title: G3 (kiertue)

text: Ensimmäistä kertaa DVD:n ja CD:n ääniraidat on äänitetty samasta konsertista.


title: G3 (kiertue)

text: Ensimmäisellä G3 2006 -kiertueella esiintyivät John Petrucci, Eric Johnson and Joe Satriani. Kiertue järjestettiin välillä 16.10.2006 - 29.10.2006.


title: G3 (kiertue)

text: Kohde: Etelä-Amerikka


title: G3 (kiertue)

text: Toisella G3 2006 -kiertueella esiintyivät John Petrucci, Steve Vai and Joe Satriani. Kiertue järjestettiin välillä 29.11.2006 - 8.12.2006.


title: G3 (kiertue)

text: Kohde: Australia


G3 (kiertue)


title: Chingo

text: Chingo on kerrostulivuori kaakkoisessa Guatemalassa, El Salvadorin rajalla. Sen ei tiedetä purkautuneen historiallisella ajalla.


title: G3

text: G3 voi tarkoittaa:


title: Yasmin Levy

text: Yasmin Levy (s. 23. joulukuuta 1975, Jerusalem) on israelilainen sefardimusiikin esittäjä.


title: Yasmin Levy

text: Levyn debyyttialbumi oli "Romance & Yasmin" vuonna 2000. Hän eteni urallaan niin nopeasti, että oli jo vuonna 2005 ehdolla BBC:n maailmanmusiikkipalkinnon saajaksi.


title: Yasmin Levy

text: Yasmin Levyltä ilmestyi vuonna 2005 albumi "La Juderia".


title: Lake Clarkin kansallispuisto

text: Lake Clarkin kansallispuisto () on lounaisessa Alaskassa sijaitseva kansallispuisto. Sen perusti Alaska National Interest Lands Conservation Act vuonna 1980.


title: Lake Clarkin kansallispuisto

text: Vesialueet kansallispuistossa jakaantuvat kahteen suureen vesistöön. Muutamat pohjoisosan järvet ja joet kuuluvat Kuskokwimin vesialueeseen ja liittyvät Kuskokwimjokeen. Suurin osa alueen järvistä kuuluvat osaksi Kvichakin vesialuetta. Lake Clarkiin laskee useita pieniä jokia. Lake Clarkista vesi virtaa Newhalenjokea Iliamna Lake -järveen, josta lopulta Kvichakjokea pitkin Bristolinlahteen.


title: Lake Clarkin kansallispuisto

text: Kvichakin vesialue ja erityisesti Lake Clark on elintärkeä taloudellisesti tärkeälle punalohelle. Punalohikannan suojelu olikin yksi pääsyistä puiston perustamiseen.


title: Lake Clarkin kansallispuisto

text: Kansallispuiston kattama alue on hyvin monipuolinen. Se on kolmen vuoristoisen alueen risteyskohdassa ja alueella on kolme toimivaa tulivuorta Mount Spurr, Mount Redoubt ja Mount Iliamna . Rannikolla maasto on metsäistä ja lännessä on tundran peittämää ylätasankoa.


title: Lake Clarkin kansallispuisto

text: Luonnonpuistoon ei johda teitä, joten sinne pääsee vain pienellä vesilentokoneella.


title: John Gale

text: John Gale (s. 13. joulukuuta 1953, Bushey) on englantilainen pokeriammattilainen.


title: John Gale

text: Gale aloitti texas hold'emin pelaamisen vuonna 2004. Hän tuli ensimmäisen kerran tunnetuksi voitettuaan tammikuussa 2005 World Poker Tourin PokerStars.Com Caribbean adventure -turnauksen Bahamasaarilla. Gale pääsi turnaukseen internetin satelliittiturnauksen kautta ja voitti 461 pelaajaa ensimmäisessä merkittävässä live-turnauksessaan. Kilpailun ykköspalkinto oli 890 600 dollaria. Pian tämän jälkeen Gale myi menestyvän liikkeenjohdon konsultointiyrityksensä ja siirtyi ammattilaiseksi.


title: John Gale

text: Helmikuussa 2005 Gale oli rahoilla European Poker Tourin Ranskan avoimissa ja myöhemmin samana kesänä neljä kertaa rahasijoilla WSOP-turnauksissa. $ 5,000 Pot Limit Hold'em -turnauksessa hän oli kakkonen Brian Wilsonin jälkeen.


title: John Gale

text: Heinäkuussa 2006 Gale voitti ensimmäisen WSOP-rannekkeensa $ 2,500 Pot Limit Hold'em -turnauksesta. Sen ykköspalkinto oli 374 849 dollaria. Hän sijoittui rahoille myös WSOP:n pääturnauksessa. Tammikuussa 2007 WPT:n Borgata Winter Openissa Gale sijoittui kolmanneksi John Henniganin voittamassa kisassa. Kolmossijastaan Gale ansaitsi 443 096 dollaria. Heinäkuussa 2008 Bellagion kasinolla pelatussa 5000 dollarin no limit holdem -turnauksessa Gale voitti ja ansaitsi 205 500 dollaria.


title: John Gale

text: Tammikuussa 2009 Galen turnauspalkinnot ylittivät 3,2 miljoonaa dollaria.


title: Vaaka (järjestö)

text: Vauvakassiyhdistys – Vaaka ry on vapaaehtoisjärjestö, joka on tullut tunnetuksi valtakunnallisista kassikeräyksistä. Idean pohjana ovat "miniäitiyspakkaukset" eli vaate- ja tarvikekassit, joita on koottu ensin vauvoille ja myöhemmin eri-ikäisille lapsille.


title: Vaaka (järjestö)

text: Vaaka ry syntyi Vauvakassi-kampanjasta 2000. Kakarakassikeräys toteutettiin vuonna 2001, koulureppukeräys 2002 ja lastenvaatekeräys 2003. Vuonna 2004 kerättiin jälleen vauvakasseja ja vuonna 2006 taaperokasseja. Keräyksen kohteina on ollut useimmiten Venäjän Karjala, mutta myös Valko-Venäjä, Afganistan ja Baltian maat. Vuonna 2008 toteutettiin Kodin kokoinen kassi -keräys, jonka kohteena oli Viron Narva.


title: Vaaka (järjestö)

text: Vaaka ry on panostanut ennalta ehkäisevään toimintaan. Venäjän Karjalassa on meneillään kaksi pitkän tähtäimen hanketta: Karjalan nuorten perheiden klubi ja Värtsilän nuortentalo. Perheklubin idea on tarjota nuorille perheille vertaistukea ja asiantuntija-apua erilaisiin ongelmiin. Klubeja kokoontuu Sortavalassa, sen lähikylissä ja koko Karjalan alueella. Värtsilän nuortentalo on Vaaka ry:n uusin pitkäaikaishanke, joka tarjoaa rajan pinnassa sijaitsevan Värtsilän nuorille tukikohdan. Talossa järjestetään työpajatoimintaa ja vertaistukiryhmiä.


title: Vaaka (järjestö)

text: Yhdistyksellä on myös pienempiä projekteja: neulotaan tilkkuja ja villasukkia, kasataan koskettelukirjoja ja tilkkupeittoja, ommellaan puuhapeittoja tai kangasvaippoja. Projektien kohteet löytyvät niin kotimaasta kuin ulkomailtakin: yhdistys on tukenut esimerkiksi vastasyntyneiden osastoja kotimaan sairaaloissa ja orpokotia Intiassa. Esimerkiksi villasukkia on kerätty vuodesta 2004 asti ja niitä on lähtenyt Vaaka ry:n kautta maailmalle yli 3000 paria.Vaaka ry:n sivusto


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Eliezer Ben-Jehuda (hepreaksi אֱלִיעֶזֶר בֶּן־יְהוּדָה, s. 7. tammikuuta 1858 Luzhky, Venäjän keisarikunta – 16. joulukuuta 1922 Jerusalem, Palestiinan brittiläinen mandaatti) oli heprean kielen ja juutalaisten tekstien tutkija, joka loi perustan modernin heprean synnylle ja leviämiselle arkikäyttöön Israelissa. Hän on nykyheprean isä ja hänen ansiotaan on, että hepreasta tuli puhekieli. Hän oli myös mukana Israelin valtion perustusten laskemisessa. Nykyisin hepreaa puhuvat ensimmäisenä tai toisena kielenään miljoonat ihmiset ympäri maailman ja se on Israelin virallinen kieli.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Hän opiskeli Venäjällä ja Ranskassa.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Eliezer Jitzhak Perelman syntyi liettualaisessa pikkukaupungissa Luzhkyssa nykyisen Valko-Venäjän alueella. Tuohon aikaan vain perheen ensimmäinen poika oli vapaa sotapalveluksesta. Äiti Feige pelkäsi kahden nuorimman puolesta, että näille kävisi kuin hänen omalle veljelleen, jonka kasakat veivät tsaarin määräyksestä jo seitsemänvuotiaana armeijaan. Sen jälkeen Feige ei enää koskaan kuullut mitään veljestään. Lopulta vanhemmat päättivät rekisteröidä pojat tuttujen lapsettomien perheiden nimiin. Siten Eliezerin sukunimi Perlman muuttui Iljanoviksi. Eliezerillä oli hyvä lukupää. Perhe oli köyhä eikä heillä ollut varoja pojan kouluttamiseen. Vanhemmat laittoivat hänet uskonnollisen David Wolfsonin, äidin veljen, luo, joka oli varakas, toivoen pojasta rabbia.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Hänen vanhempansa toivoivat hänestä rabbia ja hänen opintonsa perehdyttivät hänet syvästi hepreankieleen.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Ben-Jehuda kuitenkin siirtyi maalliseen oppiin ja ajautui aikakautensa poliittisiin pyörteisiin. Eurooppalaisten kansallisvaltioiden, kuten Bulgaria ja Kreikka, synty herätti Ben-Jehudassa monen muun juutalaisen tavoin unelman juutalaisten omasta valtiosta. Ben-Jehudan näkemys hepreankielestä juutalaista kansaa yhdistävänä tekijänä sopi hyvin yhteen juutalaisyhteisössä kyteneen sionistisen aatteen kanssa.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Juutalaiset tunsivat heprean pyhien kirjoitustensa kielenä, mutta sen saattaminen puhekäyttöön vaati mm. uutta sanastoa ja keskustelukäytäntöjen kehittämistä. Ben-Jehuda sai käytännön kokemusta "arkihepreasta" opettaessaan kieltä Pariisissa ja asuessaan Algerian juutalaisten keskuudessa.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Ben-Jehuda muutti 1881 Palestiinaan, missä hän ajoi modernia hepreaa maata asuttaneiden juutalaisten yhteiseksi kieleksi. Heikosta terveydestään huolimatta Ben-Jehuda toimi opettajana ja muun muassa julkaisi sionistista sanomalehteä. Kouluissa hän opettaisi kielen lapsille ja lehdet tekisivät sitä tunnetuksi aikuisten parissa. Maaperä hepreankielen uudelle synnylle oli otollinen Israelissa, missä kielien kirjo oli laaja. Yhteinen kieli nähtiin pian sionistisen aatteen ja syntyvän valtion edellytyksenä.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Ben-Jehudan poika, Ben-Zion ("Siionin poika", s. 1882), oli ensimmäinen modernia hepreaa äidinkielenään puhunut ihminen.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Ben-Jehudan kirjallinen päätyö oli eittämättä 17-osaisen heprean kielen sanakirjan aloittaminen ja aineiston kerääminen. Viimeisteltyyn muotoonsa teoksen 11 viimeistä osaa saattoivat hänen toinen vaimonsa Hemda, hänen poikansa, ja viimeisten kolmen osan osalta vastaperustettu Israelin valtio lopulta vuonna 1951.,


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Israelissa Jerusalemissa on katu nimeltä Ben Yehuda Street.


title: ¡Revolt Now!

text: ¡Revolt Now! on Suburban Triben seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 26. huhtikuuta 2006. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 7.


title: Tarja Markus

text: Tarja Markus (s. 14. tammikuuta 1946 Riihimäki) on suomalainen näyttelijä.


title: Tarja Markus

text: Tunnetuimmillaan Markus oli 1960–70-luvun taitteessa. Hän esiintyi niin Erkko Kivikosken ("Kesyttömät veljekset", 1969), Risto Jarvan ("Ruusujen aika", 1969) kuin Maunu Kurkvaarankin ("Rottasota", 1968; "Miljoonaliiga", 1968; "Punatukka", 1969) elokuvissa. Komedianäyttelijänlahjansa hän pääsi näyttämään Spede Pasasen elokuvissa "Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika" (1970) ja "Kahdeksas veljes" (1971).


title: Tarja Markus

text: Pientä esiintymistä Edvin Laineen ja Viktor Tregubovitšin elokuvassa "Luottamus" lukuun ottamatta Markus katosi valkokankailta seuraavaksi kahdeksikymmeneksi vuodeksi. 1990-luvun alussa hän esiintyi Anssi Mänttärin elokuvissa "Muuttolinnun aika" (1991), "Mestari" (1992) ja "Palkkasoturi" (1997). Hän on toiminut freelance-näyttelijänä.


title: Tarja Markus

text: Vuonna 1967 Markus oli yksi Ryhmäteatterin perustajajäsenistä.


title: Tarja Markus

text: Vuonna 2006 Markus teki koskettavan sivuroolin surullisena ja alkoholisoituneena Liisana Helsinkiin sijoittuvassa japanilaiselokuvassa "Ruokala Lokki". Syksystä 2009 alkaen Markus on esiintynyt televisiosarjan "Salatut elämät" joissakin jaksoissa esittäen lääkäri Petra Kettusta.


title: Tarja Markus

text: Tarja Markuksen puoliso on näyttelijä Pertti Roisko.


title: Suburban Tribe (albumi)

text: Suburban Tribe on Suburban Triben viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Se ylsi Suomen virallisen listan sijalle 5.


title: Tulivuori Fujin purkaus Hōei-kaudella

text: Fuji-tulivuori purkautui Hōei-kaudella vuonna 1707. Vuori on purkautunut kolmesti: kahdesti Heian-kaudella ja kerran Edo-kaudella (Hōei-purkaus).


title: Tulivuori Fujin purkaus Hōei-kaudella

text: Purkaus ei aikaansaanut laavavirtaa, mutta se vapautti ilmakehään runsaasti vulkaanista tuhkaa, joka leivisi laajalle alueelle yltäen jopa 100 km:n päässä olevaan Edoon. Purkautuneen tuhkan määräksi on arvioitu noin 800 000 000 m³.


title: Tulivuori Fujin purkaus Hōei-kaudella

text: Purkaus tapahtui vuoren lounaisrinteellä ja sen seurauksena syntyi kolme uutta kraatteria.


title: Tulivuori Fujin purkaus Hōei-kaudella

text: Purkausta seuraavana vuonna läheinen Sakawa-joki tulvi veteen kulkeutuneen tuhkan seurauksena.


title: Tulivuori Fujin purkaus Hōei-kaudella

text: Vulkaaninen hiekka laskeutui ja levisi Fujin itäpuolella sijainneille viljelysmaille. Viljelysten säilyttämiseksi maanviljelijät keräsivät tuhkaa keoiksi, joka kuitenkin sateiden myötä kulkeutui jokiin ja mataloitti niitä.


title: Michael Gracz

text: Maciek "Michael" (tai "Mike") Gracz (s. 23. lokakuuta 1980 Varsova) on puolalaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hän on voittanut sekä WPT- että WSOP-turnauksen. Graczin lempinimi on "The Kid" ("kakara").


title: Michael Gracz

text: Gracz muutti nelivuotiaana vanhempiensa mukana Puolasta Yhdysvaltoihin. Gracz oppi pokerin isältään ja pelasi sitä säännöllisesti opiskellessaan North Carolina State Universityssa.


