Italiassa tai matkustellen muualla Euroopassa, poissa Barneyn läheisyydestä. He olivat omistautuneita toisilleen yli 50 vuoden ajan.


title: Natalie Clifford Barney

text: Dolly Wilde oli Oscar Wilden veljentytär ja viimeinen perheensä jäsen, jolla oli Wilde sukunimenään. Hän oli tunnettu kielellisestä nokkeluudestaan, mutta kuuluisasta sedästään poiketen hän ei koskaan onnistunut käyttämään lahjojaan kirjallisuudessa. Hänen kirjeensä ovat hänen ainoa kirjallinen perintönsä. Hän työskenteli jonkin verran kääntäjänä ja sai usein tukea muilta, kuten Natalie Barneylta, jonka hän tapasi vuonna 1927.


title: Natalie Clifford Barney

text: Vivienin tavoin Wilde näytti olevan taipuvainen itsetuhoisuuteen. Hän joi runsaasti alkoholia, oli addiktoitunut heroiiniin ja yritti itsemurhaa useita kertoja. Barney rahoitti vieroitushoitoja, jotka eivät tehonneet.


title: Natalie Clifford Barney

text: Vuonna 1939 Wildellä diagnosoitiin rintasyöpä, mutta hän kieltäytyi leikkauksesta ja etsi vaihtoehtoisia hoitomuotoja. Seuraavana vuonna toinen maailmansota erotti hänet Barneysta. Hän muutti Pariisista Britanniaan, kun Barney matkusti Italiaan Brooksin luokse. Hän kuoli vuonna 1942 syistä, joita ei koskaan saatu täysin selville; todennäköisesti lääkeaineen yliannokseen.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barneyn mielipiteet ja asenteet toisen maailmansodan aikana olivat kiistanalaisia. Vuonna 1937 Una Troubridge valitti, että Barney "puhui paljon hölynpölyä fasismin tyranniasta". Barney oli sukujuuriltaan ⅛ juutalainen ja koska hän vietti sota-ajan Italiassa yhdessä Romaine Brooksin kanssa, hän vältti keskitysleirille joutumisen hankkimalla siskonsa Lauran avulla virallisen dokumentin konfirmaatiostaan.


title: Natalie Clifford Barney

text: Koska Barneylla ei ollut muuta tietolähdettä sodasta, hän uskoi akselivaltioiden propagandaa. Se esitti liittoutuneet hyökkääjinä, joten fasismin puolustaminen oli hänelle johdonmukainen seuraus pasifistisista mielipiteistä. Julkaisematon muistelmateos, jonka hän kirjoitti sota-aikana, on antisemiittinen ja fasismille myönteinen. On mahdollista, että kirjan antisemiittisten asenteiden oli tarkoitus todistaa, ettei Barney ole juutalainen. Tosin hän on voinut saada vaikutteita myös Ezra Poundin radio-ohjelmista. Toisaalta Barney auttoi juutalaista pariskuntaa pakenemaan Italiasta, tarjoten matkalipun Yhdysvaltoihin matkustavaan laivaan. Sodan jälkeen hänen sympatiansa muuttuivat ja hän näki liittoutuneet vapauttajina.


title: Natalie Clifford Barney

text: "Villa Trait d'Union", Barneyn kirjallisuussalonki, tuhoutui pommituksessa. Sodan jälkeen Brooks kieltäytyi elämästä Barneyn kanssa Pariisissa. Hän pysyi Italiassa ja he vierailivat toisestensa luona säännöllisesti.


title: Natalie Clifford Barney

text:
Heidän suhteensa säilyi monogamisena 1950-luvun puoliväliin saakka, kunnes Barney tapasi Janine Lahovaryn, eläkkeelle jääneen Romanian suurlähettilään vaimon. Lahovary ystävystyi Romaine Brooksin kanssa ja Barney vakuutteli Brooksille, että heidän suhteensa oli hänelle ensisijainen.
Salongin toiminta jatkui vuonna 1949 ja se veti puoleensa nuoria kirjailijoita, joille salonki oli osa historiaa. Truman Capote oli säännöllinen vieras lähes kymmenen vuoden ajan. Barney esitteli hänet henkilöille, jotka olivat esikuvia Marcel Proustin "Kadonnutta aikaa etsimässä" -kirjasarjan hahmoille. Alice B. Toklas oli säännöllinen vieras Gertrude Steinin kuoltua 1946.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barney ei kirjoittanut enää epigrammeja, mutta hän julkaisi kaksi muistelmateosta tuntemistaan kirjailijoista, "Souvenirs Indiscrets" (1960) ja "Traits et Portraits" (1963). Hän myös etsi kustantajaa Brooksin muistelmille ja sijoituspaikkaa hänen maalauksilleen.


title: Natalie Clifford Barney

text: 1960-luvun lopulla Brooks erakoitui ja muuttui vainoharhaiseksi. Hän myös vajosi masennukseen ja kieltäytyi tapaamasta Barneyn lähettämiä lääkäreitä. Katkeroituneena Lahovaryn läsnäolosta heidän viimeisinä vuosinaan Brooks teki välirikon Barneyn kanssa. Barney jatkoi kirjoittamista hänelle, mutta ei saanut vastauksia. Brooks kuoli joulukuussa 1970 ja Barney 2. helmikuuta 1972 sydäninfarktiin.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barneyn kuoltua hänen työnsä on ollut laajalti unohdettua. Englanninkielisiä käännöksiä joistakin hänen teoksistaan ilmestyi 1992, mutta suurin osa hänen näytelmistään ja runoudestaan on edelleen kääntämättä.


title: Natalie Clifford Barney

text: Coletten vuonna 1903 ilmestynyt "Claudine S'en Va" sisältää lyhyen kohtauksen, jossa Barney esiintyy nimellä Miss Flossie viitaten lempinimeen, jonka hän oli saanut aikaisemmin de Pougyn romaanissa "Idylle Saphique". Renée Vivien kirjoitti Barneysta useita runoja sekä symbolistisen kirjan "Une Femme M'Apparut" (1904). Remy de Gourmont viittasi häneen teoksessaan "Letters to the Amazon" ja Truman Capote mainitsee Barneyn viimeisessä, keskeneräiseksi jääneessä kirjassaan "Answered Prayers". Barney on henkilönä myös Francesco Rapazzinin teoksessa "Un Soir chez l'Amazone" (2004) sekä Anna Livian kirjassa "Minimax" (1991). Barney oli esikuvana Radclyffe Hallin teoksen The Well of Loneliness salonginpitäjän Valérie Seymourin hahmolle.


title: Natalie Clifford Barney

text: Lucie Delarue-Mardrus kirjoitti rakkausrunoja Barneylle 1900-luvun alussa ja 1930 kuvaili häntä kirjassaan "L'Ange et les Pervers". Kirjan päähenkilö on hermafrodiitti nimeltään Marion, joka elää kaksoiselämää, vieraillen säännöllisesti kirjallisuusalongeissa pukeutuneena naiseksi. Tässä teoksessa Barney on esikuvana Laurette Wellsille, salonginpitäjälle joka yrittää saada takaisin entisen rakastettunsa, joka pohjautuu vapaasti Renée Vivieniin.


title: Natalie Clifford Barney

text: Barney ja hänelle läheiset naiset ovat aiheena Djuna Barnesin kirjassa "Ladies Almanack" (1928). Kirjassa Barney on päähenkilö Dame Evangeline Musset.


title: Wolfgang Schellmann

text: Wolfgang Schellmann (2. maaliskuuta 1911 – 22. kesäkuuta 1941) oli saksalainen everstiluutnantti, lentäjä-ässä ja rautaristin ritariristin saaja toisessa maailmansodassa. Hän oli syntynyt Kasselissa. Hän otti osaa Espanjan sisällissotaan, jossa saavutti 12 ilmavoittoa. Toisessa maailmansodassa hän suoritti 150 taistelutehtävää ja saavutti 13 ilmavoittoa. Operaatio Barbarossan aloituspäivänä 22. kesäkuuta 1941 Schellmannin Bf 109E törmäsi neuvostoliittolaiseen I-153 "Tšaikaan", jota lensi luutnantti Kuzmin. Kuzmin sai räjähdyksessä surmansa. Schellmannin onnistui hypätä koneestaan ja laskeutua puna-armeijan alueelle. Hän yritti palata omien linjoille mutta jäi kiinni. NKVD:n joukot ampuivat hänet lähellä Grodnoa.


