title: Wilhelm Denifl

text: Maailmancupissa Denifl on voittanut urallaan yhden kilpailun. Se tapahtui Tšaikovskissa tammikuussa 2014. Hän on sijoittunut toiseksi Kuusamossa marraskuussa 2016 ja Schonachissa maaliskuussa 2017 sekä kolmanneksi Liberecissä kaudella 2011–2012, Klingenthalissa, Sotšissa ja Oslossa kaudella 2012–2013, Kuopiossa kaudella 2015–2016 ja Trondheimissa kaudella 2018–2019. Lisäksi hän on ollut neljäs Trondheimissa ja Ramsaussa kaudella 2008–2009, Lahdessa kausilla 2010–2011 ja 2016−2017, Klingenthalissa kausilla 2011–2012 ja 2012–2013 ja Tšaikovskissa kaudella 2013–2014 sekä viides Chaux-Neuven normaalikilpailussa tammikuulla 2003, Oberstdorfissa kaudella 2013–2014 ja Kuusamossa kaudella 2017–2018. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kahdeksas kaudella 2012–2013 sekä yhdeksäs kausilla 2013–2014 ja 2016–2017.


title: Pernilla August

text: Mia Pernilla August (ent. "Östergren", ent. "Wallgren", o.s. "Hertzman-Ericson", s. 13. helmikuuta 1958 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hän aloitti näyttelemisen jo lapsena teatterissa ja koulussa. Vuonna 1979 hän ryhtyi opiskelemaan näyttelemistä Statens scenskolassa. Pian sen jälkeen Ingmar Bergman otti hänet elokuvaansa "Fanny ja Alexander" (1982) esittämään lastenhoitajaa.


title: Pernilla August

text: Hän esitti myös Anakin Skywalkerin äitiä Shmi Skywalkeria elokuvissa "" (1999) ja "" (2002).


title: Pernilla August

text: August oli vuosina 1982–1989 naimisissa kirjailija-käsikirjoittaja Klas Östergrenin kanssa ja vuosina 1991–1997 naimisissa elokuvaohjaaja Bille Augustin kanssa. Hän vaihtoi sukunimensä molempia avioliittoja solmiessaan. Hänellä on tyttäret Agnes, Asta ja Alba.


title: Pernilla August

text: August on ohjannut Susanna Alakosken romaaniin "Sikalat" peustuvan elokuvan "Sovinto" (2010), jonka pääosia esittävät Outi Mäenpää ja Ville Virtanen sekä Noomi ja Ola Rapace.


title: Kirk Windstein

text: Kirk Windstein on yhdysvaltalaisen Crowbar-yhtyeen kitaristi/laulaja sekä New Orleans -pohjaisten doom/sludgemetallin superkokoonpanon Downin kitaristi Sekä Kingdom Of Sorrow:n kitaristi/laulaja .


title: Kirk Windstein

text: Windstein kirjoittaa myös suurimman osan Downin kappaleista yhdessä Pepper Keenanin kanssa. Suuren suosion myötä Windstein kiertää ensisijaisesti Downin kanssa mutta valmistautuu myös pääyhtye Crowbarin uuteen levyyn joka tulee olemaan jatkoa vuonna 2005 ilmestyneelle Life's Blood For The Downtrodden -levylle.


title: Pepper Keenan

text: Pepper J. Keenan (s. 8. toukokuuta 1967) on yhdysvaltalaisen laulaja ja kitaristi. Hänet tunnetaan entisenä Corrosion of Conformity -yhtyeen kitaristi/laulajana sekä New Orleans -pohjaisen doom/sludgemetallin superkokoonpanon Downin kitaristina.


title: Pepper Keenan

text: Keenan kirjoittaa myös suurimman osan Downin kappaleista yhdessä Kirk Windsteinin kanssa. Keenan soittaa kitaraa ja laulaa osan Metallican Garage Inc. -levyn Lynyrd Skynyrd -coverbiisissä "Tuesday's Gone". Keenan oli myös ehdolla Metallican järjestyksessä neljänneksi basistiksi Jason Newstedin erottua bändistä.


title: Sudan yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008

text: Sudanin joukkue Valencian sisäratojen MM-kisoihin 2008 julkistettiin 26. helmikuuta 2008.


text: Joukkueen nuori keskimatkojen juoksija Kaki oli noussut kilpailujen erääksi ennakkosuosikiksi edellisenä vuonna ulkoradoilla 800 metrin juoksussa juoksemallaan ajalla 1.43,90. Ennen kilpailuja hän piti hallussaan kahta kauden tilaston kolmesta parhaasta ajasta 1 000 metrin juoksussa.


title: Kätkijät (vuoden 1997 elokuva)

text: Kätkijät () on Peter Hewittin ohjaama brittiläinen elokuva, joka perustuu Mary Nortonin vuonna 1952 julkaistuun samannimiseen lastenkirjaan. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1997.


title: Kätkijät (vuoden 1997 elokuva)

text: Tarina kertoo pienistä ihmisistä, ”kätkijöistä”, jotka eivät varasta vaan kätkevät tavaroita. Isossa talossa asuvan Lenderin perheen lattian alla asuu pieni kätkijäperhe, johon kuuluvat isä Pod Clock, äiti Homily Clock sekä lapset Arrietty Clock ja Peagreen Clock (suomeksi Kellolainen). Eräänä päivänä Lenderin perheen poika Pete löytää Arrietty Clockin huoneestaan.


title: Francisco Xavier

text: Pyhä Francisco Xavier (bask. "San Frantzisko Xabierkoa", , , 7. huhtikuuta 1506 Navarra – 1552 Shangchuan) oli espanjalainen, Baskimaalla syntynyt katolinen lähetyssaarnaaja. Hän oli Ignatius Loyolan ystävä ja yksi jesuiittojen perustajista vuonna 1534. Hän työskenteli useilla alueilla pääosin Kauko-idässä, esimerkiksi Mosambikissa, Intiassa, Indonesiassa, Filippiineillä ja Japanissa. Kiinaan hän lähti vuonna 1552, mutta kuoli ennen saapumistaan mantereelle. Hänen kerrotaan käännyttäneen kymmeniätuhansia ihmisia kristinuskoon.


title: Francisco Xavier

text: Francisco Xavier kanonisoitiin eli julistettiin pyhimykseksi vuonna 1622.


title: Viper

text: Viper voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Force Reconnaissance

text: United States Marine Corps Force Reconnaissance on Yhdysvaltain merijalkaväen erikoistiedustelukomppania eli erikoisjoukko. Force Reconnaissance perustettiin vuonna 1954 Camp Pendletonissa.


title: Force Reconnaissance

text: Force Reconnaissance suorittaa tiedustelu-, sotavankien pelastus ja terrorismin vastaisia operaatoita eli epäkonventionaalista sodankäyntiä. Irakin sodassa Force Recon on toiminut merijalkaväen tukena etsimässä terroristeja ja kapinallisia. Koska kyseessä on merijalkaväen eliittijoukko, siihen halukkaiden on palveltava merijalkaväessä 3-4 vuotta ennen siirtymistä Force Reconnaissanceen.


title: Force Reconnaissance

text: Force Reconnaissance muodostuu neljästä tiedustelujoukkueesta ja kolmesta väkivaltaista tiedustelua toteuttavasta joukkueesta. Näissä seitsemässä joukkueessa on jokaisessa 16 sotilasta jaettuna neljän miehen ryhmiin. Jokaiseen merijalkaväen kolmeen aktiiviiseen divisioonaan kuuluu Force Reconnaissance osasto.


title: Force Reconnaissance

text: Force Reconnaissancen vaatimukset ovat poikkeuksellisen korkeat, sillä lopulta 2 tai 3 kuudestakymmenestä kokelaasta tulee lopulta valituksi. Ryhmien on oltava asiantuntijoita laskuvarjohypyissä ja sukeltamisessa. Heidän täytyy myös läpäistä testi, johon kuuluu viiden kilometrin juoksu 18 minuutissa, 500 metrin uinti,raskaan esineen noutaminen uima-altaan pohjasta ja esteradan suorittaminen alle viidessä minuutissa. Sen jälkeen kokelaita haastatellaan, jonka jälkeen heidän on läpäistävä kolmen viikon sukelluskurssi ja kuukauden laskuvarjohyppykoulutus. Tämän jälkeen heidät sijoitetaan yksikköihinsä ja he voivat päättää koulutuksensa kursseilla, joilla opetetaan selviytymistaitoja, tarkka-ammuntaa, pakenemista ja viidakossa selviytymistä.


title: Pistaasit

text: Pistaasit ("Pistacia") on kasvisuku sumakkikasvien ("Anacardiaceae") heimossa. Siihen kuuluu noin 20 Välimeren alueen kuivissa pensaikoissa luonnonvaraisena kasvavaa puuta ja pensasta. Pistaasilajeista saadaan mastiksia ja pistaasipähkinöitä.


title: Luettelo Moog Konttisen kappaleista

text: Tämä on luettelo Moog Konttisen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Mukana ovat kaikki Kontran, Moogetmoogsin ja muiden Konttisen yhtyeiden kappaleet, lukuun ottamatta Virtasen levytyksiä, jotka ovat Luettelossa Veltto Virtasen kappaleista.


title: Luettelo Moog Konttisen kappaleista

text: Luettelossa on kaikkiaan 99 kappaletta.


title: Jacquelyn Frank

text: Jacquelyn Frank on yhdysvaltalainen kirjailija, joka kirjoittaa paranormaalia romantiikkaa. Ennen kirjoittajan uraansa hän toimi sijaisopettajana ja viittomakielen tulkkina.


title: Jacquelyn Frank

text: Jacquelyn asuu New Yorkissa yhdessä kissojensa kanssa.


title: Jimmy Bower

text: Jimmy Bower on yhdysvaltalainen muusikko joka tunnetaan mm. superkokoonpano Downin rumpalina ja sludgemetallin pioneereihin kuuluvan Eyehategodin kitaristina. Hän ollut myös suuressa roolissa yhtyeissä Corrosion of Conformity ja Crowbar keikkailevan rumpalin muodossa.


title: Lynsay Sands

text: Lynsay Sands (s. Leamington, Ontario) on kanadalainen kirjailija. Hän kirjoittaa historiallista sekä paranormaalia romantiikkaa.


title: Lynsay Sands

text: Hänen kirjallista tuotantoa ei ole tällä hetkellä saatavilla suomeksi.


title: Susie O’Neill

text: Susan ("Susie") O'Neill (2. elokuuta 1973 Mackay, Queensland) on australialainen entinen uimari ja olympiavoittaja. Hän voitti 200 metrin perhosuinnin olympiakultaa Atlantasta 1996 ja 200 metrin vapaauinnin olympiakultaa Sydneystä 2000. Hän voitti urallaan myös neljä olympiahopeaa ja kaksi pronssia.


title: Susie O’Neill

text: O'Neill voitti urallaan neljä maailmanmestaruutta ja lukuisia hopeita ja pronsseja. Hän on myös pitänyt hallussaan naisten 200 metrin perhosuinnin maailmanennätyksiä pitkällä ja lyhyellä radalla vuosituhannen vaihteessa.


title: Täplämerikissa

text: Täplämerikissa ("Anarhichas minor") on kissakalan ("Anarhichas lupus") lähisukulainen, josta käytetään myös nimeä kirjomerikissa. Sekin elää Atlantin pohjoisosissa 25–600 metrin syvyydessä pääasiassa hiekka- ja mutapohjilla. Lajin tunnistaa tummien pilkkujen kirjomasta ruumiista ja suuremmasta koosta (jopa 180 cm). Sukulaisensa tavoin myös täplämerikissaa kalastetaan sekä ravinnoksi että urheilumielessä. Laji on ihmiselle vaaraton lukuun ottamatta veneeseen nostettuja yksilöitä, jotka voivat purra pahasti.


title: Täplämerikissa

text: Täplämerikissa syö äyriäisiä, nilviäisiä ja piikkinahkaisia. Paksut huulet ja terävät hampaat ovat sopeutuma tähän ruokavalioon.


title: Seppo Leppävuori

text: Seppo Ilmari Leppävuori (s. 24. maaliskuuta 1939 Jyväskylä) on Oulun yliopistosta vuonna 2004 eläkkeelle jäänyt teknillisen fysiikan emeritusprofessori.


title: Seppo Leppävuori

text: Leppävuoren vanhemmat ovat rakennusmestari Martti Leppävuori (edesmennyt) ja Katri Leppänen (edesmennyt). Hän valmistui ylioppilaaksi Iisalmen lyseosta 1958, Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi vuonna 1965, tekniikan lisensiaatiksi vuonna 1968 ja tekniikan tohtoriksi 1981.


title: Seppo Leppävuori

text: Leppävuori on reservin luutnantti vuodelta 1968.


title: Seppo Leppävuori

text: Leppävuori toimi Teknillisen korkeakoulun assistenttina 1964–1965, sen jälkeen VTT:llä puolijohdelaboratorion tutkimusinsinöörinä vuodesta 1965 vuoteen 1970 ja uudelleen Teknillisessä korkeakoulussa 1970–1973 elektronifysiikan laboratorioinsinöörinä. Vuonna 1974 hän oli vieraileva luennoija Englannissa, Salfordin yliopistossa. Oulun yliopistoon hän siirtyi vuonna 1975 ja toimi ensin sähkötekniikan apulaisprofessorina 1975–1986 ja sitten teknillisen fysiikan professorina vuodesta 1986 vuoteen 2004 saakka, jonka jälkeen hän on toiminut emeritusprofessorina. Hän oli pitkään yliopiston mikroelektroniikan ja materiaalifysiikan laboratorion esimies.


title: Seppo Leppävuori

text:
Leppävuoren tutkimus kohdistui mm. paksukalvohybridipiireihin ja anturiteknologioihin sekä yleisemmin elektroniikan komponentteihin ja valmistusmenetelmiin. Hänellä on noin 300 julkaisua elektroniikan materiaaleista, komponenteista ja valmistusmenetelmistä.
Oulun yliopiston mikroelektroniikan laboratorion tutkija Juha Hagberg ja professori Seppo Leppävuori saivat palkinnon Uuden teknologian säätiön vuoden 2001 innovaatiokilpailussa keksinnöllään ”Additiivinen menetelmä elektroniikan johdinkuvioiden ja ohutlevytuotteiden valmistamiseksi”.