title: Michael Gracz

text: Graczin ensimmäinen merkittävä turnausvoittonsa oli Atlantic Cityssä pelatun 5 000 dollarin sisäänoston The 2004 Trump Classic no limit texas hold'em -turnauksen ykköstila joulukuussa 2004. Voittosumma oli 295 275 dollaria. 19. maaliskuuta 2005 Gracz voitti WPT:n PartyPoker.com Million IV Cruise -tapahtuman ja 1,5 miljoonan dollarin ykköspalkinnon. Seuraavana kesänä hän oli ykkönen WSOP:n $ 1,000 No Limit Hold'em -turnauksessa, jonka voittaja ansaitsi 594 460 dollaria. "CardPlayer"-lehti valitsi hänet vuoden 2005 "läpimurtopelaajaksi" ("Breakthrough Player of the Year").


title: Michael Gracz

text: Elokuussa 2007 Graczin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,8 miljoonaa dollaria.


title: Janne Pesonen

text: Janne Tapani Pesonen (s. 11. toukokuuta 1982 Suomussalmi) on suomalainen jääkiekkoilija ja lajin maailmanmestari, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelaa SHL-joukkue Växjö Lakers HCssa.


title: Janne Pesonen

text:
Pesonen on voittanut Jääkiekon Suomen mestaruuden neljä kertaa; kausina 2003–2004, 2004–2005, 2006–2007 ja 2007–2008. KHL:n mestaruuden Pesonen on voittanut kerran kaudella 2009–2010.
Jääkiekon SM-liigan runkosarjassa Pesonen on pelannut 285 ottelua tehopistein 94+122=216, ja 62 pudotuspeliottelussa Pesonen on merkkauttanut tehopisteet 18+13=31. AHL:ssä Pesonen on pelannut 70 runkosarjaottelua tehopistein 32+50=82, ja viidessä pudotuspeliottelussa hän on kerännyt tehopisteet 1+5=6.


title: Janne Pesonen

text:
Mighty Ducks of Anaheim varasi Pesosen NHL:ään vuoden numerolla 269.
NHL:ssä Pesonen on tehnyt seitsemän runkosarjaottelun mittaisen visiitin Pittsburgh Penguinsin paidassa kaudella 2008–09, jolloin hän pelasi valtaosan kaudesta kuitenkin seuran AHL-liigan farmijoukkueessa, Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa.


title: Janne Pesonen

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueessa Pesonen on pelannut vuoden 2011 MM-kisoissa, jossa hän pelasi 9 ottelua tehopistein 2+5=7 ja oli mukana voittamassa Suomelle maailmanmestaruutta. Jäätyään ilman sopimusta Winnipeg Jetsiin siirtyi Pesonen Helsingin IFK:hon kaudeksi 2011–12.


title: Janne Pesonen

text: Kaudeksi 2012–13 Pesonen siirtyi takaisin Ak Bars Kazaniin.


title: Janne Pesonen

text: Suomussalmelta lähtöisin oleva Pesonen aloitti jääkiekkoilun Kuhmon Kivassa, josta hän siirtyi jääkiekon II-divisioonassa pelaavaan Kajaanin Hokkiin, jonka edustusjoukkueessa hän pelasi kaksi ottelua. Kauden 1999–2000 Pesonen vietti Oulun Kärppien B-nuorten joukkueessa, jossa hän pelasi 33 ottelua tehoin 6+12=18. Seuraavalle kaudelle hänet nostettiin seuran A-nuorten joukkueeseen, jossa hän vietti kaksi seuraavaa kautta tehden runkosarjassa molemmilla kausilla 31 tehopistettä.


title: Janne Pesonen

text: Jääkiekon SM-liigassa Pesonen debytoi A-nuorissa vietetyn kauden 2001–2002 päätteeksi. Yhdeksässä SM-liigan ottelussa Pesonen teki kaksi maalia. Seuraavan kauden hän päätti viettää Mestikseen nousseessa Kajaanin Hokissa, ja kaudella 2002–2003 Pesonen pelasi 40 runkosarjaottelua tehoin 14+21=35.


title: Janne Pesonen

text:
Ensimmäisellä SM-liigakaudellaan 2003–2004 Pesonen pelasi runkosarjassa 56 ottelua tehopistein 17+13=30 ja voitti Kärppien paidassa ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Hänet palkittiin myös Jarmo Wasaman muistopalkinnolla vuoden tulokkaana, ja Mighty Ducks of Anaheim varasi Pesosen NHL:ään seuran kahdeksantena varauksena, koko tilaisuuden 269. pelaajana.
Kaudella 2004–2005 Pesonen kasasi 55 runkosarjaottelussa tehopisteet 11+18=29, ja Kärpät juhli jälleen mestaruutta.


title: Janne Pesonen

text:
Kaudella 2005–2006 Pesonen pelasi 53 ottelua runkosarjassa tehoin 8+14=22, ja pudotuspeleissä pelatuissa 11 ottelussa hänen tehopisteensä olivat 4+0=4. Mestaruuteen Kärpät ei kaudella yltänyt, mutta pronssimitalin se sai kukistettuaan pronssiottelussa HIFK:n.
Pesosen lopullisena läpimurtokautena SM-liigaan voidaan pitää kautta 2006–2007. Pesonen pelasi runkosarjassa 56 ottelua tehopistein 22+33=55 sijoittuen pistepörssissä kuudenneksi, ja hänet palkittiin Jari Kurri -palkinnolla pudotuspelien parhaana pelaajana, ja hänet valittiin myös SM-liigan tähdistökentälliseen Kärppien voittaessa seurahistorian neljännen SM-kultansa.


title: Janne Pesonen

text: SM-liigakausi 2007–2008 oli Pesoselle jälleen hyvin menestyksekäs. 56 runkosarjaottelussa tehopisteet 34+44=78 kasannut Pesonen voitti Veli Pekka Ketola -palkinnon runkosarjan pistepörssin voittajana, Matti Keinonen -palkinnon liigan tehopelaajana ja Aarne Honkavaara -palkinnon liigan parhaana maalintekijänä. Lisäksi Pesonen valittiin toistamiseen liigan tähdistökentälliseen, ja Kärpät juhli jälleen kerran SM-kultaa. .


title: Janne Pesonen

text: Heinäkuussa 2008 Pesonen solmi sopimuksen NHL-seura Pittsburgh Penguinsin kanssa. Kauden 2008–09 Pesonen aloitti NHL:ssä 1. marraskuuta 2008 St. Louis Bluesia vastaan pelatussa ottelussa, jonka jälkeen hän pelasi Pittsburghin paidassa vielä kuusi ottelua. Suurimmaksi osaksi Pesonen pelasi AHL-liigassa Pittsburghin farmiseurassa, Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa, jossa hän pelasi runkosarjassa 70 ottelua pistein 32+50=82. Pudotuspeleissä Pesonen pelasi 5 ottelua tehoin 1+5=6.


title: Janne Pesonen

text:
Kauden 2009–10 ajaksi Pesonen siirtyi Pohjois-Amerikan jäiltä Venäjän KHL:ään, Ak Bars Kazanin joukkueeseen. 42 runkosarjaottelua pelannut Pesonen merkkautti otteluissa pisteet 14+11=25, ja pudotuspelien 8 ottelussa hän viimeisteli yhden maalin. Kauden päätteeksi Pesonen pääsi juhlimaan myös KHL:n mestaruutta.
Kaudella 2010–11 Pesonen jatkoi Kazanissa, ja pelasi 46 runkosarjaottelua tehopistein 14+13=27. Pudotuspeleissä Pesonen pelasi jälleen kahdeksan ottelua, ja merkkautti niissä tehopisteet 3+1=4.


title: Janne Pesonen

text: Ak Bars Kazan tiedotti virallisella verkkosivustollaan kesäkuun vaihteessa, ettei se aio uusia Pesosen pelaajasopimusta. 11. kesäkuuta 2011 Hockeyligan.se-verkkosivustolle antamassaan haastattelussa Pesonen kertoi monen ruotsalaisseuran ilmaisseen mielenkiintonsa sopimuksesta hänen kanssaan, ja kertoi Elitserien-liigan olevankin yksi hänen vaihtoehdoistaan. Hän kuitenkin lisäsi, että voisi kuvitella pelaavansa missä tahansa Euroopan liigassa. Myöhemmin kesäkuussa ruotsalaisseura HV71 tiedotti käyvänsä neuvotteluja Pesosen kanssa.


title: Janne Pesonen

text: Elokuussa 2011 Pesonen ilmoitti lähtevänsä syksyllä kaudelle 2011–12 NHL-liigaan palaavan Winnipeg Jetsin harjoitusleirille, ja hänen tavoitteenaan oli saada Pohjois-Amerikasta uusi yksisuuntainen pelaajasopimus seuran kanssa. Pesonen jäi kuitenkin pelaamassaan neljässä harjoitusottelussa tehopisteittä, ja seura pudotti hänet kokoonpanostaan.


title: Janne Pesonen

text: Pesonen palasi Jääkiekon SM-liigaan kaudelle 2011–2012 hallitsevan mestarin, Helsingin IFK:n paitaan sen jälkeen, kun NHL-seura Winnipeg Jets oli pudottanut Pesosen kokoonpanostaan ennen kauden 2011–12 alkua.


title: Janne Pesonen

text:
Ensimmäisen ottelunsa Pesonen pelasi IFK:n paidassa 12. lokakuuta 2011 toista paikallisseuraa, Helsingin Jokereita vastaan. Valtaosan kaudesta hän pelasi samassa ketjussa Mikael Granlundin, maajoukkueen tehokkaan tutkaparinsa, ja tämän veljen Markus Granlundin kanssa. Pesonen kärsi paluukaudellaan influenssaviruksen tuomasta kuumeesta, ja oli sivussa IFK:n pelaavasta kokoonpanosta lähes neljän viikon ajan.
Pesosen ja koko HIFK:n kausi päättyi suoraan 0–4 häviöin puolivälieräsarjassa Helsingin Jokereita vastaan 28.3.2012, Pesosen tehdessä 4:ssä puolivälieräottelussa vain tehot 0+1.


title: Janne Pesonen

text: Kesäkuussa 2012 Ak Bars Kazan tiedotti tehneensä vuoden sopimuksen Pesosen kanssa. Kahtena seuraavana vuonna hän ja Kazan tekivät jatkosopimukset. Joulukuussa 2014 Pesosen sopimus Kazaniin purettiin ja kuun viimeisenä päivänä hänen ilmoitettiin siirtyvän Ruotsiin SHL-joukkue Skellefteå AIK:hon kauden 2015–2016 loppuun kattavalla sopimuksella.


title: Janne Pesonen

text: Suomen maajoukkueessa Pesonen teki ensiesiintymisensä 5. helmikuuta 2004 Tšekkiä vastaan pelatussa ottelussa. 1. A-maaottelumaalinsa Pesonen viimeisteli 14. joulukuuta 2006 niin ikään Tšekkiä vastaan pelatussa ottelussa, jonka Suomi voitti lopulta lukemin 3–2.


title: Janne Pesonen

text:
Pesonen on edustanut Suomea arvokisoissa kerran, vuoden 2011 MM-turnauksessa. Pesonen pelasi turnauksessa joukkueensa kolmannessa hyökkäysketjussa yhdessä Jarkko Immosen ja Mikael Granlundin kanssa, ja tämä kolmikko muodosti myös Suomen toisen ylivoimahyökkääjistön. MM-turnauksessa Pesonen kuului jokaisessa yhdeksässä ottelussa Suomen kokoonpanoon, ja turnauksessa hänen tehopisteensä olivat 2+5=7.
MM-kisojen loppuotteluun selvinnyttä Suomea vastaan asettui Ruotsi. Huolimatta Magnus Pääjärvi-Svenssonin tekemästä 1–0-maalista, joka vei Ruotsin johtoon, Suomi voitti finaalin lopulta lukemin 1–6, ja Pesonen teki ottelussa 1–4-maalin Mikael Granlundin syötöstä sekä merkkautti syöttöpisteen Jarkko Immosen 1–1-tasoitusmaaliin. Pesonen on pelannut Suomen maajoukkueessa myös MM-kisoissa vuosina 2012, 2013 ja 2018.
Pesosen kasvattajaseura on Kuhmon Kiva HT.


title: Huugo Jalkanen

text: Huugo Felix Jalkanen (24. lokakuuta 1888 Koski Hl. – 22. kesäkuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen runoilija, kriitikko, kääntäjä ja toimittaja. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1959.


title: Huugo Jalkanen

text: Jalkasen vanhemmat olivat puutarhuri Ananias Jalkanen ja Emma Lind. Hän tuli ylioppilaaksi 1908 ja valmistui filosofian maisteriksi 1914. Jalkanen toimi Uuden Suomen kirjallisuus- ja teatteriarvostelijana 1926–1958, samoin kuin lehden kulttuuriosaston toimittajana vuodesta 1942. Jalkanen kuului Suomen Kirjailijaliiton johtokuntaan vuosina 1929–1953 ja toimi sen sihteerinä 1940–1949. Jalkanen oli teatterilehti "Naamion" toimittaja 1930–1940 ja Yleisradion dramaturgi 1935–1942.


title: Huugo Jalkanen

text: Jalkasen puoliso oli opetusneuvos Hilma Jalkanen, o.s. Syvälahti. Heidät on haudattu Honkanummen hautausmaalle. Heidän poikansa oli miekkailija Kauko Jalkanen, taikuri Jussi Jalkanen on puolestaan Kauko Jalkasen poika.


title: Huugo Jalkanen

text: Jalkanen käytti runoissaan vapaamuotoista mittaa jo vuonna 1912. Häntä pidetään tässä suhteessa uranuurtajana Suomessa, joskin hän käytti myös perinteisiä runomittoja vapaamuotoisten runojen rinnalla. Jalkasen tuotantoon sisältyy lisäksi näytelmiä ja kuunnelmien käsikirjoituksia. Hän myös suomensi useita teoksia.


title: Tapio Hiisivaara

text: Tapio Felix Hiisivaara (16. kesäkuuta 1907 Helsinki – 25. joulukuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja kääntäjä.


title: Tapio Hiisivaara

text: Tapio Hiisivaaran vanhemmat olivat peltiseppä Felix Hjalmar Hiisivaara ja Emilia Lindberg. Vuosina 1927-1930 Hiisivaara teki useita ulkomaanmatkoja Eurooppaan, Afrikkaan sekä Etelä- ja Pohjois-Amerikkaan. Näiden matkojen aikana hän teki erilaisia tilapäistöitä esimerkiksi merimiehenä ja brasilialaisena karjapaimenena, "vacqueirona". 1930-luvulla Hiisivaara työskenteli toimittajana eri lehdissä: 1931–1932 Pohjanmaan Kansassa, 1932-1937 Kansan lehdessä ja 1931 sekä 1937–1945 Suomen Sosialidemokraatissa. Talvi- ja jatkosodassa Hiisivaara toimi ensin joukkueenjohtajana ja sitten tk-miehenä. Hiisivaara julkaisi tällöin myös ensimmäisen kirjansa, "Olinhan siellä minäkin", joka kertoi hänen talvisotakokemuksistaan. Sotavuosien jälkeen Hiisivaara oli Suomen Kuvalehden ja Finlandia Pictorialin toimittajana 1949 ja Viikkosanomien päätoimittajana 1952–1953.


title: Tapio Hiisivaara

text: Sodan jälkeen 1945 Hiisivaara ryhtyi täyspäiväiseksi kirjailijaksi jonka erikoisalaksi tulivat vauhdikkaat matkakirjat. Hän julkaisi samana vuonna matkakirjan "Myrkkynuolia, kahvia ja banaaneja" jossa hän kuvasi 1920-luvulla tekemäänsä matkaa Rio de Janeirosta Montevideoon. Vuosien 1949-1955 välillä Hiisivaara taas matkusteli laajalti, tällä kertaa Turkissa, Espanjassa ja Saharan autiomaassa. Espanjan matkasta Hiisivaara teki kirjan "Hurja, viehkeä Espanja" (1949) ja Turkin matkan tuloksena oli kirja "Tarunhohteinen Turkki" (1950). Viimeinen Hiisivaaran matkakirjoista oli 1955 julkaistu "Polttavaa hiekkaa" jossa aiheena oli hänen Algerian matkansa.


