title: Maria Guzenina

text: Guzenina avioitui Skunk Anansie -yhtyeen rumpalin Mark Richardsonin kanssa 1990-luvun lopulla ja erosi vuonna 2001. Heille syntyi poika vuonna 1999. Guzenina oli kihloissa Vanajanlinnan markkinointijohtaja Mika Walkamon kanssa, ja kihlaus kesti reilut puoli vuotta päätyen eroon elokuussa 2010.


title: Maria Guzenina

text: Guzeninan äiti on venäläissyntyinen, ja Guzenina puhuu sujuvasti venäjää. Guzeninalle selvisi vasta aikuisiällä, että hänen isänsä Ilkka Stieren oli äidinisän adoptoima. Guzeninan oikea isoisä oli kadettikapteeni Pentti Oskari Salonen, joka oli yksi jatkosodan jälkeen asekätkentäjutussa vangituista suomalaisupseereista.


title: Maailmojen sota (vuoden 1953 elokuva)

text: Maailmojen sota ("The War of the Worlds") on vuonna 1953 ilmestynyt H. G. Wellsin romaanin "Maailmojen sota" filmatisointi. Elokuvan on ohjannut Byron Haskin, ja sen pääosissa ovat Gene Barry, Ann Robinson ja Les Tremayne. Elokuva kertoo Marsilaisista jotka saapuvat meteoriittien tavoin maapallolle ja aloittavat planeetan valloituksen. Heidän sotakoneensa poikkeavat valtavasti kirjan "Tripodeista" ja ovat sen sijaan lentäviä aluksia.


title: Maailmojen sota (vuoden 1953 elokuva)

text:
Elokuva voitti vuonna 1954 Oscar-palkinnon parhaista erikoistehosteista. Se oli myös ehdolla parhaasta leikkauksesta ja parhaasta äänityksestä.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano piti "Maailmojen sotaa" ”definitiivisenä” 1950-luvun scifi-elokuvana. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. Vuonna 1995 "Maailmojen sota" valittiin Yhdysvaltojen National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.


title: Kauko Rummukainen

text: Kauko Rummukainen (1920–2008) oli Väinö Linnan rintamatoveri ja "Tuntematon sotilas" -romaanin Rahikaisen esikuva.


title: Kauko Rummukainen

text: Rummukainen asui Joensuussa. Hän oli sotainvalidi; hän menetti toisen kätensä sodan loppuaikoina 1944.


title: Veikkausliigan olosuhdeohjelma

text: Veikkausliigan olosuhdeohjelma on osa Veikkausliigan liigalisenssi -menettelyä. Veikkausliigaan osallistuvien joukkueiden stadionien tulee täyttää tietyt vaatimukset.


title: Eric Roberts

text: Eric Anthony Roberts (s. 18. huhtikuuta 1956 Biloxi, Mississippi, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näyttelijä Julia Robertsin vanhempi veli. Ericillä on tytär Emma Roberts, joka on myös näyttelijä.


title: Eric Roberts

text: Roberts on näytellyt muun muassa elokuvissa "Yön ritari" ja "The Expendables". Vuonna 1986 hän sai Oscar-ehdokkuuden elokuvasta "Pakojuna". Roberts on nähty myös laulaja Akonin musiikkivideolla "Smack That".


title: Basic Instinct – vaiston varassa

text: Basic Instinct – Vaiston varassa on eroottinen jännityselokuva vuodelta 1992. Sen ohjasi Paul Verhoeven, päärooleja näyttelevät Michael Douglas ja Sharon Stone.


title: Basic Instinct – vaiston varassa

text: Elokuvassa Catherine Tramell (Sharon Stone) on kirjailija, jonka petikumppanit kuolevat hänen kirjoihinsa perustuvilla tavoilla. Nick Curran (Michael Douglas) on poliisi, joka uskoo naisen syyttömyyteen ja ajautuu suhteeseen tämän kanssa. Elokuva sai aikanaan paljon julkisuutta kohtauksesta, jossa näyttelijä Sharon Stone ristii jalkansa ilman alushousuja. Catherine Tramellin roolista Stone sai ensimmäisen Golden Globe -ehdokkuutensa.


title: Basic Instinct – vaiston varassa

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu "Basic Instinctiä" tyylikkääksi trilleriksi, jossa ohjaaja Verhoeven pitää ”hikisen katsojansa” otteessaan loppuun asti. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Taksikuski

text: Taksikuski ("Taxi Driver") on Martin Scorsesen ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1976. Elokuva sai kaikkiaan neljä Oscar-ehdokkuutta (muun muassa paras elokuva, paras miespääosa), jääden kuitenkin voitoitta kaikissa sarjoissa.


title: Taksikuski

text: New Yorkiin sijoittuva elokuva kertoo taksikuskiksi ryhtyneestä yksinäisestä Vietnamin sodan veteraanista. Ahdistunut, yksinäinen ja uneton Travis Bickle (Robert De Niro) ajaa öisin taksia New Yorkin pahamaineisimmilla alueilla. Joka yö hän tapaa toinen toistaan oudompia ihmisiä. Valoa Travisin elämään tuovat kaunis Betsy (Cybill Shepherd), johon Travis on ihastunut, sekä huonoille teille ajautunut 12-vuotias Iris (Jodie Foster), jonka hän haluaa hinnalla millä hyvänsä pelastaa sutenöörin kynsistä. Elokuva keskittyy ihmisen eristäytyneisyyteen ja vainoharhoihin sekä haluun kaupungin saastan ja likaisuuden poistamisesta. Yksi elokuvan tunnetuimmista kohtauksista on Travisin yksinpuhelu peilin edessä: ”You talking to me?”


title: Taksikuski

text: Taksikuski menestyi taloudellisesti erittäin hyvin ja sai huomiota useissa palkintogaaloissa. Elokuva oli ehdolla neljän Oscarin voittajaksi, mutta ei voittanut niistä yhtäkään. Se sai Cannesin elokuvajuhlien Kultainen palmu-palkinnon parhaana elokuvana. Jodie Foster sai kaksi Bafta-palkintoa, parhaasta sivuroolista ja uutena tulokkaana. Myös elokuvan musiikit säveltänyt Bernard Herrmann sai Bafta-palkinnon. IMDb:ssä Taxi Driver on äänestetty kaikkien aikojen parhaimpien elokuvien joukkoon sijalle 49.


title: Taksikuski

text: Elokuvan päähenkilö Travis Bicklen esikuvana toimi Arthur Bremer, joka ampui Alabaman kuvenööri George Wallacea 15. toukokuuta 1972. "Taksikuskin" liiallinen katsominen ja erotomaaninen fiksaatio Jodie Fosteriin innoittivat John Hinckleyn yrittämään Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin murhaa 30. maaliskuuta 1981.


title: Kozain resonanssi

text: Kozain resonanssi, jota kutsutaan myös joskus Kozain mekanismiksi, on taivaanmekaniikassa esiintyvä prosessi, joka aiheuttaa taivaankappaleen rataan jaksollisen vaihtelun radan eksentrisyyden ja inklinaation välillä. Mekanismin kuvasi teoreettisesti ensimmäisenä japanilainen Yoshihide Kozai vuonna 1962. Kozain resonanssi on sittemmin osoittautunut tärkeäksi tekijäksi Aurinkokunnan rakenteen ymmärtämisessä, ja sen tiedetään vaikuttavan mm. eräiden Kuiperin vyöhykkeen kappaleiden liikkeeseen.


title: Kozain resonanssi

text: Kozain mekanismi esiintyy ainoastaan sellaisilla kappaleilla, joiden radan inklinaatio on suurempi kuin 39,2°. Mekanismi muuttaa kappaleen rataa siten, että kun radan eksentrisyys formula_1 on minimissään, saavuttaa inklinaatio formula_2 maksimin. Vaihtelu tapahtuu siten, että suure


Kozain resonanssi


title: Kozain resonanssi

text: Huomattakoon erityisesti, että Kozain resonanssi ei muuta radan isoakselia formula_4.


title: Kozain resonanssi

text: Kozain mekanismilla uskotaan olleen merkittävä tehtävä Aurinkokunnan alkuvaiheessa suuren inklinaation omaavien kappaleiden hävittämisessä, sillä sen ansiosta suuri-inklinaatioisten kappaleiden radat ovat muuttuneet hyvin soikeiksi, jolloin niiden radan pienin etäisyys Auringosta on vastaavasti tullut hyvin pieneksi (pienin etäisyys on formula_5) ja aikaa myöten tällaiset kappaleet ovat päätyneet Aurinkoon. Näin resonanssi on edesauttaa planeettajärjestelmän litistymistä tasoon. Vastaavasti voimakkaasti planeetan ekvaattoritasoon nähden kallelleen joutuneet kuut ovat aikaa myöten päätyneet liian lähelle emoplaneettaansa ja hajonneet vuorovesivoimien vaikutuksesta (ks. Rochen raja). Oortin pilvessä Kozain resonanssin arvellaan myös aiheuttavan säännöllisesti havaittavat Aurinkoa hipovat (tai sinne syöksyvät) komeetat.


title: Teppo J. Suonperä

text: Teppo Juuso Suonperä (26. syyskuuta 1929 Helsinki – 6. kesäkuuta 1973 Tikkakoski) oli eversti ja Hämeen lennoston komentaja. Hän toimi Yleisradion "Viisasten kerhon" puheenjohtajana vuosina 1964–1973. Teppo J. Suonperä tunnettiin myös radion ja television visailu- ja keskusteluohjelmien vakio-osallistujana.


title: Teppo J. Suonperä

text: Suonperä valmistui ylioppilaaksi 1948 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta. Ennen sotilasuraa hän luki kemiaa Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1948-1950.


title: Teppo J. Suonperä

text: Hän kävi varusmiespalveluksen Lentosotakoulussa vuosina 1950–1951, jonka jälkeen hänet ylennettiin vänrikiksi. Sieltä hän jatkoi Maasotakoulun 37. kadettikurssille (6. kesäkuuta 1951 – 4. kesäkuuta 1953), josta valmistui kadettina nro. 3325 ja ylennettiin luutnantiksi vuonna 1954. Muut ylennykset olivat: yliluutnantti 1957, kapteeni 1960, majuri 1963, everstiluutnantti 1966 ja eversti 1969, jolloin hänet nimitettiin Hämeen lennoston komentajaksi. Hän oli rauhanajan nuorin eversti ja hänestä veikkailtiin seuraavaa Ilmavoimien komentajaa ja spekuloitiin jopa Puolustusvoimien komentajaa. Urakehityksen nopeutta on selitetty sillä, että Suonperä oli uransa loppuun asti aktiivinen ja taitava sotilaslentäjä.


title: Teppo J. Suonperä

text: Ura katkesi kuitenkin arvaamatta: Suonperä kuoli väkivaltaisesti Luonetjärven varuskunnassa Tikkakoskella, kun alkoholin väärinkäytön vuoksi virkaeron uhkaama luutnantti Jouko Myssylä ampui hänet virkahuoneessa sotilaspistoolilla. Myssylä sai elinkautisen tuomion.


title: Teppo J. Suonperä

text: Suonperä oli vuosina 1953–1970 naimisissa Aili Orvokki Mäkipään kanssa. Avioliitosta syntyivät lapset Teppo Tapio ja Tiina Orvokki. Suonperän toinen vaimo vuodesta 1970 oli toimittaja, nykyinen tapakouluttaja (Hilkka) Kaarina Suonperä (o.s. Maaranen), joka toimi useiden visailuohjelmien, mm. "Nokkeluusneliö"n ja "Kuutosen" sihteerinä. Heille syntyi yhteinen lapsi Tiiu.


title: Ykkösen olosuhdeohjelma

text: Kaudella 2006 otettiin Ykkösessä käyttöön olosuhdeohjelma Veikkausliigan malliin. Sen tarkoitus on toimia eräänlaisena väliportaana ennen pääsarjan olosuhdevaatimuksia ja sitä kautta helpottaa nousijan taloudellisia rasituksia. Tarve tälle uudistukselle on ilmeinen, koska Ykkösestä korkeimmalle sarjatasolle nousseet joukkueet ovat säännöstään olleet vaikeuksissa Veikkausliigan olosuhdeohjelman vaatimusten täyttämisessä. Olosuhdeohjelman vaatimukset olivat ensimmäistä kertaa käytössä kaudella 2007.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Lahti–Heinola-rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka on valmistunut vuonna 1932. Tällöin rakennettiin myös Heinolan rautatiesilta, joka on nykyisin yksi Heinolan nähtävyyksistä. Radalla oli aikoinaan sekä henkilö- että tavaraliikennettä, mutta henkilöliikenne radalla lakkautettiin vuonna 1968 ja nykyisin rata on ainoastaan tavaraliikenteen käytössä. Heinolassa radalta on pistoraideyhteydet Rautsaloon ja Hevossaareen.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Ensimmäisen kerran Heinolaan esitettiin rakennettavaksi rataa vuonna 1885, kun Heinolan edustaja esitti valtiopäivillä Kuopion radan toteuttamista kaksihaaraisena niin, että toinen haara olisi kulkenut Lahdesta Heinolaan. Tämän jälkeen esitettiin rataa rakennettavaksi Lahdesta Heinolan kautta Jyväskylään. Nämä suunnitelmat eivät kuitenkaan toteutuneet. Lopulta vuonna 1909 saatiin aikaan rakentamispäätös Lahti–Heinola-rautatiestä, mutta rataa ei lopulta saatu aikaiseksi kuin muutama kymmenen metriä. Seuraavan kerran projekti edistyi, kun eduskunnan valiokunta päätti 1926 ottaa radan jälleen toteuttamisohjelmaan. Yksi radan suurimmista puolestapuhujista oli seminaarin lehtori Juho Kinnunen.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Radan rakentaminen alkoi 10. syyskuuta 1928. Rata rakennettiin pääosin vankityövoimalla. Asemarakennukset piirsi Thure Hellström. Radan vaativin rakennushanke oli Jyrängönvirran ylittävä pitkä rautatiesilta. Sen rakentumista seurattiin tarkkaan lehdissä. Sillan rakentamisessa varauduttiin Kymijoen kanavointiin, ja niinpä sen kaksi kiviholvia mitoitettiin kantamaan nostosilta. Siltaan kuuluu yhteensä 11 jännettä, ja se tunnetaan parhaiten komeasta kaarijänteestään. Sillan rautaosat valmisti Kone- ja Siltarakennus Oy. Paikallistietojen mukaan sillan kaiteissa on jälkiä sodanaikaisista pomminsirpaleista. Radan rakentamisen yhteydessä rakennettiin myös yhä olemassa oleva teollisuusraide Heinolan ratapihalta Maitiaislahden rantaan.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Radan vihkiäisiä viettiin 10. syyskuuta 1932, tasan neljä vuotta rakentamisen aloittamisen jälkeen. Tuona päivänä ajettiin juhlajuna Helsingistä Lahteen ja edelleen Heinolaan. Juhlajuna pysähtyi useilla liikennepaikoilla sekä Jyrängön rautatiesillalla, jonka päältä matkustajat saivat 10 minuutin ajan ihailla sillalta avautuvia maisemia. Juhlallisuudet jatkuivat Heinolan rautatieasemalla, jossa Juho Kinnuselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi. Juhlallisuuksiin osallistui myös presidentti P. E. Svinhufvud.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Heinolaan kulkee nykyään vain yksi tavarajunapari arkipäivisin. Matka-aika Lahden ja Heinolan välillä on väliasemien vaihtotyötarpeesta riippuen noin tunti. Vielä 1990-luvulle asti Heinolan junissa käytettiin Dv15 tai Dv16-vetureita parivedossa. Sittemmin on siirrytty Dv12-vetureiden käyttöön.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Heinolan radan tärkeimpiä kuljetusasiakkaita ovat metsä- ja metalliteollisuuden yritykset. Tavaraliikenne koostuu pääasiassa Rautsalossa sijaitsevan Stora Enson kartonkitehtaan ja Myllyojalla sijaitsevan Kuusakoski Oy:n romuttamon rautatiekuljetuksista sekä Vierumäen sahatavarakuljetuksista. Rata muodostaa osan teollisuuden ulkomaankuljetusten ketjua. Tuotteita kuljetetaan mm. Mussalon satamaan ja Vainikkalaan. Kuljetusmäärät ovat vaihdelleet 300 000 ja 450 000 tonnin välillä vuodessa.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Tavarajunat hoitavat nykyisin väliasemien vaihtotyöt. Heinolassa oli aikoinaan oma vaihtoveturi, ensin Tve3 ja sittemmin Tve4, mutta nykyään päivystäjät tulevat tavarajunissa Kouvolasta. Kuusakoski Oy:n romuttamolla Myllyojalla on oma Move51h-tyyppinen vaihtoveturi, jota käytetään jonkin verran romuttamon sisäiseen vaihtotyöhön.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Heinolaan oli radan avaamisesta 1932 alkaen matkustajaliikennettä 26. toukokuuta 1968 asti. Dm7-sarjan junat eli "Lättähatut" tulivat liikenteeseen 1950-luvulla. "Lättähattuja" ennen oli kalustona käytetty höyryveturin vetämiä puuvaunuja. Kaikki junat olivat taajamajuna-tyyppisiä. Matkustajaliikenteen uudelleen aloittaminen on ollut viime vuosina useasti esillä.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Heinolaan ajettiin 1980-luvun lopulla kesäisin museojunia Tk3 1150:n vetämillä puuvaunuilla. Heinolan radalla liikennöinyt höyryjuna valittiin 1985 Suomen hauskimmaksi matkakohteeksi. Sittemmin radalla on käynyt satunnaisesti tilaus- ja museojunia. Vuodesta 2007 alkaen kesäkuukausina rataosalla on järjestetty säännöllisesti museojuna-ajeluita Lahden rautatieharrastajat Topparoikka ry:n ,HMVY ja Höyryveturimatkat1009 Oy:n toimesta.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Heinolan rata luetaan vähäliikenteisiin rataosiin. Sillä on kuitenkin suhteellisen vilkas liikenne ja kasvupotentiaalia, sillä radan välittömässä läheisyydessä on runsaasti teollisuusyrityksiä, jotka voisivat hyödyntää rataa kuljetuksissaan. Kuljetusten siirtyminen rautateille voisi vähentää Heinolan radan vaikutusalueelta lähes kymmenen kuorma-autoa vuorokaudessa. Liikenne-ennusteen mukaan radan kuljetusmäärät pysyvät ennallaan ainakin vuoteen 2025 asti.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Radan tulevaisuus on joko lakkauttaminen tai perusparannus. RHK on vähäliikenteisten ratojen selvityksessä ehdottanut toimenpiteeksi perusparannusta. Se mahdollistaisi nykyisten kuljetusten säilymisen radalla. Radan lakkauttaminen siirtäisi teille keskimäärin 32-35 kuorma-autoa vuorokaudessa. Perusparannus aiheuttaisi arviolta noin 13 miljoonan euron kustannukset ja lakkauttaminen ja purkaminen noin 374 000 euron kustannukset.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Nykyisillä kunnossapitotoimilla rata on mahdollista säilyttää liikennöintikuntoisena vain joitakin vuosia. Vuoden 2005 arvion mukaan perusparannus jouduttaisiin aloittamaan ennen vuotta 2010. Perusparannuksessa nykyiset K43-kiskot vaihdettaisiin kierrätysmateriaalina saataviin raskaampiin K54-kiskoihin. Lisäksi suoritettaisiin sepelöinti ja puisten ratapölkkyjen vaihto betonisiin koko rataosan pituudelta.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Heinolan rata on yksi mahdollinen testirata tulevaisuudessa uudelle turvalaitekokeilulle. Nyt Olli-Porvoo museoradalla käytössä olevat Liikenneviraston kokeilemat turvalaitteet ovat tulossa myöskin Heinolan radalle, jos niiden toimivuus on 100% museoradalla.