title: Seppo Leppävuori

text: Laboratorion tohtoriopiskelija Marko Pudas ja Seppo Leppävuori palkittiin myös seuraavana vuonna eli 2002 innovaatiopalkinnolla keksinnöstä ”Itsepuhdistuva gravuri”, joka oli uusi painomenetelmä ja parannus syväpainomenetelmään. Menetelmä säästää koneen osia kulumiselta ja estää painolevyn uria tukkeutumasta.


title: Krumping

text: Krumping on Los Angelesissa kehittynyt katutanssin alalaji. Krumping on tyyliltään hyvin ilmeikästä, ja sen peruselementteihin kuuluu voimakkaat, jopa raivokkaat käden ja keskivartalon liikkeet ja tömistykset, jotka kuitenkin tehdään hallitusti.


title: Krumping

text: Krumping lähti kehittymään 2000-luvun alkupuolella, kun Los Angelesin getoissa asuville nuorille haluttiin keksiä vaihtoehto purkaa vihaa ja turhautumista ilman rikollisuutta tai väkivaltaa.


title: Fredrik Nordback

text: Fredrik Nordback (s. 20. maaliskuuta 1979 Hanko) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut jalkapalloilija, joka edusti koko ammattilaisuransa ajan ruotsalaista Örebro SK:ta. Nordback siirtyi Örebron riveihin jo vuonna 1995, ja debyyttinsä seurassa hän teki kaksi vuotta myöhemmin. Hän pelasi Allsvenskanissa yli 200 ottelua ja Superettanissa yli 50 ottelua. Nordback lopetti ammattilaisuransa vuonna 2011 tappiollisen Ruotsin cupin ottelun jälkeen.


title: Fredrik Nordback

text: Suomen A-maajoukkueessa Nordback esiintyi seitsemän kertaa, ja lisäksi hän pelasi 27 alle 21-vuotiaiden maaottelua ja 11 poikamaaottelua.


title: Michael Gruber

text: Michael Gruber (s. 5. joulukuuta 1979 Schwarzach im Pongau) on itävaltalainen yhdistetyn kilpailija.


title: Michael Gruber

text: Gruber oli voittamassa yhdistetyn joukkuekilpailun kultamitalia Itävallan joukkueessa Torinon olympialaisissa 2006. Hän kuului joukkueeseen myös Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002, jossa Itävalta sijoittui pronssille. Gruberin paras sijoitus olympialaisten henkilökohtaisessa kilpailussa on Torinon olympialaisten normaalikilpailun kahdestoista tila.


title: Michael Gruber

text: Gruberilla on kaksi mitalia maailmanmestaruuskilpailuista. Kultamitalin hän voitti Val di Fiemmen joukkuekilpailussa vuonna 2003 ja samassa lajissa pronssia Oberstdorfissa 2005. Oberstdorfin MM-kilpailuissa Gruber ylsi uransa parhaisiin arvokilpailusijoituksiinsa sijoittuen viidenneksi sprinttikilpailussa ja kuudenneksi normaalikilpailussa.


title: Michael Gruber

text: Urallaan Gruber on sijoittunut kaksi kertaa palkintokorokkeelle maailmancupin osakilpailuissa. Hän oli kolmas Val di Fiemmen yhteislähtökilpailussa joulukuussa 2003 ja vuotta myöhemmin Trondheimin sprinttikilpailussa toinen.


title: Kalevan kisat 1961

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1961 Mikkelissä 12.–13. elokuuta. Kilpailupaikka oli Mikkelin urheilupuisto. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Suomen Urheiluliiton ja Työväen Urheiluliiton yhteistoiminta oli katkennut edellisenä vuonna ja TUL piti omat mestaruuskilpailunsa samana viikonloppuna.


title: Kalevan kisat 1962

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1962 Lappeenrannassa 18.–19. elokuuta. Kilpailupaikka oli Kimpisen kenttä. Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenseurojen urheilijat osallistuivat taas kilpailuihin edellisvuoden poissaolon jälkeen. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.


title: Kalevan kisat 1963

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1963 Turussa 17.–18. elokuuta. Kilpailupaikka oli Turun urheilupuisto. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Lehto on fiktiivinen hahmo Väinö Linnan romaanissa "Tuntematon sotilas". Hän on alikersantti, joka toimii romaanissa kuvatun konekiväärikomppanian kolmannen joukkueen ensimmäisen ryhmän johtajana. Lehto on kuvattu kovana ja aggressiivisena miehenä, joka inhoaa kaikenlaista heikkoutta ja tulkitsee sääntöjä oman mielensä mukaan. Hän on myös julma, varsinkin vihollisvankeja kohtaan.


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Edvin Laineen "Tuntematon sotilas" -elokuvassa vuodelta 1955 Lehtoa esittää Åke Lindman, ja Rauni Mollbergin "Tuntematon sotilas" -elokuvassa vuodelta 1985 Pauli Poranen. Aku Louhimiehen "Tuntematon sotilas" -elokuvassa vuodelta 2017 hänen roolissa nähdään Severi Saarinen.


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Lehto kuvataan kovaluonteiseksi ja riippumattomaksi aina äärimmäisyyteen saakka. Hän on Tampereen seuduilta kotoisin oleva orpopoika, eräänlainen katulapsi, joka ei suoraan kerro taustoistaan ja kokemuksistaan toisille: ”"Siviilissä hän oli ollut autonapumies, ja muuta hänen entisestä elämästään ei kiskomallakaan saatu irti."” Linna valottaa hänen luonnettaan muun muassa kuvaamalla, kuinka hän kiusaantuu isänmaallisuuteen liittyvistä keskusteluista.


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Komppanianpäällikkö kapteeni Kaarna ja joukkueenjohtaja vänrikki Koskela ovat ainoat, joita Lehto edes jonkin verran kunnioittaa. Lammiota hän vihaa niin kuin muut.


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Lehdon luonnetta kuvaa kovuus, säännöistä välittämättömyys ja aggressiivisuus. Hän voi myöhästyä lomalta viikon ja olla piittaamatta tästä seuraavasta rangaistuksesta ja toisaalta jatkaa vaarallista tehtävää vain siksi, ettei ”menettäisi kasvojaan”. Alaisiaan kohtaan hän on säälimätön ja julma, ja hän kiusaa ja rääkkää armottomasti sotamies Riitaojaa. Hän myös varastaa armeijan elintarvikkeita ja murhaa sotavangin.


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Lehto haavoittuu vihollisen konekivääritulituksessa kun hänen ryhmänsä on lähetetty yöllisen operaation yhteydessä tavoittamaan yhteyttä toiseen osastoon, joka ei ole saapunut paikalle. Lehto menettää aluksi tajuntansa, mutta virottuaan hän toteaa olevansa suurissa tuskissa, haavoittuneensa vakavasti ja alaruumiinsa halvaantuneen. Koska vihollinen ei saa hänestä henkeä pois, hän tekee itsemurhan ampumalla itseään suuhun kiväärillä. Koskela peittää polun varteen vierekkäin makaamaan jääneet Lehdon ja tämän itsemurhaa seuranneessa vihollisen tulituksessa kuolleen Riitaojan ruumiit mantteleilla, minkä jälkeen Lehdon ruumis kuljetetaan Tampereelle ja Riitaojan ruumis hänen kotipitäjäänsä jonnekin Keski-Suomeen.


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Dosentti Mirjam Kalland on tulkinnut Lehdon olevan ennen kaikkea hylätty lapsi. Lehdolla on hyvin kielteinen mielikuva itsestään, hän ei halua kiinnittyä kehenkään eikä mihinkään, sillä lapsuuden voimakas hylkäämiskokemus ei saa toistua. Riitaojan heikkoutta hän inhoaa kaikkein eniten, koska tämän pelossa hän tunnistaa sen pienen pelokkaan pojan, joka hänkin on ollut. Lehdon kovuutta korostaa se, että hän puhuu Tampereen murteen sijasta kirjakieltä, joka ei vaikuta mitenkään koomiselta.


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Kirjailija Petri Tamminen on kuvitellut Lehdon taustan: "”Lehto oppi puhumaan 4-vuotiaana ja vaikenemaan 6-vuotiaana. Kasvattiperheen poika naarattiin Näsijärvestä ja kannettiin aittaan. Lehto kävi ovelta kurkkaamassa, vaikka oli kielletty. Hänet lähetettiin Tampereelle. Lastenkodin makuusalissa itkettiin joka yö. Kansakoulussa Lehto istui kaksi luokkaa. Seuraavat kaksi hän seisoi nurkassa. Viimeiset kaksi hän kulki Kyttälän kaduilla. Hän ei pyytänyt keneltäkään mitään, ei edes tulta. Jos sitä tarjottiin, hän ei ottanut. Työväentalon ilmaisen hernesopan hän otti, pani pihalla juoksuksi, livahti liiterin taakse ja söi saaliinsa kuin susi. Lehto piti bensasta ja syreenin tuoksusta. Eläinkunnasta, auringosta, puista, miehistä, naisista ja lapsista hän ei pitänyt. Hänen uhmaikänsä alkoi puoli vuotta ennen syntymää, kohdussa, siellä missä hänet hylättiin, ja päättyi 21 vuotta myöhemmin märässä metsässä Petroskoihin johtavan maantien varrella.”"


title: Lehto (Tuntematon sotilas)

text: Lehdolla ei ole ollut tosielämässä suoranaista esikuvaa, mutta hänen kaatumisensa muistuttaa turkulaisen alikersantti Tuure Lehtosen kuolemaa. Lehtonen oli vuonna 1920 syntyneen Väinö Linnan ikätoveri ja toimi hänen kanssaan varusmiesten kouluttajana Liperin Ylämyllyllä ennen jatkosodan syttymistä. Jalkaväkirykmentti 8:n 1. pataljoonan konekiväärikomppaniassa kivääriryhmän johtajana palvellut Lehtonen ja kolme muuta miestä kaatuivat Tsalkissa Itä-Karjalassa 23. elokuuta 1941 eikä heidän ruumiitaan pystytty hakemaan pois vihollisen asemien edestä. Linnan mukaan Lehtonen oli mukava kaveri, mutta tosipaikan tullen kova; jälkimmäistä luonteenpiirrettä Linna korosti Lehdon hahmossa voimakkaasti.


title: Orpo

text: Orpo on lapsi, joka on menettänyt toisen ("puoliorpo") tai molemmat ("täysorpo") vanhempansa. Orvon käsite sisältää yleensä ajatuksen, että vanhemman tai vanhempien menetys on tapahtunut ennenaikaisesti, äkillisesti tai muulla tavoin traagisesti.


title: Orpo

text: Orvon asema, "orpous", muodostaa emotionaalisen, sosiaalisen ja taloudellisen, sävyltään negatiivisen kategorian. Emotionaalisessa mielessä orpouteen liitetään ikävä, sosiaalisessa ja taloudellisessa mielessä orpous merkitsee puutteita hoivassa, kasvatuksessa ja toimeentulossa.


title: Orpo

text: Orvot ovat suhteellisen harvinaisia länsimaissa, mutta kehitysmaissa ja sotaakäyvissä maissa miljoonia lapsia elää mm. sotaorpoina.


title: Orpo

text: Merkittäviin asemiin yltäneitä orpoja ovat mm. Nelson Mandela, Andrew Jackson; muslimien profeetta Muhammed; kirjailijoista Edgar Allan Poe ja Leo Tolstoi. Amerikkalainen Henry Darger on esittänyt orpoutensa kauhuja taiteessaan. Muusikot Louis Armstrong ja Johann Sebastian Bach ja Babe Ruth sekä lukemattomat muut kirjallisuuden ja populaarikulttuurin henkilöt ovat olleet orpoja.


title: Sidney Blackmer

text: Sidney Blackmer (13. heinäkuuta 1895 – 6. lokakuuta 1973) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Salisburyssä, Pohjois-Carolinassa, ja kuoli syöpään New Yorkissa 78-vuotiaana.


title: Sidney Blackmer

text: Pian Broadway-debyytin jälkeen Blackmerin uran katkaisi palvelu toisessa maailmansodassa. Hänelle myönnettiin vuonna 1950 Tony-palkinto.


title: Sidney Blackmer

text: Blackmer esiintyi muiden muassa elokuvissa "Skandaalihäät" (1956) ja "Rosemaryn painajainen" (1968).


title: Sidney Blackmer

text: Hänellä on tähti Hollywoodin Walk of Famella.


title: Scooby-Doo and the Alien Invaders

text: Scooby-Doo and the Alien Invaders on vuonna 2000 suoraan DVD:lle julkaistu animaatioelokuva. Se oli samalla järjestyksessään kolmas suoraan videolle julkaistu Scooby-Doon elokuvasarjassa, jonka aloitti "Scooby-Doo ja saaren zombiet" vuonna 1998. Elokuvan ohjasi Jim Stenstrum ja pääosassa ääninäyttelivät Scott Innes, Frank Welker, Mary Kay Bergman ja B. J. Ward. Elokuva palkittiin Golden Reel -palkinnolla parhaasta äänitehosteista.


title: Scooby-Doo and the Alien Invaders

text: Shaggy ajaa Mysteeriautoa yöllä läpi aavikkoisen tien, muiden Mysteeripoppoolaiset ollessa nukkumassa. Yhtäkkiä hiekkamyrsky iskee heidän ylleen ja he näkevät vilauksen avaruusaluksesta, minkä seurauksena Shaggy kolaroi auton. Ryhmä huomaa etteivät he pääse jatkamaan matkaansa auton hajottua, kunnes Freddy huomaa kylän olevan lähettyvillä. Kolmikko matkaa kohti kylää kysymään ajo-ohjeita, kun taas Shaggy ja Scooby-Doo jäävät pakettiautolle.


title: Scooby-Doo and the Alien Invaders

text: Aikaa myöhemmin Shaggy ja Scooby juoksevat paniikissa kahvilaan, kun he olivat näkevinään avaruusolioita. Samalla vanha Lester-niminen väittää myös nähneensä samat oliot, jotka olivat kaapanneet hänet aikaisemmin. Lester väittää myös pitävänsä hallussaan kuvia olennoista ja vie mysteeripoppoon luokseen. He kuitenkin huomaavat Lesterin kuvien olevan vain hänen tekemiään maalauksia. Lester tarjoaa heille myös yösijan.