title: Tapio Hiisivaara

text: 1950-luvun puolivälin jälkeen Hiisivaara keskittyi käännöstöihin ja tietokirjojen julkaisuun. Hän käänsi suomeksi monia ensimmäistä ja toista maailmansotaa sekä vuonna 1967 Lähi-idässä käytyä kuuden päivän sotaa kuvanneita teoksia. Hiisivaara käänsi myös Fredric Brownin, Carter Brownin, Mickey Spillanen, Ross Macdonaldin, Eric Amblerin ja Leon Uriksen kirjoja. 1959–1960 ilmestyi Hiisivaaran suomeksi toimittamana Kurt von Tippelskirchin "Toisen maailmansodan historia" ja 1962–1963 William L. Shirerin "Kolmannen valtakunnan nousu ja tuho".


title: Tapio Hiisivaara

text: Tapio Hiisivaara oli naimisissa vuodesta 1942 kustannusvirkailija Sirkka Liisa Kokon kanssa.


title: Kaarle Halme

text: Kaarle (Kaarlo) Albert Halme, sukunimi vuoteen 1888 "Sundgren" () oli suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja, näytelmä- ja romaanikirjailija sekä myös elokuvaohjaaja.


title: Kaarle Halme

text: Kaarle Halmeen vanhemmat olivat maanviljelijä, maakauppias "David Sundgren" ja "Eva Eufrosyne Uotila". Halme aikoi ensin virkamieheksi ja toimi 1883–1888 Turun lääninhallituksen ylimääräisenä kanslistina. Hän oli kuitenkin samoihin aikoihin alkanut esiintyä amatöörinäyttelijänä ja sai lopulta kiinnityksen 1888 Kaarlo Bergbomin Suomalaiseen Teatteriin. Halme saavutti mainetta sankariroolien esittäjänä – hän esiintyi muun muassa "Kullervon", "Daniel Hjortin", "Othellon" ja "Wilhelm Tellin" rooleissa. Hän esitti myös tukkilaissankari "Turkkaa" Teuvo Pakkalan laulunäytelmän "Tukkijoella" ensi-illassa 1899.


title: Kaarle Halme

text: Suomalaisessa teatterissa syntyneiden riitojen vuoksi Halme siirtyi 1903 vuodeksi Ruotsalaiseen Teatteriin. Vuosina 1904–1905 Halme toimi Viipurin Suomalaisen Maaseututeatterin johtajana. Halme teki vuonna 1903 aloitteen Tampereen Teatterin perustamisesta ja 10. toukokuuta 1904 tämä tapahtuikin. Halmeesta tuli teatterin ensimmäinen johtaja mutta hän erosi jo tammikuussa 1905 jouduttuaan riitaan teatterin johtokunnan kanssa. Lähdettyään Tampereelta Halme oli vuosina 1905–1907 kaunoluvun ja puhetaidon opettajana Helsingissä ja vuonna 1907 hän oli perustamassa Helsinkiin Kansan Näyttämöä. Halme toimi sen ensimmäisenä johtajana vuodet 1907–1911.


title: Kaarle Halme

text: Vuonna 1912 Halme palasi Viipurin Suomalaisen Maaseututeatterin johtajaksi mutta tämäkin kausi päättyi kesken 1913. Yhdessä Eino Leinon kanssa Halme perusti 1912 Helsingin Seurasaaressa toimineen Helkanäyttämön. Leino ja Halme halusivat luoda tästä teatterista uudistavan vastavoiman Suomen Kansallisteatterille mutta Helkanäyttämö toimi vain lyhyen aikaa. Vuonna 1915 Halme perusti Näyttämö Kaarle Halmeen ja johti sitä vuoteen 1922 saakka. Halme sai valtion taiteilijaeläkkeen 1923 ja tämän jälkeen hän keskittyi näytelmien, romaanien ja omien muistelmiensa kirjoittamiseen.


title: Kaarle Halme

text: Kaarle Halme ohjasi ja teki käsikirjoituksen 1913–1914 neljään varhaiseen näytelmäelokuvaan joissa myös hänen teatteriseurueensa esiintyi. Nämä elokuvat olivat "Nuori luotsi" (1913), "Verettömät" (1913), "Vieraalla maaperällä" (1914) ja "Kesä" (1915). Näiden elokuvien tuottajana toimi Hjalmar V. Pohjanheimon Lyyra Filmi ja niitä esitettiin Pohjanheimon Lyyra-teatteriketjun elokuvateattereissa.


title: Kaarle Halme

text: Halme kirjoitti kaikkiaan 43 näytelmää. Halmeen näytelmät olivat suurimmaksi osaksi pienimuotoisia seuranäyttämöitä varten tehtyjä kappaleita, joita lähinnä harrastajateatterit esittivät. Hänen romaaneistaan on tunnetuin vuonna 1925 kirjoitettu "Kyläraittien kuningas" josta Jorma Nortimo ohjasi 1945 samannimisen elokuvan.


title: Kaarle Halme

text: Halme oli naimisissa vuodesta 1886 lähtien "Hulda Olivia Sundellin" (1857–1944) kanssa.


title: Kaarle Halme

text: Eino Leinon "Suomalaisen kirjallisuuden historia"-teoksessa vuodelta 1910 Kaarle Halmetta kuvattiin seuraavasti:


title: Kaarle Halme

text: "Kaarle Halme, näyttelijä, teatterinjohtaja, aluksi realististen, hämäläistä kansan-elämää käsittelevien näytelmien "Purimossa" ja "Mallassaunalla" kirjoittaja, joiden huippuna on pidettävä hänen tottuneelle näyttämösilmällään hahmoteltua ja syvempään psykologiseen käsittelyyn tähtäävää murhenäytelmäänsä "Murtuneita". Myöhemmissä näytelmissään, kuten "Herran ääni" ja "Maattomat", hän on asettanut taiteensa nykyaikaisten sosialististen aatteiden palvelukseen, joita hän jo aikaisemminkin oli pienessä 1-näytöksisessään "Mestari Garp" käsitellyt."


title: Principia Mathematica

text: Principia Mathematica on kolmiosainen matematiikan perusteita käsittelevä teos, jonka kirjoittivat Alfred North Whitehead ja Bertrand Russell ja joka julkaistiin vuosina 1910–1913. Se pyrkii johtamaan kaikki matemaattiset totuudet joukosta hyvin määriteltyjä symbolisen logiikan aksioomia ja päättelysääntöjä.


title: Principia Mathematica

text: "Principia Mathematica" sai innoituksensa Gottlob Fregen varhaisemmista logiikan töistä, jotka johtivat Russellin havaitsemiin paradokseihin (Russellin paradoksi). "Principia Mathematica" vältti nämä rakentamalla yksityiskohtaisen tyyppiteorian: joukolla on korkeampi tyyppi kuin sen osilla, eikä näin voida puhua "kaikkien joukkojen joukosta" ja muista rakennelmista, jotka johtivat paradokseihin.


title: Principia Mathematica

text: "Principia Mathematica" luetaan yleensä yhdeksi merkittävimmistä ja uraauurtavimmista teoksista matemaattisen logiikan ja filosofian alalla. Modern Libraryn mukaan se oli 1900-luvun 23. merkittävin teos.


title: Principia Mathematica

text: Teos käsittelee ainoastaan joukko-oppia, kardinaalilukuja, ordinaalilukuja ja reaalilukuja. Siihen ei kuulunut reaalianalyysin syvällisempiä teoreemoja, mutta kolmannen osan loppuun mennessä asiantuntijoille oli selvää, että suuri osa tunnettua matematiikkaa oli "periaatteessa" kehiteltävissä käytetyllä formalismilla. Oli myös selvää, kuinka pitkä tällaisesta esityksestä tulisi.


title: Principia Mathematica

text: Whitehead ja Russell suunnittelivat neljättä geometriaa käsittelevää osaa, mutta myönsivät työn käyneen ylivoimaiseksi kolmannen osan valmistuttua.


title: Principia Mathematica

text: Teos jätti avoimeksi sen, voitaisiinko sen aksioomista johtaa ristiriitoja (johdonmukaisuus), ja sen, olisiko olemassa matemaattinen väittämä, jota ei voitaisi sen enempää todistaa kuin kumotakaan järjestelmän avulla (täydellisyys).


title: Principia Mathematica

text: Propositiologiikka itsessään tiedettiin sekä johdonmukaiseksi että täydelliseksi, mutta sama ei ollut selvää "Principian" joukko-opin aksioomista (katso Hilbertin toinen ongelma).


title: Principia Mathematica

text: Gödelin epätäydellisyyslause tarjosi odottamatonta lisävalaistusta näihin kahteen toiseensa liittyvään kysymykseen. Gödelin ensimmäinen epätäydellisyyslause osoitti, ettei "Principia" voinut olla sekä johdonmukainen että täydellinen. Lauseen mukaan jokaista riittävän vahvaa loogista järjestelmää (kuten "Principiaa") kohtaan oli olemassa väite "G", joka pohjimmiltaan sanoo "Väittämää "G" ei voida todistaa". Tällainen väittämä on eräänlainen catch-22 -kehäpäätelmäristiriita: jos "G" on todistettavissa, se on epätosi, jolloin järjestelmä on epäjohdonmukainen; ja jos "G" ei ole todistettavissa, se on tosi, jolloin järjestelmä on epätäydellinen. Toisin sanoen väittämää ""Principian" järjestelmässä ei ole ristiriitoja" ei voi todistaa todeksi tai epätodeksi "Principian" järjestelmässä, ellei siinä ole ristiriitoja.


title: Principia Mathematica

text: Gödelin toinen epätäydellisyyslause osoitti, ettei aritmetiikkaa voida käyttää todistamaan sen omaa sisäistä johdonmukaisuutta, jolloin sitä ei voida käyttää varsinkaan minkään sitä vahvemman johdonmukaisuuden todistamiseen.


title: Hugo Richard Sandberg

text: Hugo Richard Sandberg eli ”Samperi” (4. kesäkuuta 1849 Lappi Tl – 2. lokakuuta 1930 Tammisaari) oli Kemi-yhtiön pitkäaikainen (1893–1914) metsäpäällikkö, josta käytettiin lempinimeä ”"Lapin leivän isä"”. Nimitys viittaa hänen merkitykseensä työllistäjänä, ”leivän” eli toimeentulon takaajana. Samaa nimitystä on käytetty myös hänen johtamastaan yhtiöstä.


title: Hugo Richard Sandberg

text: Kankaanpään kirkkoherran poika Hugo Sandberg valmistui ylioppilaaksi Vasa gymnasiumista 1871 ja metsänhoitajaksi Evon metsäkoulusta 1876. Hän toimi aluemetsänhoitajana Lapissa ensin vuodesta 1880 Kemijärvellä ja sitten vuodesta 1884 Ylitorniossa. Vuonna 1893 Sandberg valittiin vastaperustetun Kemi-yhtiön metsäpäälliköksi. Hänen asemapaikkanaan oli ensin Kemijärvi, mutta hän muutti jo parin vuoden kuluttua Rovaniemelle, jossa asettui norjalaisen puutavaramiehen Terje Olsenin rakennuttamaan "Konttisen kartanoon".


title: Hugo Richard Sandberg

text: Vuonna 1900 Sandberg valittiin säätyvaltiopäiville, ja hän pyrki erityisesti ajamaan rautatien rakentamista Rovaniemelle. Se toteutui vuonna 1909. Rovaniemellä Sandberg oli perustamassa yhteiskoulua 1906, tuki paikallista urheiluseuraa Jyryä, oli hankkimassa sähkövalaistusta sekä kannatti Rovaniemen kauppalaksi muuttamista 1912.


title: Hugo Richard Sandberg

text: Metsäpäällikkönä Sandberg pyrki kitkemään savotoilta juopottelua, kortinpeluuta, tappeluita ja muuta epäjärjestystä. Hän ei kuitenkaan ollut kiinnostunut metsätyömiesten työolojen, terveydenhuollon ja majoituksen parantamisesta ja suhtautui negatiivisesti heidän ammatilliseen järjestäytymiseensä ja työväenliikkeeseen yleensä. Talvella 1906 Kemi-yhtiön työmailla Sodankylässä ja Sallassa alkaneen Pohjolan tukkityöläisten lakon yhtiö mursi rikkurien ja työsulun avulla. Lakkoliikehdintä jatkui kuitenkin vuoteen 1909 saakka.


title: Hugo Richard Sandberg

text: Sandbergin uran kohokohdaksi muodostui hänen aloitteestaan 1913 käynnistynyt Nuortin konesavotta. Saadakseen vedenjakajan takana olevan Nuortitunturin alueelta leimatut puut Kemijoen vesistöön Sandberg tilasi Yhdysvalloista kaksi telaketjuilla kulkevaa höyryveturia eli lombardia, jotka vetivät tukit reellä ennalta valmisteltuja tieuria pitkin Kemijoelle. Konesavotta osoittautui kuitenkin kustannuksiltaan kalliiksi, ja veturien varaosien puute saattoi usein pysäyttää kuljetukset. Metsähallituksen leimaamista 350 000 rungosta saatiin Kemijoen rantaan vajaa puolet, ja Karihaaran sahalla Nuortin puu oli viidenneksen kalliimpi runkoa kohti kuin Kemi-yhtiön muualta hankkima puu. Sandberg joutui siirtymään eläkkeelle metsäpäällikön virasta vuonna 1914, mutta jäi kuitenkin asumaan Rovaniemelle vuoteen 1924 saakka.


title: Hugo Richard Sandberg

text: Erottuaan Kemi-yhtiön palveluksesta Sandberg perusti Aavasaksa Oy -nimisen yhtiön, johon myös osakeanteja järjestänyt helsinkiläinen sijoitusyhtiö Emissiooni Oy sijoitti pääomaa. Yhtiön puuhiomo valmistui Ylitornion Tengeliöön 1919. Toiminta oli kuitenkin tappiollista, sillä hiomon vuosituotanto oli pieni, noin 6 000 tonnia, ja valmis puuhioke jouduttiin kuljettamaan ensin koskiveneillä alas Tornionjokea, lastaamaan sitten Ruotsin puolella rautatievaunuihin ja vielä siirtämään suomalaisiin rautatievaunuihin. Aavasaksa Oy joutui lopettamaan toimintansa parin vuoden kuluttua. Sandbergille jäi kuitenkin huomattava maaomaisuus; vuonna 1925 hän omisti Lapissa ja Peräpohjolassa 26 tilaa, joiden yhteenlaskettu pinta-ala oli 4 750 hehtaaria.


title: Hugo Richard Sandberg

text: Eläkevuosinaan Sandberg osallistui jääkärivärväykseen ja otti osaa Suomen sisällissotaan valkoisten puolella Rovaniemen seudulla. Muutettuaan pois Rovaniemeltä 1924 Sandberg asui ensin Mikkelin lähellä ja viimeksi Helsingissä.


title: Hugo Richard Sandberg

text: Sandberg oli koirien, erityisesti suomenpystykorvien kasvattaja ja innokas karhunmetsästäjä. Hän kaatoi elinaikanaan yli neljäkymmentä karhua. Sandberg julkaisi myös pari kirjaa hiihtourheilusta: "Hiihtourheilu Suomessa" (1891) ja "Den finska skidan i sporten och idrottens tjänst" (1894).


title: Bassai

text: Bassai (; ) oli antiikin aikainen Figaleian kaupungin alaisuuteen kuulunut pyhäkköalue ja asutus Arkadiassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisessä Oichalían kunnassa Messeniassa.


title: Bassai

text: Bassai sijaitsee vuoristossa Kotílio (Kotilion) -vuoren ylärinteellä noin 1 130 metrin korkeudessa Arkadian, Trifylian ja Messenian välisellä alueella. Paikka tunnetaan ennen kaikkea hyvin säilyneestä Apollon Epikurioksen temppelistä, joka on myös Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1986.