title: Peter Knowles

text: Peter Knowles (s. 30. syyskuuta 1945) on entinen englantilainen jalkapalloilija. Hänen ammattilaisseuransa oli vuosina 1962–1970 Wolverhampton Wanderers FC. Hän jätti peliuransa kääntyessään Jehovan todistajaksi. Myös hänen vanhempi veljensä Cyril Knowles (1944–1991) oli jalkapalloilija.


title: Riitta Korhonen

text: Riitta-Liisa Korhonen (o.s. Vänttinen, s. 4. kesäkuuta 1948 Varkaus) on suomalainen arkkitehti ja toimitusjohtaja. Hän toimi Kokoomuksen kansanedustajana 24. maaliskuuta 1995 – 18. maaliskuuta 2003.


title: Riitta Korhonen

text: Hän oli aikaisemmin naimisissa toimitusjohtaja Väinö Korhosen kanssa, jonka kanssa hänellä on viisi lasta. Väinö Korhonen pyrki Suomen Yrittäjien puheenjohtajaksi 2002. Sekä hän (1997–?) että Riitta Korhonen (varajäsen 1998–99) ovat olleet Suomen Yrittäjien hallituksen jäseniä.


title: Riitta Korhonen

text: Korhonen on Kuopion kaupunginvaltuutettu (2009–2012). Hän tavoitteli paluuta eduskuntaan 2011 vaaleissa, mutta ei tullut valituksi.


title: Guldbagge-palkinto

text: Guldbagge-palkinto on Ruotsin elokuvainstituutin ("Svenska Filminstitutet") vuosittain myöntämä elokuva-alan palkinto. Useassa sarjassa myönnettävät palkinnot annetaan edellisen vuoden parhaille ruotsalaisen elokuvan tekijöille. Guldbagge-palkintoja on jaettu vuodesta 1964 lähtien, ja palkinto kuuluu Ruotsin arvostetuimpiin elokuvapalkintoihin. Palkintojen jakotilaisuus on Guldbagge-gaala.


title: Guldbagge-palkinto

text: Itse palkinto on Karl Axel Pehrsonin suunnittelema kullattu ja emaloitu kuparinen koppakuoriaisveistos, joka painaa noin 1,2 kg.


title: Piitimen rata

text: Piitimen rata () on Ruotsin rataverkkoon kuuluva sivurataosuus -pääradalta Piitimeen ja siitä edelleen Haraholmenin satamaan, Munksundiin ja Lövholmeniin. Rataosan pituus on 55 kilometriä. Rataosa on sähköistetty, kauko-ohjattu ja varustettu automaattisella junien kulunvalvonnalla.


title: Piitimen rata

text: Rataosalla on ainoastaan tavaralliikennettä. Henkilöliikenne Piitimen ja Älvsbynin välillä lakkautettiin 1972. Rataosa varustettiin automaattisen kulunvalvonnan laitteilla vuonna 1995 yhtä aikaa kauko-ohjauksen rakentamisen ja perusparannuksen kanssa. Perusparannuksen myötä rataosalla sallitaan 25 tonnin akselipaino. Sähköistys valmistui 2004.


title: Veraventure

text: Veraventure Oy on valtion pääomasijoitusyhtiö, joka vastaa sijoituksista Oy-muotoisiin alueellisiin pääomasijoitusrahastoihin, sekä näiden rahastojen kehittämisestä. Yritys hallinnoi muun muassa Aloitusrahasto Vera Oy:ta eli Averaa (perustettu 2005), joka siemenrahoittaa alkavia innovatiivisia yrityksiä. Veraventuren päätoimipaikka on Kuopio. Tämän lisäksi sillä on sivutoimipisteet Helsingissä ja Oulussa.


title: Veraventure

text: Veraventuren toimitusjohtajana toimii Leo Houtsonen. Veraventure on Finnvera Oyj:n tytäryhtiö.


title: Reisiyhdyntä

text: Reisiyhdyntä on seksin muoto, jossa mies laittaa siittimensä partnerin yhteenpuristettujen reisien väliin. Reisiyhdyntää on käytetty keinona välttää raskaus ja säilyttää neitsyys.


title: Reisiyhdyntä

text: Reisiyhdynnässä naisen kanssa siitin asetetaan reisien väliin niin ylös, että sen varsi koskettaa häpyhuulia, mutta terska on irti emättimestä.


title: Reisiyhdyntä

text: Jotkin naiset kokevat reisiyhdynnän tuottavan vaginan penetraatiota voimakkaampaa mielihyvää.


title: Reisiyhdyntä

text: Myös reisiyhdynnässä siemennestettä saattaa joutua emättimeen ja kondomin käyttö on tarpeen suojaamaan sukupuolitaudeilta. Liukaste voi olla tarpeen.


title: Cristiane

text: Cristiane Rozeira de Souza Silva (s. ), paremmin tunnettu taiteilijanimellä Cristiane, on brasilialainen jalkapalloilija.


title: Cristiane

text: Cristianen ura alkoi São Paulon paikallisjoukkueissa São Bernardossa ja Juventusissa. Hänet valittiin alle 19-vuotiaiden maajoukkueeseen jo 15-vuotiaana. Naisten maajoukkueeseen Cristiane nousi vuonna 2003. Hänet valittiin mukaan myös 2003 MM-kilpailuihin, joissa hän pääsi jokaisessa ottelussa vaihtopelaajana kentälle. Varsinaisen läpimurtonsa kansainvälisillä kentillä Cristiane teki Ateenan olympialaisissa seuraavana kesänä. Brasilia eteni finaaliin ja Cristiane oli turnauksen paras maalintekijä yhdessä Birgit Prinzin kanssa.


title: Cristiane

text: Helmikuussa 2005 Cristiane siirtyi saksalaiseen 1. FFC Turbine Potsdamin. Turbine Potsdam voitti seuraavalla kaudella Bundesliigan mestaruuden, mutta Cristianella oli vaikeuksia sopeutua saksalaiseen pelityyliin. Kesällä 2006 hän siirtyi kilpailevaan VfL Wolfsburgin, mutta ei yhden kauden jälkeen enää jatkanut seurassa. Cristiane palasi Brasiliaan ja liittyi São Joséen.


title: Cristiane

text: Vuoden 2007 MM-kilpailuissa Cristiane oli Brasilian toiseksi paras maalintekijä ja hänet valittiin kisojen kolmanneksi parhaaksi pelaajaksi. Brasilia sijoittui kisoissa toiseksi. Helmikuussa 2008 Cristiane palasi Eurooppaan, Ruotsin Damallsvenskanin Linköpings FC:hen viideksi kuukaudeksi. Pekingin olympialaisissa Brasilia sijoittui jälleen toiseksi, ja Cristiane oli jälleen kisojen paras maalintekijä. Olympialaisten jälkeen hän palasi takaisin Brasiliaan Corinthiansiin.