title: Lahti–Heinola-rata

text:
Heinolan radalla on nykyään kaksi liikennepaikkaa (Myllyoja ja Heinola) ja kaksi linjavaihdetta (Vierumäki ja Jyränkö). Lähes kaikki muut liikennepaikat ja seisakkeet lakkautettiin matkustajaliikenteen loppuessa vuonna 1968. Lahdessa radalta erkanee teollisuusraide Mukkulaan ja Heinolassa Hevossaareen ja Rautsaloon. Rata kuuluu päällysrakenneluokkaan B1 ja sillä on suurin sallittu nopeus 60 km/h. Rataosalla käytetään K43-kiskoja ja puupölkkyjä. Radan suurimmat nousut ja laskut ovat jyrkkyydeltään 12 mm/m.
Rata erkanee pohjoiseen Lahti–Kouvola-radalta Lotilassa ratakilometrillä 132 noin kahden kilometrin päässä Lahden rautatieasemasta. Hieman ennen erkanemiskohtaa on ratakilometrillä 131 aikoinaan sijainnut Lotilan seisake. Rata kulkee hetken aikaa Joutjärven rannalla, ja tällä kohtaa radan itäpuolella on eteläpäästä liikennöitävä Merivaaran sairaalakalustetehtaan pistoraide, jolla on hyvin satunnaista liikennettä. Paikalla on aikoinaan ollut myös Joutjärven liikennepaikka (km 133+460) sekä useita sivuraiteita. Heti tämän jälkeen erkanee radan länsipuolelle Mukkulan teollisuusraide, joka kulkee pääraiteen vierellä parin kilometrin matkan ennen kuin erkanee Järvenpäässä Mukkulan teollisuusalueelle. Muutama sata metriä Mukkulan radan erkanemisvaihteelta Heinolan suuntaan sijaitsee Lahden tulopääopastin E798. Lisäksi alueella on raideopastimia.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Joutjärven kohdalla erkanee pääraiteen länsipuolelle Mukkulaan vievä teollisuusrata. Se kulkee parin kilometrin matkan pääraiteen vierellä, kunnes erkanee Mukkulan teollisuusalueelle. Seitsemän kilometriä pitkä rata on avattu liikenteelle 1. helmikuuta 1954. Mukkulan liikennepaikka sijaitsee ratakilometrillä 140+460. Lahden päivystäjät käyvät Mukkulassa tarvittaessa. Radan varrella on paljon teollisuutta, mutta nykyään kiskoilla kulkee vain raakapuuta sekä Kymijärven voimalalle ajettavia hiilijunia ja Polttimon raiteelle ajettavia venäläisiä viljavaunuja. Radalta erkanee teollisuusraiteet myös Lahden lämpövoimalalle, Vesionniselle ja Keskolle. Mukkulan ratapihan jälkeen ovat vielä Polttimon raide, Fanerin raide ja Rauma-Repola Oy:n raide.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Ratakilometrillä 136 on aikoinaan sijainnut Myllypohjan seisake. Se lakkautettiin matkustajaliikenteen loppuessa vuonna 1968. Myllypohjan jälkeen seuraava liikennepaikka oli Ahtiala ratakilometrillä 138, jonka tavaraliikenne lakkautettiin 1976. Se säilyi kuitenkin luvanantopaikkana ainakin vuoteen 1993 asti. Ahtialan asemarakennus on yhä jäljellä. Ahtialaa seurasivat Kunnas (km 140), Hiekkanummi (km 141), Seesta (km 145), Mäkelä (km 148), Haikula (km 151) ja Siltala (km 152). Näistä kaikki lakkautettiin matkustajaliikenteen loppuessa lukuun ottamatta Mäkelää, jossa oli tavaraliikennettä vuoteen 1971 asti. Mäkelässä oli henkilöliikenteen aikaan säännöllisesti Dm7-junien eli lättähattujen kohtauksia. Myös Mäkelän asemarakennus on edelleen jäljellä. Haikulan entisen seisakkeen kohdalla valtatie 4 ylittää radan siirtyen sen länsipuolelle.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Ratakilometrillä 153+801 sijaitsee Vierumäen liikennepaikka, joka on hierarkiassa alennettu linjavaihteeksi. Ratapihalla on neljä raidetta, jotka kaikki ovat läpiajettavia. Alkuperäinen asemarakennus on jäljellä ja siistissä kunnossa. Vierumäeltä on lähtenyt runsaasti sahatavaraa ratapihan vieressä toimivalta puunjalostusyritys Versowoodilta. Heinolan tavarajunat hoitivat Vierumäen vaihtotyöt. Tällä hetkellä Vierumäeltä ei lähde tai saavu tavaraa. Asema-alue rakennuksineen on nykyään Versowoodin omistuksessa, jotka se on vuokrannut Lahden rautatieharrastajat Topparoikka ry:lle kesällä 2015. Vierumäen jälkeen sijaitsi ratakilometrillä 157+530 Urheiluopiston seisake. Urheiluopiston jälkeen alkaa radan suurin lasku (12 promillea), joka loppuu ratakilometrillä 160 vähän ennen Myllyojan liikennepaikkaa.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Ratakilometrillä 161+727 sijaitsee Myllyojan liikennepaikka. Ennen sitä ratakilometrillä 160 päättyy radan suurin lasku, ja juuri ennen ratapihaa valtatie 4 alittaa radan ja siirtyy takaisin sen itäpuolelle. Myllyojan nimi oli vuoteen 1945 Jyränkö, ja tämän jälkeen vuoteen 1949 Myllykylä. Ratapihalla on kolme läpiajettavaa raidetta. Näiden lisäksi Kuusakoski Oy:n romuttamolla on kolme raidetta, joista yksi on läpiajettava ja kaksi eteläpäästä liikennöitäviä pistoraiteita. Kuusakoski Oy käyttää edelleen rautatiekuljetuksia, ja sillä on Myllyojalla jopa oma Move51h-tyyppinen vaihtoveturi. Tavarajunat kuitenkin hoitavat osan vaihtotöistä.


title: Lahti–Heinola-rata

text:
Myllyojan jälkeen valtatie 4 alittaa radan siirtyen taas sen länsipuolelle. Näillä paikkeilla ratakilometrillä 164+276 on sijainnut Sinilähde-niminen seisake. Se on lakkautettu matkustajaliikenteen loppuessa vuonna 1968. Sinilähteen entisen seisakkeen jälkeen rata kaartaa Heinolan K-citymarketin ohi, ja sen jälkeen on ratakilometrillä 165+774 Jyränkö-niminen linjavaihde. Sen nimi oli 1945 asti Ränninmäki. Jyränkö lakkautettiin vuonna 1973, mutta avattiin sittemmin uudelleen. Linjavaihteelta erkanee pohjoispäästä liikennöitävä teollisuusraide Hevossaareen. Vaihteella ei ole ollut käyttöä moneen vuoteen.
Hevossaaren rata erkanee Jyrängön linjavaihteelta. Radan ensimmäinen linjaus rakennettiin 1950-luvulla. Tällöin rata johti Hevossaaren satamaan, lisäksi radan alkupäästä haarautui eteläpäästä liikennöitävä raide Högfors-Senton tehtaalle. 1960-luvun lopulla rakennettiin rataa Wihurinkosken tehdasalueelle, mutta tätä rataa ei koskaan avattu. Hevossaaren radan ensimmäinen linjaus purettiin 1970-luvulla, jolloin jäljelle jäi vain Högfors-Senton raiteet.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Sittemmin rata rakennettiin uudestaan hieman eri linjauksella. Tällöin rata palveli ainakin Puukemia Oy:tä sekä Högfors-Sentoa. Radan päästä löytyy yhä runsaasti teollisuutta, muun muassa Finlaysonin tehdas, mutta rautatiekuljetuksia ne eivät ole käyttäneet hyvin pitkään aikaan. Kaikki raiteet ovat yhä jäljellä, mutta rata kasvaa monin paikoin yli kaksimetristä pusikkoa.


title: Lahti–Heinola-rata

text:
Hevossaaren rata piti kunnostaa vuonna 2005 ylistarolaista Esko Leppinen Oy:tä varten. Nämä suunnitelmat kuitenkin kariutuivat. Rata ei ole enää käytössä, se on katkaistu vuonna 2013 entisen puukemian luolan lähellä sijaitsevan ylikäytävän kohdalta. Ylikäytävä purettiin, ja näin raideyhteys Hevossaareen katkesi. Raiteet ovat kuitenkin jäljellä entisestä ylikäytävästä eteenpäin siinä kunnossa kuin ne jäivät liikennöinnin loputtua.
Radan päätepiste on Heinolan ratapiha ratakilometrillä 167+607. Ratapihalla on kahdeksan läpiajettavaa raidetta hyötypituudeltaan 180–710 metriä sekä yksi pohjoispäästä liikennöitävä pistoraide. Ratapihalla on yksi junakulkutien päätekohtamerkki, ja se sijaitsee raiteen 2 pohjoispäässä. Heinolan asemarakennuksena toimii nykyään työmaaparakki. Kaksi edellistä asemarakennusta paloivat vuosina 1968 ja 1988. Heinolassa on aikoinaan ollut veturitalli ja kääntöpöytä. Veturitalli on yhä jäljellä, mutta raideyhteys sekä kääntöpöytä purettiin 2005. Ratapihalla lastataan runsaasti raakapuuta.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Heinolassa on aikoinaan ollut oma vaihtoveturi, ensin Tve3 ja sittemmin Tve4. Nykyään Heinolan päivystäjät tulevat tavarajunassa Kouvolasta.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Teollisuusraide Sahanniemeen ja edelleen Rautsaloon erkanee Heinolan ratapihan eteläpään vaihdekujasta. Se kulkee Maitiaislahden länsirantaa pitkin, ja lahden eteläpäässä lopulta ylittää sen. Ahtaan kuormaulottuman vuoksi Maitiaislahden ylittävä vanha silta korvattiin 1990-luvun alussa Suosaaresta tuodulla sillalla, joka oli ennen toiminut yhtenä alkuperäisistä Kallansilloista.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Raide avattiin alun perin vuonna 1932 Maitiaislahden satamaratana. Rataa jatkettiin Maitiaislahden yli vuonna 1961 Oy Tampella Ab:n perustaessa Heinolan flutingtehtaan Rautsaloon. Nykyään Tampellan tehtaan omistaa Stora Enso, joka on tällä hetkellä radan ainoa käyttäjä. Aiemmin rautatiekuljetuksia ovat käyttäneet myös Sahanniemessä sijainneet Heinolan Sahakoneet Oy, UPM:n vaneritehdas, Enso Packaging Oy, Suomen Kuitulevy ja UPM:n saha. Nämä vanhat raiteet ovat yhä jäljellä, mutta pahoin pusikoituneina.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Heinolan päivystäjä käy Rautsalossa päivittäin viemässä sinne raakapuuta ja tuomassa sieltä kartonkia. Radalla liikkuu raakapuuvaunuja (Occ, Ocpp, Snpss, Hkb), konteilla lastattuja Occ-vaunuja ja Gbln-, Sim- ja Simn-sarjojen vaunuja sekä jonkin verran venäläisiä Vgk-vaunuja. Kontit on lastattu Occ-vaunujen päätyihin niin, että trukki pääsee niihin käsiksi lastauslaiturilta.


title: Lahti–Heinola-rata

text: Rataa on suunniteltu jatkettavaksi moneen otteeseen. Pisimmälle edennyt suunnitelma on jatkaa rataa Heinolasta Mikkeliin eli tehdä Savon radan oikaisu. Tämä suunnitelma oli jo vähällä toteutua, mutta valtatie 5:n valmistuminen laittoi ratayhteyden rakentamisen jäihin. Suunnitelmissa on ollut myös Heinolasta Jyväskylään suuntautuva rata.