title: Bassai

text: Bassaista tuli Apollonin kulttipaikka viimeistään arkaaisella kaudella 600-luvulla eaa., jolloin paikalle rakennettiin ensimmäinen tälle omistettu temppeli, Apollon Epikurioksen temppeli. Pyhäkköalueen yhteyteen kasvoi vähitellen myös pieni asutus. Mahdollisesti useita messeneläisiä muutti alueelle Spartan kukistettua kaupungin vuonna 650 eaa. Temppeli uusittiin noin vuosina 600 ja 500 eaa. sekä viimeisen kerran klassisella kaudella noin vuonna 420–400 eaa. Paikallinen Apollon sai lisänimen "Epikurios", ”Auttava”, koska jumalan nähtiin auttaneen figaleialaisia sodassa Spartaa vastaan tai estäneen ruton leviämisen peloponnesolaissodan aikana. Paikallisena Apollonin epiteettinä oli myös "Bassitas".


title: Bassai

text: Apollonin lisäksi alueella palvottiin myös ainakin Artemista, Afroditea, Demeteriä ja Pania, joilla kaikilla oli oma pyhäkkö alueella. Näistä Artemiin ja Afroditen temppelien rauniot on löydetty. Muut temppelit hylättiin 200-luvulla eaa., mutta Apollonin temppeli säilyi käytössä roomalaiselle ajalle saakka.


title: Bassai

text: Ranskalainen arkkitehti Joachim Bocher paikansi alueen vuonna 1765 Pausaniaan kuvauksen perusteella. Tämän jälkeen useat matkailijat vierailivat alueella. Arkeologiset kaivaukset alueella aloitettiin vuonna 1812 Peloponnesoksen alueen turkkilaisen kuvernöörin Veli Pashan luvalla. Aluksi niitä suorittivat ulkomaalaiset. Veli Pasha esitti löydöksiä koskevia vaatimuksia, mutta hänet lahjottiin. Näin Apollonin temppelin löytyneitä koristeosia saatiin myytyä British Museumiin vuonna 1815. Tapausta on verrattu Elginin marmoreiden vientiin pois Kreikasta. Tämän jälkeen alueella suoritettiin useita tutkimuksia. Varsinaisia kaivauksia jatkettiin kreikkalaisten toimesta vuosina 1902–1906 Konstantínos Kourouniótiksen, Konstantínos Romaíoksen ja Panagiótis Kavvadíaksen johdolla. Varsinaiset kaivaukset päättyivät vuonna 1979. Tämän jälkeen alueella, erityisesti Apollonin temppelissä, on suoritettu kunnostustöitä.


title: Bassai

text: Apollonin temppeli rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 450–425 eaa. Sen suunnitteli arkkitehti Iktinos, joka oli myös yksi Parthenonin suunnittelijoista. Nykyisin paikalla oleva temppeli on todennäköisesti rakennettu varhaisemman, 600-luvulla eaa. rakennetun temppelin paikalle, joka oli ilmeisesti rakennettu uudestaan jo kahdesti aiemmin noin vuosina 600 ja 500 eaa. Temppeli oli omistettu Apollonille tämän ominaisuudessa alun perin sodan jumalana ja myöhemmin parantajajumalana.


title: Bassai

text: Temppeli on rakennettu vuoren rinteelle ahtaaseen tilaan, minkä takia se on pohjois-etelä-suuntainen, kun suurin osa muista kreikkalaisista temppeleistä on rakennettu itä-länsi-suuntaisiksi. Tämän vuoksi temppelin ovi sijaitsee rakennuksen itäsivulla, mahdollisesti jotta nousevan auringon valo pääsisi sisään. Temppeli on epätavallinen myös siinä mielessä, että sen rakentamiseen on käytetty jokaista kolmea antiikin Kreikan klassista pylväsjärjestelmää, eli doorilaista, joonialaista ja korinttilaista tyyliä. Muiden merkittävien temppelien tavoin Apollon Epikurioksen temppeli muodostui kolmesta "huoneesta" ("pronaos", "naos" eli "cella" sekä "opisthodomos"). Naoksessa sijaitsi luultavasti Apollonin kulttipatsas.


title: Bassai

text: Temppeli on yksi Kreikan parhaiten säilyneistä. Säilymistä on auttanut Bassain syrjäinen sijainti, minkä ansiosta se ei ole kärsinyt esimerkiksi sodista tai rakennuskivien uudelleenkäytöstä. Syrjäisestä sijainnista huolimatta temppeli on yksi Kreikan tutkituimmista monien omalaatuisten arkkitehtoonisten piirteidensä vuoksi.


title: Bassai

text: Artemis Orthasian temppeli on pieni temppeli, joka sijaitsee Kotílio-vuoren huipulla 1 230 metrin korkeudessa Apollonin temppelin koillispuolella. Se tunnistettiin Artemiin temppeliksi Pausaniaan kuvauksen perusteella.


title: Bassai

text: Temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella samaan aikaan kuin Afroditen temppeli. Paikallinen Artemis Orthasia oli ennen kaikkea pienten lasten suojelija, jota palvottiin Afroditen ohella. Temppeli hylättiin 200-luvulla eaa. Paikalta löydetyn kirjoituksen perusteella temppelissä palvottiin ilmeisesti Artemiin lisäksi Apollon Bassitasta ja Pan Sinoista. Temppelin arkeologiset tutkimukset suoritettiin vuosina 1902–1903.


title: Bassai

text: Temppeli on suhteellisen yksinkertainen ja mahdollisesti paikallisten rakentama. Siinä on "naos" ja "pronaos". Se on rakennettu Apollonin temppelin tavoin poikkeuksellisesti pohjois-eteläsuunnassa. Temppelistä ei ole säilynyt pylväitä tai koristeosia.


title: Bassai

text: Afroditen temppeliksi kutsuttu rakennus on pieni temppeli, joka sijaitsee myös Kotílio-vuoren huipulla Apollonin temppelin koillispuolella ja Artemiin temppelin pohjoispuolella. Tutkijoiden mukaan kyseessä on todennäköisesti Pausaniaan mainitsema Afroditeelle omistettu temppeli.


title: Bassai

text: Temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella samoihin aikoihin Artemiin temppelin kanssa. Paikallinen Afrodite oli ennen kaikkea hedelmällisyyden jumalatar, jota palvottiin lasten suojelijan Artemiin ohella. Temppeli hylättiin 200-luvulla eaa. Temppelin arkeologiset tutkimukset suoritettiin vuosina 1902–1903.


title: Bassai

text: Temppeli koostuu Artemiin temppelin tavoin "naoksesta" ja "pronaoksesta". Sisällä "naoksessa" on ollut jalusta, jolla on mahdollisesti ollut Afroditeen kulttipatsas. Temppeli on rakennettu suoraan kalliolle ilman perustuksia ja normaaliin tapaan itä-länsisuunnassa. Temppelistä ei ole säilynyt pylväitä eikä koristeosia.


title: Bartholdus Vhaël

text: Bartholdus ”Pärttyli” Gabrielis Vhaël (1667 Oulu – 19. tammikuuta 1723 Tukholma) oli saksalaissukuinen suomen kielen kieliopin kirjoittaja. Vhaelin latinaksi kirjoittama "Grammatica Fennica" julkaistiin postuumisti vuonna 1733.


title: Bartholdus Vhaël

text: Vhaëlin vanhemmat olivat oululainen kauppias, raatimies Gabriel Vhaël ja Elisabet Danielsdotter Kröger. Hän pääsi ylioppilaaksi 1684 ja hänet vihittiin papiksi 1689. Vhaelista tuli Oulun triviaalikoulun ylempi kollega 1689 ja Vaasan triviaalikoulussa hän oli konrehtorina 1692 ja laulunopettajana 1694.


title: Bartholdus Vhaël

text: Vuonna 1694 Vhaël nimitettiin Pohjanmaan jalkaväkirykmentin (Joh. von Campenhausenin rykmentti) rykmentinpastoriksi Riikaan Latviaan ja hän tuli Ilmajoen kirkkoherraksi 1699. Isovihan aikana Vhaël pakeni 1714 Ruotsin Länsipohjaan mutta joutui vuonna 1717 venäläisten vangiksi Ylitornion Hietaniemessä. Hänet määrättiin Vaasan kirkkoherraksi 1717 ja Pohjanmaan lääninrovastiksi 1719. Sodan päätyttyä Vhael palasi 1721 Ilmajoen kirkkoherran virkaan. Vuonna 1723 Vhaël valittiin valtiopäivämieheksi ja hän kuoli valtiopäivien aikana Tukholmassa tammikuussa 1723.


title: Bartholdus Vhaël

text: Vhaël on tunnettu myös vuonna 1714 kirjoittamastaan runosta "Waikia Walitus-Runo" jota pidetään siihenastisen suomenkielisen runouden etevimpänä suorituksena.


title: Salomon Hannelius

text: Salomon Hannelius (alk. "Hannuksela", 12. maaliskuuta 1722 Ilmajoki – 21. marraskuuta 1796 Ilmajoki) oli suomalainen rovasti ja Turun akatemian fysiikan dosentti.


title: Salomon Hannelius

text: Hanneliuksen vanhemmat olivat Hannukselan talon vävy ja talollinen Ilmajoella, lautamies Anders Pettersson (k. 1748) ja Margareta Karlsdotter. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1741. Hannelius valmistui filosofian maisteriksi 1745 Turun akatemiasta ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1747.


title: Salomon Hannelius

text: Hannelius oli Turun akatemian fysiikan dosenttina 1746. Hän oli Ilmajoella kirkkoherran apulaisena vuodesta 1747, vt. kirkkoherrana 1750–1754 ja kirkkoherrana vuodesta 1755. Hannelius sai rovastin ja kuninkaallisen hovisaarnaajan arvon 1777. Hän toimi saarnaajana pappeinkokouksessa Kokkolassa 1784.


title: Salomon Hannelius

text: Hannelius oli naimisissa vuodesta 1750 Ilmajoen kirkkoherran Gabriel Peldanin (1690–1750) tyttären Magdalena Peldanin (k. 1793) kanssa. Heidän lapsiaan olivat kihlakunnantuomari Gabriel Hannelius, vuodesta 1785 Hanelles (1752–1803) ja Ilmajoella maanviljelijänä toiminut filosofian kandidaatti Salomon Hannelius, vuodesta 1785 Hanelles (1771–1843) joka oli perustamassa 1803 Ilmajoen maamiesseuraa.


title: Koga (Fukuoka)

text: Koga () on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Genkainmeren rannalla Fukuokan koillispuolella. Kogassa on 57 959 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 42,07 neliökilometriä.


title: Koga (Fukuoka)

text: Edo-kaudella nykyisen kaupungin alueella sijaitsi Karatsu-kaidō-tien postiasema ("shukuba"). Sittemmin Koga on kehittynyt osana Fukuokan metropolialuetta, ja kaupunkioikeudet se sai vuonna 1997. Kogaa palvelee JR Kyūshūn Kagoshima-päälinja, jolla on kaupungissa kolme asemaa.


title: Kevin Song

text: Kevin Song on korealaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hän aloitti pokerin pelaamisen vuonna 1980 ja turnauspelaamisen vuonna 1995.


title: Kevin Song

text: 1990-luvulta lähtien Song on ollut finaalipöydässä lukuisissa texas hold'em -turnauksissa. Vuonna 1997 Song voitti World Series of Pokerin 2 000 dollarin limiitti hold'em-turnauksen, jonka ykköspalkinto oli 397 120 dollaria. Songin muita merkittäviä turnausvoittoja ovat muun muassa Hall of Fame Poker Classic 1997 $ 5,000 Championship Event - No Limit Hold'em (voittosumma 184 000 dollaria), Legends of Poker 1999 $ 2,000 Championship Event - No Limit Hold'em (96 800 dollaria) ja Fifth Annual Five Diamond World Poker Classic 2006 $ 1,500 No Limit Hold'em (253 560 dollaria). Vuonna 2000 hän voitti kaksi United States Poker Championship (USPC) -turnausta. WSOP:n pääturnauksessa Song oli vuonna 2001 sijalla 20.


title: Kevin Song

text: Song asuu Hacienda Heightsilla Kaliforniassa. Elokuussa 2007 hänen pokeriuransa turnausansiot ylittivät 2,9 miljoonaa dollaria.


Olen pahoillani – Valitut teokset 1994–2000 on Absoluuttisen Nollapisteen vuonna 2001 julkaistu kokoelmalevy. Levyn aloituskappale "Hyviä muistoja, huomenna suihkuun" julkaistiin singlenä.


title: Olen pahoillani – Valitut teokset 1994–2000

text: "Olen pahoillani" sisältää kappaleita yhtyeen viideltä ensimmäiseltä albumilta ja lisäksi neljä muille levyille kuulumatonta kappaletta. Näitä ovat "Hyviä muistoja, huomenna suihkuun", "Käyneet hedelmät", "Raami" ja "Koira haistaa pelon (koira haisee puulle)". Viimeinen kappale on yhdistelmä albumin "Muovi antaa periksi" kappaleista "Koira haistaa pelon" ja "Öljy puulle" eikä siten ole varsinaisesti uusi kappale. Myös "Raami" on uudelleenjulkaisu, sillä se on alun perin "Simpukka-amppeli"-levyn singlen "Ajoratamaalaus" b-puoli.


text: Kaikki kappaleet sanoittanut Liimatta, ellei toisin mainittu.


text: Julkaistu 29. tammikuuta 2001.


title: Mamertiinien vankila

text: Mamertiinien vankila on Rooman vanhin vankila, joka sijaitsi Capitoliumin itärinteellä. Monet tunnetut valtiolliset vangit, kuten Jugurtha ja Vercingetorix, odottivat siellä kuolemantuomionsa täytäntöönpanoa. Legendojen mukaan myös Pietari ja Paavali olisivat olleet siellä vangittuina. Nykyisin vankilasta on jäljellä kaksi päällekkäistä selliä, joista alempaan eli Tullianumiin päästiin vain katosta olevasta aukosta. Vankila rakennettiin noin vuonna 386 eaa. Paikalle rakennettiin 1300-luvun lopussa San Pietro in Carcere -kirkko.


title: Marja-Leena Mikkola

text: Marja-Leena Mikkola (oik. Marja-Leena Salmi , s. 18. maaliskuuta 1939 Salo) on suomalainen kirjailija ja runoilija.


title: Marja-Leena Mikkola

text: Filosofian kandidaatin tutkinnon Mikkola suoritti vuonna 1963. Hän on työskennellyt muun muassa Helsingin yliopiston kirjastossa ja Suomen Kirjailijaliiton toimistonhoitajana. Kirjailijanuransa hän aloitti novellikokoelmalla "Naisia" (1962). Hän oli 1960- ja 1970-lukujen vaihteen tunnetuimpia vasemmistoradikaaleja kirjailijoita. Hän oli yksi taistolaisen kulttuuriliikkeen näkyvimmistä henkilöistä.


title: Marja-Leena Mikkola

text: Mikkola teki 1960-luvun lopulla paljon kabareetekstejä ja -lauluja. Hänen kokonaan tai osittain kirjoittamistaan kabareista tunnetuimpiin kuuluvat "Orvokki", "Laulu tuhannesta yksiöstä" ja "Sirkus Eurooppa". Hän on kirjoittanut puuvillateollisuudessa työskentelevistä naisista dokumenttiraportin "Raskas puuvilla" (1971). Mikkolan teos "Menetetty lapsuus" on tarina 17 venäläisestä, jotka joutuivat viettämään lapsuutensa tai nuoruuteensa Suomen Itä-Karjalan miehityshallinnon 1941–1944 ylläpitämillä venäläisperäiselle väestölle tarkoitetuilla keskitysleireillä.


title: Marja-Leena Mikkola

text: Mikkola on käsikirjoittanut Mikko Niskasen elokuvat "Käpy selän alla" (1966) ja "Lapualaismorsian" (1967) sekä kirjoittanut dialogin Erkko Kivikosken esikoiselokuvaan "Kesällä kello 5" (1963). Hän on suomentanut Anna Ahmatovan, Osip Mandelstamin, Boris Pasternakin, Sylvia Plathin, Dylan Thomasin ja William Shakespearen runoja sekä muun muassa italialaista proosaa.