title: Cristiane

text: Cristiane on sijoittunut Fifan vuoden pelaaja -äänestyksessä kolmanneksi 2007 ja 2008.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text: Cape Passeron taistelu oli Britannian kuninkaallisen laivaston ja Italian laivaston välinen taistelu toisessa maailmansodassa 12. lokakuuta vastaisena yönä vuonna 1940. Taistelussa olivat vastakkain Britannian kevyt risteilijä HMS "Ajax" ja italialainen laivasto-osasto.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text: Maltalle toimitettavalla sotamateriaalilla, ruoalla ja polttoainella kuormatut rahtialukset "SS Clan Macaulay" (10 492 t), "SS Clan Ferguson" (7 347 t), "SS Lanarkshire" (9 816 t) ja "SS Memnon" (7 506 t), jotka olivat lähteneet Britteinsaarilta ja kulkeneet Hyväntoivonniemen reittiä, saapuivat 8. lokakuuta 1940 Aleksandriaan. Rahtialuksista muodostettiin saattue MF3, joka lähti Aleksandriasta Maltalle 9. lokakuuta suojanaan ilmatorjuntaristeilijät "HMS Calcutta" ja "HMS Coventry" ja neljä hävittäjää. Kaukosuojana toimi amiraali Andrew Cunninghamin komentama osasto, jossa olivat taistelulaivat "HMS Warspite", "HMS Malaya" ja "HMS Ramillies" ja molemmat tukialukset "HMS Ark Royal" ja "HMS Illustrious", 3. risteilijäviirikkö "HMS York", "HMS Gloucester", "HMS Liverpool", 7. risteilijäviirikkö "HMS Ajax", "HMS Orion" ja HMAS "Sydney" sekä 16 hävittäjää. Samalla oli tarkoitus siirtää Maltalta Aleksandriaan saattue MF4, jonka muodostivat tyhjä rahtilaiva "SS Volo", laivaston tankkeri "RFA Plumleaf" ja tykkivene "HMS Aphis". Näitä kahta saattuetta yhdessä kutsutaan nimellä operaatio MB6.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text: Ainoa merkittävä tapahtuma saattueen reitillä Maltalle oli hävittäjä "HMS Imperialin" vaurioituminen sen osuttua miinaan. Hävittäjä "HMS Decoy" hinasi vaurioituneen aluksen Maltalle. Saattue MF3 pääsi määränpäähänsä 11. lokakuuta, ja saattue MF4 lähti kohti Aleksandriaa saman tien. Italian ilmavoimien tiedustelukone havaitsi palaavan saattueen pian Maltalta lähdön jälkeen, minkä seurauksena Italian laivaston esikunta päätti järjestää ylläkön palaavalle saattueelle.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text: Italian laivaston komentaja amiraali Inigo Campioni määräsi hävittäjäyksiköt Tunisian ja Sisilian väliseen salmeen Cap Boniin, mikäli brittiläinen laivasto-osasto olisi matkalla Gibraltarille. Campionin näkemyksen mukaan taistelulaivojen ja risteilijöiden lähettäminen oli liian myöhäistä, koska ne eivät kykenisi taistelemaan enää saattuetta vastaan. Italian laivaston Soldati-luokan hävittäjistä muodostettu kapteeni () Carlo Margottinin komentama 11. hävittäjälaivue "Artigliere", "Camicia Nera", "Aviere" ja "Geniere" lähti merelle. Lisäksi Spica-luokan torpedoveneista muodostettu kapteeni () Alberto Banfin komentama 1. torpedovenelaivue "Ariel", "Alcione" ja "Airone" oli partiomatkalla 35°45”N ja 35°25”N välillä ja eteni noin kolme merimailia toisistaan täydenkuun valossa.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text: Torpedovene "Alcione" havaitsi kello 01:37 "HMS Ajaxin" matkalla kohti itää 17,9 kilometrin päässä vasemmalla. Kaikki kolme torpedovenettä aloittivat hyökkäyksen kello 01:48 täydellä vauhdilla kohti "HMS Ajaxia", joka ei ollut havainnut italialaisia. "Alcione" laukaisi kaksi torpedoa kello 01:57 1 900 metrin etäisyydeltä. Torpedoveneosaston komentaja Banfi käski lippulaiva "Aironen" avata tulen 100 millimetrin tykillään, samalla myös muut avasivat tulen kohti "HMS Ajaxia", johon osui kolme laukauksista, kaksi sillalle ja yksi kaksi metriä vesirajan alle.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text: "HMS Ajax" havaitsi hyökkääjät kello 1:55 ja avasi tulen kohti lähintä täyttä vauhtia hyökkäävää torpedovenettä "Arielia", joka hajosi osumista ja upposi 20 minuuttia myöhemmin. Osaston varapäällikkö kapteeni Mario Ruta sekä pääosa aluksen miehistöstä sai surmansa. Seuraavaksi risteilijä siirsi tulensa "Aironeen", joka kuitenkin ehti laukaisemaan kaksi torpedoa. "Airone" syttyi tuleen, sen kansirakenteet pirstoutuivat, ja "HMS Ajaxin" konekiväärit tulittivat alusta lähietäisyydeltä. "Airone" upposi muutamaa tuntia myöhemmin. Kapteeni Banfi oli pelastuneiden joukossa. Ainoa vahingoittumaton torpedovene "Alcione" poistui paikalta kello 2:03.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text: Torpedoveneitä vastaan käydyn taistelun päätyttyä "HMS Ajax" palautti kurssinsa kohti itää. Aluksen tutka havaitsi kello 02:15 kaksi Italian laivaston hävittäjää, joiden päällikkö kapteeni Carlo Margottini oli havainnut "HMS Ajaxin" ja torpedoveneiden välisen taistelun etelässä. Radion epäkuntoisuus esti Margottinia hyökkäämästä koko osastollaan, koska kolme hänen hävittäjistään oli matkalla luoteeseen eikä pohjoiseen kuten oli käsketty. "HMS Ajax" avasi tulen täyslaidallisella ja torpedoilla kohti "Avierea", joka kärsi pahoja vaurioita paeten etelään.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text:
"Artigliere" laukaisi torpedon ja ampui kolme sarjaa 120 mm kansitykillään 2,6 kilometrin päästä ennen kuin "HMS Ajaxin" tuli osui ja rampautti aluksen. Laukaistu torpedo meni ohi maalin, mutta neljä kranaattia läpäisi kaksi apuasetornia ja tuhosi tutkan. "HMS Ajax" ampui vielä kohti "Camicia Neraa" , mutta ei osunut. "HMS Ajax" poistui paikalta kärsittyään 13 kaatuneen ja yli 20 haavoittuneen tappiot. "HMS Ajax" käytti taistelussa 490 eri kokoista laukausta ja neljä torpedoa. Aluksen vaurioiden korjaaminen vei lähes kuukauden, minkä jälkeen se palasi palvelukseen.
"Camicia Nera" otti hinaukseen taistelussa liikuntakyvyttömäksi vaurioituneen hävittäjä "Artiglieren", jonka päällikkö ja monet upseerit olivat kaatuneet. Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijä "HMS York" yllätti aamulla alukset. Seuranneessa taistelussa hinattavana ollut "Artigliere" tuhoutui ja "Camicia Nera" pakeni paikalta.


title: Cape Passeron taistelu (1940)

text: Italian kuninkaallisen laivaston esikunta () tutki yöllistä taistelua ja havaitsi muutaman epäkohdan. Ensimmäinen havainto oli italialaisalusten syttyminen palamaan ensimmäisistä osumista. Tämän seurauksena annettiin määräys poistaa alusten kansilta kaikki tulenarkamateriaali kuten puiset koristeet. Lisäksi tutkittiin Britannian kuninkaallisen laivaston tapaa käyttää erilaisia valaisuammuksia ja täyteisiä tulitoiminnassaan, joiden käyttöä erityisesti yötaisteluissa määrättiin tutkittavaksi. Hieman huomiota sai etsintävalojen ja valaisuammusten käyttö tulitoiminnan tukena. Esikunta myös oletti tutkan käytön helpottaneen tulitoimintaa.


title: Islannin historia

text: Tämä artikkeli käsittelee Islannin historiaa.


title: Islannin historia

text: Islanti on geologisesti katsottuna nuori saari. Se syntyi mioseenikaudella noin 20 miljoonaa vuotta sitten Keski-Atlantin selänteellä tapahtuneiden tulivuorenpurkausten tuloksena.


title: Islannin historia

text: Islanti oli pitkään yksi maailman suurimmista asumattomista saarista. On arveltu, että kreikkalaisen tutkimusmatkailija Pytheaan mainitsema Thule tarkoittaisi Islantia. Tätä voidaan kuitenkin pitää epäuskottavana, koska Pytheaan kuvauksen mukaan Thule oli maatalousmaa, joka tuotti runsaasti maitoa, hunajaa ja hedelmiä.


title: Islannin historia

text: On säilynyt kirjallisia mainintoja siitä, että eräät irlantilaiset munkit olisivat asettuneet Islantiin ennen viikinkejä. Tästä ei kuitenkaan ole arkeologisia todisteita. 1100-luvulla Ari Þorgilsson mainitsi teoksessaan "Íslendingabók", että ensimmäiset maahan tulleet skandinaavit olisivat löytäneet maasta samanlaisia pieniä kelloja, joita irlantilaiset munkit käyttivät. Sellaisia eivät kuitenkaan nykyajan arkeologit ole löytäneet. Siihen aikaan, kun Landnámabók koottiin, jotkut islantilaiset väittivät polveutuvansa irlantilaiskuningas Kjarvalr Írakonungrista.