title: Kelvenne

text: Kelvenne on Padasjoen kunnassa sijaitseva saari Päijänteellä. Se sijaitsee Päijänteen kansallispuiston alueella ja on puiston merkittävin saari Pulkkilanharjun saarten ohella.


title: Kelvenne

text: Kelvenne on harjusaari ja gelogisesti erittäin mielenkiintoinen. Kelvenne muodostui viimeisimmällä jääkaudella jäätikkövirtojen kasaamasta sorasta jään vetäytyessä. Saarelta löytyy muistoina jääkaudesta useita suppia, joista osa on yhdistynyt Päijänteeseen muodostaen suojaisia lahtia. Lisäksi saaren keskiosissa on yhteen isoon suppaan muodostunut pieni järvi.


title: Kelvenne

text: Kelventeellä sijaitsee kahdeksan kilometriä pitkä retkeilypolku. Reitti kulkee pääosin helppokulkuisessa kangasmaastossa, tosin nousee välillä ylös harjulle.


title: Kelvenne

text: Reittiliikenteen sisävesilaivalla Kelventeelle pääsee Padasjoen kirkonkylältä, Virmailasta, Vääksystä, Sysmästä ja Kuhmoisista. Lähin lähtöpaikka melojille on Päijänteen kansallispuiston ranta Höysniemessä (N6128.3' E2525.7).


title: Kelvenne

text: Karisalmen silta (N6117.6' E2532.3') Pulkkilanharjulla, Asikkalassa, palvelee melojia, jotka lähtevät liikkeelle Kelvenne-saaren eteläpuolelta.


title: Kelvenne

text: 1960-luvulla Kelventeelle suunniteltiin lomakeskusta. Sinne haluttiin rakentaa hotelli, asuntovaunualue, ostoskeskus ja toipilaskoti sekä läheiseen Huovarinsaareen lentokenttä.


title: Jonne Valtonen

text: Jonne Valtonen (synt. 1976) on suomalainen säveltäjä, joka on laatinut musiikkia esimerkiksi näytelmiin ja tietokonepeleihin.


title: Jonne Valtonen

text: Valtonen tuli tunnetuksi demoscene -harrastajien piirissä nimellä Purple Motion. Hän kuului Future Crew -nimiseen ryhmään. Tunnetuimpia töitä demoscenessä olivat Assembly 93 demopartyillä menestystä saaneen "Second Reality" demon musiikit (Peter Hajban kanssa). Muita tunnettuja demoscene-kappaleita ovat esimerkiksi "Satellite One" ja "Starshine". Nimimerkki Purple Motion juontuu rock-yhtye Deep Purplesta.


title: Jonne Valtonen

text: Future Crew'n hajottua 1990-luvun puolivälissä Valtonen jatkoi säveltämistä, työskenteli tietokonepelien parissa ja kirjoitti musiikkia useisiin näytelmiin. Vuonna 2004 hän julkaisi ensimmäisen ammattimaisesti tuotetun musiikki-CD:nsä nimeltä Musicdisk. Vuosina 2005 ja 2006 hän sovitti musiikkia Play! A Video Game Symphony -kiertueelle.


title: Armenialaiset numerot

text: Armenialainen numerojärjestelmä on kehitetty armenialaisten suuraakkosten pohjalta. Numerojärjestelmällä on samat periaatteet kuin kreikkalaisella numerojärjestelmällä ja heprealaisella numerojärjestelmällä. Nykypäivän Armeniassa käytetään yleisesti arabialaisia numeroita – vanhaa järjestelmää käytetään samaan tapaan kuin roomalaisia numeroita suomessa, esimerkiksi Karekin II kirjoitetaan Գարեգին Բ. Armenialaisessa järjestelmässä ei ole nollaa.


title: Jouko Myssylä

text: Kalervo Jouko Ensio Myssylä (18. tammikuuta 1947 Ranua – 2009 Ranua) oli ilmavoimien luutnantti, joka surmasi ampuen Hämeen lennoston komentajan, eversti Teppo J. Suonperän tämän virkahuoneessa 6. kesäkuuta 1973.


title: Jouko Myssylä

text: Myssylä kävi Ilmavoimien RUK:n (IlmavRUK) vuosina 1967–1968 ja ylennettiin vuonna 1968 vänrikiksi. Sieltä hän jatkoi Kadettikouluun ja valmistui 55. kadettikurssilta (16. syyskuuta 1968–24. maaliskuuta 1971) kadettina nro. 5539. Hänet ylennettiin samana vuonna luutnantiksi.


title: Jouko Myssylä

text: Kadettikoulun jälkeen hän toimi lentoupseerina Hämeen lennostossa vuosina 1971–1973. Luutnantti Myssylä oli erotettu Suonperän aloitteesta Puolustusvoimain palveluksesta sotilaskäskyllä 8/73 alkaen 1. heinäkuuta 1973 väitetyn liiallisen alkoholinkäytön, siihen liittyvän väkivaltaisuuden ja puoli vuotta kestäneen kaikkien virkatehtävien laiminlyömisen takia.


title: Jouko Myssylä

text: Tikkakoskella Myssylä ilmoittautui usein "ei-lentokelpoiseksi" alkoholinkäytöstään johtuen. Tämä ei miellyttänyt lennoston komentajaa. Eversti Suonperä kutsui keväällä 1973 Myssylän luokseen ja ilmoitti esittävänsä tämän erottamista jollei tämä itse hae vapautusta. Myssylä ei aikonut erota. Suonperä lähetti Pääesikuntaan esityksensä, joka sisälsi muun muassa seuraavaa: ""Myssylä ei nuhteista, ojennuksista ja rangaistuksista huolimatta ole parantanut tapojaan...", "Hänen käytöksensä on omiaan alentamaan puolustuslaitoksen ja upseeriston arvoa...”" Myssylä kiisti asian vastineessaan. Hän sai muuta kautta 1. kesäkuuta 1973 tiedon kuukauden kuluttua tulevasta vapautuksestaan.


title: Jouko Myssylä

text: Myssylä ryhtyi tämän johdosta juomaan upseerikerholla ja Jyväskylän ravintoloissa 2.–5. kesäkuuta 1973 iltaan saakka. Hän uhkasi 3. kesäkuuta 1973 upseerikerholla vääpeli Linnaselle tehdä eversti Suonperästä selvää kun seuraavan kerran ilmoittautuu. Se oli vakava todiste murha-aikomuksesta.


title: Jouko Myssylä

text: Aamulla 6. kesäkuuta 1973 Myssylä meni palvelukseen ankarassa krapulassa. Lähin esimies komensi hänet komentajan puheille. Hän meni kaapilleen ja otti sieltä mukaansa FN-sotilaspistoolin. Esikunnassa ollut yliluutnantti sanoi ilmoittavansa Myssylän komentajalle. Myssylä oli pukeutunut kenttäpukuun, piti päässään aurinkolaseja ja hänen partansa oli noin sentin pituinen. Myssylä meni kello 8.15 Suonperän virkahuoneeseen. Eversti käski luutnantin ajaa partansa, ennen kuin tulee keskustelemaan hänen kanssaan.


title: Jouko Myssylä

text: Myssylä tuli everstin hämmästykseksi takaisin ovesta, totesi everstin tainneen vaikuttaa siihen, ettei häntä ollut hyväksytty minnekään siviilitöihin ja ryhtyi ampumaan 11 kertaa vyötärön korkeudelta Suonperää, joka ehti huutaa: ""EI, EI"", kääntyen selin ja kaatuen lattialle. Myssylä pisti tupakaksi ja tunnusti heti ensimmäisenä paikalle saapuneille upseereille surmanneensa komentajansa ja halusi vielä varmistaa heiltä, että Suonperä on kuollut.


title: Jouko Myssylä

text: Aseessa oli ollut kaikkiaan 13 panosta. Lattialla oli 11 hylsyä ja 6 kappaletta ammuttuja, vääntyneitä luoteja. Ase oli pöydällä, piipussa yksi patruuna ja toinen lippaassa. Pöydällä oli lisäksi Tasavallan presidentin sotilaskäskyn jäljennös. Kirjoitusalustaa vasten oli pöytään isketty pystyyn pitkäteräinen puukko. Sen päällä makasi vääntämällä katkaistu piippu. Piipun katkaisu liittyi moneen kertaan joukolla puhuttuun ja suunniteltuun temppuun, jolloin katkaistaisiin yksi komentajan piipuista.


title: Jouko Myssylä

text: Paikalle tullut lääkäri totesi uhrin kuolleen lähes silmänräpäyksessä rinnan ja vatsan lävistäneisiin luoteihin. Keskusrikospoliisin saapuessa paikalle 09.00 jälkeen oli Myssylä viety päävartioon.


title: Jouko Myssylä

text: Oikeus tuomitsi Myssylän elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen kostona tehdystä erityisen törkeästä surmasta. Oikeudessa Myssylä koetti päästä eroon vääpeli Linnasen todistuksesta, mutta se ei auttanut. Tuomio pysyi niin hovissa kuin korkeimmassa oikeudessakin.


title: Jouko Myssylä

text: Presidentti Mauno Koivisto armahti Myssylän ja hän pääsi pois vankilasta 25. heinäkuuta 1982. Koivisto lievensi tuomion elinkautisesta 15 vuoden vankeudeksi. Myssylä oli käyttäytynyt hyvin, ollen luottovankina ja käynyt lomilla 10 kertaa. Myssylä oli ollut vankeudessa jo yli 9 vuotta, joten hän pääsi vapaaksi kärsittyään siitä 2/3. Myssylän armahduksessa Koivisto ei noudattanut korkeimman oikeuden kantaa, joka vastusti armahdusta, vaikka kaikki muut instanssit antoivatkin myönteiset lausunnot Myssylästä.


title: Jouko Myssylä

text: Yhdeksi syyksi armonanomukseensa Myssylä oli maininnut, että kotitilalle tarvittiin jatkaja, koska hänen vanhempansa olivat sairastelleet, eivätkä kykenisi kauan sitä hoitamaan. Hän myös ilmoitti anomuksessaan, että kotitila antaisi hänelle elannon ja asunnon, eikä hän joutuisi yhteiskunnan elätettäväksi.


title: Jouko Myssylä

text: Myssylän puolesta olivat vuosien mittaan upseeritoveritkin laatineet jo useita armonanomuksia. Heistä Suonperän Myssylään kohdistama henkinen painostus oli liikaa ja teki tilanteen kestämättömäksi.


title: Seme

text: Seme () on japanilainen budokäsite, joka liittyy hyökkäämiseen japanilaisissa kamppailulajeissa. Seme ei ole sisääntuloa, lyömistä tai huutamista jos sillä ei ole vaikutusta semen kohteeseen. Ylipäätään semen muotoa ei ole määrätty. Ainoastaan, että seme on aktiivisesti luotava harjoittelijan omasta tahtotilasta ("ki") ja se on olemassa, jos se synnyttää vastustajassa reaktion tai puolustuksessa aukkopaikan suki. Tähän syntyneeseen suojattomaan hetkeen tai kohtaan hyökkäys sitten kohdistuu.


title: Seme

text:
Semeen kuuluu oman keskustan pitäminen ja hallitseminen. Samalla vastustajan keskustaan hyökätään jolloin vastustajan henkinen, fyysinen tai tasapaino keskustan suhteen häiriytyy. Ryoichi Shimano:
Siispä olisikin ymmärrettävä että seme muodostuu "ki"stä ja semen erilaiset eleet ovat tapa esittää "ki" vastustajalle. Budossa siis kahden ihmisen välille syntyy sisäisen voiman kamppailu ("Ki-Atari") jonka voi aistia semen eri muotoina.
Semen tekemiseen liittyy käsite ("Tame") joka tarkoittaa että semen avulla reaktion toisessa aikaansaanut, havannoin itse semella aikaansaamansa muutoksen, joka saattaa olla esimerkiksi lyöntipaikan avautuminen tai semen kohteen ki:n lasku ja toimii sen mukaan.


title: Seme

text: Budolajeissa joissa harjoitellaan aseilla seme usein välittyy aseen kautta. Esimerkiksi kendossa miekan kärki ("kensen") toimi tällaisena, vastustajaan kohdistuvan fyysisen ja psyykkisen paineen kohdistajana. Sama voidaan havaitaa myös länsimaisessa miekkailussa. Jos miekan, tai minkä tahansa aseen kärki, on niin sanotusti kuollut, tarkoittaa se ettei aseen pitelijällä ole sillä hetkellä päättäväistä ja hallittua mieltä eikä fyysisiä valmiuksia uhata hallussa olevalla aseellaan. Seme voi välittyä myös muualta kuin aseen kärjestä. Esimerkiksi valmiusasennossa jossa miekka on käyttäjänsä pään päällä kärjen osoittaessa ylöspäin ("Jodan no kamae") seme välittyy miekan kohdetta osoittavasta kahvasta.


title: Ghillie

text: Ghilliepuku eli ns. "röllipuku" on yleensä tarkka-ampujan tai luontovalokuvaajan käyttämä puku, jossa on kiinni juuttinaruja ja suikaleita naamioimisen parantamiseksi. Ghilliepuvun pohjana on yleensä haalari, johon on ommeltu (naamio)verkko kiinni. Verkkoon on solmittu juuttisuikaleita ja naruja, minkä tuloksena on tuuhea maastoon sulautuva ”karvakasa”.


title: Uskontunnustus

text: Uskontunnustus on määrämuotoinen uskon, yleensä uskonnollisen uskon, sisällön tunnustus tai ilmoitus. Monet kristilliset varhaisen kirkon uskontunnustukset ovat syntyneet ekumeenisissa kirkolliskokouksissa oikean uskon erottamiseksi harhaopeista. Myös monet yksittäiset teologit ovat kirjoittaneet erilaisia uskontunnustuksia, eivätkä läheskään kaikki ole saaneet niin yleistä asemaa kuin jotkut.Mitään kaikkia juutalaisia sitovaa dogmatiikkaa ei ole olemassa. Juutalaisen uskon sisältö kuitenkin välittyy mm. lähes muuttumattoman rukoustradition kautta (siddur).


title: Uskontunnustus

text: Juutalaisuuden uskontunnustuksena pidetään Šema Israel -rukousta: "Kuule, Israel! Herra on meidän Jumalamme, Herra yksin." (5. Moos. 6:4)


title: Uskontunnustus

text: Rabbi Maimonides muotoili 1100-luvulla juutalaisen uskon 13 prinsiippiä. Nykyisin ortodoksijuutalaiset ovat yleisesti ottaen hyväksyneet nämä periaatteet sitoviksi, muut suuntaukset eivät. Prinsiipit ovat nykyisin juutalaisessa rukouskirjassa. Joseph Albo taas kiteytti juutalaisen uskon seuraavasti: "Israelilaisen uskonnon kolme perustaa ovat ne kolme totuutta, johon israelilaisten on uskottava: Usko yhteen ainoaan korkeimpaan Jumalaan. Usko siihen, että Toora on välittömästi meille Jumalan antama. Usko siihen, että Jumala on oikeudenmukainen tuomari, joka palkitsee ja rankaisee ihmisten teot ansion ja synnin mukaan."


title: Uskontunnustus

text: Lavinia ja Dan Cohn-Sherbok kirjoittavat, ettei juutalaisuus ole riippuvainen seuraajiensa oikeasta uskosta, koska juutalaisuudessa on kyse fyysisestä polveutumisesta ja vain vähäisessä määrin käännynnäisyydestä.


title: Uskontunnustus

text: Islamissa Šahada on lause, joka sisältää islamin perusopin, ja on merkittävässä osassa islamilaisessa kulttuurissa: ""Ei ole muuta jumalaa kuin Jumala ja Muhammad on Hänen lähettiläänsä.""


title: Suki

text:
Suki on japania ja tarkoittaa aukkopaikkaa vastustajan suojauksessa.
Suki voi olla fyysinen taikka henkinen hetkellinen herpaantuminen ("nukahdus"). Japanilaisissa kamppailulajeissa vastustajan puolustuksessa avautuvaa sukia joko passiivisesti odotetaan tai mieluimmin se pyritään aktiivisesti muodostamaan vastustajassa voimakkaan semen avulla.