title: Francis Carco

text:
Francis Carco, (oik. "François Carcopino-Tusoli" 1886–1958) oli ranskalainen kirjailija. Hän oli alkuun runoilija, mutta siirtyi myöhemmin kirjoittamaan romaaneja, joissa hän kuvasi alamaailmaa ja taiteilijapiirejä.
Teoksestaan "L’homme traque" (suom. "Vainottu") hän sai Ranskan akatemian suuren romaanipalkinnon.


title: Ernesto Cardenal

text: Ernesto Cardenal (s. 1925) on nicaragualainen pappi, kirjailija, runoilija ja kuvanveistäjä. Hän oli Nicaraguan vallankumouksen kuuluisin vapautuksen teologian edustaja ja kulttuuriministeri sandinistihallituksen aikana. Hän perusti 1966 mietiskelyä harjoittaneen ja Neitsyt Marialle omistetun Solentinamen yhteisön Nicaraguajärvelle. Siellä alettiin kehittää paikallisen talonpoikaiston taidetta.


title: Ernesto Cardenal

text: Cardenalin teos "La hora 0" (1969, nimiruno antologiassa "Kello 0" 1969) on vallankumouskirjallisuuden klassikkoja.


title: Ernesto Cardenal

text: Cardenal oli Nobelin kirjallisuuspalkinnon ehdokas vuonna 2005.


title: Quique Sánchez Flores

text: Enrique "Quique" Sánchez Flores (s. 2. helmikuuta 1965 Madrid, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Kaudella 2019 hän toimii Shanghai Greenlandin päävalmentajana.


title: Quique Sánchez Flores

text: Pelaajaurallaan puolustajana toiminut Sánchez Flores edusti Valenciaa, Real Madridia ja Real Zaragozaa. Real Madridissa hän oli voittamassa Espanjan pääsarjamestaruutta kaudella 1994–1995. Hän pelasi myös Espanjan maajoukkueessa ja osallistui vuoden 1990 MM-kilpailuihin Italiassa.Valmentajauransa Sánchez Flores aloitti Real Madridin juniorijoukkueissa, josta hän siirtyi vastikään ensimmäistä kertaa historiassaan pääsarjatasolle nousseen Getafen päävalmentajaksi kaudeksi 2004–2005. Sánchez Flores luotsasi tulokkaat sarjan sijalle 13, joka vakuutti hänen entisen seuransa Valencian ja kesällä 2005 hänet nimitettiin seuran edustusjoukkueen päävalmentajaksi.


title: Quique Sánchez Flores

text: Sánchez Flores johti joukkueen kahdesti Mestarien liigaan, mutta pesti päättyi erottamiseen 29. lokakuuta 2007 kesken kolmannen kauden. Edellisenä iltana Valencia oli hävinnyt Sevillalle 3–0 Espanjan pääsarjassa ja aiemmin samalla viikolla kärsinyt Mestarien liigassa 2–0-vierastappion norjalaiselle Rosenborgille.


title: Quique Sánchez Flores

text: Toukokuussa 2008 SL Benfica ilmoitti palkanneensa Sánchez Floresin seuran uudeksi päävalmentajaksi. Sánchez Flores ei onnistunut palauttamaan Benficaa mestaruuskantaan, vaan joukkue jäi kolmanneksi häviten Portolle 11 pistettä. Kauden jälkeen seura ja Sánchez Flores purkivat sopimuksensa.


title: Quique Sánchez Flores

text: Lokakuussa 2009 Sánchez Flores palasi valmennustehtäviin, kun Primera Divisiónissa kriisiin ajautunut Atlético Madrid ilmoitti hänen olevan seuran uusi päävalmentaja. Floresin johdolla Atlético paransi huomattavasti peliotteitaan ja nousi pois La Ligan putoamiskamppailusta. Eurooppa-liigassa Flores johdatti Atléticon aina finaaliin saakka, jossa se kukisti Fulhamin jatkoajalla 2–1 ja voitti historian ensimmäisen Eurooppa-liigan mestaruuden. Floresilla oli mahdollisuus täydentää palkintokaappia vielä Copa del Reyn finaalissa, jossa Atlético kohtasi Sevillan. Andalusialaisseura oli kuitenkin vahvempi maalein 2–0. Kauden jälkeen Sánchez Flores allekirjoitti vuoden jatkosopimuksen Atléticon kanssa. Keväällä 2011 hän ilmoitti jättävänsä Atléticon kauden 2010–2011 jälkeen.


title: Quique Sánchez Flores

text: Syyskuussa 2011 Sánchez Flores kertoi Internazionalen olleen yhteydessä hänen agenttiinsa mahdollisesta valmentajan pestistä. Espanjalainen myönsi kiinnostuksensa, vaikka seurassa pelasikin hänen kanssaan jo Atléticossa riitoihin ajautunut Diego Forlán.


title: Quique Sánchez Flores

text: Marraskuussa 2011 Sánchez Flores palasi valmennustehtäviin arabiemiraattilaisen Al-Ahly Dubain päävalmentajaksi. Sánchez Floresin johdolla Al-Ahly voitti Arabiemiraattien liigacupin 2012 ja President's Cupin 2013. Hän jätti seuran kesällä 2013. Syyskuun lopulla 2013 Sánchez Flores palasi Arabiemiraatteihin Al Ainin päävalmentajaksi. Tulokset seuran peräsimessä jäivät odotuksia heikommiksi ja pitkän spekuloinnin jälkeen Al Ain erotti Sánchez Floresin maaliskuussa 2014.


title: Quique Sánchez Flores

text: 5. tammikuuta 2015 Sánchez Flores siirtyi madridilaisseura Getafen päävalmentajaksi, jonka peräsimessä hän toimi viimeksi vuosina 2004–2005. Hän kuitenkin erosi tehtävästä jo 26. helmikuuta 2015 vedoten henkilökohtaisiin syihin. Sánchez Flores ehti valmentaa joukkuetta vain vajaat kaksi kuukautta.


title: Quique Sánchez Flores

text: Kesäkuussa 2015 Sánchez Flores teki vuoden sopimuksen Englannin Valioliigassa pelaavan Watfordin kanssa. Sánchez Floresin johdolla Watford pelasi vahvan syyskauden Valioliigassa voittaen muun muassa Liverpoolin 3–0. Joulukuussa Sánchez Flores valittiin Valioliigan kuukauden valmentajaksi ensimmäisenä Watford-valmentajana. Kevätkaudella peliesitykset eivät olleet aivan yhtä vahvoja, mutta espanjalainen luotsasi seuran FA Cupin välieriin. Hänen johdollaan seura säilytti myös sarjapaikkansa Valioliigassa ja näin Sánchez Floresista tuli ensimmäinen valmentaja, jonka johdolla Watford on säilynyt liigassa toisella perättäisellä kaudellaan. Hyvistä tuloksista huolimatta Sánchez Flores jätti seuran kauden 2015/16 jälkeen. Taustalla olivat hänen ja seurajohdon eriävät näkemykset kauden menestyksestä ja seuran tulevaisuudesta. Esimerkiksi West Hamin päävalmentaja Slaven Bilić piti Watfordin päätöstä typeränä.


title: Quique Sánchez Flores

text: Kesäkuussa 2016 Sánchez Flores allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen RCD Espanyolin kanssa. Kaudella 2016/17 Sánchez Flores johdatti barcelonalaisseuran La Ligassa kahdeksanneksi, mikä oli seuran paras sijoitus kuuteen vuoteen. Kaudella 2017/18 tulokset olivat heikompia ja Espanyol valui kauden aikana taistelemaan sarjapaikastaan europelisijoitusten sijaan. Lopulta Espanyolin seurajohto erotti Sánchez Floresin 20. huhtikuuta 2018, kun joukkue oli ajautunut viiden ottelun voitottomaan putkeen.


title: Quique Sánchez Flores

text: Joulukuun lopussa 2018 Sánchez Flores allekirjoitti sopimuksen Kiinan Superliigan Shanghai Greenlandin kanssa.Sánchez Floresin isä on vuonna 2013 kuollut jalkapalloilija Isidro Sánchez García-Figueras. Laulaja ja näyttelijä Lola Flores oli hänen tätinsä ja jalkapallolegenda Alfredo Di Stéfano hänen kummisetänsä.


title: Putous

text: Putous on palkittu ja suosittu suomalainen viihdeohjelma, jota on esitetty MTV3-kanavalla vuodesta 2010 alkaen. Se on saanut korkeita katsojalukuja, ja vuonna 2013 se oli Suomen katsotuin viihdeohjelma.


title: Putous

text: Ohjelmassa näyttelijät esittävät erilaisia sketsejä puolentoista tunnin ajan suorassa lähetyksessä. Osa sketseistä on nauhoitettu etukäteen. Käsikirjoitettujen osioiden lisäksi näyttelijät joutuvat esiintymään improvisoiden. Lisäksi olennainen osa ohjelmaa on "Vuoden sketsihahmo" -kilpailu.


title: Putous

text:
"Putouksen" kymmenes ja toistaiseksi viimeisin tuotantokausi päättyi joulukuuta 2018. Jokainen tuotantokausi sisältää kahdeksan jaksoa; lisäksi vuosina 2012–2014 on jokaisen tuotantokauden päätteeksi esitetty "Putous-UNICEF"-hyväntekeväisyysjaksot.
Alkuperäiseen näyttelijäkokoonpanoon kuuluivat juontaja Jaakko Saariluoma sekä näyttelijät Kari Hietalahti, Jukka Rasila, Elina Knihtilä, Pirjo Lonka, Aku Hirviniemi, Krista Kosonen, Riku Nieminen ja Eero Ritala. Sarjan esiintyjät ovat sittemmin vaihtuneet vuosien varrella runsaasti.


title: Putous

text: Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin 9. tammikuuta 2010. Jaakko Saariluoma juonsi kauden; kauden muut näyttelijät olivat Kari Hietalahti, Jukka Rasila, Elina Knihtilä, Pirjo Lonka, Aku Hirviniemi, Krista Kosonen, Riku Nieminen ja Eero Ritala. Ohjaajana ja pääkäsikirjoittajana toimi Jani Volanen.


title: Putous

text: Ohjelman suosiota kasvatti "Vuoden sketsihahmo" -kilpailu, jossa näyttelijät loivat sketsihahmot, ja katsojat äänestivät joka viikko yhden hahmon pois kilpailusta. Voittajaksi selviytyi 27. helmikuuta 2010 esitetyssä finaalijaksossa Aku Hirviniemen esittämä "Marja Tyrni".


title: Putous

text: Kausi keräsi keskimäärin noin puoli miljoonaa katsojaa.


title: Putous

text: Toisen tuotantokauden esittäminen alkoi 8. tammikuuta 2011. Edellisen kauden näyttelijöistä Knihtilä, Hietalahti, Lonka ja Ritala eivät jatkaneet ohjelmassa. Ville Myllyrinne aloitti ohjelman juontajana, ja Jaakko Saariluoma siirtyi näyttelijöiden joukkoon. Saariluoma juonsi kuitenkin sketsihahmokilpailun. Muina uusina näyttelijöinä sarjaan saapuivat Jussi Vatanen, Iina Kuustonen, Joanna Haartti ja Ville Myllyrinne. Petteri Summanen tuli "Putouksen" ohjaajaksi Jani Volasen tilalle.


title: Putous

text: Kauden päätösjakso esitettiin 26. helmikuuta 2011, jolloin sketsihahmokilpailun voitti Riku Niemisen hahmo "Munamies".


title: Putous

text: Kausi keräsi lähes kaksi kertaa enemmän katsojia edelliseen kauteen verrattuna. Kauden viimeiset jaksot keräsivät reilusti yli miljoona katsojaa.


title: Putous

text: Kolmas tuotantokausi alkoi 7. tammikuuta 2012. Ohjelmassa jatkoivat kaikki näyttelijät lukuun ottamatta Ville Myllyrinnettä ja Joanna Haarttia. Heidän tilalleen tulivat Armi Toivanen ja Elena Leeve. Tällä kaudella oli kiertävä juontajuus, jossa näyttelijät juonsivat ohjelman Näytön paikkaan. Toisen kauden tapaan Saariluoma juonsi sketsihahmokilpailun myös kolmannella kaudella. Sketsihahmokilpailun voitti Toivasen esittämä "Leena Hefner o.s. Herppeenluoma". Kausi päättyi 3. maaliskuuta 2012 esitettyyn "Putous-UNICEF"-hyväntekeväisyysjaksoon.


title: Putous

text: Ennen kauden alkua esitettiin erikoisjakso "Putous-hahmoset, missä he ovat nyt?", jossa esiintyi edellisten tuotantokausien sketsihahmoja.


title: Putous

text: Neljännen tuotantokauden ensimmäinen jakso esitettiin 5. tammikuuta 2013. Näyttelijäkokoonpano supistui kahdeksaan, kun Elena Leeve jäi pois. Kauden pääkäsikirjoittajana toimi Miika Nousiainen. Jaakko Saariluoma palasi takaisin juontajan rooliinsa esiintyen myös sketseissä.


title: Putous

text: Sketsihahmokilpailun voitti 23. helmikuuta 2013 käydyssä finaalissa Jussi Vatasen esittämä "Karim Z. Yskowicz". Viikkoa myöhemmin esitettiin vielä hyväntekeväisyysjakso "Putous-UNICEF".


title: Putous

text: Katsojaluvut pysyivät edelleen korkeina, ja "Putous" oli vuoden katsotuin viihdeohjelma keräten keskimäärin noin 1,2 miljoonaa katsojaa per jakso.


title: Putous

text: Viides tuotantokausi alkoi 11. tammikuuta 2014. Ohjelmaa juonsi neljännellä kaudella juontajan rooliin palannut Jaakko Saariluoma. Kaikki edellisen kauden näyttelijät jatkoivat ohjelmassa. Kauden pääkäsikirjoittajana toimi Joonas Nordman.


title: Putous

text: Sketsihahmokilpailun finaali käytiin 1. maaliskuuta 2014, jolloin voittajaksi selvisi Jussi Vatasen esittämä "Antsku". Vatasesta tuli ensimmäinen näyttelijä, joka on voittanut kilpailun kaksi kertaa. Viikkoa myöhemmin esitettiin kahden edellisen kauden tapaan "Putous-UNICEF"-hyväntekeväisyysjakso.


title: Putous

text: Viides kausi oli katsotumpi kuin edelliset kaudet, ja jaksot keräsivät jälleen reilusti yli miljoona katsojaa. Mediassa kiinnostusta herätti kilpailun uusi osio "Putous-Idiots", jossa näyttelijät parodioivat tunnettuja suomalaisartisteja.


title: Putous

text: Kuudes tuotantokausi alkoi 11. lokakuuta 2014. Alun perin oli jo tiedossa, että ainakaan Jaakko Saariluoma, Aku Hirviniemi, Krista Kosonen ja Armi Toivanen eivät esiinny kuudennella kaudella. Lisäksi ohjelmaa kaikilla aiemmilla kausilla tuottanut Tuomas Summanen ei jatkanut. Huhtikuussa 2014 MTV3 ilmoitti, että syksyllä 2014 alkavalle kaudelle vaihtuvat kaikki ohjelman näyttelijät. Ohjelman tuottajan mukaan on järkevämpää, että tuotantokaudella esiintyy täysin uusi näyttelijäkokoonpano kuin että muutama vanha näyttelijä jatkaa. Ohjelman uusi vastaava tuottaja on Pete Paavolainen. Vastaavana ohjaajana toimi Lauri Nurkse ja pääkäsikirjoittajana oli Melli Maikkula. Kuudennen kauden näyttelijät julkistettiin 15. syyskuuta 2014.


title: Putous

text: Uusina Putous-näyttelijöinä nähtiin Mari Perankoski, Antti Holma, Essi Hellén, Joonas Nordman, Kari Ketonen, Niina Koponen, Ville Tiihonen ja Jenni Kokander sekä ohjelman juontaja Heikki Paasonen.