title: Islannin historia

text: "Landnámabók" kertoo, että Islannin löysi Naddoddur, joka oli yksi Färsaarten ensimmäisistä asukkaista. Hän yritti purjehtia Norjasta Färsaarille, mutta joutui eksyksiin ja päätyi Islannin itärannikolle. Naddoddur antoi maalle nimen "Snæland" (Lumimaa). Myös ruotsalainen merenkulkija Garðar Svavarsson joutui vahingossa Islannin rannikolle. Hän totesi, että maa oli saari ja antoi sille nimen "Garðarshólmi" ("Garðar's luoto"), ja hän vietti talven Húsavíkissa. Ensimmäinen skandinaavi, joka purjehti maahan tarkoituksella, oli Flóki Vilgerðarson, joka tunnetaan myös nimellä Hrafna-Flóki. Hän vietti talven Barðaströndissa. Talvi oli kylmä, ja kun hän havaitsi Islannin vuonojen olevan jäässä, hän antoi maalle nykyisen nimen Ísland (Jäämaa).


title: Islannin historia

text: Islannin ensimmäisenä vakituisena asukkaana on yleensä pidetty norjalaissyntyistä Ingólfr Arnarsonia. Hänen on kerrottu heittäneen laivasta kaksi puunrunkoa mereen lähestyessään maata ja päättäneen asettua sinne, missä ne päätyvät rantaan. Hän purjehti rannikkoa pitkin, kunnes puunrungot löytyivät lounaiselta niemimaalta, jonka nimi nykyisin on Reykjanesskagi. Vuonna 874 hän muutti perheineen sinne asumaan paikalle, jolle hän antoi nimen Reykjavík (Savujen lahti). Nimi johtui maasta nousevista geotermisista höyryistä. Paikkakunnasta on sittemmin tullut Islannin pääkaupunki. Nykyisten tietojen mukaan ei kuitenkaan ole varmaa, että Ingólfr Arnarson olisi ollut Islannin ensimmäinen vakituinen asukas. Ennen häntä maahan oli mahdollisesti saapunut Náttfari, Garðar Svavarssonin orja, joka jäi maahan, kun hänen isäntänsä palasi Skandinaviaan.


title: Islannin historia

text:
Islannin varhaisen asutushistorian tärkein lähde on "Landnámabók", joka on kirjoitettu noin 300 vuotta myöhemmin. Arkeologiset löydöt tukevat teoksessa esitettyjä väitteitä: Reykjavík oli asutettu jo vuoden 870 aikoihin.
Ingólfurin jälkeen maahan saapui monia norjalaisia merenkulkijoita, heidän perheenjäseniään ja orjiaan, jotka muutamassa vuosikymmenessä asuttivat Islannin kaikki asumiskelpoiset alueet. Uudisasukkaista suurin osa saapui Norjasta, Irlannista tai Skotlannista, mutta maahan tulleet irlantilaiset ja skotlantilaiset olivat enimmäkseen norjalaisten orjia tai palvelijoita. On arveltu, että Islannin asuttivat suurelta osin pakolaiset, jotka poistuivat Norjasta tyrannimaisen Harald Kaunotukan hallitsijakaudella. On myös arveltu, että samaan aikaan Norjan läntisten alue oli ylikansoitettu.


title: Islannin historia

text: Lándmanabók sisältää runsaasti tietoa Islannin varhaisesta asutuksesta, mutta se on kirjoitettu vasta 1100-luvulla. Ari Þorgilssonin hieman vanhempaa teosta "Íslendingabók" pidetään yleensä luotettavampana lähteenä, mutta se on paljon suppeampi. Sen mukaan Islanti asutettiin 60 vuoden kuluessa, mikä merkinnee, että uudisasukkaat olivat ottaneet haltuunsa kaiken maan.


title: Islannin historia

text: Vuonna 930 Islantiin perustettiin eräänlainen parlamentti, allting eli yleiskäräjät. Se kokoontui kesäisin Þingvellirissä, jossa edustajat säätivät lakeja, ratkaisivat riitoja ja käyttivät tuomiovaltaa. Lakeja ei kirjoitettu, vaan valittujen lainoppineiden ("lögsögumaður") oli opeteltava ne ulkoa. Alltingia on toisinaan pidetty maailman vanhimpana yhä toimivana parlamenttina. Islannissa ei kuitenkaan ollut keskitettyä toimeenpanovaltaa, minkä vuoksi lakien täytäntöönpanosta oli kansan itse huolehdittava. Rikoksista seurasikin usein verikosto, mikä ilmenee myös islantilaisista saagoista.


title: Islannin historia

text: Islannin väkiluku kasvoi lähes jatkuvasti maan keskiaikaisena itsenäisyyden kautena. Tähän aikaan Islannista muutti myös uudisasukkaita lounais-Grönlantiin ja Kanadan itärannikolle.


title: Islannin historia

text: Islannin ensimmäiset asukkaat palvoivat skandinaavisia jumalia, kuten Odinia, Toria, Freyria ja Freyjaa. Kuitenkin jo 900-luvulla eurooppalaiset yrittivät käännyttää islantilaiset kristinuskoon. Ensimmäisen vuosituhannen lopulla monet islantilaiset olivat jo kääntyneet kristinuskoon. Vuonna 1000 maata uhkasi uskonnollisten kiistojen vuoksi sisällissota, mutta Allthing antoi edustaja Þorgeirr Ljósvetningagoðin ratkaista asian. Hän päätti, että koko väestön oli käännyttävä kristinuskoon, mutta pakanauskontoja sai harjoittaa yksityisesti.


title: Islannin historia

text: Islannin ensimmäisen piispan, Ísleifr Gizurarson, vihki virkaansa Bremenin piispa Adalbert vuonna 1056.


title: Islannin historia

text: Vuoteen 1200 mennessä valta oli keskittynyt muutamille suvuille ja itsehallintoelimet menettäneet merkitystään. Aikakautta 1200-1262 sanotaan "Sturlungien ajaksi", mikä johtuu Sturla Þórðarsonista ja hänen pojistaan Þórður, Sighvatur ja Snorri Sturlusonista. He olivat siihen aikaan Islannin vaikutusvaltaisin vallasta taistellut suku. Vuonna 1220 Snorri Sturluson joutui Norjan Haakon IV:n vasalliksi samoin kuin vuonna 1235 myös hänen veljenpoikansa Sturla Sighvatsson. Sturla käytti koko Strurlunga-suvun mahtiasemaa hyväkseen sotiakseen muita valtaan pyrkineitä klaaneja vastaan. Vuosikymmeniä kestäneen konfliktin jälkeen Islannin johtomiehet lopulta hyväksyivät Norjan ylivallan maassa ja allekirjoittivat Vanhan liittosopimuksen ("Gamli sáttmáli"), jolla Islanti liitettiin Norjan kruunun alaisuuteen.


title: Islannin historia

text: Samoihin aikoihin kuin Islanti joutui Norjan alaisuuteen, ilmasto kylmeni ja alkoi vuosisatoja kestänyt kausi, jota nykyään sanotaan pieneksi jääkaudeksi. Kasvukausi lyheni ja talvet kylmenivät napapiirin läheisyydessä olevissa maissa kuten Islannissa ja Grönlannissa. Koska Islanti sitä ennenkin oli juuri ja juuri kelvannut maanviljelykseen, ilmastonmuutos muodostui asukkaille kohtalokkaaksi. Tärkeimmän viljalajin, ohran viljelys vaikeutui, ja karja tarvitsi ylimääräistä rehua selviytyäkseen entistä pitemmistä ja kylmemmistä talvista. Viljaa saadakseen asukkaiden oli alettava käydä kauppaa manner-Euroopan kanssa, mikä kuitenkin tuli kalliiksi. Islantilaisten onneksi kuitenkin kirkon määräämät paastopäivät, jolloin sai kyllä syödä kalaa mutta ei lihaa, johtivat siihen, että islantilaisten pyydystämän turskan kysyntä kasvoi, ja kun se lisäksi oli helposti säilöttävissä vientiä varten., siitä tuli Islannille taloudellisesti hyvin tärkeä.