title: Scooby-Doo and the Alien Invaders

text: Muiden nukkuessa sisällä Shaggy ja Scooby saavat nukkua talon katolla, josta heidän hetkeä myöhemmin siepataan. Kaksikko herää aluksesta huomatakseen vihreiden avaruusolioiden yrittävän tehdä heille kokeita. Rimpuilun jälkeen molemmat menettävät tajuntansa ja heräävät seuraavana päivänä keskeltä autiomaata. Herätessään Shaggy ja Scooby-Doo tapaavat Crystal-nimisen hippitytön ja tämän Amber-koiran. Pojat rakastuvat kaksikkoon ja viettävät tyttöjen kanssa aikaa. Fred, Velma ja Daphne tapaavat yhden SALF-ryhmän jäsenen Maxin, joka työskentelee paikallisen kylän avaruusolioiden etsintäyksikössä. Hän tarjoaa Velman pyynnöstä tutustumiskierroksen heidän laitoksellaan. Velman kuitenkin alkaa kiertueen aikana epäillä laitoksen työntekijöitä.


title: Scooby-Doo and the Alien Invaders

text: Myöhemmin kolmikko saa kyydin sattumalta vastaan tulevalta Lesteriltä, joka vie heidät kanjonille. Velman epäilyt saavat aluksi takapakkia, kun kanjoni osoittautuu olevan kuiva. He kuitenkin löytävät kaivoskoneita eksyessään erääseen luolaan, joka on täynnä kultaa. SALF-ryhmä kuitenkin onnistuu kaappaamaan Fredin, Velman ja Daphnen ja pitämään heitä panttivankeinaan sitoen ja suukapuloiden heidät. Samalla he kertovat kuinka Max alun perin löysi kyseisen paikan ja toi työkaverinsa mukanaan tutkimaan luolaa. He löysivät kultaa, mutta koska alue oli valtion omistamalla maalla ryhmä päätti olla ilmoittamatta asiasta ja sen sijaan keskittyivät ostamaan kullalla muun muassa helikopterin, jonka he naamioivat avaruusalukseksi, sekä vanhan Hollywood-lavasteen, jossa SALF-ryhmäläiset pukeutuivat avaruusolennoiksi ja suorittivat niin sanottuja kokeita. Kaiken tämän he tekivät pitääkseen kylän asukkaat poissa luolista.


title: Scooby-Doo and the Alien Invaders

text: Samaan aikaan Crystal ja Amber osoittautuvat arvaruusolennoiksi, jotka olivat tulleet maahan 20 valovuotta sitten. Lopuksi SALFin työntekijät pidätettiin, mutta oikeat avaruusolennot pääsivät takaisin planeetalleen.


title: Blue (Jorma Kääriäisen albumi)

text: Blue on suomalaismuusikko Jorma Kääriäisen ”Freddie Falcon” -taiteilijanimellä julkaistu esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 1979. Kääriäisen seuraava sooloalbumi, "Jorma Kääriäinen", ilmestyi 24 vuotta myöhemmin.LP-levyn etiketissä on kappaleiden vaihtoehtoisina niminä ”His Latest Flame”, ”(Let’s Have a) Party” ja ”Boppin’ the Blues”. LP-levyn A-puoli päättyy kappaleeseen ”Blue Moon”.


title: Slobodan Rajković

text: Slobodan Rajković (, s. 3. helmikuuta 1989 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Kaudella 2011–2012 hän edusti saksalaista Hamburger SV:tä,


title: Slobodan Rajković

text: Rajković aloitti ammattilaisuransa OFK Belgradissa vuonna 2004. Vuonna 2005 hän teki sopimuksen Chelsean kanssa. Vuoteen 2007 asti Rajković oli lainassa OFK:ssa. Chelseassa Rajković ei ole pelannut otteluakaan, sillä kauden 2007/08 hän pelasi lainalla PSV Eindhovenissa ja kaudeksi 2008/09 hänet lainattiin FC Twenteen.


title: Slobodan Rajković

text: Rajković lukeutuu Serbian alle 21-vuotiaiden maajoukkueen vakiopelaajiin. Hän saavutti Serbian riveissä hopeaa ikäluokan vuoden 2007 EM-kisoissa.


title: Sonnō jōi

text: Sonnō jōi (, "kunnioita keisaria ja karkota barbaarit") oli japanilainen, uuskungfutselaisuudesta alkunsa saanut poliittinen filosofia ja liike. Siitä tuli huomattava tunnuslause 1850- ja 1860-luvuilla Tokugawa-bakufua kaatavassa liikkeessä.


title: Sonnō jōi

text: Tunnuslauseen alkuperä on Kiinassa, kevättä ja syksyä -kauden fraasissa "zūnwáng rǎngyí" (). Zhou-dynastia menetti hallinnan feodaalivaltioistaan ja ulkomaiden hyökkäykset olivat yleisiä. Qí-valtion Qí Huán Gōng käytti fraasia saadakseen muiden feodaalivaltioiden johtajat kunnioittamaan Zhou-hovia, vaikka käytännössä hänen tarkoituksenaan olikin saada ne omaan hallintaansa. Japanissa sen alkuperä voidaan jäljittää 1600-luvun kungfutselaisten oppineiden, Yamazaki Ansain ja Yamaga Sokōn töihin. He kirjoittivat Japanin keisarihuoneen pyhyydestä ja ylivoimaisuudesta muihin maihin verrattuna. Heidän ideoitaan jalosti kokugaku-oppinut Motoori Norinaga. Mitogaku-oppinut Aizawa Seishisai toi tunnuslauseen moderniin japanin kieleen teoksessaan "Shinron" vuonna 1825. Siinä "sonnō" tarkoitti Tokugawa-bakufun keisaria kohtaan osoittamaa kunnioitusta ja "jōi" kristinuskon kieltoa.


title: Sonnō jōi

text: Kun yhä suurempi määrä ulkomaisia laivoja vieraili Japanin vesillä 1800-luvun alussa, maan harjoittama eristäytymispolitiikka tuli kyseenalaiseksi. Tunnuslauseen "jōi"-osa muuttuikin reaktioksi Kanagawan sopimukseen, jossa Japani pakotettiin avautumaan ulkomaankaupalle vuonna 1853. Se, että bakufu oli kyvytön toimimaan ulkomaalaisia vastaan keisarillisen hovin toiveista huolimatta, osoitti Yoshida Shōinille ja muille Tokugawoja vastustaville, että filosofian "sonnō"-osa ei toteutunut ja että bakufu täytyi korvata hallinnolla, joka kykenisi paremmin toimimaan keisarille uskollisesti. Tunnuslause omaksuttiin kapinallisten Chōshūn ja Satsuman alueiden taisteluhuudoksi, ja keisarillinen hovi odotetusti suhtautui liikkeeseen myönteisesti. On tärkeää huomata, että retoriikasta huolimatta slogan ei koskaan ollut osa hallituksen eikä edes kapinallisten politiikkaa; erityisesti Satsumalla oli hyvin läheiset suhteet länsivaltoihin, joilta se osti aseita, ammuksia, laivoja ja muuta teknologiaa.


title: Sonnō jōi

text: Kun Tokugawa-bakufu oli kaatunut ja keisari Meiji nostettu symbolisesti valtaan Meiji-restauraatiossa, tunnuslause jätettiin kaikessa hiljaisuudessa pois käytöstä. Se korvattiin sloganilla "fukoku kyōhei", "rikas maa ja vahva armeija".


title: Sam Riley

text: Sam Riley (s. 8. tammikuuta 1980 Leeds, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi roolistaan Ian Curtisina elokuvassa "Control". Hän oli 10,000 Things -yhtyeen laulaja. Lisäksi hän on tehnyt muutamia televisiorooleja, kuten "Kova laki" -sarjan spin-offeissa "" ja "". Näyttelemisen ohella Riley on ollut myös mukana Burberryn syys-talvikauden 2009 mainoskampanjassa.


title: Sam Riley

text: Riley asui lapsena Menstonin kylässä lähellä Leedsiä. Hänen äitinsä työskenteli lastentarhanopettajana ja isä tekstiilityöntekijänä. Rileyllä on kolme nuorempaa sisarusta.


title: Sam Riley

text: Riley aloitti näyttelemisen 17-vuotiaana National Youth Theatressa ja koki varsinaisen innostumisen näyttelemisen parissa 19-vuotiaana. Sitä ennen hän oli esiintynyt lähinnä koulunäytelmissä. Hän sai muutamia rooleja, mutta päätyi lopettamaan toivoen menestystä musiikkialalla.


title: Sam Riley

text: Ennen liittymistään National Youth Theatreen Riley oli perustanut yhtyeen nimeltä 10,000 Things yhdessä nuoremman veljensä kanssa. Lupaavalta vaikuttanut yhtye ei kuitenkaan enää juuri menestynyt musiikkilehti NME:n antaman huonon arvostelun jälkeen. Yhtyeen hajottua hän meni töihin leedsiläiselle vaatevarastolle.


title: Sam Riley

text: Tehtyään kolmen vuoden ajan töitä vaatevarastolla Riley otti yhteyttä agenttiinsa ajatellen näyttelemisen olevan parempi ammatti. Hänen agenttinsa kertoi, että Ian Curtisin rooliin haettiin näyttelijää, ja Riley päätyi menemään koe-esiintymiseen. Hän epäili roolin menevän jollekulle menestyneemmälle näyttelijälle, mutta saikin puhelun valitsemisestaan 26-vuotispäivänään. Roolista "Controlissa" tuli Rileyn siihen astisista rooleista merkittävin. Se poiki hänelle lukuisia palkintoja ja ehdokkuuksia, ja useat kriitikot nimesivät hänet yhdeksi kirkkaimmista uusista kyvyistä.


title: Sam Riley

text: Läpimurtonsa jälkeen Riley kiinnitettiin päärooliin brittiläisen Gerald McMorrowin tieteiselokuvaan "Franklyn", joka sai ensi-iltansa vuonna 2009.


title: Sam Riley

text: Riley tapasi näyttelijäkollegansa Alexandra Maria Laran "Controlin" kuvausten aikana. Pariskunta meni naimisiin vuonna 2009 ja sai esikoispojan tammikuussa 2014.


title: Jorma Kääriäinen (suomenkielinen albumi)

text: Jorma Kääriäinen on suomalaismuusikko Jorma Kääriäisen toinen sooloalbumi ja ensimmäinen omalla nimellä julkaistu. Se julkaistiin vuonna 2003.


text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 21.


text: Kaikki suomenkieliset sanoitukset: Jorma Kääriäinen.


title: Akamella

text: Akamella sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Pajalan kunnassa Muonionjoen jokitörmällä noin 6 kilometriä Muodoslompolosta pohjoiseen. Akamellassa sijaitsee Muonionniskan ensimmäinen hautausmaa. Hautausmaa on perustettu vuonna 1663 Markkinan kirkon vaikutuspiiriin. Ennen Akamellan hautausmaata vainajat kuljetettiin Muonion alueelta Matarengin hautausmaalle. Akamellaan haudattiin ihmisiä alueelta, jossa eli saamelaisia ja uudisrakentajia. Alue oli noin 10 peninkulmaa Muonion ympäri. Tuohon aikaan kirkkoja oli harvassa. Lähimmät olivatkin juuri Markkinan kirkko 100 kilometrin päässä ja Köngäsen ruukin kirkko Pajalan ulkopuolella.


title: Akamella

text: 1600-luvulla Lapissa istui lujassa noituus ja taikauskoisuus, väkevistä saarnoista ja kirkollisista toimituksista huolimatta. Tällä tavoin noituus ja taikauskoisuus pesiytyi myös Akamellaan. Tarina kertoo, että Akamellan hautauspaikaksi on valinnut vainaja itse. Lapinakka oli haudattu. Hänet oli pantu ensin sopivaksi katsottuun tievaan Muonionjoen varressa. Akka ei kuitenkaan saanut kaipaamaansa rauhaa, vaan ilmestyi sieltä ihmisilmoille huolestuneena sanoen: ""Ei tähän tievaan, mutta siihen, joka on alempana"". Ja niin vainaja siirrettiin anomaansa jokimutkaan. Tästä tarinasta sai alkunsa Akamellan hautausmaan levoton historia.


title: Akamella

text: Akamellan ympärillä oli aiemmin hirsimuuri. Muurin sisäpuolella oli talvisin avantoja, joihin vainajat laitettiin odottamaan kesää ja roudan sulamista, jotta vainajalle voitiin kaivaa hauta. Vainaja laitettiin usein joko arkkuihin tai ahkioihin, mutta vainajaa varten voitiin myös veistää noin 4–5-kertainen hirsikehä, joka oli niin suuri, että siihen voitiin haudata myöhemmin myös muita suvun jäseniä. Kehikon päälle ladottiin lankuista peite. Hautamuistomerkkinä saattoi olla 3-metrinen veistetty tukki, johon oli kaiverrettu risti ja ristiin vainajan nimi. Ristin yläpuolella syvennyksessä sijaitsi pyöreä lasi, jota kutsuttiin uskonsilmäksi.


title: Akamella

text: Suomen sodan (1808–1809) päätyttyä muodostui uusi valtakunnan raja Könkämäenoa, Muonionväylää ja Tornionjokea pitkin. Raja paloitteli pitäjät ja seurakunnat kahteen osaan. Näin kävi Muoniollekin ja Akamella jäi vainajineen Ruotsin puolelle, koska se sijaitsi joen länsirannalla. Seurakuntalaisten yhteisen kalmiston historia päättyy oikeastaan tähän, kuitenkin vasta vuonna 1823. Muonion tultua omaksi kirkkoherrakunnaksi vuonna 1812 perustettiin nk. kirkkotarhan hautausmaa kirkon viereen. Ja näin Akamellan hautausmaa alkoi jäädä unohduksiin. Hirsikehien päältä kattolankut lahosivat ja tippuivat alas, jolloin vanhan kansan luut olivat näkösällä. Akamella oli pelottava paikka. Pelontunnetta lisäsivät kaikenlaiset peltiset kilistimet, jotka oli laitettu hautamuistomerkkien yhteyteen. Tyypillisin kilistin oli tuuliviiri. Tuulisella ilmalla ne saivat aikaan epämiellyttäviä ääniä ja tekivät hautausmaasta entistäkin kammottavamman. Viimein Muonionalustan kauppias Kusto Forsström kauhistui hoitamattomiin hautoihin ja laitatutti ne omalla kustannuksellaan kuntoon.