title: Putous

text: Sketsihahmokilpailun voitti 29. marraskuuta 2014 käydyssä finaalissa Joonas Nordmanin esittämä "Salme Pasi".


title: Putous

text: MTV tiedotti 11. toukokuuta 2015 "Putouksen" jatkuvan jälleen syksyllä 2015. Ohjelmaa juonsi kuudennella kaudella juontajana aloittanut Heikki Paasonen. Kauden näyttelijät julkistettiin 23. syyskuuta 2015. Edellisen kauden näyttelijöistä Antti Holman on jo kerrottu jättävän ohjelman. Kausi alkoi 24. lokakuuta 2015.


title: Putous

text: Näyttelijöinä jatkoivat kuudennelle kaudella ohjelmaan liittyneet näyttelijät Niina Koposta ja Antti Holmaa lukuun ottamatta. Viidennellä kaudella viimeksi ohjelmassa esiintynyt Riku Nieminen palasi mukaan. Kauden pääkäsikirjoittajana toimi John Lundsten ja vastaavana ohjaajana Teppo Airaksinen.


title: Putous

text: Sketsihahmokilpailun voitti 12. joulukuuta 2015 käydyssä finaalissa Joonas Nordmanin esittämä "Matti Pikkuvanhanen". Nordmanista tuli toinen näyttelijä, joka on voittanut kilpailun kahdesti.


title: Putous

text: MTV tiedotti 11. lokakuuta 2016 "Putouksen" palaavan ruutuun keväällä 2017. Kausi alkoi 21. tammikuuta 2017.


title: Putous

text: Kesken seitsemännen kauden Joonas Nordman ilmoitti jättävänsä Putouksen. Myöhemmin ilmoitettiin Nordmanin toimivan ohjelman ohjaajana. Näyttelijät julkistettiin 29. marraskuuta 2016.


title: Putous

text: Näyttelijöinä jatkoi seitsemänneltä kaudelta Jenni Kokander. Uusina Putous-näyttelijöinä nähtiin Minka Kuustonen, Timo Lavikainen, Mikko Penttilä, Kaisa Hela, Pilvi Hämäläinen ja Ernest Lawson sekä ohjelman juontaja Roope Salminen. Kauden pääkäsikirjoittajana toimi Niklas Lindgren.


title: Putous

text: Kaudella nähtiin uusi osio "Putous Junior", joka antoi kotisohvien lapsihahmoille mahdollisuuden päästä mukaan ohjelman nettiin, yleisöön ja jopa suoraan lähetykseen.


title: Putous

text: Sketsihahmokilpailun voitti 11. maaliskuuta 2017 käydyssä finaalissa Pilvi Hämäläisen esittämä "Aina Inkeri Ankeinen".


title: Putous

text: MTV tiedotti lokakuussa 2017, että Putous saa jatkoa keväällä 2018. Kausi alkoi 20. tammikuuta 2018.


title: Putous

text: Ennen tiedotusta Jenni Kokander ilmoitti, että hän ei jatka yhdeksännellä tuotantokaudella. Ohjelman juontajana jatkoi Roope Salminen.


title: Putous

text: Näyttelijöinä jatkoivat kahdeksannella kaudella ohjelmaan liittyneet näyttelijät lukuun ottamatta Kuustosta, Helaa ja Kokanderia. Heidän tilallaan nähtiin Alina Tomnikov, Kiti Kokkonen ja Pihla Penttinen.


title: Putous

text: 8. maaliskuuta 2018 esitettiin "Putous-special: Sketsihahmojen tarina" -erikoisjakso, jolloin nähtiin ajatuksia jokaisen Putous-kauden sketsihahmon takaa.


title: Putous

text: Sketsihahmokilpailun voitti 10. maaliskuuta 2018 käydyssä finaalissa Kiti Kokkosen esittämä "Tanhupallo."


title: Putous

text: Kausi alkoi 20. lokakuuta 2018 ja sen juontajana jatkoi Roope Salminen. Edellisellä kaudella mukana olleet Kiti Kokkonen, Pihla Penttinen ja Alina Tomnikov ilmoittivat, että he eivät ole mukana kymmenennellä kaudella. Näyttelijöinä jatkoit yhdeksännellä kaudella ohjelmaan liittyneet näyttelijät lukuun ottamatta Tomnikovia, Kokkosta ja Penttistä. Heidän tilallaan nähtiin Helmi-Leena Nummela, Lauren Lehtinen, Christoffer Strandberg ja Terhi Suorlahti.


title: Putous

text: Sketsihahmokilpailun voitti 8. joulukuuta 2018 käydyssä finaalissa Mikko Penttilän esittämä "Taika-Pasi."


title: Putous

text: Kymmenennen kauden finaalijaksossa tiedotettiin, että Putous jatkuu yhdennentoista tuotantokaudella keväällä 2019. Kausi alkaa 16. maaliskuuta 2019.


title: Putous

text: Kauden näyttelijät julkistetaan 12. helmikuuta 2019.


title: Putous

text: Ohjelman keskeisin osio on "Vuoden sketsihahmo" -kilpailu. Sketsihahmokilpailuun jokainen näyttelijä luo oman sketsihahmonsa, ja katsojat saavat äänestää omaa suosikkiaan. Joka lähetyksessä yksi hahmo putoaa kilpailusta, ja finaalijaksossa selviää kilpailun voittaja. Sketsihahmot suorittavat kauden aikana erilaisia tehtäviä; he esittävät esimerkiksi musiikillisia numeroita tai esittelevät muita erityistaitojaan.


title: Putous

text: Seitsemännellä kaudella sketsihahmokilpailu uudistui siten, että kahden ensimmäisenä pudonneen hahmon näyttelijät jatkoivat kilpailussa uudella kakkoshahmollaan.


title: Putous

text: Sketsihahmokilpailun piti alun perin olla parodia erilaisista tosi-tv-ohjelmista, joissa pudotetaan kilpailijoita. Osa katsojista otti kuitenkin kilpailun tosissaan, minkä myötä se laajeni ohjelmassa suurempaan rooliin.


title: Putous

text:
Jokaisessa jaksossa näyttelijät esittävät valmiiksi käsikirjoitettuja ja harjoiteltuja sketsejä. Ensimmäisinä kausina näytettiin myös nauhoitettuja sketsejä, jotka olivat usein parodioita elokuvatrailereista ja televisiomainoksista. Sketsin lisäksi on esitetty myös alkusketsi ennen Putouksen alkutekstejä. Neljännellä kaudella alkusketsi on esitetty vain yhdessä jaksossa. Viidennellä kaudella alkusketsi oli parodia, kuudennella kaudella alkusketsejä esitettiin jälleen enemmän ja kymmenennellä kaudella taas vähemmän.
Tulikokeessa näyttelijät kilpailevat toisiaan vastaan yksilöinä tai joukkueissa siitä, kuka saa immuniteetin eikä joudu "Näytön paikkaan". Tulikokeen tehtävissä näyttelijät joutuvat improvisoimaan annetun tehtävän; esimerkiksi keksimään vitsejä, räppäämään tai laulamaan. Immuniteetin saajasta päättää studioyleisö; viidennellä kaudella sen sijaan immuniteetin saajaa äänestettiin ainoastaan internetissä mobiililaitteella mainostauon aikana.
Tuomiossa näyttelijät äänestävät toisiaan vastaan siitä, kuka joutuu "Näytön paikkaan". Immuniteetin saanutta ei voi äänestää.
Tuomiossa eniten ääniä saanut näyttelijä joutuu "Näytön paikkaan", jossa hän joutuu esittämään improvisoiden jonkin hänelle määrätyn tehtävän, joka saattaa olla esimerkiksi laulutehtävä, sadun kertominen tai esitelmän pitäminen. Kolmannella kaudella Näytön paikan jälkeen näyttelijä pääsi juontamaan ohjelman "(paitsi Vuoden sketsihahmo -osion)" seuraavaan asti.
Putouksen viikkokatsaus on parodiallinen uutislähetys, jonka uutisankkureina toimivat Helmi-Leena Nummela ja Ernest Lawson. Entiset ankkurit Aku Hirviniemi ja Krista Kosonen olivat ankkureina ensimmäiseltä kaudelta aina viidenteen kauteen saakka sekä Essi Hellén ja Ville Tiihonen kuudennella ja seitsemännellä kaudella. Kahdeksannella kaudella Lawsonin kanssa uutisankkurina toimi Kaisa Hela ja yhdeksännellä Pihla Penttinen. Viikkokatsaus koostuu etukäteen kuvatuista uutispätkistä, joissakin jaksoissa on nähty myös "Viikkokatsauksen erikoisraportteja", joissa otetaan suora yhteys kirjeenvaihtajaan. Sketsissä on nähty myös studiovieraita.
Yllätystehtävä on osio, jonka sisällöstä näyttelijät eivät tiennyt etukäteen, yllätystehtäviä oli paljon ensimmisellä kaudella mutta vähemmän toisella ja kolmannella kaudella vähemmän neljännellä ja viidennellä taas enemmän ja kuudennella seitsemännellä kaudella taas vähemmän. kahdeksannella kaudella ei ollut yllätystehtäviä ja yhdeksännella ja kymmenennelä yllätystehtävät näkyivät muutamissa jaksoissa. Näyttelijät eivät tiennyt mihin kohtaan ohjelmaa yllätystehtävä tuli. Yllätystehtävänä saatoi olla esimerkiksi edellinen sketsi muutettuna, rap-tehtävä tai imitointitehtävä. Ensimmäisellä tuotantokaudella yllätystehtävä oli melko yleinen, mutta toisella ja kolmannella tuotantokaudella se nähtiin paljon harvemmin. Neljännestä tuotantokaudesta alkaen yllätystehtäviä on jälleen ollut enemmän. Kuudennella ja seitsemännellä kaudella yllätystehtäviä nähtiin jälleen harvemmin. Yllätystehtävää ei nähty kahdeksannella kaudella. Puolestaan yhdeksännellä kaudella yllätystehtävä palasi yhdeksi jaksoksi.
"Polttopiste" oli ensimmäisellä kaudella nähty talk show -ohjelma, jota emmänöi Pirjo Lonka. Jokaisessa jaksossa oli oma teemansa, jonka mukaan myös vieraat oli valikoitu. Toisella kaudella nähtiin samantyylinen "K-piste", jota juonsi Joanna Haartti.
"Putous-Idiots" on viidennellä kaudella esitetty ohjelmaosio, jossa ohjelman näyttelijät parodioivat tunnettuja suomalaisartisteja, muun muassa Paula Koivuniemeä, Katri Helenaa ja Cheekiä.
Putous Junior on kahdeksannella- ja yhdeksännellä kaudella esitetty osio, joka antaa kotisohvien lapsihahmoille mahdollisuuden päästä mukaan ohjelman nettiin, yleisöön ja jopa suoraan lähetykseen.
Putouksen kahdeksannella kaudella joka jaksossa on vieraillut joku tunnettu koomikko "Tähtivieraana". Ensimmäisessä jaksossa nähtiin Jope Ruonansuu imitoimassa Vesa-Matti Loiria "Vara-Veskuna". Toisessa jaksossa nähtiin Jari Salmi esittämässä "Pulkkista" Pulkkinen -tv-sarjasta. Kolmannessa jaksossa nähtiin Krisse Salminen esittämässä "Krisse" -roolihahmoaan. Neljännessä jaksossa nähtiin Eija Vilpas ja Riitta Havukainen esittämässä "Pirreä" ja "Hansua" Fakta homma -tv-sarjasta. Viidennessä jaksossa nähtiin Riku Nieminen esittämässä "Munamiestä". Kuudennessa jaksossa nähtiin Miitta Sorvali esittämässä "Tellervo von Appelgrenia" YleLeaks -tv-sarjasta. Seitsemännessä jaksossa nähtiin Jukka Puotila esittämässä "Sauli Niinistöä" ja Kari Ketonen esittämässä "Vladimir Putinia".


title: Putous

text: Putouksen historian ensimmäinen vierailija on ensimmäisen kauden 6. jakson Polttopiste-sketsissä "Mille saa nauraa ja mikä on tabu?" vieraillut näyttelijä Tommi Korpela. Korpela oli ensimmäisen kauden ainoa vierailija, kaikilla muilla kausilla vieraita on ollut enemmän.


title: Putous

text: Toisella kaudella sarjassa vieraili lukuisia julkisuuden henkilöitä. Avausjaksossa nähtiin edellisen kauden näyttelijät Kari Hietalahti, Eero Ritala ja äänessä Elina Knihtilä. Kauden neljännessä jaksossa vierailivat Anne Kukkohovi, Sakari Majantie ja Rebecca Viitala Huippuemäntä hakusessa - sketsissä ja Tiili - sketsissä Hjallis Harkimo sekä Mikael Granlund sketsihahmoinsertissä. Anssi Kela esiintyi Iina Kuustosen kanssa duettona kauden kuudennen jakson Näytön paikka -tehtäväosiossa. Sketsihahmojen kuorossa esiintyi yhtyeet Seminaarinmäen mieslaulajat ja Rajaton kauden seitsemännessä jaksossa. Sketsihahmoinsertissä vieraili jääkiekkojoukkue Jokerit ja Miss Suomi 2011 -finalistit kauden finaalijaksossa. Lisäksi ohjelman käsikirjoittaja ja ohjaaja Petteri Summanen on esiintynyt nauhoitetuissa sketseissä sekä toimii ohjelmassa voice overina.


title: Putous

text: Kolmannen tuotantokauden kolmannessa jaksossa vierailevia tähtiä sarjassa olivat vuoden 2012 presidentinvaalien ehdokkaat Pekka Haavisto, Paavo Lipponen ja Paavo Väyrynen. He toimivat vitsikilpailun tuomareina. Aku Hirviniemen näytön paikassa 28. tammikuuta 2012 esitetyssä jaksossa otettiin yhteyttä poliitikko Ilkka Kanervaan, jolle Aku lausui syntymäpäivärunon. Lisäksi kolmannen kauden neljännessä jaksossa ovat vierailleet Miss Suomi 2012 -finalistit, jotka toimivat still-kuva -tulikokeen tuomareina. Laulaja Jukka Poika esiintyi Näytön paikka -tehtäväosiossa duettona Iina Kuustosen kanssa kauden viidennessä jaksossa. Seitsemännessä jaksossa sketsihahmojen musikaaleissa esiintyi laulaja Robin, kansanedustaja Jani Toivola, laulaja-juontaja Mikko Kuustonen, tanssijaryhmä Scandinavian Hunks, beatboxaaja Felix Zenger ja GG Caravan-yhtye. Putouksen finaalissa nähtiin näyttelijä Martti Suosalo, laulaja Kaija Koo, miekannielijä Jari Tapanainen ja sketsihahmoinsertissä näyttelijä Maria Sid sekä ABBAn Benny Andersson ja Björn Ulvaeus.


title: Putous

text: Neljännen tuotantokauden ensimmäisen jakson tulikokeessa kilpailijat olivat vitsibattlessa stand up -koomikoiden joukkuetta vastaan, johon kuuluivat Mika Eirtovaara, Pirjo Heikkilä, Ilari Johansson, Marko Kämäräinen, Ismo Leikola, Krisse Salminen ja Riku Suokas. Lisäksi ensimmäisellä kaudella mukana ollut Kari "Hissu" Hietalahti tuli jakson alussa lavalle muiden näyttelijöiden kanssa. Toisessa jaksossa vierailivat Neumann ja Eppu Salminen. Kolmannessa jaksossa kuultiin äänessä ensimmäisen kauden näyttelijä Eero Ritalaa Jone Riksustana, kun Haluatko sketsihahmoksi -osiossa kilautettiin hahmolle. Viidennessä jaksossa vierailivat Jari Sarasvuo, Gebardi-yhtye sekä tanssinopettajat Sanna-Maria Heikkilä, Disa Kortelainen, Kia Lehmuskoski, Susa Matson ja Matti Puro. Inserttien voiceoverina toimi Jukka Puotila. Kuudennessa jaksossa asuntokauppasketsissä vierailivat Hans Välimäki, Maija Vilkkumaa, Ben Zyskowicz, Toni Nieminen, Jarkko Ruutu, Tommi Läntinen ja Jonne Aaron, jotka kuuluivat asunnon vakiovarusteisiin. Seitsemännessä jaksossa vierailivat Teppo Ruohonen, Petri Nygård ja Sami Pitkämö. Putouksen finaalissa vieraili Jope Ruonansuu.