title: Islannin historia

text: Norjan vallan alkuaikoina Islannissa ei tapahtunut suuria muutoksia. Norja valkiinnutti valtansa hitaasti, ja allting käytti edelleen lainsäädäntö- ja tuomiovaltaa. Kirkollisten kymmenysten ansiosta papisto kuitenkin vaurastui, ja kirkolliset viranomaiset, etenkin Skálholtin ja Hólarin piispat saivat maassa yhä enemmän vaikutusvaltaa.


title: Islannin historia

text: Islanti oli Norjan vallan alaisena vuoteen 1387, jolloin Norjan kuningassuku sammui Olavi IV Haakoninpojan kuollessa. Tällöin Norja ja sen mukana myös Islanti tuli osaksi Kalmarin unionia, johon kuuluivat myös Ruotsi ja Tanska ja jossa Tanska oli johtava valta. Toisin kuin Norja, Tanska ei tarvinnut Islannin kalaa eikä kotona kudottua villaa. Tämän vuoksi Islannin vientikauppa romahti, eikä uusia laivoja ulkomaankauppaa varten enää rakennettu. Grönlantiin 900-luvun lopulla perustettu pieni siirtokunta autioitui vuoteen 1500 mennessä kokonaan, mahdollisesti siksi, että sille elintärkeä kauppa Islannin kanssa oli lakannut.


title: Islannin historia

text: Kun Tanskassa ja siihen liitetyssä Norjassa Fredrik III:n aikana vuonna 1660 päädyttiin kuninkaan itsevaltiuteen, islantilaisetkin menettivät autonomiansa ja sen mukana myös oikeutensa tehdä lainsäädäntöä koskevia aloitteita. Tanska ei kuitenkaan huolehtinut tarpeeksi Islannin turvallisuudesta. Niinpä vuonna 1627 maahan hyökkäsivät turkkilaiset merirosvot, jotka kaappasivat melkein 300 islantilaista orjiksi.


title: Islannin historia

text: 1500-luvun puolivälissä Tanskan kuningas Kristian III teki luterilaisuudesta valtionuskonnon. Jón Arason ja Ögmundur Pálsson, Skálholtin ja Hólarin silloiset katoliset piispat, kuitenkin vastustivat hänen yritystään panna toimeen uskonpuhdistus myös Islannissa. Tanskan viranomaiset vangitsivat Ögmundurin vuonna 1541, mutta Jón Arason ryhtyi aseelliseen vastarintaan. Uskonpuhdistuksen vastustus loppui vuonna 1550, kun Jón Arason hävisi Sauðafellin taistelun. Tämän jälkeen Jón Arason ja hänen kaksi poikaansa mestattiin Skálholtissa. Tämän jälkeen Islannista tuli lopullisesti luterilainen maa, jollainen se pitkälti on edelleenkin.


title: Islannin historia

text: Vuonna 1602 Tanskan hallitus kielsi islantilaisia käymästä ulkomaankauppaa muiden maiden kuin Tanskan kanssa. Tämä kauppamonopoli oli voimassa vuoteen 1854 saakka.


title: Islannin historia

text: 1700-luvulla Islannin ilmasto oli huonoimmillaan koko sinä aikana, jolloin maa on ollut asuttu. Samaan aikaan vuonna 1783 Laki-tulivuori purkautui, ja syösten ilmoille noin 12,5 kuutiokilometriä laavaa. Seuranneet tulvat, tuhka ja savut tappoivat 9000 ihmistä ja 80 prosenttia karjasta. Seuranneen nälänhädän aikana menehtyi neljäsosa maan väestöstä. Kun Kielin rauhansopimus vuonna 1814 erotti Norjan Tanskasta, Islanti jäi Tanskan alaisuuteen.


title: Islannin historia

text:
1800-luvulla Islannin ilmasto huononi entisestään, mikä johti suureen maastamuuttoon Pohjois-Amerikkaan, etenkin Kanadan Manitobaan. Kuitenkin Islannissa heräsi kansallishenki, johon vaikuttivat mannereurooppalaiset romanttiset ja nationalistiset aatteen. Itsenäisyysliike kehittyi varsinkin
Jón Sigurðssonin vaikutuksesta. Allting oli vuonna 1800 jo lakkautettu, mutta se perustettiin uudestaan vuonna 1843 neuvoa-antavaksi kokoukseksi, joka väitti olevansa vuosisatoja toimineen alltingin välitön jatkaja.


title: Islannin historia

text: Vuonna 1874, jolloin Islannin asuttamisesta tuli kuluneeksi tuhat vuotta, Tanska myönsi Islannille itsehallinnon, jota laajennettiin vuonna 1904. Vuonna 1874 vahvistettiin Islannin perustuslaki, jota uudistettiin vuonna 1903. Sen mukaan oli Reykjavíkissa erityinen Islannin asioiden ministeri, joka oli vastuussa alltingille. Ensimmäisenä tähän vikraan nimitettiin Hannes Hafstein. 1. joulukuuta 1918 Tanskassa vahvistettiin "unionilaki", jolla Islanti tunnustettiin itsenäiseksi kuningaskunnaksi, jolla oli vain yhteinen kuningas Tanskan kanssa. Kyseessä oli siis personaaliunioni. Islanti otti käyttöön myös oman lipun. Sopimuksen mukaan Tanska kuitenkin huolehti myös Islannin ulkopolitiikasta ja maanpuolustuksesta.


title: Islannin historia

text: Kun Natsi-Saksa 9. huhtikuuta 1940 miehitti Tanskan, yhteydenpito Tanskan ja Islannin välillä vaikeutui. Tämän vuoksi Islannin allting päätti seuraavana päivänä äänestyksellä ottaa maan ulkopolitiikan omiin käsiinsä. Islannille valittiin myös väliaikainen valtionhoitaja Sveinn Björnsson, josta myöhemmin tuli Islannin tasavallan ensimmäinen presidentti. Toisen maailmansodan ensimmäisen vuoden ajan Islanti pysytteli tiukasti puolueettomana ja vastusti sekä Ison-Britannian että Saksan yrityksiä puuttua maan asioihin.


title: Islannin historia

text: Toukokuun 10. päivänä Ison-Britannian sotalaivasto kuitenkin saapui Reykjavíkiin ja suoritti maihinnousun ("Operaatio Fork"). Islannin hallitus esitti tämän johdosta vastalauseensa ja sanoi tapahtunutta törkeäksi Islannin puolueettomuuden loukkaukseksi. Samana päivänä pääministeri Hermann Jónasson piti radiopuheen, jossa hän kehotti islantilaisia suhtautumaan brittiläisiin sotajoukkoihin vieraanvaraisesti. Islanti oli tämän jälkeen liittoutuneiden miehittämänä koko sota-ajan.


title: Islannin historia

text: Enimmillään Islannissa oli 25 000 brittiläistä sotilasta. Heinäkuussa 1941 Islannin puolustus siirrettiin sopimuksella Yhdysvaltojen vastuulle. Iso-Britannia tarvitsi kaikkia sotajoukkojaan lähempänä kotimaataan, ja niinpä allting hyväksyi Yhdysvaltojen kanssa tehdyn sopimuksen. Maahan tuli 40 000 amerikkalaista sotilasta, mikä oli enemmän kuin islantilaisten aikuisten miesten lukumäärä. Islannin asukasluku oli tuolloin noin 120 000.


title: Islannin historia

text: Kansanäänestyksen perusteella Islanti muutettiin tasavallaksi 17. kesäkuuta 1944, jolloin Tanska oli yhä Saksan miehittämänä. Tästä huolimatta Tanskan kuningas Kristian X lähetti Islannin kansalle onnitteluviestin.


title: Islannin historia

text: Islanti kukoisti sodan aikana, ja sinne siirrettiin useiden ulkomaisten pankkien valuuttavarannot. Maassa oli kolmen puolueen enemmistöhallitus, jossa olivat Islannin itsenäisyyspuolue ("Sjálfstæðisflokkurinn"), sosiaalidemokraatit ("Alþýðuflokkurinn") ja sosialistit ("Sósíalistaflokkurinn"). Hallitus päätti panostaa erityisesti kalastuslaivaston uudistamiseen, kalanjalostusteollisuuden kehittämiseen ja maatalouden modernisointiin. Näiden toimenpiteiden ansiosta islantilaisten elintaso pysyi sodan jälkeenkin korkeana.