title: Akamella

text: Viimeinen ruumis Akamellaan on haudattu noin vuonna 1902. Hän oli Karesuvannon nimismies Forsström, eli edellä mainitun "Muoniovaaran porvarin poika". Häntä kutsuttiin pikkupapiksi. Hän oli nimittäin lukenut papiksi, mutta ryhtynyt nimismieheksi, koska ei kokenut tuntevansa kutsumusta papin työhön.


title: Jorma Kääriäinen (englanninkielinen albumi)

text: Jorma Kääriäinen on suomalaisen iskelmämuusikko Jorma Kääriäisen kolmas sooloalbumi, ja toinen englanninkielinen. Se julkaistiin vuonna 2004. Vuotta aiemmin ilmestyi samanniminen, mutta suomenkielinen albumi "Jorma Kääriäinen".


title: Kääpiönuoliainen

text: Kääpiönuoliainen ("Yasuhikotakia sidthimunki", vanh. "Botia sidthimunki") on pienikokoinen aasialainen kala, jota pidetään myös akvaariossa. Se jää noin viisi senttiä pitkäksi. Vaaleanruskealla pohjalla on musta ruutukuvio. Sopivat vesiolot ovat lämpötila 25 - 30 °C , pH 6,5-6,9 ja kovuus dGH alle 8.


title: Kääpiönuoliainen

text:
Luonnossa kääpiönuoliaisia esiintyy Thaimaan länsiosissa Chao Phraya- ja Mekongjoissa ja tulvivilla pelloilla. Luonnossa laji on uhanalainen, ja sen arvellaan kadonneen Kwaijoen vesistöstä. Akvaariokaupassa myydään vankeudessa kasvatettuja yksilöitä, joiden tuottamiseksi on luultavasti käytetty hormoneita. Kotiakvaariossa kalan ei tiedetä lisääntyneen.
Kääpiönuoliaisia suositellaan pidettäväksi suurissa, kymmenen yksilön parvissa.


title: Kansankulttuuri (kustantamo)

text: Kansankulttuuri oli suomalainen kirjankustantamo, jonka omistivat kansandemokraattiset järjestöt ja Suomi–Neuvostoliitto-Seura. Loppuvuodesta 1944 toimintansa aloittanut kustantamo julkaisi ennen kaikkea sosialistista ja marxilaista tieto- ja kaunokirjallisuutta. Keskeisellä sijalla yhtiön kustannuspolitiikassa oli neuvostoliittolaisen kirjallisuuden tunnetuksi tekeminen.


title: Kansankulttuuri (kustantamo)

text: Kansankulttuuri perustettiin ensimmäisen kerran 6. lokakuuta 1940. Perustajat olivat yksityisiä henkilöitä, mutta aloitteentekijänä oli Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seura, jolla oli vaikeuksia saada ääntään kuuluville välirauhan ilmapiirissä talvisodan jälkeen. Kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti Kansankulttuurin yhtiöjärjestyksen marraskuussa, mutta SNS:n lakkauttaminen vaikeutti toiminnan aloittamista ja alkuvuonna 1941 monet yhtiön johtokunnan jäsenistä pidätettiin. Yhtiö ei ehtinyt aloittaa kustannustoimintaa ennen jatkosodan alkua.


title: Kansankulttuuri (kustantamo)

text: Kansankulttuurin toiminta alkoi uudelleen, kun vasemmisto vapautui vankiloista Moskovan välirauhansopimuksen jälkeen. Osake-enemmistö siirtyi tuolloin kansandemokraattisille järjestöille ja uudelle ystävyysseuralle. Yhtiö pyrki tuomaan markkinoille ensisijaisesti sieltä aiemmin puuttunutta radikaalia vasemmistolaista tutkimusta ja kirjallisuutta. Ideologinen aspekti oli mukana kaikissa Kansankulttuurin julkaisuissa. Vaikka yhtiö oli yleiskustantaja, sen tuotanto painottui ajan myötä tietokirjallisuuteen. Esimerkiksi kotimainen kaunokirjallisuus sai väistyä kannattamattomana tietokirjallisuuden tieltä.


title: Kansankulttuuri (kustantamo)

text: Kirjankustantamisen lisäksi Kansankulttuuri julkaisi äänilevyjä, harjoitti kirja- ja paperikauppatoimintaa sekä toi maahan kirjallisuutta ja lehtiä lähinnä Neuvostoliitosta.


title: Kansankulttuuri (kustantamo)

text: 1980-luvulla yhtiön kannattavuus heikkeni, kun neuvostokirjallisuuden vetovoima väheni. Helsingin keskustassa sijainnut kirjakauppa lakkautettiin 1984, ja vuonna 1986 Kansankulttuurin kustannustoiminta siirrettiin Suomi–Neuvostoliitto-Seuralle, jonka SN-kirjat jatkoi Kansankulttuurin työtä.


title: Kansankulttuuri (kustantamo)

text: Kustantamo toimi Koiton talossa Helsingin Simonkadulla.


title: Charles Walters

text: Charles Walters (11. marraskuuta 1911 Brooklyn, New York – 13. elokuuta 1982 Malibu, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja.


title: Charles Walters

text: Waltersin tunnetuimpien töiden joukossa ovat "Lili" (1953), "Skandaalihäät" (1956) ja "Varokaa merivettä" (1957).


title: Charles Walters

text: Walters oli Oscar-ehdokkaana vuonna 1954, Berliinin elokuvajuhlien Kultainen karhu -ehdokkaana vuosina 1959 sekä 1961 ja Cannesin Grand Prize -ehdokkaana vuonna 1953. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Charles Walters

text: Walters kuoli keuhkosyöpään seitsemänkymmenen ikäisenä.


title: Saksa yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008

text: Saksa osallistuu Valencian sisäratojen MM-kisoihin 2008. Joukkue julkistettiin 27. helmikuuta 2008.


title: Marokko yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008

text: Marokon joukkue Valencian sisäratojen MM-kisoihin 2008 julkistettiin 27. helmikuuta 2008.


title: Energia Suomessa

text: Energia Suomessa käsittelee Suomen energian tuotantoon ja kulutukseen liittyviä asioita.


title: Energia Suomessa

text: Energiankulutus asukasta kohti on Suomessa Euroopan unionin suurinta. Syitä ovat paljon energiaa kuluttava teollisuus (noin puolet kulutuksesta), korkea elintaso, kylmä ilmasto (lämmitykseen 25 % kulutuksesta) ja pitkät etäisyydet (liikenne 16 %).


title: Energia Suomessa

text: Energiantuotannon tärkeimmät lähteet ovat puupolttoaineet, öljy ja ydinvoima.


title: Energia Suomessa

text: Energiapolitiikka ja ilmastopolitiikka ovat vahvasti sidoksissa toisiinsa, sillä kasvihuonekaasupäästöistä noin 80 prosenttia on peräisin energian tuotannosta ja kulutuksesta, mukaan lukien liikenne. Suomi on EU:n jäsenenä sitoutunut yhteisön tavoitteisiin kasvihuonepäästöjen vähentämisestä, energiatehokkuuden nostosta ja uusiutuvien energialähteiden suosimisesta.


title: Energia Suomessa

text: Vuonna 2018 uusiutuvan energian osuus energian kulutuksesta oli 36 prosenttia. Kun tuohon lisätään ydinvoiman osuus, 53 prosenttia Suomessa kulutetusta energiasta on päästötöntä. Energiamix muuttuu, koska kiviihiilen käyttöä on vähennetty ja hiilivoimaloita suljetaan, uudet sellu- tai biotuotetehtaat tuottavat mustalipeää ja tuulivoimalla on kasvutrendi. Vuonna 2017 Suomessa oli seitsemän suurta kivihiilivoimalaa, joista vain yksi tuotti sähköä pelkällä kivihiilellä. Vuonna 2014 suljettiin Inkoon suuri kivihiilivoimala, joka oli Suomen suurin.


title: Energia Suomessa

text: EU-tavoitteen mukaan Suomen on katettava 38 prosenttia energiasta uusiutuvilla vuonna 2020. Energia- ja ilmastostrategian mukaan hiilen energiakäytöstä luovutaan Suomessa vuoteen 2030 mennessä.


title: Energia Suomessa

text: Energian kokonaiskulutus Suomessa vuonna 2016 oli Tilastokeskuksen mukaan 1 335 PJ (petajoulea) eli 371 TWh (terawattituntia). Kokonaiskulutus oli kasvanut kahdella prosentilla vuodesta 2015. Se oli silti toiseksi vähiten 2010-luvulla. Siirto- ja muuntohäviöiden jälkeen lasketusta loppukäytöstä teollisuus käyttää 45 %, rakennusten lämmitys 26 %, liikenne 17 % ja muut 12 %.


title: Energia Suomessa

text: Energiankulutus asukasta kohti on Suomessa Euroopan unionin suurinta. Syitä ovat paljon energiaa kuluttava teollisuus, korkea elintaso, kylmä ilmasto ja pitkät etäisyydet. Energiankulutuksen kasvu pysähtyi 2000-luvulla ennen kaikkea teollisuuden muutosten takia. Raskas teollisuus on vähentynyt ja teollisuuden energiatehokkuus parantunut. Uusia energiankuluttajia ovat kansainvälisten yritysten laskentakeskusten konesalit.


title: Energia Suomessa

text: Eri teollisuuden aloista eniten energiaa käyttävät paperiteollisuus (277 000 TJ vuonna 2013), metalliteollisuus (73 000 TJ), öljynjalostus (49 000 TJ) ja kemianteollisuus (45 000 TJ).


title: Energia Suomessa

text: Metsäteollisuus käyttää puuta sekä raaka-aineena että energianlähteenä. Se käyttää suuren osan Suomen puupolttoaineesta. Metalliteollisuudessa suurimman osan energiasta kuluttaa rauta- ja terästeollisuus. Värimetallien, kuten kuparin, jalostus kuluttaa suuren määrän ennen kaikkea sähköenergiaa. Kemianteollisuudessa sähköä kuluu eniten muovituotteiden ja teollisuuskaasujen valmistukseen elektrolyysillä.


title: Energia Suomessa

text: Rakennusten lämmityskustannuksia vertaillaan lämmitystarvelukujen avulla. Ne lasketaan ulkoilman ja sisätilojen lämpötilaerosta. Laskennallinen sisälämpötila on tässä +17 °C, lämpötilaero siitä todelliseen lämpötilaan katsotaan tulevan mm. erilaisten laitteiden hukkalämmöstä ja auringon lämmityksestä. Vertailukauden 1981-2010 keskimääräinen lämmitystarveluku on Etelä-Suomessa noin 4 000 vuorokausiastetta, Oulun korkeudella noin 5 000 ja Lapissa yli 6 000 vuorokausiastetta.


title: Energia Suomessa

text: Asuinrakennuksissa käytetty energiamäärä on kasvanut, kun väkiluku ja asumisväljyys ovat lisääntyneet. Toisaalta vanhoja, vetoisia rakennuksia poistuu käytöstä ja uusien rakennusten energiatehokkuus on parempi. Siksi lämmitykseen käytettävän energiamäärän arvioidaan vähenevän 20-25% vuosina 2010-2050.


title: Energia Suomessa

text: Kaukolämmön tuotanto kiinteistöjen lämmitykseen aloitettiin 1960-luvulla. Nykyään yli puolet kiinteistöjen lämmitysenergiasta on kaukolämpöä.


title: Energia Suomessa

text: Liikenteessä käytetty energiamäärä kilometriä kohti on pienentynyt vuosina 1990–2011, mutta samaan aikaan ajettujen kilometrien määrä on kasvanut. Kilometrikohtaisen kulutuksen odotetaan pienenevän edelleen.


title: Energia Suomessa

text: Liikenteessä kuluu noin 20 prosenttia kaikesta Suomessa käytetystä energiasta, mutta 40 % öljyllä tuotetusta energiasta. EU:n tavoitteena on nostaa uusiutuvan energian osuutta liikenteen koko energiankulutuksesta kymmeneen prosenttiin ja parantaa energiatehokkuutta.


title: Energia Suomessa

text: Energiaan tuonnin ja viennin erotus vuodessa oli 2011-2014 yli 6 miljardia € ja 2015-2107 noin 4 miljardia €. Tuonnin ja viennin arvoa ei voi suoraan verrata energian kulutuksen määriin, koska jalostetun tuotteen arvo kasvaa. Energian vientiin 2010-2017 sisältyi etenkin moottoribensiini ja keskitisleet, joiden yhteisarvo vaihteli 2,6-5,4 miljardia €.


title: Energia Suomessa

text: Vuonna 2014 Suomeen tuotiin erilaisia energiatuotteita 10 miljardin euron arvosta, joka oli 25 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna. Suurimman tuontimaan Venäjän osuus tuonnin arvosta oli noin 61 prosenttia. Myös energiatuotteiden vienti pieneni 25 prosenttia ja sen arvo oli 5,2 miljardia euroa. Kolme neljäsosaa energiatuotteiden viennistä kohdistui EU-maihin.


title: Energia Suomessa

text: Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n arvion vuodelta 2007 mukaan Suomen suurin haaste on energiavarmuus eli tuontiriippuvuus ja riippuvuus yhdestä tuontimaasta. Huoltovarmuuden ylläpitämiseksi Suomessa on päätetty vuodesta 2013 alkaen pitää tuontipolttoaineita varastossa viiden kuukauden normaalikulutusta vastaava määrä. Maakaasu vaati oman erityisjärjestelynsä, koska sitä ei voida varastoida Suomen maaperään, kuten esimerkiksi Keski-Euroopassa tehdään. Ilmasto- ja energiastrategian mukaisesti kotimaisen sähköntuotantokapasiteetin tulee kattaa kulutus kaikissa tilanteissa, myös sähköntuonnin ollessa estyneenä. Kaasuntoimitusten katkeamisten varalta teollisuus on valmistautunut käyttämään muuta polttoainetta, käytännössä polttoöljyä. Maakaasua korvaavaa kaasua voidaan tarvittaessa valmistaa putkiverkostoon Porvoossa sijaitsevassa ilmapropaanilaitoksessa, tai tuoda maahan nestemäisenä.