title: Putous

text: Viidennen tuotantokauden ensimmäisessä jaksossa vierailivat imitaattori Jarkko Tamminen presidentti Tarja Halosena ja ensimmäisellä tuotantokaudella mukana ollut Kari "Hissu" Hietalahti laulaja Jesse Kaikurantana. Kolmannen jakson yllätystehtävässä vieraili rap-artisti Elastinen. Samassa jaksossa sketsihahmokilpailun Tartu Minniin -sketsissä nähtiin myös laulajat Robin, Jenni Vartiainen, Anna Puu, Jouni Hynynen, Paula Vesala, Pauli Hanhiniemi, Sini Sabotage ja Tuomari Nurmio. Viidennessä jaksossa vieraili ulkomaankauppa- ja eurooppaministeri Alexander Stubb. Tanssii Hahmosten Kanssa -sketsissä vierailivat tanssinopettajat Susa Matson ja Anttoni Kananen, mallit Lumi Rae ja Suvi Koponen sekä rap-artistit Musta Barbaari ja Prinssi Jusuf. Bändinä soitti Katja Lappi & Hairy Testicles sekä solistit Osmo Ikonen ja Mika "Tokela" Tuokkola. Seitsemännen jakson Viikkokatsauksessa vieraili Ben Zyskowicz, Jäbä Leissonin elämästä kertovassa sketsissä Mitä Jäbä duunaa toimi mainosäänenä Pasi Ruohonen ja Jäbän muusikkona Tuukka Tuunanen. Ymmi ja 4 tai 5 minuuttia eli miten se yhteiskunta pyörii -sketsissä vierailevina tähtinä olivat Alina Toivanen, Annikki Hirviniemi, Lola Wallinkoski ja kehitysministeri Pekka Haavisto. Finaalijaksossa nähtiin Antskun "ukkona" muusikko Veeti Kallio sekä Tulikokeessa Diandra. Dueton Ymmin kanssa lauloi Jari Sillanpää, ja unkarilaista tutkijaa esitti sarjan käsikirjoittaja, näyttelijä Joonas Nordman. Unicef-erikoisjaksossa nähtiin Jorma Uotinen ja Axl Smith. Viikkokatsauksen juonsi Aku Hirviniemen kanssa Arvi Lind. Sketsissä ""Kellä on köntsät housussa ja missä on B-näyte" vieraili toistamiseen unkarilainen dosentti Perpää Kyrseeseen, jota näytteli sarjan käsikirjoittaja ja näyttelijä Joonas Nordman.


title: Putous

text: Kuudennen tuotantokauden ensimmäisessä jaksossa vierailivat malli Sabina Särkkä ja meteorologi Pekka Pouta. Toisessa jaksossa vierailivat laulajat Isac Elliot ja Eini sekä Cristal Snow. Kolmannessa jaksossa vierailivat laulaja Janna Hurmerinta ja näyttelijä Ulla Tapaninen. Neljännessä jaksossa vierailivat laulaja Maukka Perusjätkä ja juontaja Kari Salmelainen. Viidennessä jaksossa vierailivat näyttelijä Satu Silvo ja kokki Harri Syrjänen. Kuudennessa jaksossa vierailivat koomikko-näyttelijä Pirkka-Pekka Petelius, laulaja Pepe Willberg, rockyhtye Yö ja taikuri Keke Pulliainen sekä sketsiryhmä Justimusfilms. Seitsemännessä jaksossa vierailivat Anne Kukkohovi, Susanna Laine, Vappu Pimiä, Tommi Läntinen, Kike Elomaa, Johannes Brotherus ja lauluyhtye Rajaton. Putouksen finaalissa vierailivat Heikki Silvennoinen, Krista Siegfrids, Musta Barbaari, Jari Mentula, Mikko Lehtonen ja Santtu Karvonen.


title: Putous

text: Seitsemännen tuotantokauden aloitusjaksossa vieraili viidellä ensimmäisellä tuotantokaudella mukana ollut Aku Hirviniemi. Toisessa jaksossa vieraili rap-duo JVG. Kolmannessa jaksossa vierailivat Laura Voutilainen ja ensimmäisellä tuotantokaudella mukana ollut Kari Hietalahti. Neljännessä jaksossa vierailivat Mikael Jungner, Samu Haber, Kaisa Liski, Hjallis Harkimo, Dome Karukoski, Peter Vesterbacka, Amanda Harkimo ja Sara Sieppi. Viidennessä jaksossa vierailivat Aki Palsanmäki, Rakel Liekki ja Tiina Jylhä sekä showpainijat Michael Majalahti ja Mikko Palanterä. Kuudennessa jaksossa vierailivat Noora Karma, Marko Björs, Janne Kataja, Kimmo Blom, Annica Milán, Laura Pilvinen ja Jaana Åhl. Seitsemännessä jaksossa vierailivat Ben Zyskowicz, Mikko Leppilampi, Timo Lavikainen, Amin Asikainen, Janna Hurmerinta, Renne Korppila, Iida Ketola, Axl Smith, Jussi 69, Susanna Koski, Susanna Laine, Antti Kaikkonen, Roope Salminen, Wallu Valpio, kuudennella tuotantokaudella mukana ollut Niina Koponen sekä Putouksen historian pisimmän, yli 20 minuuttia kestäneen Linnan juhlat -sketsin juontajina Riku Riihilahti ja Susanne Päivärinta. Finaalijaksossa vieralivat Matti Vanhanen, Kari Vepsä, Jari Sillanpää, Aki Palsanmäki, Jari Mentula, Kaija Koo, Antti Kaikkonen ja Mauri Pekkarinen.


title: Putous

text: Kahdeksannen tuotantokauden aloitusjaksossa vierailivat Sabina Särkkä ja Jope Ruonansuu. Toisessa jaksossa vierailivat Pete Parkkonen ja Jari Salmi Pulkkisena. Kolmannessa jaksossa vierailivat Krisse Salminen, Hans Välimäki, Sara Chafak, Shirly Karvinen sekä a cappella-yhtye Fork. Neljännessä jaksossa vierailivat Eija Vilpas ja Riitta Havukainen esittäen Fakta homma -sarjan Hansua ja Pirreä. Viidennessä jaksossa vierailivat Aki Linnanahde, Minna Kuukka, Ilkka Kanerva, Kike Elomaa, Antti Kaikkonen, Li Andersson, Eero Heinäluoma, Ville Niinistö ja viidellä ensimmäisellä sekä seitsemännellä tuotantokaudella mukana ollut Riku Nieminen Munamiehenä. Kuudennessa jaksossa vierailivat Pate Mustajärvi, Miitta Sorvali sekä Salatut elämät -sarjan näyttelijät Esko Kovero, Tommi Taurula, Jaana Saarinen, Tero Tiittanen, Oona Kare ja Irina Vartia. Seitsemännessä jaksossa vierailivat Kiira Korpi, Ellinoora, Jenni Vartiainen, Jukka Puotila, Mikko Kuustonen, Amadeus Lundberg, Kaija Koo sekä kuudennella ja seitsemännellä tuotantokaudella mukana ollut Kari Ketonen. Kahdeksannessa jaksossa vierailivat Saana Akiola, Susa Matson, Marko Keränen sekä Mikko Leppilampi


title: Putous

text: Yhdeksännen kauden toisessa jaksossa vierailivat Cheek ja kuudennella kaudella mukana ollut Antti Holma. Kolmannessa jaksossa vieraili Pikku G. Neljännessä jaksossa vierailivat Isac Elliot ja Mika Saukkonen. Viidennessä jaksossa vieraili Santtu Karvonen, Saara Aalto, Katri Helena, Michael Monroe ja Laura Voutilainen. Kuudennessa jaksossa vierailivat Fredi ja Titta Jokinen. Seitsemännessä jaksossa vieraili Anna-Leena Härkönen. Finaalijaksossa vierailivat Mervi Kallio, Titta Jokinen, Fredi, Paavo Kerosuo, Samuel Shipway ja Olavi Tikka.


title: Putous

text:
Sarjasta julkaistiin 29. huhtikuuta 2010 DVD, joka sisältää kaikki ensimmäisen kauden jaksot sekä ennennäkemättömiä ekstroja.
Sarjan toinen tuotantokausi julkaistiin 12. toukokuuta 2011 ja kolmas tuotantokausi 14. kesäkuuta 2012. Sarjan neljäs tuotantokausi julkaistiin 5. kesäkuuta 2013. Viides kausi julkaistiin 7. toukokuuta 2014.


title: Putous

text: Kolmannen tuotantokauden pohjalta julkaistiin kokoelmalevy "Putous 3". Lisäksi putouksessa esiinteet sketsihahmot ovat julkaisseet omia levyjään, esimerkiksi Marja Tyrni ja Munamies ovat julkaisseet useita albumeita."Putousta" on kaupattu ulkomaille ohjelmaformaattina nimellä "Comedy Combat". Toistaiseksi formaatti on myyty kolmeen maahan: vuonna 2014 Kiinaan ja vuonna 2016 Viroon sekä lisäksi Vietnamiin. Kauppoja edelsivät useiden vuosien neuvottelut.


title: Putous

text: Virossa ohjelma tunnetaan nimellä "Suur komöödiaõhtu" ('Suuri komediailta'), ja sitä esittää Kanal 2. Ensimmäinen kausi nähtiin keväällä 2016, ja jatkoa seurasi heti seuraavana syksynä.


title: Putous

text: Tuotantoyhtiön mukaan ulkomailla kiinnostusta on herättänyt erityisesti se, miten improvisaatio on saatu toimimaan suuren yleisön ohjelmassa. Formaatista kiinnostuneita maita on yhtiön mukaan ollut yli kymmenen.


title: Stanley Sadie

text: Stanley Sadie, CBE, (30. lokakuuta 1930 – 21. maaliskuuta 2005) oli brittiläinen musiikintutkija ja musiikkikriitikko.


title: Stanley Sadie

text: Sadie tunnetaan mm. "New Grove Dictionary of Music and Musicians" -tietosanakirjateoksesta, jonka hän toimitti. Hän oli kunniatohtori Leicesterin yliopistosta.


title: Stanley Sadie

text: Sadie toimi vuosina 1964–1981 musiikkiarvostelijana "The Times" -lehdelle. Hän julkaisi Groven lisäksi myös muita musiikintutkimukseen liittyviä teoksia.


title: Stanley Sadie

text: Sadie kärsi ALS-taudista ja kuoli kotonaan 2005.


title: Reijo Pitkäranta

text: Reijo Veikko Iisak Pitkäranta (s. 11. joulukuuta 1945 Ilmajoki) on Helsingin yliopiston latinan kielen dosentti. Hän on tullut tunnetuksi Yleisradion latinankielisistä uutisista "Nuntii Latini", joita hän on toimittanut vuodesta 1989 alkaen Jyväskylän yliopiston emeritusprofessori Tuomo Pekkasen kanssa.


title: Reijo Pitkäranta

text: Pitkäranta kirjoitti ylioppilaaksi Seinäjoen lyseosta vuonna 1964. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1970 ja filosofian lisensiaatiksi 1973. Filosofian tohtoriksi hän väitteli vuonna 1978.


title: Reijo Pitkäranta

text: Hän aloitti akateemisen työuransa Helsingin yliopiston Rooman kirjallisuuden assistenttina 1970 ja on sen jälkeen työskennellyt Helsingin yliopistossa latinanopetuksen eri tehtävissä, lukuun ottamatta yhden vuoden kestänyttä professorin viransijaisuutta Åbo Akademissa 1980-luvulla. Vuodesta 1979 hän on ollut latinan kielen dosentti ja vuodesta 1992 yliopistonlehtori.


title: Reijo Pitkäranta

text: Pitkäranta on tutkinut latinankielisiä piirtokirjoituksia. Opiskeluaikanaan hän tutki keisari Neron aikaisia piirtokirjoituksia Suomen Rooman-instituutissa ja oli mukana työryhmässä, joka luovutti professori Veikko Väänäsen johdolla muun muassa paaville työryhmän raportin. Suomessa hän johti työryhmää, joka tutki Suomen kirkkojen ja hautausmaiden latinankielisiä piirtokirjoituksia. Tutkimuksen tuloksena julkaistiin vuonna 2004 kirja "Suomen kirkkojen latina – piirtokirjoitukset kirkoissa, kellotapuleissa ja hautausmailla".


title: Reijo Pitkäranta

text: Pitkäranta on ansioitunut tieteen kansantajuistajana. Hän pitää yleistajuistamista tärkeänä ja yliopiston tehtäviin kuuluvana opetuksen ja tutkimuksen ohella: Tiedettä on tehtävä ymmärrettäväksi yleisöä varten. Latinankielisillä uutisilla ja "Nykylatinan sanakirjalla" (yhdessä Tuomo Pekkasen kanssa) sekä "Lääketieteen latina–suomi–latina-sanakirjalla" (yhdessä Laura Mikkosen kanssa) hän haluaa osoittaa, että latina ei ole kuollut kieli, vaan se on käyttökelpoinen nykypäivänäkin, vaikka kukaan ei puhu sitä äidinkielenään. "Nykylatinan sanakirjassa" on vastineet muun muassa sellaisille nykysanoille kuin "etätyö", "isyysloma", "ilmastonmuutos" ja "lintuinfluenssa". Myös "avaruusalukselle" ja "tietokoneelle" on olemassa latinankielinen vastine.


title: Reijo Pitkäranta

text: Monet klassisen latinan sanat ovat sellaisenaan käyttökelpoisia nykykielessäkin. Tästä on esimerkkinä "salutatorium". Se tarkoitti 500-luvulla jaa. paikkaa, jossa vaihdettiin tervehdyksiä. Nykylatinassa sana tarkoittaa edustustilaa. Latinan kielen käyttöä ei valvo mikään virallinen kieliakatemia, joka antaisi säännöksiä siitä miten latinaa pitäisi käyttää. "Nuntii Latini" -ohjelmalla on kuitenkin paljon kuuntelijoita ympäri maailmaa, ja sanojen uudiskäyttö on alttiina heidän ja muiden latinan harrastajien arvostelulle. Tämä asettaa haasteita uusien sanojen keksijöille ja vanhojen sanojen uusiokäyttäjille.


title: Reijo Pitkäranta

text: Pitkäranta on mukana monessa alan järjestössä, joissa hänellä on ollut myös luottamustehtäviä. Vuodesta 1997 hän on ollut ylioppilastutkintolautakunnan latinan jaoston puheenjohtajana. Ansioistaan innostavana opettajana ja tieteen popularisoijana Yliopistonlehtorien liitto valitsi hänet Vuoden yliopistonlehtoriksi 2009. Vuonna 1988 Pitkäranta sai Suomen Leijonan Ritarikunnan ensimmäisen luokan ritarimerkin.


title: Reijo Pitkäranta

text: Lisäksi hän on julkaissut erilaisia tieteellisiä julkaisuja.


title: Gaston Roelants

text: Gaston Roelants (s. 5. helmikuuta 1937 Opvelp, Belgia) on belgialainen entinen kestävyysjuoksija.


title: Gaston Roelants

text: Roelants voitti estejuoksussa olympiakultaa Tokiossa 1964 ja Euroopan mestaruuden Belgradissa 1962. Hän rikkoi kahdesti estejuoksun maailmanennätyksen, samoin kahdesti tunnin juoksun ja 20 000 metrin juoksun maailmanennätyksen.