title: Islannin historia

text: Hallituksen talouspolitiikka oli keynesiläistä, ja hallituksen päämääränä oli luoda kehittyneessä maassa tarpeellinen teollinen infrastruktuuri. Erityisen tärkeänä pidettiin työttömyyden minimoimista ja kalastuksen tukemista muun muassa valuuttapolitiikan keinoin. Koska Islannin talous oli riippuvainen kalan saatavuudesta ja kysynnästä maailmalla, taloudellinen kehitys pysyi hyvin epävakaana 1990-luvulle saakka, jolloin talous suuresti monipuolistui.


title: Islannin historia

text: Lokakuussa 1946 Islanti ja Yhdysvallat sopivat, että Yhdysvaltojen vastuu Islannin puolustuksesta lakkasi, mutta Yhdysvalloille jäi tiettyjä oikeuksia Keflavikissä, erityisesti oikeus sijoittaa uudestaan sinne sotajoukkoa sodan uhatessa.


title: Islannin historia

text: Islanti liittyi NATO:on 30. maaliskuuta 1949. Sopimuksen mukaan Islanti ei kuitenkaan koskaan osallistuisi hyökkäystoimiin mitään muuta maata vastaan. Vuonna 1949 Islannin NATO-jäsenyyttä vastaan pidettiin suuria mielenosoituksia. Korean sodan alettua Yhdysvallat sopi Islannin kanssa, että vastuu Islannin puolustuksesta siirtyi jälleen Yhdysvalloille. Sopimus allekirjoitettiin 5. toukokuuta 1951, ja sen nojalla amerikkalaiset sotilaat pysyivät vastalauseista huolimatta Islannissa vuoteen 2006 saakka. Vaikka maassa ei enää nykyään ole amerikkalaista sotilastukikohtaa, Yhdysvallat on yhä sitoututunut huolehtimaan Islannin puolustuksesta, sillä molemmat maat ovat NATO:n jäseniä ja NATO:n peruskirjan mukaan hyökkäys Islantiin katsottaisiin samalla hyökkäykseksi kaikkia NATO-maita vastaan.


title: Islannin historia

text: Turskasodat olivat 1950-luvun lopulta 1970-luvun puoliväliin saakka kestänyt sarja konflikteja Islannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä.


title: Islannin historia

text:
Ensimmäinen turskasota oli vuonna 1958, jolloin Britannia ei voinut estää Islantia laajentamasta kalastusvyöhykettään neljästä 12 meripeninkulman levyiseksi.
Toinen turskasota oli vuosina 1972-1973, jolloin Islanti laajensi vyöhykkeen 50 meripeninkulman eli 93 kilometrin levyiseksi. Kolmas turskasota alkoi marraskuussa 1975, kun vyöhyke laajennettiin 200 meripeninkulmaan saakka. Iso-Britannia ei tunnustanut näitä aluelaajennuksia ja jatkoi kalastusta näiden vyöhykkeiden sisällä ja kiisteli kalastusoikeudesta. Islanti hankki tämän vuoksi Puolasta uusia rannikkovartioaluksia voidakseen valvoa kalastusta alueella. Iso-Britannia vastasi hankkimalla 22 fregattia ja muita sotalaivoja suojatakseen kalastusaluksiaan. Muutamia laivoja ammuttiinkin, minkä vuoksi jotkut laivojen henkilöstöstä haavoittuivat tai saivat surmansa.


title: Islannin historia

text: Tapahtumat saivat vakavamman käänteen, kun Islanti uhkasi sulkea amerikkalaisen Keflavikin tukikohdan, minkä silloin katsotiin vakavasti haittaavan NATO:n kykyä puolustaa Atlantin valtameren aluetta Neuvostoliitolta. Tämän vuoksi Ison-Britannian hallitus kielsi maansa kansalaisia kalastamasta Islantia ympäröivällä 200 meripeninkulman levyisellä vyöhykkeellä, vaikka ei tehnytkään asiasta sopimusta Islannin kanssa.


title: Islannin historia

text: Vuonna 1991 Davíð Oddssonin johtama Islannin itsenäisyyspuolue muodosti hallituksen yhdessä sosiaalidemokraattisen puolueen kanssa. Tämä hallitus ryhtyi purkamaan markkinoiden säännöstelyä ja yksityistämään pieniä ja suuria yhtiöitä. Samaan aikaan talous vakaantui ja pitkään jatkunut inflaatio pysähtyi. Vuonna 1994 Islanti liittyi Euroopan talousalueeseen.


title: Islannin historia

text: Vuonna 1994 Itsenäisyyspuolue muodosti hallituksen Edistyspuolueen kanssa. Tämä hallitus jatkoi vapaakauppapolitiikkaa sekä yksityisti kaksi liikepankkia ja valtion omistaman teleliikenneyhtiö Siminnin. Yhtiöiden tulovero oli ollut jopa 50 %, mutta se alennettiin 18 prosenttiin. Perintöveroa alennettiin myös huomattavasti ja varallisuusvero poistettiin kokonaan. Kalastajille oli jo 1970-luvulla vahvistettu kiintiöt, joita voitiin myös myydä, ja järjestelmää kehitettiin. Tämä hallitus pysyi vallassa vuosien 1999 ja 2003 vaalien jälkeenkin. Vuonna 2004 Davíð Oddsson luopui pääministerin virasta, jossa hän oli ollut 13 vuotta, ja häntä seurasi ensin Edistyspuolueen johtaja Halldór Ásgrímsson, sitten vuonna 2006 Geir H. Haarde, Davíð Oddssonin seuraaja Itsenäisyyspuolueen johtajana. Islannissakin oli 1990-luvun alussa taloudellinen taantuma, mutta vuodesta 1994 lähtien talous on kasvanut jatkuvasti noin 4 % vuodessa.


title: Islannin historia

text: Kiistoista huolimatta Islannin hallitukset ovat tukeneet Yhdysvaltojen ulkopolitiikkaa kannattaen ainakin nimellisesti myös NATO:n toimia Kosovossa ja Irakissa. Maaliskuussa 2006 Yhdysvallat poisti sotilastukikohtansa Islannista. Viimeiset neljä F-15-konetta poistuivat maasta 12. elokuuta 2006. Keflakvikin sotilastukikohta suljettiin kokonaan saman vuoden syyskuussa.


title: Islannin historia

text: Toukokuun 2007 vaalien jälkeen Geir H. Haarden johtama Itsenäisyyspuolue pysyi hallituksessa, johon nyt tulivat mukaan myös sosiaalidemokraatit. Lokakuussa 2008 Islantia kohtasi vakava talouskriisi, jossa pankkijärjestelmä romahti, minkä vuoksi Islannin oli otettava suuria lainoja IMF:ltä ja muilta mailta.


title: Gotlannin allas

text: Gotlannin allas tai Gotlanninmeri on Itämeren laaja keskusallas Ruotsin ja Baltian maiden välissä. Se jaetaan kaikkiaan neljään altaaseen: itäiseen, läntiseen ja pohjoiseen Gotlannin altaaseen sekä Gdańskinlahteen.


title: Gotlannin allas

text: Gotlannin altaan kolme osaa ympäröivät Ruotsille kuuluvaa Gotlannin saarta:


title: Disaster Movie

text: Disaster Movie on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Elokuva parodioi muun muassa elokuvia "Iron Man", "The Incredible Hulk", "Lumottu", "Hancock", "Alvin ja pikkuoravat", "Sex and the City – Sinkkuelämää" ja "Kung Fu Panda".


title: Disaster Movie

text: "Disaster Movie" sai lähestulkoon pelkästään negatiivisia arvosteluja. Rotten Tomatoes -sivuston 100 huonoimman 2000-luvun elokuvan listalla "Disaster Movie" on sijalla 22. Metacritic antoi elokuvalle vain 15 % sadasta ja The Times-lehti nimesi elokuvan vuoden 2009 huonoimmaksi.


title: Uuvanakasvit

text: Uuvanakasvit ("Diapensiaceae") on Ericales-lahkoon kuuluva pieni kasviheimo, jossa on vain muutamia sukuja ja niissä muutamia lajeja.