title: Energia Suomessa

text: Vuonna 2014 sähkön kuluttajahinta Suomessa oli Euroopan keskitason alapuolella, se oli 17. korkein 28 maan joukossa. Kun maan yleinen hintataso otetaan huomioon, suomalaisten maksama hinta on Euroopan kolmanneksi halvin (Islannin ja Norjan jälkeen).


title: Energia Suomessa

text: Syyskuussa 2015 E95-bensiinin hinta oli EU:n korkeimpien joukossa: kalliimpaa bensiiniä oli Alankomaissa, Britanniassa, Italiassa ja Tanskassa. Samaan aikaan diesel oli Suomea kalliimpaa Britanniassa, Italiassa ja Ruotsissa.


title: Energia Suomessa

text: Suomen tärkeimmät energialähteet vuoden 2016 aikana olivat puupolttoaineet (26 % kokonaiskulutuksesta), öljy (23 %), ydinenergia (18 %), hiili (9 %), maakaasu (6 %), vesivoima (4 %) ja turve (4 %). Tuulivoimalla katettiin prosentti kulutuksesta, muilla energialähteillä yhteensä neljä prosenttia.


title: Energia Suomessa

text: Suomessa kulutetusta energiasta noin neljännes tuotetaan puupolttoaineella. Polttoaineeksi ei kasvateta varsinaisia energiapuumetsiä, vaan suurin osa puupolttoaineesta syntyy joko metsäteollisuuden sivutuotteina tai hakkuiden yhteydessä. Metsäteollisuudesta saadaan energiakäyttöön puun kuorta ja sahanpurua sekä selluntuotannon sivutuotetta mustalipeää. Nämä käytetään yleensä teollisuuden omissa voimalaitoksissa. Metsähaketta syntyy sekä harvennushakkuissa että päätehakkuiden yhteydessä oksista ja kannoista.


title: Energia Suomessa

text: Vuonna 2013 kiinteistä puupolttoaineista käytettiin kolmasosa (18 TWh) pienpoltossa eli (asuin-, teollisuus-, maatalous- ja palvelurakennukset) ja energialaitoksissa kaksi kolmannesta (36 TWh).


title: Energia Suomessa

text: 2000-luvun aikana puun pienpoltto on lisääntynyt lähes 50 prosentilla. Siitä on tullut merkittävä pienhiukkaspäästöjen lähde. Kolmannes pienhiukkaskuolemista Suomessa johtuu puun poltosta saunoissa ja takoissa. Pienhiukkaset aiheuttavat 50 - 80 % ympäristön terveysriskeistä ja tappavat joka vuosi 2 000 suomalaista ja 400 000 eurooppalaista.


title: Energia Suomessa

text: Suomen itsenäisyyden alusta toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan asti metsistä hakattiin lähinnä polttopuuta. Metsäteollisuuden puunkäyttö syrjäytti myöhemmin polttopuun.


title: Energia Suomessa

text: Toinen Suomen kahdesta suurimmasta energialähteestä on öljy, jonka osuus energian kokonaiskulutuksesta on 20–25 %. Osuus on yksi kehittyneiden teollisuusmaiden eli OECD-maiden pienimmistä.


title: Energia Suomessa

text: Suomessa toimii kaksi öljynjalostamoa, Porvoon öljynjalostamo ja Naantalin jalostamo. Lähes kaikki Suomessa jalostettava raakaöljy tuodaan Venäjältä Primorskin öljyterminaalista säiliöaluksilla. Runsas kolmannes jalostetusta öljystä menee vientiin.


title: Energia Suomessa

text: Öljyn ja muiden fossiilisten polttoaineiden käyttö alkoi kasvaa voimakkaasti 1960-luvulla. Kasvu hidastui energiakriisin aikana 1970-luvulla.


title: Energia Suomessa

text: Ydinvoimaa tuottavat neljä toimivaa ydinvoimalaitosyksikköä. Laitosyksiköistä kaksi on Satakunnassa, Eurajoen Olkiluodossa ja toiset kaksi Itä-Uudellamaalla, Loviisassa. Suomen viides laitosyksikkö, Olkiluoto 3, on rakenteilla. Nykyisten voimaloiden yhteenlaskettu nettosähköteho on 2 752 megawattia.


title: Energia Suomessa

text: Suomen ydinvoimalat ovat vuosina 2000–2014 tuottaneet sähköä vuosittain 21,4–22,7 TWh, joka on ollut vuodesta riippuen 27–35 prosenttia Suomen tuotannosta ja 24–28 prosenttia maan kulutuksesta .


title: Energia Suomessa

text: Suomen hallituksen kansallinen energia- ja ilmastostrategia keväältä 2013 näkee ydinvoiman puhtaan energian muotona, jonka avulla voidaan vähentää esimerkiksi kivihiilen käyttöä ja kasvihuonepäästöjä.


title: Energia Suomessa

text: Suomen ensimmäinen ydinvoimalaitosyksikkö aloitti toimintansa Loviisan Hästholmenissa vuonna 1977 ja toinen Olkiluodossa 1979. Loviisan toinen yksikkö otettiin käyttöön vuonna 1981 ja Olkiluodon toinen yksikkö vuonna 1982. Olkiluotoon on rakenteilla Suomen viides yksikkö, joka otettaneen käyttöön 2018. Fennovoima päätti lokakuussa 2011 Suomen kuudennen yksikön rakentamisesta Pyhäjoelle. Sillä oli vaikeuksia saada rakennuslupahakemukseen vaadittavaa 60 prosentin kotimaista omistusosuutta. Tilanne ratkesi Fortumin tulolla Fennovoiman osakkaaksi.


title: Energia Suomessa

text: Hiilivoima kattaa Suomessa yli 10 prosenttia primäärienergiasta. Kivihiilen osuus sähköntuotannosta on vaihdellut 11 ja 21 prosentin välillä. Kaukolämmöstä ja siihen liittyvästä sähköstä tuotetaan kivihiilellä 26–27 prosenttia. Kivihiilen käyttö on keskittynyt suuriin voimalaitoksiin. Kivihiiltä tuodaan Suomeen ennen kaikkea Venäjältä (3428 000 tonnia vuonna 2013), Puolasta (302 000 tonnia vuonna 2013), Kazakstanista (105 000 tonnia vuonna 2013) ja Tšekistä (302 000 tonnia vuonna 2013).


title: Energia Suomessa

text: Maakaasun käyttöalue Suomessa ulottuu Kaakkois-Suomesta pääkaupunkiseudulle, Pirkanmaalle ja osaan läntistä Uuttamaata. Maakaasuputkiverkosto kattaa Suomen kaakkois- ja eteläosan. Tällä alueella maakaasun osuus lämmön- ja sähköntuotannon polttoaineista on noin 30 % primäärienergian käytöstä ollen koko maan primäärienergian käytöstä noin 10 %. Maakaasun osuus sähkönhankinnasta vuonna 2013 oli 13 %. Maakaasulla on myös merkittävä osuus erityisesti kaukolämmön ja sähkön yhteistuotannossa, mutta myös kaukolämmön tuotannossa sekä lauhde- ja erillissähkön tuotannossa.


title: Energia Suomessa

text: Maakaasu tulee Suomeen Venäjältä Länsi-Siperiasta kahdella rinnakkaisella putkella. Suomessa maakaasua varastoidaan ainoastaan putkiverkkoon vuorokausivaihteluiden tasaamiseksi. Tuonti alkoi vuonna 1974. Maahantuojana ja tukkumyyjänä toimii Gasum Oy.


title: Energia Suomessa

text: Kotimaista turvetta käytetään varsinkin kaukolämmön ja siihen liittyvän sähkön ja lämmön yhteistuotannon polttoaineena. Nykyään rakennettavat leijukerrostekniikkaan perustuvat polttolaitokset soveltuvat hyvin puun ja turpeen yhteiskäyttöön. Ilmastopolitiikan takia näiden voimaloiden kannattaa suosia puupolttoainetta. Toisaalta turpeen käytöllä on aluepoliittinen merkitys.


title: Energia Suomessa

text: Turpeen käyttö energiantuotannossa kasvoi 1980- ja 1990-luvulla, kun haluttiin tukea kotimaista energiantuotantoa. Tuotantoluvut nousivat 1980-luvn alun alle kymmenestä terawattitunnista huippuvuosien 25-30 TWh:iin. Vuosittain nostetut kuutiometrimäärät vaihtelivat sääolosuhteiden mukaan.


title: Energia Suomessa

text: Vuonna 2013 turpeen osuus Suomen sähköntuotannosta oli neljä prosenttia.


title: Energia Suomessa

text: Suomessa on käytetty vesivoimaa 1300-luvulta asti. Aluksi kosket pyörittivät myllyjä ja sahoja. Sähkön tuotanto vesivoimalla alkoi Tampereella vuonna 1891.


title: Energia Suomessa

text: Vesivoiman osuus Suomen sähköntuotannosta oli 1950- ja 1960-luvulla 90 prosenttia. Säädettävyys ja varastoitavuus tekee siitä edelleen tärkeän osan energiantuotantojärjestelmää. Suomen vesivoimalat ovat vuosina 2000–2014 tuottaneet sähköä vuosittain vesitilanteesta riippuen 9,5–16,9 TWh, joka on ollut vuodesta riippuen 12–25 prosenttia Suomen tuotannosta ja 11–20 prosenttia maan kulutuksesta .


title: Energia Suomessa

text: Suomessa on yli 220 vesivoimalaitosta, joiden yhteenlaskettu teho on noin 3 100 megawattia. Suurimmat voimalat ovat Imatrankoski (186 MW) ja Kemijoen Petäjäskoski (182 MW). Imatrankoski tuottaa sähköä vuodessa noin 1 000 gigawattituntia, Petäjäskoski vajaat 700 GWh.


title: Energia Suomessa

text: Suomen energia- ja ilmastostrategian tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Osatavoitteena on, että uusiutuvan energian osuus Suomen energiantuotannossa kasvaisi vuoteen 2020 mennessä 38 prosenttiin Suomen energiankulutuksesta.


title: Energia Suomessa

text: Vuonna 2014 uusiutuvan energian osuus energiankulutuksesta oli 32 %.


title: Energia Suomessa

text: Uusiutuvaa energiaa on biopolttoaineiden ja bioenergian tuotanto, jätteiden poltto energiaksi, maalämmön tai aurinkoenergian talteenotto, tuulivoiman ja vesivoiman tuotanto sekä muihin uusiutuviin energialähteisiin perustuva energiantuotanto. Näistä puupolttoaineen ja vesivoiman osuus koko energiatuotannosta on merkittävä jo nyt. Uusiutuvasta energiasta 83 prosenttia on puupohjaista bioenergiaa. Metsäteollisuuden jäteliemet ovat suurin uusiutuvan energian lähde Suomessa. 14 prosenttia uusiutuvasta energiasta tuotetaan vesivoimalla.


title: Energia Suomessa

text: EU:n asettamien 20-20-20-tavoitteiden mukaisesti myös Suomi on velvollinen parantamaan energiatehokkuuttaan 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. EU:n asettamien tavoitteiden muut kohdat ovat kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 20 prosentilla sekä uusiutuvan energian osuuden nostaminen 20 prosenttiin. Lisäksi liikennepolttoaineista 10 % tulee olla uusiutuvaa alkuperää vuoteen 2020 mennessä.


title: Energia Suomessa

text: EU-direktiivissä biopolttoaineeksi sanotaan biomassasta tehtyjä neste- tai kaasumaisia liikenteen polttoaineita. Yleisimpiä raaka-aineita ovat sokeriruoko, maissi, soija, auringonkukansiemenet, puuhake, selluloosa ja öljypalmu. Näistä elintarviketuotantoonkin kelpaavat aineet lasketaan biopolttoaineiden ensimmäiseen sukupolveen. Toisen sukupolven polttoaineiden raaka-aineina käytetään pääasiassa yhdyskuntajätteitä tai muiden teollisuusalojen prosesseista syntyviä tähteitä.


title: Energia Suomessa

text: Pelloilla kasvatettavaa ruokohelpiä voidaan käyttää samoissa voimaloissa turpeen ja puun kanssa. Se on Suomen tärkein peltoenergiakasvi. Kotimaista kasviöljyä voidaan käyttää lämmitysöljyn korvikkeena. Kasveista voidaan tehdä myös etanolia polttoaineeksi.


title: Energia Suomessa

text: Maalämmöksi sanotaan sekä maaperään, kallioon tai veteen varastoitunutta auringon lämpöä että maapallon ytimestä peräisin olevaa fissioenergiaa. Maalämpöä käytetään pientalojen lämmitykseen pumppaamalla jäätymätöntä liuosta sähköpumpulla joko syvässä kaivossa, pintamaassa tai läheisessä vesistössä kiertävässä putkistossa. Pumpun energiankulutuksen takia maalämpölämmitys lisää sähkönkulutusta; se vastaa noin kolmannesta lämmitysenergiasta.


title: Energia Suomessa

text: Maalämpöjärjestelmistä noin 60 % asennetaan kaivoon, 30 % pintamaahan ja vajaa 10 % vesistöön.


title: Energia Suomessa

text: Aurinkoenergiaa on käytetty Suomessa jo pitkään 12 V järjestelmissä esimerkiksi kesämökeillä.


title: Energia Suomessa

text: Vuonna 2015 nimellisteholtaan Suomen suurin aurinkosähkövoimala on Helsingin Kivikon hiihtohallin katolla oleva yli 800 kilowatin laitos.


title: Energia Suomessa

text: Suomi on tuulivoiman laajamittaiselle rakentamiselle tuulioloiltaan ja muilta teknisiltä edellytyksiltään esimerkiksi muihin Pohjoismaihin verrattuna hieman epäedullisempaa aluetta, mutta rakentamaton tuulivoimapotentiaali on vielä suuri.