title: Gaston Roelants

text: Vuonna 1960 Rooman olympialaisissa Roelants sijoittui esteissä neljänneksi. Seuraavissa olympialaisissa Roelants lähti liikkeelle ovelalla taktiikalla: aina ennen vesiestettä hän nykäisi muutaman metrin välimatkan, jonka toiset kuroivat esteen jälkeen umpeen. Muut juoksijat tottuivat pian temppuun, mutta toiseksi viimeisellä kierroksella Roelants ei hellittänytkään vauhtiaan esteen selvitettyään, vaan repäisi itsensä lopullisesti eroon muista. Hänen voittoaikansa oli 8.30,8.


title: Gaston Roelants

text: Roelants rikkoi estejuoksun maailmanennätyksen Leuvenissa 1963 ajalla 8.29,6 ja Brysselissä 1965 hän paransi edelleen hallussaan ollutta ennätystä aikaan 8,26.4. Vielä EM-Budapestissa 1966 hän oli pronssilla ja Mexicon olympialaisissa seitsemäs, mutta siirtyi sitten pidemmille juoksumatkoille.


title: Gaston Roelants

text: Maratonilla hän saavutti EM-hopeaa Ateenassa 1969 ja pronssia Roomassa 1974 jo 37-vuotiaana. Olympialaisissa hän ei yltänyt maratonilla parhaimpaansa, vaan jäi yhdenneksitoista 1968. Tunninjuoksussa hän teki maailmanennätyksen Leuvenissa 1966 tuloksella 20 664 metriä ja samalla 20 000 metrillä tuloksella 58.06,2. Kuusi vuotta myöhemmin Brysselissä hän paransi samat ennätykset lukemiin 20 784 metriä ja 57.44,4. 10 000 metrillä hän juoksi Euroopan ennätyksen 28.10,6 vuonna 1965. Samassa lajissa hän oli vuoden 1966 EM-kisoissa kahdeksas ja 1969 viides.


title: Gaston Roelants

text: Koko uransa ajan Roelants oli maailman parhaita maastojuoksijoita voittaen neljästi (1962, 1967, 1969 ja 1972) MM-kilpailujen edeltäjän Kansainvälisen maastojuoksun. Hopealla hän oli 1960, 1963 ja 1970. Kaikkiaan hän oli kymmenen parhaan joukossa peräti yhdeksän kertaa vuosien 1960-1975 välisenä aikana. São Paulon uudenvuodenjuoksun hän voitti neljästi.


title: Gaston Roelants

text: Belgian mestaruuteen Roelants ylsi 32 kertaa. Uraansa hän jatkoi veteraanikilpailuissa voittaen useita ikäluokkansa maailmanmestaruuksia.


title: Gaston Roelants

text: Ammatiltaan Roelants oli aluksi poliisi, sittemmin viiniyrityksen edustaja ja sen jälkeen urheiluvälineyrityksen Puman edustaja. Ansioistaan Belgian kansakunnan hyväksi kuningas Albert II nimitti vuonna 2002 Gaston Roelantsin aatelisarvoon. Vuonna 2004 nimettiin Kessel-Lossa hänen nimeään kantava yleisurheilukenttä.


title: Topi Riutta

text: Topi Riutta (s. 8. toukokuuta 1980 Heinola) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa keskushyökkääjänä.


title: Topi Riutta

text: Riutta on Lahden Pelicansin tai Heinolan kiekkokoulun kasvatti HeKistä. Hän aloitti uransa aikuisten sarjoissa kaudella 1998–1999, Jypissä pelaamalla 8 ottelua SM-liigaa. Seuraavalla kaudella 1999–2000 Riutta solmi Jypin kanssa vuoden sopimuksen pelaten koko kaudella 40 ottelua. Samana vuonna hän pelasi nuorten MM-kisat.


title: Topi Riutta

text: Kauden 2000–2001 Riutta pelasi vuoden sopimuksella Jyväskylän Diskoksessa. Ensimmäisen Mestis-kauden aikana hän suoritti varusmiespalveluksen Tikkakoskella. Kaudella 2001–2002 Riutta pelasi ensimmäiset 22 ottelua Kokkolan Hermeksessä. Riutta siirtyi kesken kauden Uudenkaupungin Jää-Kotkiin. Riutta jatkoi seuraavan kauden Uudessakaupungissa. Jääkotkien pudottua Mestiksestä Riutta vaihtoi jälleen seuraa. Kauden 2003–2004 hän pelasi TuTossa ja voitti joukkueen sisäisen pistepörssin tehopisteillä 13+19.


title: Topi Riutta

text: Kaudet 2004–2006 Riutta pelasi Mestistä Joensuun Jokipojissa. Ensimmäisellä kaudella hän teki 41 pelissä tehopisteet 13+20. Toisella kaudella joukkueen kapteenina hän teki 25 pistettä. Kausi 2006–2007 alkoi Riutan osalta vasta lokakuun lopussa sopimusneuvotteluiden ollessa jäissä. Uusi seura löytyi Norjan pääsarjan Lillehammer IHK:sta. Hän pelasi seurassa 32 ottelua tehopistein 10+17=27.


title: Topi Riutta

text: Kaudeksi 2007–2008 Riutta palasi Mestiksen Jokipoikiin. Seuraavalla kaudella (2008–2009) hän aloitti SapKossa, mutta sopimus seuran kanssa purettiin kesken kauden ja Riutta siirtyi Norjaan. Norjassa hän pelasi 1. divisioonan Rosenborg IHK:ssa.


title: Topi Riutta

text: Riutta on voittanut rullakiekon Suomen mestaruuden 2002–2003 Roller Eaglesissa. Finaalissa Roller Eaglesien ja GrIFK:n välillä Riutta teki tehopisteet 1+2.


title: (55636) 2002 TX300

text: (55636) 2002 TX on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kohde, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Sen etäisyys Auringosta on noin 43,23 AU ja se löydettiin 15. lokakuuta 2002 NEAT-ohjelmassa. 2002 TX on yksi Haumea-ryhmän kappaleista, ja täten sen pinta on hyvin heijastava. Tästä syystä 2002 TX on transneptuniseks kohteeksi melko kirkas vaikka sen säde on vain 143 ± 5 km.


title: Design for All

text: Design for All tieto- ja viestintäteknologian yhteydessä on tietoinen ja järjestelmällinen pyrkimys soveltaa proaktiivisesti periaatteita, menetelmiä ja välineitä, joilla tuetaan ns. universal design -periaatetta tietokoneisiin liittyvässä teknologiassa, myös internet-pohjaisessa teknologiassa, jotta vältettäisiin jälkikäteisen mukauttamisen tai erityissuunnittelun tarve..


title: Design for All

text: Design for All (kaikille sopiva suunnittelu, DfA) on suunnittelua, jossa otetaan huomioon ihmisten erilaisuus, sosiaalinen osallisuus ja tasa-arvoisuus (EIDD:n Tukholman julistus 2004). Sen tarkoituksena ei ole tarjota yhtä ainoaa ratkaisua kaikille, vaan se on käyttäjäkeskeinen suunnitteluperiaate, jonka tuloksena syntyvät tuotteet voivat automaattisesti ottaa huomioon ihmisten kykyjen, taitojen, vaatimusten ja mieltymysten mahdollisen vaihtelun. Siten suunnitteluprosessin tuloksen ei ole tarkoitus olla yksi ainoa malli tai suunnitelma, vaan suunnitelma-avaruus, jossa on sopivia vaihtoehtoja ja kullakin oma logiikkansa eli tietty, tyypillinen käyttäjä- ja käyttökonteksti, jota varten kukin vaihtoehto on suunniteltu.


title: Design for All

text: DfA:n ja tieto- ja viestintäteknologian haasteita ja hyötyjä on käsitelty kattavasti myös seuraavissa julkaisuissa:


title: Design for All

text: Perinteisesti esteettömyysongelmat on ratkaistu mukauttamalla vakiosovelluksia, ja mukautetut versiot on teknisesti saatu aikaan käyttämällä avustavaa tekniikkaa. Esteettömyys tarkoittaa sitä, että kaikilla on paikasta ja ajasta riippumatta esteetön mahdollisuus käyttää tietoa ja tieto- ja viestintäteknologiaa, sekä sitä, että ne ovat mukana kaikissa elämänyhteyksissä.


title: Design for All

text: Esteettömyyden tavoitteena on, että kaikilla ihmisillä on tasavertainen pääsy ja mahdollisuus osallistua aktiivisesti nykyisiin ja tuleviin tietokonevälitteisiin ihmistoimintoihin. Tähän pyritään kehittämällä yleisesti esteettömiä ja käytettäviä tuotteita ja palveluja sekä kuhunkin ympäristöön sopivia tukitoimintoja.


title: Design for All

text: Tuotteiden ja palvelujen tulee vastata käyttäjien yksilöllisiin vaatimuksiin erilaisissa käyttöyhteyksissä, riippumatta paikasta, kohdekoneesta tai suoritusympäristöstä. Laitteistojen ja palvelujen käyttö pyritään siis mahdollistamaan yleisen lähestymistavan avulla, ja päämääränä on tietoyhteiskunnan yleinen esteettömyys. Kansalaisten katsotaan elävän älykkäistä tuotteista muodostuvissa ympäristöissä, joissa suoritettavat toiminnot ja niiden suoritustapa on määritelty täysin uudestaan. Näitä toimintoja ovat erityisesti sellaiset, joilla hankitaan tietoa, pidetään yhteyttä muihin ja hallitaan ympäristöä. Kansalaisille on tarjottava mahdollisuus suoriutua näistä toiminnoista helposti ja miellyttävästi.


title: Design for All

text: Euroopan komission tietoyhteiskunnan esteettömyyttä koskevassa tiedonannossa on määritelty joukko keskeisiä haasteita sekä markkina-, oikeus- ja politiikkakysymyksiä, joiden ratkaiseminen parantaa tietoyhteiskunnan esteettömyyttä ja osallisuutta siihen Euroopassa.


title: Design for All

text:
Tiedonannossa on esitelty kolmijakoinen lähestymistapa, jonka perustana ovat:
Työhön sisältyy seuraavia haasteita:


title: Design for All

text: Euroopan tämänhetkinen tietoyhteiskuntaan liittyvä ohjelmakonteksti on Digital Agenda for Europe 2010–2020. Euroopan komissio on julkistanut ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä tietoyhteiskunta- ja viestintäpolitiikka”-aloitteen puitejärjestelynä, jolla vastataan tietoyhteiskunnan ja mediasektoreiden tärkeimpiin haasteisiin ja kehityskulkuihin vuoteen 2010 asti.


title: Design for All

text: Aloitteessa tuetaan avointa ja kilpailevaa sähköistä taloutta ja korostetaan tieto- ja viestintäteknologian merkitystä osallisuuden ja elämänlaadun moottorina. Aloitteeseen sisältyy joukko EU-tasoisia politiikkainstrumentteja, joilla tuetaan sähköisen talouden kehitystä, esimerkiksi sääntelyvälineet, tutkimus ja sidosryhmien kanssa solmittavat kumppanuudet.


title: Design for All

text: Euroopan unionin vammaisstrategian tavoitteena on yhteiskunta, joka on kaikille avoin ja esteetön. Esteet tulee havaita ja poistaa. Euroopan unionin vammaisstrategiassa on kolme painopistettä:


title: Design for All

text: Syrjimättömyys kuuluu myös Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen yleisperiaatteisiin. Yleissopimuksen hyväksyi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous 13.12.2006, ja sen ratifiointi alkoi 30.03.2007.


title: Design for All

text: Eurooppalaisella tieto- ja viestintäteknologialainsäädännöllä on pitkät perinteet. Vuonna 2002 Euroopan unioni hyväksyi uuden sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja sääntelevän järjestelmän, joka koskee kaikkea kiinteään verkkoon tai langattomuuteen perustuvaa tieto- ja viestintäteknologiaa, tiedonsiirtoa sekä televisio- ja radioviestintää.


title: Design for All

text: DfA:n näkökulmasta keskeiset direktiivit ovat yhteistä sääntelyjärjestelmää koskeva direktiivi sekä yleispalveluja ja käyttäjien oikeuksia sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla koskeva direktiivi (yleispalveludirektiivi).


title: Design for All

text: Julkisilla hankinnoilla on merkittävä taloudellinen merkitys, joten niiden avulla voidaan huomattavasti edistää esteettömyyttä. Euroopan parlamentti ja EU:n ministerineuvosto ovat vuonna 2004 hyväksyneet lainsäädäntöpaketin, jonka sisältämät julkisia hankintoja koskevat direktiivit yksinkertaistavat ja ajanmukaistavat hankintamenettelyjä omalta osaltaan. Uusien direktiivien ansiosta esteettömyystarpeet on mahdollista ottaa huomioon monessa hankintaprosessin vaiheessa.


title: Design for All

text: Teknisiä eritelmiä laadittaessa on luonnollisesti helpointa turvautua standardeihin. Tarkoitukseen soveltuvia CEN-, ETSI- ja ITU-standardeja on jo useita, ja käytännön apua voi saada useista muistakin lähteistä. Apuna on käytetty myös esimerkiksi verkkosisältöjen saavutettavuusohjeiden (WAI) kaltaisia ohjeita tai kansallisia ohjeita.


title: Design for All

text: Tulevaisuudessa sopivien standardien löytäminen helpottuu entisestään. Euroopan komissio on antanut Euroopan standardisointijärjestöille (CEN, CENELEC ja ETSI) toimeksiannon (M/376), jonka perusteella niiden on määriteltävä yhteiset vaatimukset ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely.


title: Design for All

text: Kaikki tuotteet eivät ole vammaisten ihmisten kannalta esteettömiä. Äänikirjoja tai tiettyjä muita esteettömiä tuotteita valmistettaessa teoksesta tuotetaan uusi kappale, jolloin voi syntyä tekijänoikeusongelmia. Samalla tekijänoikeudet ovat olennainen osa luovan yhteiskunnan kestävää kehitystä. Tämä eturistiriita on kyettävä ratkaisemaan, jotta tietoyhteiskunta olisi avoin kaikille. Alalla on olemassa niin eurooppalaista kuin kansainvälistäkin lainsäädäntöä.


title: Design for All

text: Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamista tietoyhteiskunnassa koskevan direktiivin tavoitteet ovat muokata tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia koskevaa lainsäädäntöä niin, että teknologian kehitys otetaan huomioon, sekä saattaa osaksi Yhteisön lainsäädäntöä tärkeimmät kansainväliset velvoitteet, jotka perustuvat Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) joulukuussa 1996 hyväksymään kahteen tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia koskevaan sopimukseen.


title: Design for All

text: Suunnittelun ja yksityisyyden välinen suhde ei välttämättä ole ilmeinen. Suunnittelun tuloksena syntyvällä nykyteknologialla on mahdollista kerätä huomattavia määriä henkilökohtaista tietoa. Käyttäjän edun nimissä tällaisen tiedon täytyy olla oikeaa ja sitä tulee käyttää asianmukaisesti. Henkilö haluaa mahdollisesti salata tietyt tiedot sekä kyetä tarkistamaan hänestä kerätyn tiedon. Toisin sanoen kaivataan yksityisyyttä.


title: Design for All

text: Euroopan unioni on vuonna 1995 hyväksynyt henkilötietojen käsittelyä koskevan direktiivin. Direktiivissä on määritelty perusperiaatteet, joiden mukaan henkilötietoja voidaan kerätä, säilyttää ja käyttää. Julkishallinnon, liikeyritysten ja kaikkien muiden henkilötietoja käsittelevien organisaatioiden ja yksilöiden tulee noudattaa näitä periaatteita.


title: Design for All

text: Yhdysvalloissa, Australiassa, Japanissa ja Euroopan unionissa säädetään jatkuvasti uusia lakeja, joiden nojalla viranomaisten ja yritysten on varmistettava, että niiden tuotteet ja palvelut ovat esteettömiä ja että niitä voivat käyttää “tavallisten” käyttäjien lisäksi myös muut, kuten ikäihmiset tai vammaiset ihmiset. Koska ei ole järkevää kirjata lakiin teknisiä vaatimuksia, jotka väistämättä vanhenevat, lakiteksteissä viitataan mieluummin (kansainvälisiin) standardeihin.