title: Uuvanakasvit

text: Uuvanakasvit ovat viileillä tai kylmillä alueilla kasvavia talvivihantia varpuja, jotka muodostavat patjamaisia kasvustoja. Uuvanakasvien kukissa on kolme suojuslehteä, ja teriö sekä verhiö ovat molemmat viisilehtiset. Uuvanakasveilla on viisi hedettä ja emin sikiäin on kolmilokeroinen.


title: Uuvanakasvit

text: Uuvanakasvien heimon ainut Suomessa luonnonvaraisena kasvava laji on uuvana ("Diapensia lapponica").


title: Mähkä

text: Mähkä ("Selaginella selaginoides") on mähkäkasvien heimoon kuuluva pienikoinen kellanvihreä erilaisitiöinen sanikkainen.


title: Mähkä

text: Monivuotinen, sammalmaisen vaikutelman antava mähkä kasvaa 3–10 cm korkeaksi. Itiötähkättömät haarat ovat 2–3 cm pitkiä ja suikertelevat vaakasuorassa maanmyötäisesti. Tähkälliset haarat ovat pystyjä ja 3–10 cm pitkiä. Neljänä rivinä olevat lehdet ovat 1–3 mm pitkiä, kapeanpuikeita, harvaan hammaslaitaisia ja pehmeitä. Itiötähkät ovat yksittäin haarojen kärjissä. Itiölehdet ovat kapeanpuikeita ja kellertäviä. Tähkän alaosassa ovat isoitiöpesäkkeet ja yläosassa pikkuitiöpesäkkeet. Itiöpesäkkeet sijaitsevat lehtihangoissa. Mähkä itiöi Suomessa heinä-syyskuussa. Alkeisvarsikko on kaksikotinen, lehtivihreätön ja hyvin pieni. Se jää osittain tai kokonaan itiön seinän sisään.


title: Mähkä

text: Mähkää tavataan pohjoisen pallonpuoliskon pohjoisosissa ja vuoristoalueilla. Euroopassa sitä kasvaa Britteinsaarten pohjoisosissa, Alpeilla, Karpaateilla, Kaukasuksella, Pyreneillä, Islannissa, suurimmassa osassa Fennoskandiaa sekä Pohjois-Venäjällä. Levinneisyysalue jatkuu laikuttaisena läpi Siperian pohjoisosien Alaskaan sekä Kanadan ja Yhdysvaltojen havumetsävyöhykkeelle. Keski- ja Itä-Euroopasta mähkästä tunnetaan lukuisia fossiililöytöjä.


title: Mähkä

text: Suomessa mähkää kasvaa jokseenkin yleisenä Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa. Harvinaisempana sitä tavatavaan Keski- ja Itä-Suomen pohjoisosissa sekä Ahvenanmaalla. Maan eteläosista laji on monin paikoin hävinnyt, muun muassa Etelä-Karjalasta, Satakunnasta ja Etelä-Hämeestä.


title: Mähkä

text: Mähkä kasvaa letoilla, lettorämeillä, lettokorvissa, tihkupinnoilla, puronvarsissa, rannoilla sekä rehevillä tunturikankailla ja -niityillä. Joskus lajia tapaa myös niittytöyräillä ja pientareilla. Laji on kalkinsuosija. Suomessa mähkä on monin paikoin hävinnyt soiden kuivattamisen myötä.


title: Tony Jaa

text: Tony Jaa (oik. Japanom Yeerum; s. 5. helmikuuta 1976 Surin, Thaimaa) on thaimaalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan toimintaelokuvista "Ong-bak" (2003) ja "The Protector" (2005).


title: Tony Jaa

text: Tony Jaa aloitti elokuvissa esiintymisen aluksi sijaisnäyttelijänä. Hän työskenteli pitkään ohjaaja ja näyttelijä Panna Rittikrain Muay Thai Stunt -ryhmässä, joka oli erikoistunut tekemään erinäisiä stuntteja elokuviin ja televisiosarjoihin. Jaa oli muun muassa Sammo Hungin sijaisnäyttelijänä energiajuomamainoksessa, jossa hänet vaadittiin tekemään voltin norsun selkään syöksyhampaan kautta. Jaa esiintyi myös Robin Shoun sijasnäyttelijänä elokuvassa "Mortal Kombat 2 - hävitys".


title: Tony Jaa

text: Jaa teki 1990-luvulla pääosin sivurooleja thaimaalaisissa toimintaelokuvissa. Sittemmin yhdessä ystävänsä Panna Rittikrain kanssa kaksikko kiinnostui tekemään elokuvaa liittyen muay boraniin. Jaa harjoitteli neljä vuotta kyseistä kamppailulajia, joka on thainyrkkeilyn edeltäjä. Lopulta kaksikko teki lyhyen esittelyvideon, jota he esittelivät elokuvatuottajille. Lopulta tuottaja-ohjaaja Prachya Pinkaew herätti kiinnostusta ideaan ja työsti kaksikon kanssa elokuvan "Ong-bak" (2003). Se oli Tony Jaan ensimmäinen pääosarooli ja elokuvasti tuli heti menestys Aasiassa. Kaksi vuotta elokuvan julkaisusta Pinkaew ohjasi myös Jaan seuraavan elokuvan "The Protector", jossa Jaan esittämä hahmo yrittää saada takaisin varastetun norsunsa.


title: Tony Jaa

text: Maaliskuussa 2006 Jaa ilmoitti tekevänsä jatko-osan "Ong-bakille" nimeltä "Ong-bak 2". Elokuva julkaistiin lopulta joulukuussa 2008. Elokuva sai hyvän vastaanoton Thaimaassa ja tuotti sen vuoden elokuvista eniten, ollen myös tuottavampi, kuin Jaan edellinen elokuva "The Protector". Jaa teki elokuvien välissä cameo-roolit elokuvissa "The Bodyguard" ja "The Bodyguard 2", esittäen itseään. Lopulta 2010 julkaistiin Ong-bak-elokuvasarjan kolmas osa "Ong-bak 3". Thaimaassa elokuva oli yksi tuottavimmista elokuvista kyseisenä vuotena. Se ei kuitenkaan loppujen lopuksi ollut taloudellinen menestys edelliseen osaan nähden. Elokuva sai myös pääosin länsimaissa negatiivisiä arvioita keskittyessään heidän mielestä liikaa buddhalaiseen filosofiaan toiminnan sijaan. Myöskään elokuvan käsikirjoitus ei ollut paras mahdollinen.


title: Tony Jaa

text: Muutama viikko "Ong-bak 3" ensi-illan jälkeen 28. toukokuuta 2010 Tony Jaan kerrottiin ryhtyneen buddhalaiseksi munkiksi Surinin temppeliin Thaimaassa. Hän kuitenkin jätti temppelin muutaman vuoden jälkeen ja palasi takaisin näyttelemisen pariin. "The Protector 2" julkaistiin lokakuussa 2013, jossa Jaa jatkoi norsunsa pelastamista. Ennen elokuvan ensi-iltaa ilmoitettiin myös Jaan osallistumisesta elokuvan "Fast & Furious 7" kuvauksiin.


title: Artur Lõoke

text: Artur Lõoke () ja Herman Treial () olivat kaksi virolaista loikkaria jotka ylittivät Suomen ja Neuvostoliiton rajan Ilomantsissa 28. heinäkuuta 1949 ja pyysivät Suomesta poliittista turvapaikkaa. Lõoke palautettiin Neuvostoliittoon ja tuomittiin myöhemmin oikeudessa kuolemaan. Treial kuoli sairaalassa Suomessa rajalla sattuneessa ammuskelussa saamiinsa vammoihin. Tapaus sai maailmanlaajuista huomiota ja aiheutti vaikeuksia Suomen hallitukselle.


title: Artur Lõoke

text: Lõoke työskenteli rautateillä Rakkessa. Viron saksalaismiehityksen aikana vuodesta 1941 Lõoke komensi Rakken kylän Omakaitse-joukkuetta. Saksalaisten paetessa hän pyrki pakolaisena Ruotsiin, kuitenkaan onnistumatta. Neuvostovallan aikana hän piileskeli viranomaisia viiden vuoden ajan. Lõoke pyrki Suomen kautta länteen, vaatteisiin oli ommeltu matkaa varten kultarahoja. Kuolemantuomion jälkeen Lõoken vaimo ja tytär karkotettiin viideksi vuodeksi Siperiaan Novosibirskin alueelle.