title: Tapio Varis

text: Pekka Tapio Varis (s. 1946) on suomalainen yhteiskuntatieteiden tohtori ja Tampereen yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan kasvatustieteiden laitoksella olevan ammattikasvatuksen oppituolin professori 1. marraskuuta 2006 lukien. Hänen erityisalaansa ovat kansainvälistyvät oppimisympäristöt.


title: Tapio Varis

text: Varis toimi Rauhan- ja konfliktintutkimuskeskuksen johtajana vuosina 1979–1984 ja Costa Ricassa sijaitsevan YK:n rauhanyliopiston rehtorina vuosina 1986–1989. Hän johti vuosina 1990–1995 Taideteollisen korkeakoulun koulutuskeskusta ja aloitti vuonna 1997 Tampereen yliopiston mediakulttuurin ja viestintäkasvatuksen määräaikaisena professorina.


title: Tapio Varis

text: Varis toimi Ihmisoikeusliiton ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1979-1988.


title: Artim Šakiri

text: Artim Šakiri (s. 23. syyskuuta 1973 Struga, Makedonia) on makedonialainen jalkapalloilija, joka pelaa keskikenttäpelaajana.


title: Artim Šakiri

text: Šakiri on pelannut Makedonian maajoukkueessa yli 70 ottelua ja toiminut joukkueen kapteenina. Maajoukkuepaidassa hänet muistetaan vuonna 2002 tekemästään maalista Englantia vastaan, jolloin hän teki maalin suoraan kulmapotkusta David Seamanin taakse. Englannin sarjoissa mies on pelannut urallaan 33 ottelua West Bromwich Albionin riveissä, joista 3 Valioliigassa. WBA:han hän siirtyi TsSKA Sofiasta, jossa hän voitti Bulgarian mestaruuden. Mestaruuden hän on voittanut myös Ruotsissa Halmstadin paidassa.


title: Artim Šakiri

text: Syksyllä 2006 Šakiri pelasi suomalaisen FC Inter Turun riveissä. Hän teki kolme maalia pelaamassaan viidessä ottelussa. Šakirin sopimusta ei kuitenkaan uusittu FC Interiin. Helmikuussa 2007 hän siirtyi Sveitsin kakkosliigassa pelaavaan liechtensteinilaiseen FC Vaduziin.


title: Kyōtanabe

text: Kyōtanabe () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Kioton etelä- ja Osakan kaakkoispuolella Kizujoen vasemmalla rannalla. Kyōtanabessa on 72 026 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 42,92 neliökilometriä.


title: Kyōtanabe

text: Kyōtanabe sijaitsee Kioton prefektuurin rajalla sivuten sekä Osakan että Naran prefektuureja.


title: Kyōtanabe

text: Kioton prefektuurin eteläosa kaupungistuu metropolien vaikutuksesta jatkuvasti. Alueella pyritään viljelyn ja urbanisoitumisen rinnakkaisuuteen. Kaupunkialueet ovat yhteen kasvaneita, eikä rajoja juuri huomaa. Kyōtanaben naapurikaupunkeja ovat Jōyō ja Yawata sekä Osakan prefektuurista Hirakata ja Naran prefektuurista Ikoma.


title: Kyōtanabe

text: Kaupunki rajoittuu lännessä mataliin Ikomavuoriin. Itärajalla virtaa joki nimeltä Kizugawa.


title: Kyōtanabe

text: Sijainti Kioton ja Naran välisellä liikennereitillä on vaikuttanut alueen kulttuuriin jo ennen 700-lukua, jolloin pääkaupunki siirtyi Narasta Kiotoon. Alue on myös tunnettu vahvasta teenviljelystä, ja paikkakunnalla on jalostettu eräs hienoimmista Japanin teelaaduista.


title: Kyōtanabe

text: Nykyisin alue on kehittynyt Kioton ja Osakan metropolien nukkumalähiönä. Erityisenä mielenkiinnon kohteena on ollut hallittu kaupungistuminen. Kehitykselle antoi sykäyksen se, että Kiotossa vuodesta 1875 lähtien toiminut Dōshisha-yliopisto laajensi toimintaansa avaten Kyōtanabeen 1986 uuden kampuksen.


title: Kyōtanabe

text: Kaupunki muodostettiin 1997 Tanaben kunnasta. Erotukseksi samannimisestä kaupungista Wakayaman prefektuurissa nimen etuliitteeksi tuli ”kyō-”, joka viittaa Kioton prefektuurin.


title: Kyōtanabe

text: Kyōtanabea palvelevat JR Nishi-Nihonin Katamachi-linja eli Gakkentoshi-linja ja Kintetsu-rautateiden Kioto-linja.


title: The Sims 2: Vuodenajat

text: The Sims 2: Vuodenajat on "The Sims 2" -pelin viides lisäosa, joka julkaistiin vuonna . Pelissä on mukana 125 uutta esinettä, kuten mehulinko ja puutarhanhoitovälineitä. Pelissä on neljä vuodenaikaa, joiden järjestyksen pelaaja voi itse valita. Simit voivat paleltua pakkasessa tai uuvahtaa ja pyörtyä helteessä, jos he eivät osaa pukeutua sään mukaisesti. Simit voivat myös muuttua vihersimeiksi ja liittyä puutarhakerhoon. Pelin mukana tulee yksi uusi naapurusto ja muutama uusi perhe. "Vuodenajat" tuo myös uusia hiuksia ja vaatteita sekä muutamia uusia toimintoja. Voit esimerkiksi valita jokaiselle asulle eri kampauksen.


title: The Sims 2: Vuodenajat

text: "Vuodenajat"-lisäosan avulla voi nauttia kaikista vuodenajoista. "Matkoilla"-lisäosan kanssa voi hyödyntää vuodenaikoihin sisältyviä tavaroita ja vaatteita myös matkalla. Pelaaja voi itse päättää jokaisessa naapurustossa vuodenaikojen järjestyksen. Jonkun vuodenajan voi jättää kokonaan välistä, ja valita sen sijaan esimerkiksi kahden vuodenajan pituisen kevään. Jokainen vuodenaika kestää normaalisti 5 päivää, mutta joskus syksy saattaa venähtää talven puoliväliin tai kesän kuumat ilmat jatkua pitkälle syksyyn.


title: The Sims 2: Vuodenajat

text: Lisäosassa on mahdollista kasvattaa oma kasvimaa. Pelaaja voi kasvattaa muun muassa tomaatteja, kurkkuja, mansikoita ja salkopapuja joko pihalla tai kasvihuoneessa. Pihamaalle voi myös istuttaa sitruuna-, omena- tai appelsiinipuita. Joitakin näistä voi viljellä vasta, kun on saanut ansiomerkin puutarhanhoidosta. Ansiomerkkejä on mahdollista ansaita ensin pronssinen, sitten hopeinen ja lopuksi kultainen. Sadon voi joko korjata simin reppuun tai myydä sellaisenaan. Jos ötököitä alkaa pörrätä liiaksi puiden ympärillä, sim voi myrkyttää puuta, mutta liiallisesta myrkkysuihkeen käytöstä sim muuttuu vihersimiksi. Rohtoa tähän voi kuitenkin ostaa puutarhakerhon jäseneltä, jonka voi kutsua paikalle puhelimitse.


title: The Sims 2: Vuodenajat

text: Simin muuttaessa tontille tulee puutarhakerhon edustaja käymään, ja häneltä voi pyytää pääsyä puutarhakerhoon. Jos onnistuu pääsemään puutarhakerhoon, saa alennusta siemenistä ja lannoiteaineista. Sim saattaa saada harvinaisen lahjan tontilleen, toivomuskaivon, mikäli puutarha on tarpeeksi kaunis ja kukoistava. "Vuodenajoissa" simit saavat kuusi uutta työuraa: seikkailijan, opettamisen, pelaamisen, musiikin ja lain.


title: The Sims 2: Vuodenajat

text: "Vuodenaikojen" mukana tulee myös toiminto, jonka avulla voi antaa muille simeille lahjoja simin tavaraluettelosta. Simien täytyy "Vuodenajoissa" pitää huolta myös siitä, että kylmällä ilmalla ulkona on tarpeeksi vaatetta päällä. Talvisin ja syksyisin simit vaihtavat automaattisesti ulkovaatteet päälle ulos mennessään, mutta ostamalla naulakon sim voi muuttaa asuaan. Muita uusia esineitä ovat muun muassa luistelu- ja rullaluisteluradat, leppäkertun koto ja sadettimet. "Vuodenajoissa" tulee mukana uusi naapurusto, Leutolaakso.


title: The Sims 2: Vuodenajat

text: Pelissä Simien kasvattamista hedelmistä ja vihanneksista voi tehdä mehulingolla erilaisia juomia, jotka kaikki tekevät jotain erikoista.


title: Michio Kaku

text: Michio Kaku (, s. 24. tammikuuta 1947 San José, Kalifornia, Yhdysvallat) on amerikanjapanilainen teoreettinen fyysikko, professori ja yksi säieteorian haaroihin kuuluvan säiekenttäteorian kehittäjistä.


title: Michio Kaku

text: Kaku on kirjoittanut useita oppikirjoja sekä julkaissut kymmeniä tieteellisiä artikkeleita muun muassa supersäieteoriasta, supergravitaatiosta, supersymmetriasta ja hadronifysiikasta. Hänet tunnetaan myös useiden kansantajuisten tiedekirjojen kirjoittajana.


title: Michio Kaku

text: Kaku on arvostellut Yhdysvaltojen koulutusjärjestelmää.


title: Drottnar

text: Drottnar on norjalainen, Fredrikstadista kotoisin oleva tekninen ja progressiivinen extreme metal -yhtye. Se soitti alun perin death-doom metalia ja viikinkimetallia. Drottnar on esiintynyt vuosien varrella sellaisissa merkittävissä tapahtumissa kuin Ruotsin Endtime Fest, Norjan Nordic Fest, Sveitsin Elements of Rock, Suomen Immortal Metal Fest ja Englannin Destruction Fest. Yhtye on julkaissut kaksi albumia ja ep:n. Ensimmäisen albumin julkaisi brittiläinen Plankton Records. Drottnarilla on nykyisin levytyssopimus ruotsalaisen Endtime Productionsin kanssa.


title: Drottnar

text: Drottnar tarkoittaa islannin kielellä mestaria, hallitsijaa tai kuningasta. Yhtye tunnetaan nykyisin virtuoosimaisesta soittotaidostaan ja erikoisista lavaesityksistään, joissa yhtye hyödyntää venäläishenkisiä sotilasunivormuja.


title: Drottnar

text: Alun perin Vitality-nimen alla toimineen yhtyeen perustivat vuonna 1996 neljä sukulaista: laulaja Sven-Erik Lind, kitaristi-kosketinsoittaja Karl Fredrik Lind, rumpali Glenn-David Lind ja basisti Bjarne Peder Lind. Yhtye äänitti kaksi ensimmäistä demoaan X-Ray Studiosilla. Ensimmäinen demo nimeltä "Doom of Antichrist" äänitettiin toukokuussa 1996, ja äänitteellä yhtye soitti death-doom metalia. Vuonna 1998 yhtye vaihtoi nimensä Drottnariksi ja äänitti toisen demonsa nimeltä "A White Realm" syyskuussa 1998. Toisella demollaan yhtye soitti karua, folkvaikutteista viikinkimetallia.


title: Drottnar

text: Vuonna 2000 Drottnar julkaisi kaksi demoaan yhtenä albumina nimellä "Spiritual Battle". Sen julkaisi brittiläinen Plankton Records, ja albumi sai hyvän vastaanoton kriitikoilta sekä underground metalin harrastajilta.


title: Drottnar

text: Yhtye äänitti Black Woods Productionsin studiossa kappaleen "Trellebaand Maa Briste", joka julkaistiin ruotsalaisen Endtime Productions -levy-yhtiön kokoelmalevyllä "In the Shadow of Death" vuonna 2001. Kappale oli tyyliltään raakaa, melodista black metalia.


title: Drottnar

text: Vuonna 2002 Drottnar alkoi jättää vähemmälle viikinkimetallivaikutteensa ja keskittyi teknisempiin ja monimutkaisempiin kappalerakenteisiin. Yhtye panosti kierompaan imagoon ja lavaesityksiin: Drottnar hyödynsi muun muassa kaasunaamareita konserteissaan. Seuraavana vuonna yhtye äänitti ep:n "Anamorphosis" (2003), jonka julkaisi norjalaislevymerkki Momentum Scandinavia. Ep sisälsi intron ja kolme lähes kuusiminuuttista kappaletta. Basisti Bjarne Peder Lind jäi pois kokoonpanosta mutta Bengt Olsson (kitara) sekä Håvar Wormdahl (basso) liittyivät myöhemmin yhtyeeseen. "Anamorphosis" sai myönteisiä arvioita lehdistöltä.


title: Drottnar

text: Yhtye kehitti tyyliänsä enemmän tekniseen extreme metaliin, jossa on aineksia black metalista, death metalista, thrash metalista ja progressiivisesta metallista. Lisäksi yhtye alkoi käyttää esityksissään armeijaunivormuja. Vuonna 2005 yhtye kirjoitti levytyssopimuksen Endtime Productionsin kanssa ja meni Subsonic Studiosiin äänittämään uutta musiikkia. Jotkut erikoiset sovitukset äänitettiin Tšekin tasavallassa: Ostravassa eräs Ondřej Valen äänitti puheääntään kappaleille "Victor Comrade" ja "Vulgo Vesper". Jan-Espen S. Schildmann äänitti trumpettiraidat kappaleille "Victor Comrade" ja "Autonomic Self-Schism". Tuloksena oli "Welterwerkiksi" nimetty albumi. Se julkaistiin Suomessa 22. maaliskuuta 2006 Immortal Metal Fest -tapahtumassa. Ennen tätä albumia julkaistiin 7-tuumainen vinyylilevy "Ad Hoc Revolt", joka sisälsi kaksi kappaletta albumilta. "Welterwerk" on toistaiseksi yhtyeen arvostetuin äänite.


title: Drottnar

text: Vuonna 2008 Drottnar esiintyi yhteiden kuten Grimfistin ja Extolin kanssa sekä teki Yhdysvalloissa lyhyen kiertueen.


title: Drottnar

text: 12. tammikuuta 2009 yhtye kertoi MySpace-blogissaan, että "Welterwerk" on ollut menestys, Drottnar meni korkealaatuiseen studioon äänittämään uutta albumia. 26. tammikuuta 2010 yhtye uusi kotisivunsa ja ilmoitti, että albumi on täysin äänitetty ja sitä miksataan. Yhtye lupaa, että "me tulemme tarjoamaan teille viimeisintä tekniikkaa edustavaa bunkkerimetallia, jota ei ole kuultu missään muualla. Ette tule pettymään!"


title: Drottnar

text: Vaikka yhtye aloitti soittamalla death-doomia ja folkvaikutteista viikinkimetallia, Drottnarin musiikkia on vuoden 2003 "Anamorphosis" -ep:n jälkeen luonnehdittu moderniksi black metaliksi. Tyyli on teknisempää ja kaoottisempaa kuin melodista ja painottuu nihilistisiin, kylmiin äänimaisemiin.


title: Drottnar

text: Aluksi yhtyeen sanoitukset käsittelivät kristinuskoa raa'alla ja äärimmäisellä tavalla: "Spiritual Battlen" tekstit ottivat innoitusta ilmestyskirjasta ja käsittelivät pääasiassa henkimaailmassa tapahtuvaa kamppailua. Yhtyeen jäsenet ovat varhaisessa haastattelussa sanoneet: "Norjan black metal -piirit eivät vaikuta sanoituksiimme, mutta silti tekstimme on kirjoitettu black metal -henkisesti sopimaan hyvin musiikkiimme." Drottnarin nykyiset sanoitukset sisältävät poliittisia ja filosofisia aiheita: teksteissä käytetään esimerkiksi sellaisia latinankielisiä fraaseja kuten "ad hoc" ja "sine qua non".