title: Energia Suomessa

text: Vuonna 2014 tuulivoimalla tuotettiin noin prosentti koko energiankulutuksesta. Tuulivoimaloiden lukumäärä ja yhteiskapasiteetti on kasvanut erityisen voimakkaasti 2010-luvulla.


title: Energia Suomessa

text: Suurin osa tuulivoimaloista sijaitsee Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla, Ahvenanmaalla ja Satakunnassa.


title: Energia Suomessa

text: Sähköntuotanto valaistukseen alkoi Suomessa jo vuonna 1882, Finlaysonin tehtaalla Tampereella. Vuonna 1917 sähköä kulutettiin Suomessa 205 gigawattituntia. Vuoteen 2013 mennessä kulutus kasvoi lähes neljäsataakertaiseksi, noin 84 000 gigawattituntiin. Sähkön käyttö kasvoi nopeimmin maailmansotien välisenä aikana, ja kasvu jatkuu edelleen. Yhä suurempi osa energiasta kulutetaan sähkönä. Teollisuus käyttää sähköstä yli puolet, sähkölämmitykseen käytetään nykyään kymmenen prosenttia sähköstä.


title: Energia Suomessa

text: Pääosa sähköstä tuotettiin vielä 1960-luvulla vesivoimalla. Lämpövoimaa alettiin tuottaa aluksi hiilellä ja öljyllä, myöhemmin tulivat mukaan turve, maakaasu ja 1970-luvun lopulta alkaen ydinvoima.


title: Energia Suomessa

text: Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2007 Suomen sähkönkulutus jakautui seuraavasti: teollisuus 53 % (metsä: 30,7 %, metalli: 9 %, kemia: 7,6 % ja muut: 5,9 %), kotitaloudet 25 %, palvelut 19 % ja häviöt 3 %. Vuonna 2006 kotitaloussähkön kulutus oli noin 11 % kokonaiskulutuksesta ja siinä valaistuksen osuus oli merkittävin ja elektroniikan osuus kasvoi eniten vuosina 1993–2006.


title: Energia Suomessa

text: Suomen kasvihuonekaasupäästöistä noin kolme neljäsosaa tulee energiasektorilta. Vuonna 2013 kokonaispäästöt vastasivat 60,6 miljoonaa tonnia hiilidioksidipäästöjä (CO-ekv.), josta energiasektorin osuus oli 47,5 miljoonaa tonnia CO-ekv.


title: Energia Suomessa

text: Suomen maakohtainen velvoite osana EU-maiden yhteistä taakanjakoa Kioton pöytäkirjan ensimmäiselle velvoitekaudelle 2008–2012 on rajoittaa kasvihuonekaasupäästöt keskimäärin perusvuoden (1990) tasolle. Suomi on Tilastokeskuksen tietojen mukaan saavuttamassa tämän tavoitteen. Toista velvoitekautta (2013-2020) varten tehtiin useita muutoksia Dohan osapuolikokouksessa joulukuussa 2012. EU:lla on Kioton pöytäkirjan toisella velvoitekaudella yhteinen 20 prosentin vähennystavoite.


title: Energia Suomessa

text: Pienhiukkasia, joiden koko vaihtelee muutaman nanometrin kokoisesta molekyyliryppäästä näkyvään pölyhiukkaseen, pidetään nykyisin tärkeimpänä terveyteen vaikuttavana ympäristötekijänä. Noin puolet ilmakehän pienhiukkasista syntyy ihmisen toiminnasta: liikenteessä, teollisuudessa ja energiantuotannossa. Suomessa puun pienpoltto on merkittävin yksittäinen hiukkaslähde. Myös ilmaan päästetyt typpidioksidi- ja rikkidioksidikaasut muuntuvat pienhiukkasiksi. Vuonna 2013 energiasektori tuotti Suomessa 61 % hiukkaspäästöistä ja 73 % pienimpien hiukkasten (PM2.5) päästöistä, 95 % rikin oksidien päästöistä ja 52 % typen oksideista.


title: Energia Suomessa

text: Suomen energiapolitiikan kolme peruslähtökohtaa ovat energia, talous ja ympäristö. Energia- ja ilmastopolitiikka ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, sillä 80 % kasvihuonekaasujen päästöistä tulee energiasektorilta. 2000-luvulla jokainen hallitus on tehnyt kaudellaan energia- ja ilmastopoliittisen strategian. Valtioneuvosto on antanut eduskunnalle selonteon energia- ja ilmastopolitiikasta vuosina 2001, 2005, 2008 ja 2013.


title: Energia Suomessa

text: Osana EU:ta Suomi on mukana eurooppalaisessa energia- ja ilmastopolitiikassa, jonka keskiössä on 20–20–20-tavoite: vuonna 2008 päätettiin vähentää kasvihuonekaasuja 20 prosentilla, nostaa uusiutuvan energian osuus keskimäärin 20 prosenttiin kokonaiskulutuksesta (Suomen osalta 38 %) ja parantaa energiatehokkuutta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Suomi on mukana kansainvälisen energiajärjestön IEA:n öljynjako- ja huoltovarmuusjärjestelmissä ja sitoutunut useiden kansainvälisten toimielinten, kuten NEA, IAEA ja Euratom, kautta laajaan ydinenergia- ja ydinvalvontayhteistyöhön.


title: Energia Suomessa

text: Uusiutuvalla energialla tuotetulle sähkölle on maksettu tuotantotukea niin sanottuna syöttötariffina Suomessa vuodesta 2011 alkaen. Tukea on maksettu tuulivoimaloille, biokaasuvoimaloille ja puupolttoainevoimaloille. Tuulivoimaloiden osalta järjestelmää alettiin sulkea vuonna 2015 taloudellisista syistä.


title: Kresley Cole

text: Kresley Cole on yhdysvaltalainen kirjailija, joka toimi ennen kirjailijanuraansa huipputason urheilijana sekä henkilökohtaisena valmentajana.


title: Harmaanuoliainen

text: Harmaanuoliainen ("Yasuhikotakia modesta", vanh. "Botia modesta") on aasialainen kala, jota pidetään myös akvaariossa. Se voi kasvaa jopa kaksikymmentäviisi senttiä pitkäksi. Kala on tasaisen siniharmaa. Evät ovat oranssinsävyiset.


title: Harmaanuoliainen

text: Luonnossa harmaanuoliaisia esiintyy Thaimaan Mekong-joessa ja siihen yhteydessä olevissa vesistöissä.


title: Harmaanuoliainen

text: Harmaanuoliaiset tonkivat pohjaa aktiivisesti, ja siksi niille sopii parhaiten hienojakoinen hiekkapohja. Ne elävät parvessa, ja parven selvitellessä nokkimisjärjestystään kalat päästelevät kovaäänisiä naksauksia.


title: AFL

text: AFL voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Vaux-le-Vicomte

text: Vaux-le-Vicomte (), on ranskalainen linna, joka sijaitsee Maincyssä, Seine-et-Marnen departementissa. Barokkityylisen linnan rakennutti vuosina 1658–1661 Nicolas Fouquet, joka oli tuolloin Ludvig XIV:n finanssiministeri.


title: Vaux-le-Vicomte

text: Vaux-le-Vicomte oli 1600-luvun puolivälissä monella tapaa Euroopan merkittävin rakennustyö ja hienoin Ranskassa rakennettu linna sitten Yvelinesiin nousseen Maisons'n linnan. Tässä suurhankkeessa rakennuksen arkkitehti Louis Le Veau ja maisema-arkkitehti André Le Nôtre sekä koristemaalari Charles Le Brun työskentelivät ensimmäistä kertaa yhteistyössä.


title: Vaux-le-Vicomte

text:
Tämä oli Ranskassa alku loisteliaalle barokkityylille, jota kutsutaan myös Ludvig XIV:n tyyliksi. Siihen kuuluu olennaisena kokonaissuunnittelu ja taiteilijoiden yhteistyö, joka käsitti sekä rakennuksen arkkitehtuurin, sisustuksen, taideteokset ja sitä ympäröivän puutarhamaiseman. Vaux-le-Vicomte on yksi Euroopan hienoimmista tällaisen yhteistyön tuloksista.
Linna sijaitsee ympäristöään korkeammalla, keskellä metsäistä maisemaa. Nykyisin, kun alun perin peltomaisemaan 1600-luvulla istutetut puut ovat saavuttaneet täyden mittansa, vaikutelma on aikaisempaa voimakkaampi.
Maisema-arkkitehti Le Nôtren suunnittelema muotopuutarha oli kokonaisuuden vaikuttavin piirre. Siihen kuului vesialtaita ja kanavia kaartuvine kivireunustoineen, suihkulähteitä ja erimuotoisia istutusalueita eli parterrejä. Näistä syntyi yhtenäisempi ja tasapainoisempi kokonaisuus kuin se moninaisuus, jonka Le Nôtre loi myöhemmin Versailles’n puutarhaan.


title: Pisteimunuoliainen

text: Pisteimunuoliainen ("Beaufortia kweichowensis") on aasialainen kala, jota pidetään myös akvaarioissa. Luonnossa se elää Kiinan ylänköalueiden nopeasti virtaavissa joissa. Se kasvaa suurimmillaan 7,5 cm pitkäksi. Kala on erikoisen muotoinen, tylppäpäinen ja muistuttaa rinnan kohdalta poikkileikkaukseltaan kirkonkelloa. Rintaevät ovat suuret ja pyöreämuotoiset, ja painautuvat pohjaa vasten. Pisteimunuoliaisessa on vaalealla pohjalla tummemman ruskeita pilkkuja. Sitä sekoitetaan helposti lähilajeihin.


title: Pisteimunuoliainen

text: Kala tarvitsee happipitoista vettä, joten voimakas virtaus on akvaario-oloissakin tärkeä.


title: Andy Rourke

text: Andy Rourke (oikealta nimeltään Andrew Michael Rourke, 17. tammikuuta 1964, Manchester, Englanti) on englantilainen basisti, joka tuli tunnetuksi The Smiths -yhtyeestä.


title: Andy Rourke

text: Rourke liittyi The Smiths -yhtyeeseen sen toisen keikan jälkeen ja oli mukana lähes sen lopettamiseen saakka. Yhtyeen hajoamisen jälkeen Rourke ja rumpali Mike Joyce soittivat jonkin aikaa Sinéad O'Connorin kanssa ja hän myös esiintyi tämän albumilla. Hän jatkoi yhteistyötä Morrisseyn kanssa tämän soolotuotannon parissa.


title: Andy Rourke

text: Sen lisäksi hän on soittanut ja nauhoittanut yhtyeissä The Pretenders, Killing Joke, Badly Drawn Boy ja Aziz Ibrahim, sekä entisen Oasis-kitaristi Boneheadin kanssa.


title: Andy Rourke

text: Tällä hetkellä hän etsii laulajaa Freebass-yhtyeeseen Gary Mounfieldin ja Peter Hookin kanssa. Hän on myös soittanut Ian Brownin viimeisimmällä kiertueella.


title: Suomen-pojat

text: Suomen-pojat (viroksi "soomepoisid") olivat Suomen puolella jatkosodassa taistelleita virolaisia vapaaehtoisia. Kaikkiaan Suomen puolustusvoimissa oli virolaisia vapaaehtoisia 3 350, joista Suomen rintamilla kaatui noin 200.


title: Suomen-pojat

text: Monet virolaiset olisivat jo 1939 halunneet taistella Suomen tavoin Neuvostoliiton miehitystä vastaan. Viron valtionjohto kuitenkin päätyi tekemään Neuvostoliiton kanssa yhteistyö- ja tukikohtasopimuksen. Kun Saksa oli vuonna 1943 häviämässä sotaansa, alkoi se toimeenpanemaan Virossa kutsuntoja. Virolainen yhtymä oli tarkoitus lähettää taistelemaan Kaukasukselle. Kaikki virolaiset eivät kuitenkaan tahtoneet taistella Saksan joukoissa vaan mieluummin Suomen armeijassa. Osa saksalaisten kutsuntoja pakoilleista virolaisista saapui Suomeen jo kevättalvella 1943. Virolaiset vapaaehtoiset sanoivat taistelevansa "Suomen vapauden ja Viron kunnian puolesta", mutta myös saada sotilaskoulutusta oman maansa vapaustaistelua silmällä pitäen. Ensimmäisestä vapaaehtoiserästä muodostettiin Jalkaväkirykmentti 47:n III pataljoona, jonka komentajana oli marsalkka Mannerheimin sisarenpoika, majuri Claës Gripenberg.


title: Suomen-pojat

text: Myöhemmin saman vuoden syksyllä saapui uusi vapaaehtoiserä. Heidän saatua koulutuksensa muodostettiin kaikista virolaisvapaaehtoisista Jalkaväkirykmentti 200, joka osallistui Kannaksen suurhyökkäyksen torjuntataisteluihin etulinjasta.


title: Suomen-pojat

text: Jalkaväkirykmentti 200:n virolaiset vapaaehtoiset saivat palata kotimaahansa taistelemaan elokuussa 1944 saksalaisten aloitettua vetäytymisensä Virossa. Välittömästi Suomen-pojista muodostettu pataljoona suunnattiin vastahyökkäykseen Tarton rintamalla läpipäässeen neuvostodivisioonan kylkeen. Vaikka saksalaiset olivat vieneet kaiken raskaan aseistuksen mukanaan ja neuvostojoukoilla oli erittäinen merkittävä ylivoima, onnistuivat Suomen-pojat pysäyttämään neuvostodivisioonan hyökkäyksen kolmeksi viikoksi. Tuona aikana 70 000 virolaista sivistyneistön edustajaa saatiin evakuoitua Tallinnasta turvaan Neuvostoliiton teloituksilta ja pakkotyöltä. Lopulta ilman raskasta aseistusta ja ulkopuolista apua taistelleet virolaiset joutuivat taipumaan neuvostoarmeijan murskaavan ylivoiman edessä.