title: Artur Lõoke

text: Veikko Itkonen ohjasi Treialin pakoyrityksestä Tuuli Reijosen tapahtumista kirjoittaman romaanin "Kenen on syy?" pohjalta vuonna 1962 elokuvan "Vaarallista vapautta". Tom Östling on tehnyt aiheesta televisiolle dokumentin "Loikkari", jossa haastatellaan silloista sairaanhoitajaa Sirppa-Leena Elorantaa (o.s. Laurio), joka auttoi Treialia ja sai itsekin ehdollisen vankeustuomion.


title: Artur Lõoke

text: Treial on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle alueelle 26.


title: Jokiharjasluikka

text: Jokiharjasluikka, aikaisemmin kellusluikka, ("Isolepis fluitans") on mätästävä ja hento vedessä kasvava kasvilaji. Lehdet hyvin ohuita, rihmamaisia ja usein kelluvia. Lajin vanha tieteellinen nimi on "Scirpus fluitans".


title: Jokiharjasluikka

text: Jokiharjasluikka kasvaa Pohjoismaissa melko harvinaisena Tanskassa, Etelä-Ruotsissa ja Etelä-Norjassa. Sitä ei tavata Suomessa. Euroopassa jokiharjasluikka esiintyy länsi- ja eteläosassa.


title: Sata koulukuntaa

text: Sata koulukuntaa (, ”erilaisia filosofeja sata koulua”) on nimitys klassisen kiinalaisen filosofian kukoistuskaudelle noin vuosien 770 ja 221 eaa. välisenä aikana. Tuo aika oli Kiinassa suuren kulttuurisen ja henkisen kehityksen aikaa. Vaikka aikakautta, jonka alkuosaa kutsutaan nimellä Kevättä ja syksyä ja jälkimmäistä osaa nimellä Taistelevat läänitysvaltiot, leimasivat kaaos ja veriset taistelut, kiinalaisen filosofian historiassa se nähdään kultakautena, koska tuona aikana kehittyi useita erilaisia näkemyksiä ja niistä keskusteltiin vapaasti. Ilmiöstä on käytetty nimeä ”sadan koulukunnan kilvoittelu” (百家爭鳴 "bǎijiā zhēngmíng").


title: Sata koulukuntaa

text: Aikakaudelle olivat tyypillisiä kiertelevät oppineet, joita eri valtakuntien hallitsijat palkkasivat neuvonantajikseen hallintoa, sotaa ja diplomatiaa koskevissa kysymyksissä. Aikakausi päättyi Qin-dynastian nousuun ja tapahtumiin, joihin viitataan nimellä ”Kirjojen polttaminen ja oppineiden hautaaminen”. Sadan koulukunnan aikana syntyneet filosofiset suuntaukset ovat vaikuttaneet koko itäaasialaiseen ajatteluun, elämäntapaan ja tietoisuuteen nykyaikaan saakka.


title: Sata koulukuntaa

text: Kungfutselaisuus (儒家; "Rújiā"; "Ju-chia"; ”oppineiden koulukunta”) on moraalisten, yhteiskunnallisten, poliittisten ja uskonnollisten ajatusten järjestelmä, jolla on todennäköisesti ollut suurin vaikutus kiinalaisiin ajattelutapoihin. Kungfutse (551-479 eaa.) etsi ihanteellista yhteiskunnallis-poliittista järjestelmää menneestä Zhou-dynastiasta. Hänen opetuksensa on koottu teokseen "Keskustelut". Muita merkittäviä kungfutselaisia opettajia ovat Mengzi ja Xunzi.


title: Sata koulukuntaa

text: Legalismi (法家; "Fǎjiā"; "Fa-chia"; ”lain koulukunta”) oli filosofinen suuntaus, jonka opin määritti Han Fei (k. 223 eaa.) ja Li Si (208 eaa.). He katsoivat, että ihmisluonto on korjaamattomasti itsekäs, ja siksi ainoa tapa säilyttää yhteiskunnallinen järjestys oli järjestää kuri ylhäältä päin ja pyrkiä lain tiukkaan noudattamiseen. Legalistit korostivat valtiota yli kaiken, ja pyrkivät sen vaurauteen ja sotilaallisiin kykyihin tavallisen kansan hyvinvoinnin sijasta.


title: Sata koulukuntaa

text: Legalismi vaikutti paljon Kiinan imperiumin hallintomuodon perustaan. Han-dynastian aikana kungfutselaisuuden ja legalismin käytännöllisimmistä osista muodostettiin synteesi, joka pysyi lähes muuttumattomana ja keskeisenä osana kiinalaista hallintoa 1800-luvun loppupuolelle saakka.


title: Sata koulukuntaa

text: Taolaisuus (道家; "Dàojiā"; "Tao-chia"; ”tien koulukunta”) kehittyi kiinalaisen ajattelun toiseksi merkittävimmäksi suuntaukseksi. Sen muotoilijana pidetään usein legendaarista viisasta Laozia (”Vanha mestari”), jonka sanotaan edeltäneen Kungfutsea, sekä Zhuangzia. Taolaisuus keskittyy yksilöön osana luontoa, enemmän kuin yksilöön osana yhteiskuntaa. Vastaavasti kunkin yksilön elämän päämäärä tulee olla pyrkimys sopeuttaa itsensä luonnollisen (ja yliluonnollisen) todellisuuden rytmiin, eli seurata maailmankaikkeuden Tietä (dao) ja elää harmoniassa. Taolaisuus on monella tavalla tiukan kungfutselaisen moralismin vastakohta, ja monille sen kannattajille järjestyneen jokapäiväisen elämän täydentäjä. Virkamiehenä toiminut oppinut seurasi usein työssään Kungfutsen opetuksia, mutta etsi vapaa-ajallaan tai eläkkeellä harmoniaa luonnon kanssa taolaisuuden oppien mukaan.


title: Sata koulukuntaa

text: Mohismi (墨家; "Mòjiā";" Mo-chia"; ”Mon koulukunta”) oli koulukunta, jonka kehittivät Mozin seuraajat. Vaikkakaan koulukunta ei selvinnyt Qin-dynastian ajasta, se nähtiin aikanaan suurena haastajana kungfutselaisuudelle. Mohismin keskeinen ajatus oli ajatus universaalista rakkaudesta: Mozi uskoi, että kaikki ovat ”tasa-arvoisia taivaan edessä”, ja että ihmisten tuli pyrkiä jäljittelemään taivasta rakastamalla toisiaan yhtäläisesti. Mohistista tietoteoriaa voidaan pitää materialistisena empirisminä; Mozin mukaan järkemme tuli perustaa toimintansa havaintoihimme — aistikokemukseemme, kuten näkemiseen ja kuulemiseen — mielikuvituksen tai logiikan, eli mielen abstrahointikyvyn tuotteiden, sijasta.


title: Sata koulukuntaa

text: Mozi kannatti askeettisuutta ja tuomitsi kungfutselaisen rituaalien ja musiikin painotuksen. Hän piti sodankäyntiä tuhlauksena ja kannatti sen sijaan pasifismia. Yhteiskunnallisten päämäärien saavuttaminen vaati Mozin mukaan ajatusten ja tekojen yhdenmukaisuutta. Hänen poliittinen filosofiansa muistuttaa monarkiaa, joka saa oikeutuksensa taivaalta; kansan tuli aina totella hallitsijoita, ja hallitsijoiden taas tuli aina seurata taivaan tahtoa. Mohismissa voidaan nähdä merkkejä meritokratiasta: Mozi katsoi, että hallitsijan tuli nimittää virkamiehet heidän kykyjensä eikä perheyhteyksiensä mukaan.


title: Sata koulukuntaa

text: Nimien koulukunta eli loogikot (名家; "Míngjiā"; "Ming-chia"; ”nimien koulukunta”) sai alkunsa mohismista. Se keskittyi määritelmiin ja logiikkaan. Tunnetuin loogikko oli Gongsun Longzi. Koulukunnan ajattelussa on nähty yhtäläisyyksiä antiikin Kreikan sofisteihin ja dialektikoihin.