title: Drottnar

text: Drottnarin varhaiset lavaesitykset sisälsivät räiskyviä strobovaloja, paksua savua ja kylmää tai pimeää valoesitystä. Yhtye käytti myös valkoisia kynttilöitä "luomaan mystistä ja tunteellista vaikutusta".


title: Drottnar

text: Nykyisin Drottnarin erityispiirteisiin on muutaman vuoden ajan kuulunut eräs erikoinen piirre, nimittäin tšekkiläis- tai venäläishenkisten aiheiden hyödyntäminen: kappaleiden nimet ja sanoitukset sisältävät "neuvostoliitto"-henkisiä sanoja ja kielikuvia, jotkut kappaleet sisältävät sampleja radiokuulutuksista tai -kommunikaatiosta, jotka viittoilevat sodan aikoihin. Konserteissa yhtyeen jäsenet käyttävät "neuvostoliitto" tai "DDR" -tyylisiä univormuja. Vielä nykyisinkin yhtye käyttää strobovaloja konserteissaan, ja laulaja Sven-Erik Lind käyttää tavallisesti sellaisia tehokeinoja kuten megafonia luomaan armeijahenkistä tunnelmaa.


title: Drottnar

text: Marraskuussa 2006 Drottnarin jäsenet soittivat sessiomuusikkoina yhden miehen unblack metal -yhtye Horden konsertissa Nordic Fest -tapahtumassa. Jäsenet peittivät kasvonsa, jotta heitä ei tunnistettaisi ja ylläpitäisivät Horden "myyttiä". Esityksestä julkaistiin livelevy ja dvd vuonna 2007.


title: Koivulahden lentoturma

text: Koivulahden lentoturma sattui 3. tammikuuta 1961, kun Kruunupyystä Vaasaan matkalla ollut Aeron Douglas DC-3 -lentokone syöksyi maahan Koivulahdessa (nykyisin Mustasaaren kunnan alueella) kymmenen kilometrin päässä Vaasasta. Onnettomuudessa menehtyivät kaikki koneessa olleet 22 matkustajaa ja kolme miehistön jäsentä, yhteensä 25 henkeä. Onnettomuus on pahin Suomessa koskaan tapahtunut siviililento-onnettomuus. Samalle konetyypille sattuivat Suomessa koneessa olleiden kuolemaan johtaneet onnettomuudet Maarianhaminassa vuonna 1963 ja Siilinjärvellä vuonna 1978.


title: Koivulahden lentoturma

text: Aero O/Y:n (nyk. Finnair) aikataulunmukaisella reittilennolla AY311 olleen koneen aikataulunmukainen lähtöaika Kruununkylän lentoasemalta oli 7.00, mutta lähtö myöhästyi hieman. Lentokone syöksyi metsään noin kello 7.40 Koivulahden alueella, noin 10,5 kilometriä Vaasan lentoasemasta.


title: Koivulahden lentoturma

text: Tutkimuksissa ilmeni, että liian matalalla lentänyt kone oli joutunut jyrkän kaarron aikana ylivedettyyn tilaan ja alkavaan syöksykierteeseen. Oikeuslääketieteellisen tutkimuksen mukaan koneen kapteeni Lars Hattinen ja perämies Veikko Halme olivat onnettomuuden aikaan juovuksissa. Kapteenin veren alkoholipitoisuus oli ainakin kaksi promillea ja perämiehen 1,56. Halmeen velvollisuus olisi ollut estää Hattista lentämästä. Kukaan kenttähenkilökunnasta ei kuitenkaan ollut havainnut miesten käytöksessä mitään poikkeavaa. Molemmat lentäjät olivat entisiä taistelulentäjiä ja sodassa tottuneet ottamaan vaarallisiakin riskejä.


title: Koivulahden lentoturma

text: Koneen hylystä löydettiin ohjaamon ja matkustamon välisestä osasta miehen ruumis. Hänet tunnettiin tarpeen vaatiessa asioihin puuttuvana miehenä. On mahdollista, että hän oli ennen onnettomuutta siirtynyt ohjaamoon ottamaan selkoa matalasta lentokorkeudesta. Miehen mahdollisen toiminnan vaikutus onnettomuuteen jäi epäselväksi.


title: Koivulahden lentoturma

text: Numero AY311 on edelleen vuonna 2017 käytössä Finnairin Helsinki–Vaasa-reitillä. Joidenkin lentoyhtiöiden käytäntönä on, että uhreja vaatineen lento-onnettomuuden jälkeen ao. reittinumero poistetaan käytöstä. Mikään määräys ei kuitenkaan tähän käytäntöön pakota.


title: Manuel Sanchís

text: Manuel Sanchís voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Olvi (olut)

text: Olvi on suomalainen olutmerkki, jota valmistaa iisalmelainen panimo Olvi. Olvi-tuotemerkkiä on käytetty vuodesta 1952, jolloin Oiva Oy osti toimintansa lopettaneelta helsinkiläiseltä Olvi Oy:ltä oikeuden tuotemerkin käyttöön.


title: Olvi (olut)

text: Olvi on lagerolut, ja sen valmistuksessa käytetään humalaa lukuun ottamatta suomalaisia raaka-aineita. Olvin käyttämä humala tuodaan Baijerista. Olvia valmistetaan myös pale ale -oluina.


title: Olvi (olut)

text: Olvi oli vuonna 2015 Suomen toiseksi arvostetuin olutbrändi "Markkinointi & Mainonta" -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä. Arvostetuin oli saman yrityksen Sandels, ja kolmanneksi tuli Laitilan Kukko.


title: Conny Karlsson

text: Conny Karlsson (s. 30. joulukuuta 1975 Dragsfjärd) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti huippuvuosinaan Pargas IF:tä ja nykyisin IF Raseborgia. Hänen valmentajanaan ovat toimineet Tage Karlsson ja Robert Malmberg.


title: Conny Karlsson

text: Karlssonin henkilökohtainen ennätys on 20,78, jonka hän työnsi MM-kisoissa 4. elokuuta 2001 Edmontonissa. Hän oli kilpailussa seitsemäs, mikä on myös hänen paras saavutuksensa MM-tasolla. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Karlsson voitti kultaa vuonna 1997.


title: Conny Karlsson

text: Karlsson joutui lopettamaan uransa keväällä 2007. Hän on jo pitkään sairastanut haavaista paksusuolen tulehdusta, johon liittyy kohonnut syöpäriski. Tutkimuksissa maaliskuussa 2007 Karlssonilta löydettiin paksusuolen syövän esiaste. Häneltä jouduttiin tämän takia poistamaan koko paksusuoli. Karlsson ilmoitti 20. huhtikuuta 2007, ettei aio jatkaa enää kilpauraansa. Hän teki paluun 7. heinäkuuta 2009 ja työnsi Karjaalla tuloksen 17,32 m, joka oli sillä hetkellä vuoden seitsemänneksi paras suomalaistulos. Kauden 2011 päätteeksi Karlsson rikkoi vielä 18 metrin rajan Sastamalassa. Tulos 18,14 oli kauden neljänneksi paras tulos Suomessa.


title: Conny Karlsson

text: Syksyllä 2009 Karlsson nimettiin Suomen Urheiluliiton kuulantyönnön osapäiväiseksi lajivalmentajaksi. Lokakuussa 2012 kuulantyönnön lajivalmentajaksi Karlssonin tilalle tuli Janne Alin.. Karlsson toimii muun muassa Tomas Söderlundin henkilökohtaisena valmentajana.


title: Conny Karlsson

text:
Karlssonilla on seitsemän ulkoratojen SM-mitalia, joista kolme on kultaista. Vuonna 2006 hän sijoittui toiseksi, mutta sai jälkikäteen kultamitalin, kun Ville Tiisanoja kärysi dopingaineiden käytöstä. Vuonna 1996 hän sijoittui alun perin neljänneksi mutta Markus Koistisen käryn jälkeen nousi pronssille.
Conny Karlsson asuu Tammisaaressa vaimonsa ja lapsensa kanssa. Hän työskentelee webmuotoilijana omistamassaan CODES-yrityksessä.


title: Virtualisointi

text: Virtualisointi tarkoittaa tietojenkäsittelyssä tekniikkaa, jolla jonkin fyysisen resurssin tekniset piirteet piilotetaan muilta järjestelmiltä, sovelluksilta ja loppukäyttäjiltä, jotka käyttävät näitä resursseja. Täten yksi fyysinen resurssi (kuten palvelin, käyttöjärjestelmä, sovellus tai tallennusväline) voi toimia monena loogisena resurssina, tai useat fyysiset resurssit (kuten tallennuslaitteet tai palvelimet) näkyvät yhtenä loogisena resurssina. Tätä uutta "virtuaalista" näkymää taustalla oleviin resursseihin ei rajoita niiden toteutus, maantieteellisen sijainti tai fyysinen konfigurointi. Useimmin virtualisoituja resursseja ovat laskenta- ja tallennuskapasiteetti.


title: Virtualisointi

text: Virtualisointi on laaja termi, joka viittaa moniin eri tapoihin tehdä tietojenkäsittelyn resursseista abstrakteja. Alla on listattu joitakin yleisimpiä virtualisointitekniikoita.


title: Virtualisointi

text: Virtuaalikone on ympäristö, joka suorittaa ohjelmia kuten tietokone. Termiä on käytetty Java-tavukoodia suorittavasta ohjelmasta ja Microsoftin .NET-ympäristön tavukoodia suorittavasta Common Language Runtime-ympäristöstä.


title: Virtualisointi

text: Samaa termiä käytetään myös ympäristöstä joka simuloi kokonaista tietokonetta isäntäjärjestelmän alla. Virtuaalikone voi emuloida toista järjestelmää laitetasolla siten, että siinä ajettavan käyttöjärjestelmän laiteajurit toimivat, mutta jotkut ympäristöt tarjoavat käyttöön laiteajurit, joilla voidaan käyttää virtuaalikoneen tarjoamaa "laitteistoa."


title: Virtualisointi

text: Laitteiston virtualisointi ja erillisten käyttöjärjestelmäympäristöjen ajaminen on ollut pitkään tuttua mainframe-koneissa, kuten IBM:n ZSeries ja z/VM.


title: Virtualisointi

text: PC-koneissa virtualisoinnin edelläkävijänä oli VMware-yhtiö. Virtualisoinnin edeltäjiä olivat emulaattoriohjelmat, jotka jäljittelevät kokonaista suoritinta suorittamalla sen käskyjä yksi kerrallaan. VMwaren tekniikassa konekoodia suoritettiin suoraan koneen suorittimella, mutta ohjelmisto muuttaa suoraan ajettavaksi soveltumatonta koodia ajon aikana (yhtiö käyttää tekniikasta termiä "binary translation"). Näin saavutettiin jopa 80 % natiivin koodin nopeudesta.


title: Virtualisointi

text: Vuonna 2005 VMware ehdotti virtualisoinnin nopeuden parantamiseen käyttöjärjestelmien muuttamista tukemaan virtualisointia (ns. Virtual Machine Interface, VMI). Tekniikasta käytetään nimeä paravirtualisointi. Tässä käyttöjärjestelmää muutetaan laitteiston sijaan ajettavaksi ns. virtuaalikonemonitorin eli "hypervisorin" alla. Hypervisorin alla pyörivä käyttöjärjestelmä voi ajaa tavallisia ohjelmia normaalisti.


title: Virtualisointi

text: Virtualisoinnin suosion kasvaessa PC-suorittimiin lisättiin sitä tukevia toimintoja (Intelin VT-x marraskuussa 2005, AMD-V toukokuussa 2006 julkaistuissa suorittimissa). Joistain halvemman sarjan suorittimista nämä ominaisuudet puuttuvat. Uusien ominaisuuksien avulla virtualisointiohjelmistot pystyvät ajamaan olemassa olevia käyttöjärjestelmiä muuttamattomina.


title: Virtualisointi

text: Yksi tavallisimmista virtualisointikohteista käyttöjärjestelmissä on muisti, jota laajennetaan ns. virtuaalimuistin avulla. Käyttöjärjestelmä osaa vapauttaa tai siirtää käyttämätöntä muistia RAM-muistista kiintolevylle.


title: Virtualisointi

text: Yhdistelemällä laiteresursseja suuremmiksi kokonaisuuksiksi voidaan muodostaa laajempia resursseja tai resurssipooleja. Esimerkiksi RAID-levyjärjestelmät ja loogisten taltioiden hallintajärjestelmät (LVM, "Logical Volume Management") yhdistelevät useita levyjärjestelmiä yhdeksi suureksi loogiseksi levytilaksi. Verkkolaitteet voivat käyttää useita rinnakkaisia kanavia, ja antaa vaikutelman yhdestä laajempikaistaisesta yhteydestä. Pisimmälle vietynä tietokoneryppäät eli klusterit toteuttavat kaiken tämän.


title: Virtualisointi

text: "Hypervisor"-pohjaisia virtualisointiohjelmia ovat muun muassa:


title: Virtualisointi

text: Data virtualisointi on lähestymistapa tietojen keräämiseksi yhdestä kerroksesta useista lähteistä niin, että sovellukset, raportointityökalut ja loppukäyttäjät voivat käyttää tietoja ilman alkuperäislähteen, sijainnin ja tietorakenteiden yksityiskohtia.


title: Pariisin salonki

text: Pariisin salonki () on Académie des beaux-artsin (taideakatemia) virallinen taidenäyttely.


title: Pariisin salonki

text: Kuninkaan vahvistama ranskalainen taiteensuosimislaitos "Académie royale de peinture et de sculpture" (Kuninkaallinen maalaustaiteen ja kuvanveiston akatemia), joka on Ranskan kaunotaiteiden akatemian yksi osasto, piti vuonna 1673 ensimmäisen puolijulkisen näyttelyn Salon Carréssa. Vuodesta 1725 Salonki järjestettiin Louvren palatsissa, ja silloin se tuli tunnetuksi nimellä "Salon de Paris".


title: Pariisin salonki

text: Salongin alkuperäinen tarkoitus oli esitellä "École des Beaux-Artsista" valmistuneiden taiteilijoiden töitä. Koulun oli perustanut Ranskan pääministeri kardinaali Mazarin vuonna 1648. Salongilla oli merkittävä vaikutus Ranskan kulttuurielämään. Näyttely Salongissa oli ainakin seuraavan 200 vuoden ajan tärkeä jokaiselle taiteilijalle, joka halusi menestyä Ranskassa. Salongissa pidetty näyttely tarkoitti kuninkaallista hyväksymistä.


title: Pariisin salonki

text: Vuonna 1737 näyttelyt muuttuivat julkisiksi, ja alkuun niitä pidettiin vuosittain, myöhemmin joka toinen vuosi parittomina vuosina. Ne alkoivat kuningas Ludvig IX:n kunniaksi vietettynä juhlapäivänä 25. elokuuta ja kestivät muutamia viikkoja. Kun näyttelytoiminta säännöllistyi ja muuttui julkiseksi, Salongin asemaa ei enää asetettu kyseenalaiseksi.


title: Pariisin salonki

text: Salongissa oli esillä maalauksia koko seinän mitalta ja joka sentin täydeltä. Maalausten keskinäisen kilpailun takia taiteilijat saivat aiheita uusille maalauksille, kuten Pietro Antonio Martinin teokselleen "Salonki vuonna 1785". Salongin painetut näyttelyluettelot ovat taidehistorioitsijoille tärkeitä lähteitä. Lehdissä julkaistut näyttelyistä kirjoitetut arviot olivat nykyaikaisen taidekritiikin alku.