title: Suomen-pojat

text: Suomen merivoimissa taisteli noin 400 virolaista vapaaehtoista. Noin kymmenesosa laivaston sotilaista oli virolaisia. Välirauhan jälkeen merivoimissa palvelleet virolaisvapaaehtoiset kuljetettiin merivoimien komentajan käskystä salaisessa operaatiossa Ruotsiin syksyllä 1944. Kuljetus tapahtui Valtiolliselta poliisilta salassa. Tapahtumista vaiettiin aina 1990-luvulle saakka, sillä välirauhansopimusten mukaan vapaaehtoiset olisi tullut luovuttaa Neuvostoliitolle.


title: Australiansarvihai

text: Australiansarvihai ("Heterodontus portusjacksoni") on alkeellinen hailaji jota tavataan yksinomaan Australian ja Uuden-Seelannin rannikkovesissä aina 275:n metrin syvyyteen asti. Se suosii erityisesti kivikkoisia pohjia sillä se lepäilee mielellään suojaisassa kallionkolossa päivisin, yleensä lajitoveriensa seurassa.


title: Australiansarvihai

text: Australiansarvihai, joka kasvaa n. 170 cm: pituiseksi on suuripäinen ja tylppäkuonoinen. Sieraimet ovat suuret sillä ruokailun aikana vedenotto tapahtuu niiden kautta. Rintaevät ovat isot ja leveät ja selkäevät, joiden edessä on myrkkypiikit (heimon nimi juontuu rantaan ajautuneista piikeistä joita on luultu sarviksi) ovat lähes samankokoiset. Lajikohtaisia piirteitä ovat harmaanruskeaa ruumista koristavat ruskeat juovat.


title: Australiansarvihai

text: Ruokavalioon kuuluu kaloja, äyriäisiä, piikkinahkaisia ja muita kovakuorisia pohjaeläimiä joita australiansarvihai etsii öisin pohjasta, tarttuu niihin pienillä etuhampaillaan ja murskaa litteillä takahampaillaan.


title: Australiansarvihai

text: Australiansarvihait lisääntyvät talvella tai varhain keväällä. Ne vaeltavat tätä varten pohjoisemmille vesille. Munat ovat noin 7 senttiä leveitä ja noin 15 senttiä pitkiä korkkiruuvin muotoisia koteloita. Tämän oletetaan helpottavan niiden ankkuroimista kivien rakoihin. Munat ovat aluksi pehmeitä mutta kovettuvat pian. Poikasten kehittymiseen kuluu 10–12 vuotta. Kuoriutuessaan ne ovat noin 24 senttiä pitkiä ja täysin itsenäisiä. Kasvaminen sukukypsäksäksi vie koirailta 8–10 vuotta ja naarailta 11–14 vuotta.


title: Gina Tricot

text: Gina Tricot on ruotsalainen naistenvaatteita myyvä vaatekauppaketju. Sen perustivat Boråsissa vuonna 1997 Annette ja Jörgen Appelqvist. Ketjulla on myymälöitä Ruotsin lisäksi Norjassa, Tanskassa sekä Suomessa (laajentuminen mm. Saksaan oli suunnitteilla vuonna 2010), yhteensä noin 120 kappaletta. Yrityksellä on ollut myös verkkokauppa syksystä 2008 lähtien. Gina Tricot saavutti vuoden 2012 aikana noin 2,5 miljardin kruunun (150 M€) liikevaihdon.


title: Gina Tricot

text: Gina Tricot toimii niin sanotun pikamuodin kentällä, jonka muita toimijoita ovat muun muassa H&M ja Zara. Pikamuotiin liittyvät halvat hinnat, jatkuvat uutuudet sekä nopea tavaran kierto. Varastoja ei käytännössä ole, vaan vaatteet siirtyvät tehtailta suoraan myymälöihin.


title: Gina Tricot

text: Gina Tricotista löytyy myös alusvaatteita, Gina Jeans -farkkuosasto sekä kosmetiikkaa. Verkkokaupasta saa tilattua myös Gina Tricotin ratsastusvaatemallistoon kuuluvia paitoja ym.


title: Gina Tricot

text: Gina Tricotin keulahahmo oli vuodesta 2002 vuoden 2010 alkuun norjalainen supermalli Pernille Holmboe. Holmboen jälkeen Gina Tricotin kasvoksi tuli brasilialaismalli Emanuela de Paula. Vuonna 2012 merkin mainoskasvona toimi ruotsalainen Klara Wester.


title: Gina Tricot

text: Suomessa Gina Tricot avasi ensimmäisen myymälänsä 15. marraskuuta 2007 Helsingin Forumissa.


title: Mega Man 4 (Game Boy)

text: Mega Man 4 (myös nimellä "RockMan World 4") on Capcomin kehittämä ja julkaisema tasohyppely, joka on julkaistu vuonna 1993 Game Boylle. Peli muistuttaa paljolti NES-konsolin Mega Man 4 - ja Mega Man 5 -pelejä, sisältäen molempien pelien robottimestareita.


title: Blaze (albumi)

text: Blaze on brittiläisen Herman’s Hermits -yhtyeen vuonna 1967 julkaistu albumi.Uudelleenjulkaisun bonuskappaleet (Repertoire)


title: Jäytäjäkoimaiset

text: Jäytäjäkoimaiset (Gelechioidea) on aitoperhosiin kuuluva perhosten yläheimo. Se on lajimäärältään valtava, mutta ryhmää on silti tutkittu melko vähän. Useimpien arvioiden mukaan yläheimoon kuuluu vähintäänkin kymmeniä tuhansia lajeja ja eräiden arvioiden mukaan lajeista tunnetaan vasta noin 25 %. Suomesta tunnetaan reilu 470 yläheimoon kuuluvaa perhoslajia


title: Jäytäjäkoimaiset

text: Taksonomisesti jäytäjäkoimaiset on hajanainen ryhmä, jonka heimoihin kuuluvat lajit ovat kyllä samaa kehityslinjaa, mutta eri heimojen keskinäinen sukulaisuus on vaikeasti selvitettävissä. Ulkoisten tuntomerkkien perusteella ainoastaan imukärsän tyviosan suomupeite yhdistettynä muihin, vaihteleviin ulkoisiin tuntomerkkeihin tarjoaa yläheimolle ominaisen piirteen.


title: Jäytäjäkoimaiset

text: Ulkonäöltään jäytäjäkoimaisiin kuuluvat lajit ovat vaihtelevia, mutta kooltaan ne ovat pieniä tai korkeintaan keskikokoisia. Toukat elävät usein lehtimiinaajina.


title: Hämähäkkimies (vuoden 1999 animaatiosarja)

text: Hämähäkkimies () on yhdysvaltalainen animaatiosarja, joka oli spin-off vuoden 1994 animaatiosarjasta Hämähäkkimies. Sarjasta tuotettiin yhteensä vain 13 jaksoa, jotka esitettiin vuoden 1999–2001 aikana. Sarjan kaksiosaisen jakson jälkeen se ei menestynyt toivotulla tavalla, koska Pokémon oli Yhdysvalloissa samaan aikaan noussut suuren suosioon. Tämän vuoksi sarja ei koskaan saanut sille odotettua 26. jakson määrää, joka osittain johtui myös Marvelin oman animointistudion vararikosta.


text: Parkerin ollessa J. Jonah Jamesonin kanssa katsomassa tämän pojan John Jamesonin matkaa avaruussukkulalla kohti vastakkaismaaplaneettaa. Parker aistii jotain olevan vialla ja huomaa kahden symbiotin Venomin ja Carnagen hiivinneen alukseen mukaan juuri lähtö laskennan aikana. Hämähäkkimies yrittää estää kaksikon pääsyn alukseen, mutta epäonnistuu ja saa syyt niskaansa, kun John Jameson ilmoittaa kuvalähetyksen kautta kokeneensa ongelmia. Tämän myötä ihmiset alkavat jahdata kotikaupunkinsa sankaria varsinkin, kun Daily Buglen kustantaja ja John Jamesonin isä J. Jonah Jameson kiinnittää mittavan palkkion Hämähäkkimiehen henkilöllisyydestä.


text: Viikkoja myöhemmin ihmiset luulevat Hämähäkkimiehen kuolleen, pelastaessaan erään naisen sekä palomiehen jäämästä palavasta rakennuksesta pudonneiden lohkareiden alle. Parker käyttää tätä tilaisuutta hyväksi ja käyttää aikansa suunnitellen John Jamesonin pelastamista vastakkaismaaplaneetalta. Puolen vuoden jälkeen hän pääsee planeetalle sukkulalla ja uuden Reed Richardin luoman asunsa myötä hän on valmiina kohtaamaan uusia seikkailuja.


text: Päästessään planeetalle Hämähäkkimies huomaa Jamesonin liittoutuneen vapaustaistelijajoukkoon, joka taistelee planeetan johtajaa High Evolutionaryä ja tämän petomaisia ihmisiä vastaan. John Jameson ei suostu palaamaan takaisin kotiplaneetalleen ennen kuin hän on voittanut joukkonsa kanssa High Evolutionaryn luoman kaaoksen. Hämähäkkimies päättää lopulta jäädä auttamaan ihmisiä heidän taistelussaan hybridejä vastaan, yrittäen samalla soluttautua uuteen maailmaan myös Peter Parkerina. Myöhemmin hän saa tietoonsa Venomin ja Carnagen olevan myös planeetalla aiheuttamassa omia harmejaan.


title: William H. Conley

text: William Henry Conley (11. kesäkuuta 1840 – 25. heinäkuuta 1897) oli Vartiotorniseuran ensimmäinen presidentti. Vastoin yleistä luuloa Charles Taze Russell ei toiminut Vartiotorniseuran ensimmäisenä, vaan vasta toisena presidenttinä. William Conley oli mukana nuoren Charles Taze Russellin ympärille syntyneessä viiden "itsenäisen raamatuntutkijan" ryhmässä, samoin hänen vaimonsa Sarah Shaffer. Tämä raamatuntutkijaryhmä halusi tutkia Raamatun opetuksia kriittisesti, ilman perinteisen kristillisen teologian antamia selitysmalleja. Russellin ja Conleyn perheet olivat tutustuneet toisiinsa eräässä adventistien kokouksessa.


title: William H. Conley

text: Conleyn pariskunta oli jo ennen Russelliin tutustumistaan keskittynyt sekä uskonnolliseen tutkimiseen että hyväntekeväisyyteen. He tukivat esimerkiksi lähistöllä sijaitsevaa orpolastenkotia ja afroamerikkalaisille tarkoitettua koulua.


title: William H. Conley

text: Kun tämä ensimmäinen raamatuntutkijaryhmä päätti vuonna 1881 perustaa oman yhtiön, Siionin Vartiotorni ja traktaattiseuran ("Zion's Watchttower and Tract Society"), hallinnoimaan omaisuutta ja julkaisemaan kirjallisuutta, varakas metallialan liikemies (hän oli suuren metallialan yhtiön Ritter & Conleyn osaomistaja) William Conley merkitsi pääosan yhtiön osakkeista. Hän sijoitti yhtiöön 5 000 dollaria, kun taas Charles Taze Russell sijoitti yhtiöön 500 dollaria ja hänen isänsä Joseph Russell 1 000 dollaria. Näiden sijoitusten mukaisesti Conleystä tuli yhtiön ensimmäinen pääjohtaja eli presidentti, Charles Russellista yhtiön varapresidentti ja hänen isästään yhtiön sihteeri ja rahastonhoitaja ("Secretary-Treasurer"). Seuraavan vuoden aikana Conley lahjoitti noin 40 000 dollaria Russellin kirjoittaman lehtisen "Ruokaa ajatteleville kristityille" ("Food for Thinking Christians") levittämiselle.


title: William H. Conley

text: Conley kuitenkin ilmeisesti pettyi siihen, ettei julkaisuilla siltikään saatu aikaan kovin paljoa. Lisäksi hänen ja Russellin tiet ilmeisesti erosivat joissain oppikysymyksissä. Vuonna 1882 Conley päätti, ettei enää lahjoittaisi rahaa Russellin teosten julkaisua varten. Tämän jälkeen Russell käytännössä syrjäytti hänet Vartiotorniseuran johdossa. Vuonna 1884 Russell järjesti Vartiotorniseuran uudelleen ja nousi seuran presidentiksi.


title: Rocky Marciano (elokuva)

text: Rocky Marciano on vuonna 1999 ensiesitetty yhdysvaltalainen televisioelokuva, joka kertoo nyrkkeilijä Rocky Marcianon noususta lajinsa huipulle aina traagiseen kuolemaansa saakka. Elokuvan on ohjannut Charles Winkler ja pääosissa näyttelivät Jon Favreau ja Penelope Ann Miller.


title: Rocky Marciano (elokuva)

text: Myös Suomessa elokuva sai ensi-iltansa televisiossa, kun MTV3 esitti elokuvan 19. joulukuuta 2003.


title: Huippuvuorten siemenholvi

text: Huippuvuorten siemenholvi eli Tuomiopäivän holvi on Norjalle kuuluvilla Huippuvuorilla 1. maaliskuuta 2008 käyttöön otettu siemenpankki, johon on määrä säilöä kaikkien viljelykasvien siemenet. Alkuvuodesta 2009 holvi sisälsi yli 400 000 kasvin siemenet ja vuoden 2013 lopulla yli 800 000 siemennäytettä.


title: Huippuvuorten siemenholvi

text: 19. kesäkuuta 2006 siemenholvin peruskiveä olivat laskemassa Norjan, Islannin, Tanskan, Ruotsin ja Suomen pääministerit. Siemenholvissa on noin 1 500 suomalaista näytettä.


title: Huippuvuorten siemenholvi

text: Siemenpankin rakentamisen on kustantanut Norjan valtio, ja sen toiminnasta vastaa Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön ja useiden tutkimusjärjestöjen yhdessä perustama säätiö. Tulevaisuudessa kokoelman vakiinnuttua holvi tulee tarvitsemaan hyvin vähän ihmisiä: täysipäiväisiä työntekijöitä ei enää ole, ja paikan päällä käydään vain kerran vuodessa tarkistamassa tilanne, koska vastaava pahimpaan varautunut laitos ei voi olla riippuvainen ihmisistä.


title: Huippuvuorten siemenholvi

text: Poikkeuksellisen lämmin talvi ja runsaat sateet johtivat siihen, että keväällä 2017 holvin yhteystunneliin tulvi runsaasti vettä. Itse holvi näytteineen säilyi vahingoittumattomana.