title: Pariisin salonki

text:
1800-luvulla ajatus julkisesta Salongista laajeni vuosittaiseksi valtion rahoittamaksi uusien maalausten ja veistosten jurytetyksi näyttelyksi, joka pidettiin suurissa kauppahalleissa. Avajaisillan juhla oli merkittävä seurapiiritapahtuma ja juhla, josta lehdet saivat aihetta pilapiirroksiin.
Impressionistimaalarit eivät kuitenkaan saaneet töitään riittävästi esille, ja syntyneen hälyn vuoksi Napoleon III perusti näyttelyn "Salon des Refusés" (Hylättyjen salonki), jossa olivat esillä Salongin sinä vuonna hylkäämät teokset. Näyttely avattiin 17. toukokuuta 1863, jolloin avantgardismin katsotaan syntyneen. Impressionistit pitivät useina vuosina omia näyttelyjään. Vuonna 1881 Salonki menetti valtion rahoituksen, jolloin eräs taiteilijaryhmä perusti "Société des artistes françaisin" (Ranskan taiteilijaseura), joka otti näyttelyn pitämisen vastuulleen.


title: Pariisin salonki

text: Vastauksena monien taiteilijoiden silloisiin ajatuksiin järjestön byrokraattisuudesta ja vanhoillisuudesta, ryhmä maalareita ja kuvanveistäjiä, johtajinaan Pierre-Auguste Renoir ja Auguste Rodin, perusti vuonna 1903 "Salon d’Automnen" (Syyssalonki).


title: Kai Nyyssönen

text: Kai Nyyssönen (s. 10. kesäkuuta 1972 Kuopio) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Kai Nyyssönen

text: Nyyssönen pelasi samanaikaisesti isoveljensä Harrin kanssa kasvattajaseurassaan Kuopion Palloseurassa vuosina 1990–1991. He siirtyivät yhdessä vuonna 1992 FC Hakaan, jossa Kai yllättäen menestyi paremmin.


title: Kai Nyyssönen

text: Nyyssösen jalkapalloura alkoi Kuopion Palloseurasta, jonka paidassa hän pelasi 17-vuotiaana ensimmäisen liigaottelunsa. Vastassa oli Ilves, joka kaatui 29. huhtikuuta 1990 luvuin 2–1. Tämä jäi kuitenkin hänen kauden ainoaksi otteluksi.


title: Kai Nyyssönen

text: Kaudella 1991 Nyyssönen teki läpimurtonsa ja pelasi 26 ottelussa. Maalihanat aukesivat ensimmäisen kerran 21. huhtikuuta 1991 ottelussa KuPS-Ilves (2–2). Kauden päätteeksi tie vei FC Hakaan, jossa Nyyssönen päätyi pelaamaan suurimman osan urastaan voittaen tuona aikana muun muassa kolme Suomen mestaruutta. FC Haka toimi myös ponnahduslautana lyhyehkölle ulkomaan uralle.


title: Kai Nyyssönen

text: Lastentarhanopettajan opinnot jäivät kesken kun Nyyssönen suunnisti kohti Belgian pääsarjaa ja ammattilaisuutta. Molenbeekissa Nyyssönen nousi avausmiehistöön ja saman tien A-maajoukkueeseen. Joukkue joutui kuitenkin pian rahoitusvaikeuksiin ja pelaajat myytiin pois. Nyyssönen vaihtoi maisemaa Espanjan kolmossarjan Córdobaan.


title: Kai Nyyssönen

text: Kolmossarjasta ei ollut enää asiaa maajoukkueeseen. Nyyssönen oli kuitenkin tyytyväinen joukkueeseen. Kuitenkin myös Córdoban kohtalo oli joutua talousongelmiin. Sieltä Nyyssönen siirtyi Skotlannin Valioliigan Motherwelliin, jonka ruorissa oli maanmies Harri Kampman. Nyyssösen peliaika loppui kuitenkin samoihin aikoihin kuin Kampman lähti seurasta. Tuli aika palata kotimaahan, FC Hakaan.


title: Kai Nyyssönen

text: Nyyssönen palasi KuPSiin kaudeksi 2004. Seuraavalla kaudella hän toimi KuPSin edustusjoukkueessa Juha Malisen apuvalmentajana (myös KuPS Akatemian kakkosvalmentajana ja KuPS talenttiakatemian päävalmentajana) pelaten myös kahdeksassa liigaottelussa loppukaudella. Kausi päättyi putoamiseen Ykköseen.


title: Kai Nyyssönen

text: Nyyssönen nimitettiin 30. lokakuuta 2006 seuran uudeksi päävalmentajaksi. Hän houkutteli KuPSiin pelaaja-apuvalmentajaksi ystävänsä Harri Ylösen, jonka kanssa hän jakaa vastuuta joukkueen valmentamisesta. Valmentajat esiintyvät usein julkisuudessa yhtäaikaisesti, mikä on poikkeus aikaisempien kausien linjaan. KuPSin päävalmentaja-aikanaan Nyyssönen on suosinut hyökkäävää jalkapalloa, mihin hänen mukaansa "perinteet velvoittavat". Kausi 2007 päättyi kovaan loppukiriin, joka johti Ykkösen voittoon ja nousuun Veikkausliigaan. Kaudella 2008 KuPS säilyi Veikkausliigassa täpärästi, voittamalla liigakarsinnassa Ykkösen FC Viikingit.


title: Kai Nyyssönen

text: Kuopion Palloseura aloitti Veikkausliigakauden 2009 heikosti. 14. toukokuuta 2009, viiden perättäisen tappion jälkeen seura ilmoittikin Nyyssösen erottamisesta. KuPS oli kerännyt 10 ottelusta vain 4 pistettä, mikä oikeutti viimeiseen tilaan. Valmennusvastuun otti urheilutoimenjohtaja Esa Pekonen.


title: Kai Nyyssönen

text: Veikkausliigassa Nyyssönen pelasi vuosien 1990 ja 2006 välisenä aikana 11 kautta, joissa kertyi 217 ottelua ja 41 maalia. Hän pelasi myös 2 A-maaottelua sekä 5 nuorten ja 15 poikien maaottelua.


title: Kiprian Storoževilainen

text: Pyhittäjä Kiprian Storoževilainen oli pyhittäjä Adrian Ondrusovalaisen oppilas. Ennen kääntymystään pyhittäjä Kiprian oli rosvopäällikkö, joka erilaisten vaiheiden jälkeen jäi vangiksi, koki ihmeellisen vapautumisen ja meni Ondrusovan luostariin vihkiytyen siellä munkiksi.


title: Kiprian Storoževilainen

text: Pyhittäjä Kiprian Storoževilainen kuoli noin vuonna 1598 ja hänet lasketaan Suomessa kuuluvaksi Karjalan valistajiin.


title: Kiprian Storoževilainen

text: Ortodoksinen kirkko kunnioittaa hänen muistoaan vuosittain marraskuun 2. päivänä sekä Karjalan valistajien yhteisenä muistopäivänä lokakuun viimeisen päivän ja marraskuun 6. päivän välisenä lauantaina.


title: Big Brother 2006

text: Big Brother 2006 oli Suomen Big Brotherin toinen tuotantokausi. Se esitettiin Subtv:llä. Kausi alkoi 28. elokuuta 2006 ja päättyi 1. joulukuuta, kestäen 96 päivää.


title: Big Brother 2006

text: Yhteensä 18 asukasta kilpaili vuoden 2006 Big Brotherissa. Kaksitoista asukasta saapui taloon ensimmäisenä iltana. Heistä 11 valittiin valintaprosessiin kirjallisten hakemusten perusteella ja Sari, 12. asukas, valittiin yleisöäänestyksellä hakemuksen jälkeen taloon. Kuusi muuta hakemusten perusteella prosessiin valittua saapui taloon tuotantokauden aikana. Yksi näistä kuudesta asukkaasta oli Heidin korvaava kilpailija, Sorella, joka saapui taloon 21. iltana, Sorellan häädön jälkeen. 36. kilpailupäivänä viisi uutta asukasta (Olli, Piritta, Jani, Mia, Jaakko) saapui taloon. Kaksi asukasta (Heidi ja Mika) poistettiin talosta.


title: Big Brother 2006

text: Kilpailijat (ns. asukkaat) asuivat Espoon Kivenlahteen rakennetussa talossa, ja olivat eristyksissä ulkomaailmasta. Finaaliviikolla talossa oli jäljellä neljä asukasta, joista yleisö sai äänestää voittajan.


title: Big Brother 2006

text: Suomen Big Brother 2006 voitti Sari Nygren. Hän sai 61,69 % annetuista voittoäänistä. Toiseksi sijoittui Kari Hautoniemi (24,27 %), kolmanneksi Kaarlo Nisso (11,54 %) ja neljänneksi Olli Paloheimo (2,5 %). Sari kuittasi itselleen 50 000 euron päävoiton ja Big Brotherin päiväkirjahuoneen tuolin.


title: Big Brother 2006

text: Suora "Big Brother Talk Show", jossa yksi asukas häädetään talosta, lähetettiin sunnuntaisin klo 21.00 SubTV:ltä. Sen juonsi Mari Kakko. Pääohjelma, joka sisältää edellisen päivän kohokohdat, pyöri maanantaista lauantaihin klo 22:00 SubTV:llä. Vappu Pimiän juontama "Big Brother Extra" näkyi arkipäivisin klo 19:00.


title: Big Brother 2006

text: Hausmylly - yhtyeen jäsenenä ja mainosäänistä tunnettu Jari Karjalainen on Suomen Big Brotherin nauhoitettujen kuulutusten ja mainoksien ääni.


title: Big Brother 2006

text: Tuotantokaudella 2006 Big Brotherin tunnuskappale oli Suburban Triben ”"While the World Awaits"”.


title: Big Brother 2006

text: Big Brotherin tuotantokauden 2006 finaalilähetystä katsoi 476 000 katsojaa, mikä on Subtv:n kaikkien aikojen katsojaennätys. Katsojatilastoissa toiseksi katsotuin Subtv:n ohjelma on BB:n tuotantokauden 2005 finaalilähetys.


title: Big Brother 2006

text: Sarille yleisöäänestyksen hävinneet ehdokkaatJoka viikko Big Brother-talon asukkaat saavat viikkotehtävän, jonka onnistumisesta lyövät vetoa viikoittaisella budjetillaan. Vedonlyöntiprosentin on oltava vähintään 25 prosenttia ja enintään 99 prosenttia viikkobudjetista.


title: Big Brother 2006

text: Joka viikko jokainen asukas nimesi kanssakilpailijoistaan kaksi häätöäänestykseen. Asukkaat (kaksi tai enemmän), jotka saivat eniten nimeämispisteitä joutuivat yleisöäänestykseen. Näistä asukkaista yksi häädettiin talosta. Joskus nimeämisissä oli kuitenkin Big Brotherin sanelemia poikkeuksia.


title: Siegfried Buback

text: Siegfried Buback (3. tammikuuta 1920 Wilsdruff, Saksa – 7. huhtikuuta 1977 Karlsruhe, Saksan liittotasavalta) oli länsisaksalainen tuomari ja yleinen syyttäjä, jonka Baader-Meinhof ryhmä surmasi 7. huhtikuuta vuonna 1977 Karlsruhessa. Hän toimi valtionsyyttäjänä ("Generalbundesanwalt") vuosina 1974–1977.


title: Siegfried Buback

text:
Bubackin ajaessa töihin kaksi miestä ajoi moottoripyörällä auton viereen ja ampui. Buback ja autonkuljettaja Georg Göbel sekä oikeuden virkamies Georg Wurster kuolivat kadulle Karlsruhessa. Murhaajat katosivat nopeasti paikalta. Kaupungin laidalta löydettiin myöhemmin Suzuki-merkkinen moottoripyörä.
Murhan tekijäksi ilmoittautui RAF:n ryhmä Kommando Ulrike Meinhof. Laukausten ampujasta ei ole tietoa, mutta kolme RAF:n jäsentä, Knut Folkerts, Christian Klar ja Brigitte Mohnhaupt, tuomittiin murhaan osallisina elinkautisiin rangaistuksiin. Bubackin murhan taustaryhmässä toiminut Verena Becker pidätettiin 27. elokuuta 2009, kun kirjeistä löytyneiden dna-näytteiden todettiin yhdistävän hänet murhan valmisteluun. Becker sai vuonna 1977 elinkautisen tuomion poliisien murhayrityksestä, mutta hänet armahdettiin 1989.


title: Siegfried Buback

text: Heti Bubackin murhan jälkeen Länsi-Saksan poliisi julisti yleisen hälytyksen koko Liittotasavallassa. Molemmat oikeistopuolueet CDU ja CSU syyttivät epäsuorasti sosialidemokraattista hallitusta murhasta. Ruotsin poliisi antoi 9. huhtikuuta yleishälytyksen, koska kolmen Baader-Meinhofin ryhmän jäsenen oletettiin paenneen Ruotsiin.


title: Siegfried Buback

text: Tuolloin jo vangitun RAF:n entisen asianajajan, sittemmin aktiivisen jäsenen Siegfried Haagin oletetaan toimineen taustalla. Haas vapautettiin 1987.


title: Mauno Hyvönen

text: Mauno Ilmari Hyvönen (s. 8. elokuuta 1925 Jyväskylä) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.


title: Mauno Hyvönen

text: Hyvönen aloitti uransa 1940-luvulla sivurooleissa, ja on toiminut monissa suomalaisissa elokuvissa kertojana, muun muassa Spede Pasasen elokuvissa "Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut", "Pähkähullu Suomi", "Pölhölä", "Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika" ja "Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon".


title: Mauno Hyvönen

text: Hyvönen on toiminut selostajana lyhytelokuvissa, ja toiminut pitkään televisioteatterissa.


title: Mauno Hyvönen

text: Hyvönen on näytellyt muun muassa elokuvissa "Pikku Ilona ja hänen karitsansa", "Hilja maitotyttö", "Villi Pohjola", "Lentävä kalakukko", "Punainen viiva", "Pekka Puupää" ja "Noin 7 veljestä". Hyvönen on ohjannut myös lyhyitä elokuvia ja näytelmäelokuvia, muun muassa "Obmolov" vuodelta 1963. Hyvönen tunnetaan myös radiohupailusta "Kankkulan kaivolla", jossa Hyvönen esitti "ornitologi Sylfred Huilaa".


title: Österbottningen

text: Österbottningen oli Kokkolassa vuodesta 1898 lähtien ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti. Vuonna 2008 se yhdistettiin pietarsaarelaisen "Jakobstads Tidningin" kanssa uudeksi "Österbottens Tidning" -lehdeksi.


title: Österbottningen

text: Ruotsinmielinen "Österbottningen" perustettiin samansuuntaisen "Norra Postenin" seuraajaksi ja maltillisen "Svenska Österbottenin" kilpailijaksi. Luonteeltaan se oli Kokkolan ja sen lähikuntien Kruunupyyn, Öjan, Alavetelin ja Teerijärven paikallislehti. Itsenäisyyden ajan alussa "Österbottningen" oli linjaltaan oikeistolainen, mutta muuttui vuoden 1927 omistajanvaihdoksen myötä vapaamieliseksi. Lehti vastusti lapuanliikettä ja kannatti jatkosodan aikana rauhanpolitiikkaa, minkä seurauksena oikeistopiirit perustivat vuonna 1943 sen kilpailijaksi lyhytikäisen "Nord-Österbotten" -lehden.


title: Österbottningen

text: Yleisilmeeltään "Österbottningen" oli vanhahtava 1930-luvun lopulle saakka, jolloin siitä ryhdyttiin kehittämään parempaa uutislehteä. Uudistukset jatkuivat 1960–1980-luvuilla, minkä ansiosta lehti onnistui säilyttämään asemansa ahtaalla ja suomenkielistyvällä markkina-alueella. Konstsamfundet osti lehtiyhtiön osake-enemmistön vuonna 1990 ja lisäksi 35 % osakkeista siirtyi vuonna 1999 HSS Medialle. "Österbottningen" ja HSS Median "Jakobstads Tidning" yhdistettiin vuonna 2008 Kokkolassa ja Pietarsaaressa toimitettavaksi "Österbottens Tidningiksi".


title: Österbottningen

text: "Österbottningen" ilmestyi aluksi kahdesti, vuodesta 1929 lähtien kolmesti, vuodesta 1947 kuudesti ja vuodesta 2004 seitsemän kertaa viikossa. Sen levikki oli 4 800 kappaletta vuonna 2005. Lehden päätoimittajina työskentelivät August Jakobsson (1898–1900), Emil Sandström (1901–1906), Erik Viklund (vastaava toimittaja 1906–1913), Emil Kock (1912–1927), M. E. Kulenius (1927–1931, 1937 ja 1940), Sigurd Gadolin (1931–1937), L. E. Carpelan (1940–1943), Sölve Kulenius (1943–1947), Erik Lodenius (1947), Ole Torvalds (1947–1948), Joel Granvik (1948–1957), Bengt Appelgren (1957–1960), Birger Thölix (1961–1964), Erik Stenvall (1964–1965), Erik Pakarinen (1965–1966), Ernest Granskog (1966–1973), Nils Grahn (1974–1983) ja Birger Enges (1983–).


Tieto- ja viestintätekniikan ammattilaiset TIVIA ry (aiemmalta nimeltään Tietotekniikan liitto ry, TTL) on valtakunnallinen, riippumaton tietotekniikka-alalla toimivien yhdistysten yhteistyöjärjestö. Vuodesta 2014 alkaen liitto on toiminut nimellä TIVIA (Tieto- ja viestintätekniikan ammattilaiset ry). Liitolla on tutkimus-, koulutus- ja tiedotustoimintaa. Vuonna 2014 liitolla on henkilöjäseniä noin 12 000 ja yritys- ja organisaatiojäseniä noin 500. Liiton toiminnanjohtajana on Mika Helenius ja liitolla on toimitilat Espoossa. TIVIA haluaa tehdä tunnetuksi suomalaista IT-alan osaamista ja tarjota jäsenilleen mahdollisuuden osaamisen kehittämiseen, verkostumiseen, palveluiden esittelyyn, laaja-alaiseen vuorovaikutuksen huippuosaajien kanssa, ja vaihtaa tietoa myös kansainvälisesti. TIVIA edustaa Suomea tietotekniikka alan kansainvälisissä järjestöissä IFIP:ssä (International Federation for Information Processing]) ja CEPIS:ssä (The Council of European Professional Informatics Societies).


title: Tieto- ja viestintätekniikan ammattilaiset TIVIA

text: Liitolla on alueellisia jäsenyhdistyksiä ja valtakunnallisia teemayhdistyksiä.


text: Suomen reikäkorttiyhdistys perustettiin 26. marraskuuta 1953. Se muutti nimensä 1960 Tietokoneyhdistykseksi. Vuoden 1972 alusta Tietokoneyhdistyksen toiminta jatkui Tietojenkäsittelyliittona. Tietotekniikan liitto perustettiin 1984, jolloin Tietojenkäsittelyliitto keskittyi julkaisu- ja kurssitoimintaan. Liitot yhdistettiin vuonna 1986 Tietotekniikan liitoksi. Tietotekniikan liitto uudisti ilmettään ja nimeään vuoden 2014 alussa ja toimii nykyisin nimellä Tieto- ja viestintätekniikan ammattilaiset TIVIA ry


text:
TIVIAan kuuluu yhteensä 28 jäsenyhdistystä.
TIVIA tekee tutkimuksia sekä yksin että eri yhteistyökumppaneiden kanssa. Säännönmukaisesti toistuvat tutkimukset ovat viime vuosina kohdistuneet tietotekniikka-alan yleisiin näkymiin, tietohallintoon sekä it-ammattilaisten työmarkkinoihin, työtehtäviin ja palkkakehitykseen. Kertaluontoisina katsauksina on selvitetty mm. ohjelmistoalan näkymiä sekä kunnallisvaaliehdokkaiden näkemyksiä kuntien tietotekniikkaan liittyvistä kysymyksistä.


text: TIVIAn tekemiä tutkimuksia ovat:


text: TIVIA (ent. Tietotekniikan liitto) on jo yli kahdenkymmenen vuoden ajan valinnut vuosittain vuoden tietotekniikkavaikuttajan ja vuoden tietotekniikkatuotteen. Kyseessä on kaksi eri kategoriaa, eikä vaikuttajalla välttämättä ole tekemistä tietotekniikkatuotteen kanssa.


title: Västra Nyland

text: Västra Nyland on läntisellä Uudellamaalla kuudesti viikossa ilmestyvä ruotsinkielinen sanomalehti. Lehden päätoimittaja on Marina Holmberg ja sen kotipaikkakunta on Raasepori. Lehden levikki on noin 10 000 kappaletta ja sen levikkialue käsittää Raaseporin lisäksi Inkoon, Siuntion ja Kirkkonummen kunnat sekä Hangon ja Lohjan kaupungit.


title: Joensuun puistot

text: Joensuun puistot ovat Joensuun kaupungissa sijaitsevia julkisia viheralueita.


title: Joensuun puistot

text: Vapaudenpuisto (vuoteen 1920 Nelikulmapuisto , ent. Teatteripuistikko) on Joensuun ydinkeskustassa kaupungintalon ja torin välissä ja osaa taidemuseolle johtavaa keskusta-akselia. Puistossa on Vapaudenpatsas (Yrjö Liipola, 1923) ja Antin ahven -suihkulähde (Lauri Leppänen, 1949).


title: Joensuun puistot

text: Puistossa ylioppilaat kokoontuvat lakkiaispäivänä päivällä, ja he marssivat sieltä sankarihaudoille. Kaupungin suuri joulukuusi pystytetään joulukuussa Vapaudenpuistoon.


title: Joensuun puistot

text: Puiston ainoa rakennus on vuolukivipintainen yleisö-wc (2005).


title: Joensuun puistot

text: Pielisjoen rannalla on rantapuisto, joka on jaettu Pohjoiseen rantapuistoon ja Eteläiseen rantapuistoon. Pohjoinen rantapuisto, jonka nimi muutettiin välillä Runonlaulajanpuistoksi (1937-1939), sijoittuu Elielinkujan ja Suvantokadun väliin ja Eteläinen rantapuisto Suvantokadusta etelään kohti Koivuniemen puistoa.


title: Joensuun puistot

text:
Eliel Saarisen puistossa (ent. Kaupungintalon puisto, Pakkahuonepuisto) Siltakadun puolella on Ryhtipatsas (Uno Aro, 1958).
Puistossa oli 1990-luvulla puistokirpputoreja. Kalamarkkinat pidetään Rantapuistossa keväisin ja syksyisin. Rantapuistossa on mukulakivisen Elielinkujan päässä ravintolalaiva Elina ja matkustajasatamassa kesäravintola Tuulaaki.


title: Joensuun puistot

text: Sataman Pakkahuone muutettiin vuonna 2007 Esittävän Taiteen Tila ry:n ylläpitämäksi eri taideryhmien harjoittelu- ja esiintymistilaksi . Käsityökeskus muutti tiloista Taitokortteliin 2006.


title: Joensuun puistot

text: Joulukuussa 2006 valmistui rantaan ns. promenaadilaituri, yli 200 metriä pitkä puinen kävelylaituri, jossa on yhtä pitkä puupenkki. Sataman lähellä on laattapintainen taideaukio, jonka viereen tuli kesällä 2007 teräspitsinen taideteos, "Välke." (Jukka Niskanen ja Teijo Karhu).


title: Joensuun puistot

text: Papinkadun päässä, oikeastaan jo Koivuniemen puistossa on Merenkulun muistomerkki (Jouko Solonen, 1968).


title: Joensuun puistot

text: Joensuun rantapuistovyöhyke on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Joensuun puistot

text: Joenrannan puisto jatkuu kaupungintalolta ylöspäin Kanavapuistona. Puistossa on lasten leikkipaikka. Konservatorion rakennus, joka on entinen tyttölyseo ja pääkirjasto, on jugendtyylinen rakennus, jossa on myös goottilaisia vaikutteita (Magnus Schjerfbeck, 1913). Sen takana on ravintola Astoria. Entisen paloaseman edustalla oleva alue on Pötkänniemi, jossa on mattolaituri ja pysäköintialue. Pötkällä oli 1950-luvulla rakennettu Joensuun ensimmäinen jääkiekkokaukalo. Se purettiin 1980-luvun alussa. Ennen rautatiesiltaa on ABC-aseman venelaituri.


title: Joensuun puistot

text: Keskuspuisto on pieni, neljänneskorttelin kokoinen alue Pankkitalon ja taidemuseon välissä, Siltakadun ja Kirkkokadun kulmassa. Puistossa pidetään kesäisin yhteislauluiltoja, ja sitä kutsutaan myös laulupuistoksi. Puistoalue pieneni, kun Pankkitalon pysäköintialuetta laajennettiin 1990-luvulla.


title: Joensuun puistot

text: Ystävyydenpuisto (ent. Urheilupuisto) sijaitsee Urheilutalon ja yliopiston välissä, pääkirjaston edustalla. Puistossa on lasten leikkipaikka ja kilometriviitat Joensuun ystävyyskaupunkeihin, mistä puisto on saanut nimensä. Ystävyydenpuistoon tehtiin perusparannus 2008. Se sai uudet penkit ja uuden ympäristötaideteoksen, kuvanveistäjä Jarmo Lehikoisen "Kolme aurinkoa".


title: Joensuun puistot

text: Rantakadun ja Torikadun alkupäässä sijaitseva kolmikulmainen puisto nimitettiin Jääkäripuistoksi, kun sinne pystytettiin Suomen sodan aikaista Karjalan jääkäriä esittävä Jääkäripatsas (Erkki Eronen, 1988). Lasten leikkipaikassa on monipuolinen välineisto.


title: Joensuun puistot

text: Ortodoksisen Pyhän Nikolaoksen kirkon takainen puisto on nimeltään Ristinpuisto. Puistossa on leikkikenttä. Puisto on ortodoksisen päiväkoti Pääskyn leikkipaikkana. Puistoon aiottiin sijoittaa Karjalaan jääneiden raja- ja laatokankarjalaisten sankarivainajien muistomerkki 1990-luvun alussa, mutta asukkaat vastustivat sitä, koska se olisi pienentänyt vapaassa käytössä olevan puistoalueen pinta-alaa, ja muistomerkki (Herman Joutsen 1990) saikin paikan Rauhanpuistosta hautausmaan vierestä.


title: Joensuun puistot

text: Luterilaisen kirkon ympärillä oleva puisto ja sen laaja, etelään viettävä nurmikko on kesäisin suosittu piknik-paikka joen rannassa. Vanhat petäjät tarjoavat vilpoisia varjopaikkoja. Puistossa pelataan frisbeetä, petankkia, jalkapalloa ja vuonna 2008 alueelle avattiin Joensuun ensimmäinen pysyvä frisbeegolfkenttä. Talvella puiston rinne on keskustan vilkkain pulkkamäki. Puisto rajoittuu Koivuniemen kenttään. Puistoalue pieneni vuonna 2004, kun Papinkadun laitaan tehtiin kirkon uusi pysäköintialue, josta asukkaat valittivat Korkeimpaan hallinto-oikeuteen asti. Puistossa on Joensuun seurakunnan ensimmäisen ja toisen väliaikaisen kirkon muistomerkki (Veikko Jalava, 1953).


title: Joensuun puistot

text: Länsikadun varrella, Vesikon edustalla oleva lasten leikkipuisto on Vekarapuisto. Se tunnetaan myös Naskalin puistona, puistossa olevan päiväkerhotalon Naskalin mukaan. Puistoon on rakennettu pieniä kumpareita; puisto valmistui nykymuotoonsa Lasten vuonna 1979.


title: Joensuun puistot

text: Eteläkadun eteläpuolella olevassa Hasanniemeen jatkuvassa puistossa on koirien ulkoilupuisto. Puisto rajoittuu Pielisjokeen. Puiston nimenä on myös Koivuniemi, aikaisemmin se oli Rättiniemi. Puistossa on pidetty kesäisin lampaita.


title: Joensuun puistot

text: Ilvespuisto sijaitsee Ilveksenkadun ja Länsikadun välissä, Jänönpuisto Otsonkadun varrella. Puistot syntyivät vuoden 1947 asemakaavan myötä.


title: Joensuun puistot

text: Vuokonpuistossa Matarakadun ja Vanamokadun välissä on urheilukenttä.


title: Joensuun puistot

text: Koillispuisto on laaja alue, joka käsittää muun muassa pientaloalueen, urheilukenttiä, koirapuiston ja ulkoilualueen.


title: Joensuun puistot

text: Joen rannalla hotelli Kimmelin (1977) takana oleva Sirkkapuisto on melko vähän käytetty laaja alue, mm. siksi, että sitä luullaan Kimmelin pihaksi. Kesällä 2006 siellä oli ympäristötaidenäyttely "Joen 3. ulottuvuus". Puiston paikalle suunniteltiin 1970-luvulla teatteri- ja konserttitaloa.


title: Joensuun puistot

text: Tiaisenpuisto on rajakapteeni Olli Tiaiselle nimetty puisto Tiaisenkadun ja Tikkamäentien kulmauksessa. Puistossa on Olli Tiaisen muistopatsas (Bertel Jung, 1932).


title: Joensuun puistot

text: Kirjurinkadun puistossa pidetään alueen asukasjuhlat.


title: Joensuun puistot

text: Niinivaaran vesitorninpuistossa Pielisensuun kirkon takana on vanha vesitorni.


title: Joensuun puistot

text: Penttilän Mäntylän alueella oleva Aarnialanpuisto tunnetaan komeista hongistaan.


title: Joensuun puistot

text: Muita puistoja: Lakkapuistikon ja Vesitorninpuiston lähileikkipaikka. Kissamäen Innanpuisto.


title: Joensuun puistot

text: Repokallion metsämäinen virkistysalue on alueen tärkeimpiä lenkkeily- ja hiihtopaikkoja.


title: Joensuun puistot

text: Kasvitieteellinen puisto on perustettu puulajipuistoksi eli arboretumiksi. Sen keskus on Itä-Suomen yliopiston kasvitieteellinen puutarha, Botania. Puisto ulottuu Linnunniemestä Siilaisenpuron pohjoisrannalle ja rajautuu Heinäpurontien itäpuolisiin korttelialueisiin, kasvitieteellisen puutarhan alueeseen ja Pyhäselkään. Pinta-ala on noin 71 ha.


title: Joensuun puistot

text: Siirtolapuutarhan puistossa on leikkipaikka.


title: Joensuun puistot

text: Martinpuisto ulottuu Mehtimäeltä Siilaisenpurolle.


title: Joensuun puistot

text: Marjalassa bunkkerinmuseon alue nimettiin Veteraanipuistoksi vuonna 2003.


title: Joensuun puistot

text: Peikkopuistossa on leikkipaikka ja aikuisten puutarhakeinu.


title: Joensuun puistot

text: Joensuun koirapuistot ovat muun muassa Koivuniemessä (aidattu 2005), Rantakylän Koillispuistossa (aidattu 2005), Niinivaaranpuistossa (aidattu 2006), Siilaisella ja Penttilässä Villanpuistossa.


title: Minuteman

text: Minuteman eli minuuttimies oli alun perin pohjoisamerikkalaiseen miliisijärjestöön kuuluva henkilö, joka oli vannonnut olevansa valmiina taisteluun minuutin varoitusajalla. Järjestö oli kolmentoista brittiläisen siirtokunnan ensimmäinen puolustus yllätyshyökkäyksessä Yhdysvaltain itsenäistymisen yhteydessä.


title: Minuteman

text: Vaikka minutemanit yhdistetään Yhdysvaltain vapaussotaan, heidän historiansa alkoi jo 1600-luvulla Massachusetts Bayn siirtokunnassa. Tuolloin luotiin ensimmäinen siirtokuntien militian etujoukko, joka oli valmiina sotaan puolen tunnin sisällä. Siirtokunnan johto katsoi tarpeelliseksi, että noin kolmasosa siirtokunnan miehistä koulutetaan nopean sotaanlähdön varalle. Sotilaiden varusteina tuli olla lunttulukkoinen ase tai keihäs. Heidän täsmallinen nimensä ei ollut vielä muotoutunut, mutta perusidea oli sama kuin minutemaneilla. He muodostivat keskenään lyhyen varotusajan sotilaiden verkoston. Tätä armeijan muotoa kutsuttiin ihanteelliseksi "yleiskäyttöiseksi palvelusmuodoksi". Minutemanit ja heidän edeltäjänsä olivat yleensä nuorempia ja liikkuvampia kuin muut vapaaehtoiset sotajoukot.


title: Minuteman

text: Vuonna 1689 minutemiesten ryhmä nousi taas esiin, tällä kertaa lumikenkämiesten nimellä. Heidän piti olla valmiina marssimaan lyhyellä varotusajalla mukanaan piilukirves sekä yksi pari hyviä lumikenkiä ja mokkasiineja. Seuraavan vuosisadan vaihteessa lumikenkämiehet esiintyivät taas historiassa, samoin heitä seuranneet etuvartiomiehet. Kumpienkin tarkoitus oli pitää loitolla Kanadan puolelta tehdyt intiaanihyökkäykset siirtokuntien lounaisille ranta-alueille. 1750-luvulla minutemaneihin verrattavat nopean toiminnan yksiköt taistelivat brittien riveissä Uutta Ranskaa vastaan seitsenvuotisen sodan aikana.


title: Minuteman

text: Syksyllä 1774 Massachusettsin maakunnallinen kongressi päätti, että jokainen kaupunki organisoisi oman militiansa. Kolmasosan militiasta piti olla valmiina sotaan lyhyellä varotusajalla.() Näiden minuuttimiesten aseistuksesta vastasivat tehokas musketti sekä pistin ja heillä tuli olla mukanaan riittävästi ampumatarpeita ja selkäreppu. Heidän koulutuksensa ei painottunut mies miestä vastaan taisteluun, vaan perustui enemmänkin sissitaktiikan omaksumiseen, ampumiseen puiden ja muiden suojapaikkojen takaa, sekä nopeaan vetäytymiseen. Minutemanien ei tarvinnut kantaa uniformua, vaan heidän vaatetuksensa oli vapaa.


title: Minuteman

text: Saman syksyn aikana joukkojen koulutus laitettiin alulle. Keväällä 1775 monet näistä yksiköistä harjoittelivat sotataitojaan nykyisten Massachusettsin Rhode Islandin, Marylandin ja Etelä-Carolinan mutaisilla pelloilla. Virginian Fairfaxin piirikunnassa kenraali George Washington ratsasti usein taistelukoulutusta saavien minutemanien harjoitusmaastojen ohi.


title: Minuteman

text: 17. päivä huhtikuuta Bostonin salaisen turvallisuuskomitean jäsen patriootti Samuel Prescott sai tiedon, jonka mukaan brittiläiset joukot lähestyivät Concordin pikkukaupunkia. Britit olivat valinneet Concordin ensimmäiseksi kohteekseen siellä olevan kapinallisten asevarikon takia. Kolme ratsastajaa lähetettiin varoittamaan Concorden amerikkalaisia asukkaita uhkaavasta vaarasta. Eräs ratsastajista oli Paul Revere, josta tuli eräs Amerikan vallankumouksen legendoista.


title: Minuteman

text: Minutemanit saivat tiedon lähestyvistä briteistä 18. huhtikuuta ja olivat välittömästi valmiit lähtemään vastaanottamaan vihollisen saapumista. Siirtokuntien militian kapteeni John Parkerin johdolla 60 – 70 minutemania asettui Lexingtonin puistoon pysäyttämään brittijoukkojen etenemisen. Varhain aamulla 19. huhtikuuta britit marssivat kaupunkiin. Joukkojen kohtaaminen päättyi aseelliseen yhteenottoon. Kukaan ei tiedä kumpi puoli ampui ensimmäisen laukauksen, vaan asiasta kiistellään edelleen. Minutemanit käsittivät nopeasti, että he eivät voineet pysäyttää noin 600 sotilaan brittiarmeijan etenemistä. Tilanteen toivottomuuden johdosta kapteeni Parker määräsi miehensä hajaantumaan, ja yhteenotto päättyi nopeasti. Lexingtonin puistoon jäi 18 haavoittunutta minutemania, joista kahdeksan menehtyi saamiinsa vammoihin.


title: Minuteman

text: Lexingtonin ja Concordin taistelut jatkuivat englantilaisten joukkojen edetessä Concordiin. Britit tuhosivat kapinallisten tarvikevarastoja, mutta eivät saaneet aikaan totaalista hävitystä. Siirtokuntien militia ja minutemanien eri yksiköt ympäröivät Concordin ja muodostivat lähes 4 000 miehen armeijan. Lyhyen laukaustenvaihdon jälkeen brittijoukot aloittivat vetääntymisesnsä Bostoniin, jossa oli heidän tukikohtansa. Minutemanit hyödynsivät oppimiaan taitoja tulittamalla pakenevaa vihollista puiden, pensaiden ja rakennusten takaa.


title: Minuteman

text: Toukokuussa 1775 Toinen mannermaakongressi päätti minutemanien lopettamisesta ja aloitti yleiset värväykset jotka koskivat uusien vapaaehtoisten sotilaiden seuraavia kahdeksaa kuukautta. Minutemanien rykmentit ja heidän upseerinsa sijoitettiin uuteen armeijaan, josta myöhemmin muodostui George Washingtonin johtama Siirtokuntien armeija


title: Autismi- ja Aspergerliitto

text: Autismi- ja Aspergerliitto ry (vuoteen 2003 asti "Autismiliitto") on vuonna 1997 perustettu autismin kirjon henkilöiden ja heidän perheidensä etujärjestö, joka on myös autismin kirjon yhdistysten kattojärjestö. Liittoon kuuluu 25 jäsenyhdistystä (2014), ja näissä on yhteensä noin 3 500 henkilöjäsentä (2014).


title: Autismi- ja Aspergerliitto

text: Liiton keskeisiä toimintatapoja ovat:


title: Autismi- ja Aspergerliitto

text: Autismi- ja Aspergerliittoon perustettiin vuonna 2007 Empowerment-projekti, jonka tarkoituksena oli toimia siltana Autismi- ja Aspergerliiton, paikallisyhdistysten, vertaisryhmien ja muiden autismin kirjolaisten välillä. Empowerment-projekti julkaisi muuan muassa vuonna 2009 perustettua Puoltaja-verkkolehteä ja vastasi kerran vuodessa järjestettävistä valtakunnallisista Empowerment-päivistä. Empowerment-projekti lakkautettiin vuonna 2010, jolloin Puoltajan toimittaminen ja Empowerment-päivien järjestäminen muuttuivat vapaaseen kansalaistoimintaan perustuviksi hankkeiksi. Empowerment-päivien järjestämisvastuu siirtyi vuonna 2015 Suomen Aspergeryhdistykselle.


title: Keisaripuu

text: Keisaripuu ("Paulownia tomentosa") on kotoisin Itä-Aasiasta ja se kuuluu 10–15-lajiseen puusukuun. Tieteellisen nimensä puu on saanut Venäjän tsaarin Paavali I:n tyttären Anna Pavlovnan mukaan, mutta suomalaiseen nimeensä keisari on päässyt kotiseutunsa perusteella. Lajinimi "tomentosa", "nukkainen", viittaa suurten lehtien alapinnan harmaaseen nukkapeitteeseen.


title: Keisaripuu

text: Keisaripuu on erittäin nopeakasvuinen, keskikokoinen, 10–15 metriä korkea vankkaoksainen ja leveälatvuksinen puu. Sen runko on harmahtavan ruskea ja lehdet herttamaisia, pitkä- ja teräväkärkisiä. Joissakin lehdissä voi olla kolmesta viiteen liuskaa.


title: Keisaripuu

text: Vaalean ruskeat samettimaiset kukkanuput kehittyvät syksyllä ja ne näkyvät talvella oksistossa hyvin. Ilmastoltaan viileillä seuduilla pakkaset voivat kuitenkin viottaa kukkanuppuja talven ja kevään aikana, jolloin puu ei kuki. Vaalean sinivioletit, makealle tuoksuvat, 5 cm pitkät torvikukat puhkeavat loppukeväällä suurissa tertuissa ennen lehtiä. Kukkien ulkonäön perusteella puuta kutsutaan Englannissa sormustinkukkapuuksi (foxglove tree). Vihreät, soikeat siemenkodat (noin 3 cm) muuttuvat syksyllä ruskeiksi ja halkeavat, jolloin kalvoreunaiset siemenet vapautuvat. Kiinassa kuohkeita siemeniä on käytetty pakkausmateriaalina.


title: Keisaripuu

text: Keisaripuista "Paulownia tomentosa" ja "Paulownia koreana" ovat ilmastollisesti kylmänkestävimpiä lajeja. Suvun muita lajeja ovat muun muassa "Paulownia fargesii", "Paulownia fortunei" ja "Paulownia kawakamii".


title: Keisaripuu

text: Keisaripuu on alkujaan peräisin Itä-Aasiasta Kiinasta. Puu on nykyään suosittu koristepuu kaikkialla, missä ilmasto on tarpeeksi lämmin sen kasvattamiseksi. Euroopassa keisaripuuta kasvaa paljon Välimeren maissa, mutta puu menestyy Keski-Euroopassakin Etelä-Englantia myöten. Euroopan pohjoisin lähes 10-metriseksi vankaksi puuksi kasvanut ja ajoittain kukkiva yksilö kasvaa Ruotsissa, leutoilmastoisen Visbyn kasvitieteellisessä puutarhassa.


title: Keisaripuu

text: Talvella keisaripuu kestää pakkasta parisen kymmentä astetta, mutta kukkanuput paleltuvat herkästi jo noin kymmenessä pakkasasteessa. Ilmastollisesti kylmemmillä seuduilla kuten Suomessa puuta voidaan kasvattaa ulkona näyttävänä perennana. Puu katkaistaan keväällä juuresta jolloin se kesän mittaan kasvattaa valtavat, jopa 60-senttiset lehdet. Korkeutta se ehtii kasvaa jopa kolme metriä yhden kasvukauden aikana. Suomessa keisaripuuta voidaan kokeilla kasvattaa myös kesällä aurinkoisessa paikassa ulkona ruukkukasvina tai -puuna, jota säilytetään talven yli viileässä kellarissa yms paikassa. Ruukkupuu kukkii 4–5-vuotiaana.


title: Keisaripuu

text: Itä-Aasiassa keisaripuu on arvostettua puutyöainesta. Puu on hyvin kevyttä (ominaispaino noin 0,30), mutta painoonsa nähden kestävää. Siitä valmistetaan monenlaisia tarve-esineitä kuten huonekaluja, geta-sandaaleja ja soittimia.


title: Keisaripuu

text: Kiinassa keisaripuuhun on vuosisatojen aikana liitetty taianomaisia ominaisuuksia. Puiden lehtien ja siementen uutteen on uskottu säilyttävän ihon nuorekkaana ja estävän hiuksia harmaantumasta. Japanin keisarin vaakunaan on päässyt tyylitellyt keisaripuun lehdet ja kukinto.


title: Maksniemi

text: Maksniemi on kylä ja taajama Simon kunnassa lähellä Kemin kaupungin rajaa. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 744 ja pinta-ala 1,3 km², josta vesialuetta 0,1 km². Maksniemi sijaitsee Perämeren rannalla noin 9 kilometriä länteen Simon kunnan keskustaajamasta ja noin 7 kilometriä kaakkoon Kemin keskustasta. Maksniemessä sijaitsevat myös Perämereen työntyvät Ykskuusen ja Karsikon niemet.


title: Maksniemi

text: Kylä sijaitsee valtatien 4 sekä Oulun–Tornion rautatien varrella. Nelostien varrella sijaitseva alue on kaavoitettu yritysalueeksi. Maksniemen "keskus" sen sijaan sijaitsee Postinlahden rannalla valtatie 4 meren puoleisella alueella. Karsikon niemellä sijaitsee harvempaa asutusta, sen sijaan niemellä sijaitsee paljon loma-asutusta. Maksniemen ja Kemin Sauvosaaren yhdistää kevyenliikenteen väylä.


title: Maksniemi

text: Kylästä on hyvät linja-autoyhteydet sekä Simoon että Kemiin. Kylän kohdalta alkaa lokakuussa 2010 avattu Kemin moottoritie. Valtionrautateiden entinen Maksniemen seisake on lakkautettu 1980-luvulla. Kylässä toimii myös kioskikahvila ja kotieläinpuisto.


title: Maksniemi

text: Kylällä on oma peruskoulu, jossa annetaan opetusta 1.–6. vuosiluokille. Koulun yhteydessä toimii myös esikoulu. Koulujen vieressä toimii kylän päiväkoti.


title: Maksniemi

text: Karsikon niemi oli yksi sijoituspaikkavaihtoehto energiayhtiö Fennovoiman suunnittelemalle ydinvoimalalle.


title: Maksniemi

text:
Maksniemi oli 2010 myös maailman pohjoisin sijaintipaikka, jossa todettiin puutiaisaivotulehdusta.
Maksniemi on Simon vanhimpia asutusalueita. Vanhaa rakennuskantaa purettiin kuitenkin paljon 1960- ja 1970-luvulla.


title: Maksniemi

text: Maksniemi toimi 1920–1930-luvuilla salakuljetetun pirtun kauttakulkupaikkana. Vuosina 1927–1932 Maksniemessä takavarikoitiin kaikkiaan 18 530 litraa laitonta alkoholia.


title: Maksniemi

text: Maksniemen Karsikkoon, Fennovoiman ydinvoimalalle varatulle alueelle, valmistellaan uutta Karsikon aluetta, jossa tulisi olemaan 50 omakotitalotonttia ja 60 hehtaarin kokoinen teollisuusalue. Aiemmin aluueelle suunniteltiin suurteollisuusaluetta.


title: Mämmilä (Pello)

text: Mämmilä on kylä Pellon kunnassa, Tornionjokilaaksossa. Kylä sijaitsee vain muutamia kilometrejä kuntakeskuksen eteläpuolella Torniontien (Vt 21) varressa.


title: Vega-ohjelma

text: Vega-ohjelma oli neuvostoliittolainen Venukseen lähetettyjen luotaimien sarja. Vega 1 ja Vega 2 olivat miehittämättömiä luotaimia, jotka kummatkin laukaistiin joulukuussa 1984. Niillä oli kaksiosainen tehtävä johon kuului sekä Venuksen tutkiminen että Halleyn komeetan ohilento.


title: Vega-ohjelma

text: Halleyn komeetan ohilento oli lentoon viime hetkellä tehty muutos, joka seurasi US Halley-lennon perumisesta vuonna 1981. Myös myöhempi Venera-lento peruttiin, ja Venuksen tutkimisen osuutta Vega 1:n lennolla vähennettiin. Luotain perustui aikaisempiin Venera 9 ja Venera 10 -tehtäviin. Luotaimet laukaistiin 15. joulukuuta ja 12. joulukuuta 1984.


title: Dario Dainelli

text: Dario Dainelli (s. 9. kesäkuuta 1979, Pontedera, Italia) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa kotimaansa pääsarjassa, Serie A:ssa pelaavaa firenzeläistä ACF Fiorentinaa. 191 senttimetriä pitkän Dainellin pelipaikka on keskuspuolustaja.