title: Huippuvuorten siemenholvi

text: Kolme säilytyskammiota on louhittu kallion sisään noin 120 metrin yhteystunnelin päähän. Ne jäähdytetään −18 asteeseen. Kuhunkin säilytyskammioon mahtuu 1,5 miljoonaa siemennäytettä, ja yhdessä näytteessä on yleensä 500 siementä foliopussissa.


title: M/S Pulpca

text: M/S Pulpca () on alankomaalaisen Spliethoff -varustamokonsernin omistama ro-ro-rahtialus. Se on rakennettu vuonna 2008 Stocznia Szczecińska Nowan telakalla Szczecinissä, Puolassa. "Pulpca" on rekisteröity Alankomaiden lipun alle ja sen kotisatama on Amsterdam. Nykyisin Pulpcalla operoi Transfennica. Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 640.


title: M/S Pulpca

text: Pulpcan sisaraluksia ovat M/S Timca, M/S Kraftca, M/S Genca, M/S Trica, M/S Plyca, M/S Steelca ja M/S Woodca.


title: M/S Pulpca

text: Huhtikuussa 2008 alus luovutettiin alankomaalaisen Spliethoffin omistukseen, jonka jälkeen Transfennica aloitti liikennöinnin aluksella. Ensimmäinen matka alkoi Saksan Lyypekistä 26. huhtikuuta ja päättyi Suomen Hankoon 28. huhtikuuta.


title: Lasten Tuki

text: Lasten Tuki on suomalainen varhaisnuorisotyötä tekevä järjestö, jonka juuret ovat kansandemokraattisessa työväenliikkeessä. Järjestö perustettiin vuonna 1955 nimellä Demokratian Pioneerien Kannatusyhdistysten Liitto ja sen alkuperäinen tarkoitus oli nimenomaan pioneerityön tukeminen SDPL:ssä. Toiminnan laajennuttua myös muihin järjestöihin vaihdettiin nimeksi vuonna 1959 Työläislasten Tuki (TLT).


title: Lasten Tuki

text: Työläislasten Tuki oli ympäri Suomea toimineiden työläislasten hyväksi työskennelleiden (oikeuskelpoisten) yhteisöjen yhdysside. TLT pyrki puolustamaan lasten oikeuksia ja kasvattamaan lapsista raittiita, terveitä ja kansanvaltaisia. TLT:llä oli 1970-luvun alussa 16 piirijärjestöä, joihin kuului yhteensä noin 1 400 yhdistystä. Piireihin kuului kansandemokraattisten järjestöjen ohella joitakin ay-osastoja ja urheiluseuroja. TLT:hen kuului myös noin 7 500 henkilöjäsentä. Järjestön edustajakokoukseen lähetti edustajansa 16 piirin (2/piiri) lisäksi viisi keskusjärjestöjäsentä: SKDL, SNDL, SDNL, SDPL ja SKP (2/järjestö).


title: Lasten Tuki

text: Lasten Tuki omistaa "Sammalniemen leiri- ja kurssikeskuksen" Juupajoella. Ainakin aiemmin järjestön hallussa on ollut myös "Viipusjärven retki- ja kurssikeskus" Kuusamossa sekä Helsingin ja Uudenmaan piirijärjestöllä oma kurssikeskuksensa.


title: Arkeisios

text: Arkeisios oli kreikkalaisessa mytologiassa Ithakan kuningas ja Hyginuksen mukaan Kefaloksen ja Prokriin poika. Ovidius kertoo Arkeisioksen isäksi itse Zeuksen.


title: Arkeisios

text: Arkeisios nai Khalkomedusan, ja he saivat pojan, Laerteen, josta puolestaan tuli aikanaan Odysseuksen isä.


title: Minna Järvenpää

text: Minna Järvenpää (29. marraskuuta 1981 Kaustinen) on suomalainen yleisurheilija.


title: Minna Järvenpää

text: Minna asuu Jyväskylässä, mutta edustaa Kokkolan Veikkoja. Järvenpään päälajeja ovat 800 metrin juoksu ja 1500 metrin juoksu. Hän on juossut kilpaa myös 400 metrillä.


title: Minna Järvenpää

text: Minna Järvenpään uran parhaat suoritukset toistaiseksi ovat SM-kisoissa 2003 juostut 800 metrin Suomen mestaruus sekä 1500 metrin SM-hopea. Hopeaa Minna on saavuttanut myös kesällä 2007 800 metrillä ja 1500 metrillä. Pronssia hän sai 2002 (400 m), 2004 (1 500 m) ja 2005 (800 m).


title: Minna Järvenpää

text: Minnan kaksoissisko Mari Järvenpää juoksee myös kilpaa SM-tasolla. Minnan valmentajana toimii Juha Sainio.


title: Concertina

text: Concertina tai konzertina on vapaalehdykkäsoitin. Sukulaissoittimensa harmonikan lailla se koostuu palkeesta ja kahdesta sormiosta. Concertinassa näppäimet ovat kuitenkin soittimen sivuilla ja liikkuvat painettaessa palkeiden suuntaisesti.


title: Concertina

text:
Concertinaa kehitettiin suurin piirtein samanaikaisesti Englannissa ja Saksassa 1800-luvulla.
Englannissa 6-kulmaisen soittimen patentoi 1829 Charles Wheatstone (1802–1875). Hän kokeili soittimeensa useita eri kielimateriaaleja, kuten kultaa ja hopeaa, mutta päätyi lopulta teräskieliin. Soittimessa ei ollut säestysnäppäimiä, vaan molemmat sormiot olivat melodian soittamista varten. Se olikin eräänlainen melodiabassoharmonikan esiaste.


title: Concertina

text:
Saksassa klarinetisti ja soitinrakentaja Carl Friedrich Uhlig (1789–1872) oli tutustunut vuonna 1829 Wienissä patentoituun ensimmäiseen harmonikan esiasteeseen nimeltä "accordion". Tämän pohjalta hän rakensi ensimmäisen nelikulmaisen konzertinan 1834. Englantilaisen keksinnön tapaan molemmat sormiot olivat melodian soittamiseen, molemmilla puolilla viisi näppäintä, joissa jokaisessa kaksi ääntä. Vuonna 1840 Uhlig valmisti 56-äänisen soittimen. Hänen concertina-tuotantonsa palkittiin 1854 Münchenin teollisuusnäyttelyssä.
Chemnitzissä ja muuallakin Saksissa muutkin soitinvalmistajat ryhtyivät valmistamaan konzertinoja. Carl Zimmermann alkoi valmistaa ns. Carlsfeldin konzertinaa, jossa näppäimien järjestys poikkesi Uhligin versiosta. Hän esitteli soittimensa Pariisin teollisuusmessuilla 1849.


title: Concertina

text: Erityisesti saksalaisen Chemnitzer-konzertinan pohjalta kehittyi edelleen bandoneon, joka saavutti merkittävän rooli argentiinalaisessa tangossa ja sen pohjalta kehittyneessä taidemusiikissa 1900-luvulla.


title: Concertina

text: Vanhin suomalaisomistuksessa tiettävästi oleva concertina on Uhligin 1860-luvulta peräisin oleva instrumetti, joka on Ikaalisten harmonikkamuseon hallussa, tamperelaisen Pauli Viitasen lahjoittamana.


title: Concertina

text: Concertinalle alettiin säveltää myös erityisesti sille tarkoitettua musiikkia. Reininmaalainen musiikinopettaja Heinrich Band otti soittimen mukaan Krefeldin kaupunginorkesteriin 1840 ja julkaisi instrumentille nuotteja ja oppimateriaaleja. Hän alkoi myös rakentaa 88-äänisiä soittimia, joiden ”reiniläinen” näppäinjärjestys poikkesi aiemmista. Nämä saivat nimekseen bandoneon, josta kehittyi sittemmin argentiinalaisen tangon omaleimainen soitin.


title: Concertina

text: 1860-luvun taitteessa useammatkin säveltäjät tekivät salonkimusiikkia soittimelle. Muun muassa E. Silas sävelsi kaksi sonaattia concertinalle ja pianolle. Edistyneimpänä concertina-musiikkina pidettiin saksalaisen Bernhard Moliquen (1802–1869) "kuutta karakteristista kappaletta" concertinalle ja pianolle, jotka Hohner Verlag julkaisi noihin aikoihin.


title: Concertina

text: Instrumentin saama vastaanotto oli kuitenkin ristiriitainen. Frederic Chopin kirjoitti concertinasta vuonna 1843: ”"Kun olin soittanut... esiteltiin eräänlainen harmonikka (niin sanottu consertina). Yksi skottilainen rouva esitti sillä mitä kamalimpia kappaleita... Vaikuttaa siltä, että jokainen niistä naisista oli täysin hullu. Mitä kummallista väkeä? Jumala auttakoon heitä!"” Hector Berlioz oli puolestaan myönteisempi pitäen instrumentin ääntä muun muassa harppuun ja pianoon hyvin sulautuvana. Kuitenkin concertinan suosio haihtui hienostopiireissä pianon kehittyessä instrumenttina vuosisadan loppua kohden. Kansanomaisempi harmonikka, "accordeon", jossa vasen puoli oli melodian sijaan suunniteltu säestävään osaan perus- ja sointubassoineen alkoi puolestaan saavuttaa kansan keskuudessa suositumman soittimen asemaa vuosisadan loppua kohden.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kalle Kaijomaa (s. 1. kesäkuuta 1984 Joensuu) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Saksan DEL-liigan Schwenninger Wild Wingsissa. Elite Prospects -sivuston Ulf Anderssonin mukaan hän on puolustava puolustaja, jolla on hyvä koko ja liike. Anderssonin mukaan Kaijomaa pelaa yksinkertaista peliä, mutta hän tekee myös kohtalaisen hyvin pisteitä. Kaijomaa on myös käyttökelpoinen alivoimapelaaja. Schwenningenin urheilujohtaja Jürgen Rumrich on luonnehtinut Kaijomaata klassiseksi kahden suunnan puolustajaksi, joka tuo puolustukseen vakautta ja maininnut hänen vahvuuksiinsa hyvän ykkössyötön ja ylivoimapelaamisen.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kaijomaa on Jokipoikien kasvatti. Hän siirtyi 17-vuotiaana JYPin junioreihin kaudeksi 2001–2002, jonka päätteeksi Kaijomaa voitti B-nuorten SM-hopeaa. Kausi 2003–2004 päättyi A-nuorten SM-hopeaan. Kaudeksi 2004–2005 hän siirtyi Saimaan Palloon, jossa Kaijomaa teki myös SM-liigadebyyttinsä ja pelasi liigassa neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi kautensa pääsosin kuitenkin seuran A-nuorissa, joiden toiseksi paras pistemies Kaijomaa oli tehoilla 10+9=19. Hän voitti myös koko A-nuorten SM-liigan puolustajien maalipörssin voiton HPK:n Juuso Hietasen kanssa. Maaliskuussa 2005 Kaijomaa teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen SaiPan kanssa.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kauden 2005–2006 kynnyksellä SaiPa vuokrasi Kaijomaan alustavasti joulutaukoon asti Mestis-joukkue Mikkelin Jukureihin. Tammikuussa 2006 hänen vuokrapestiään jatkettiin kauden loppuun. Kaijomaa jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Petri Lehtosen kanssa lukemalla +23. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden ja Kaijomaa valittiin sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Helmikuussa 2006 hän teki SaiPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 2006–2007 Kaijomaa teki SaiPassa 40 runkosarjaottelussa tehot 2+2=4. Hän teki liigauransa avausmaalin 26. lokakuuta 2006 ylivoimalla vieraissa Kalevan Palloa vastaan.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kaudeksi 2007–2008 Kaijomaa palasi 1+1-vuotisella sopimuksella hänelle junioriuraltaan tuttuun JYPiin, jota valmensi Kaijomaalle Jukureista tuttu Risto Dufva. Hänen roolinsa kasvoi SaiPa-kaudesta roimasti ja Kaijomaa teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 10+19=29. Hän oli JYPin eniten maaleja tehnyt puolustaja ja jakoi SM-liigan puolustajien pistepörssin kymmenennen sijan KalPaa ja Jokereita edustaneen Mika Strömbergin kanssa. Kaijomaa jakoi myös joukkueensa sisäisen tehotilaston voiton Lars Helmisen kanssa lukemalla +17. Joulukuussa 2007 JYP käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Kaijomaan kanssa. Kauden 2008–2009 päätteeksi Kaijomaa voitti JYPissä Suomenmestaruuden ja kausi 2009–2010 päättyi SM-pronssiin. Hän teki tammikuussa 2010 vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kauden 2010–2011 Kaijomaa aloitti JYPin farmijoukkue D Teamin vahvuudessa, Mestiksessä. Hän pelasi siellä kaksi ottelua.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kaijomaa siirtyi kaudeksi 2011–2012 kaksivuotisella sopimuksella Tapparaan. Joukkueen päävalmentajana toimi syyskuun 2012 lopulta hänelle tuttu Risto Dufva. Kaijomaa nousi varsinkin Tuukka Mäntylän lähdettyä joukkueen johtavaksi puolustajaksi. Hän oli Tapparan tehokkain puolustaja ja jakoi joukkueen sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Miikka Männikön kanssa. Kaudella 2012–2013 Kaijomaa jäi kuitenkin Tapparan uuden päävalmentajan Jukka Rautakorven alaisuudessa vähälle peliajalle ja hän haki kauden aikana pelintuntumaa myös kahden ottelun verran Mestis-joukkue Lempäälän Kisasta. Lopulta Kaijomaa siirtyi lokakuun 2012 lopulla loppukauden sopimuksella Ruotsiin Elitserien-joukkue Växjö Lakers HC:n riveihin. Hänen teholukemansa +3 oli Jonas Holøsin ja Alexander Johanssonin ohella yli puolet kaudesta pelanneista pelaajista joukkueen paras.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kaudeksi 2013–2014 Kaijomaa siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Espoo Bluesiin, jota valmentaa hänelle tuttu JYPin entinen apuvalmentaja Jyrki Aho. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+14=17. Marraskuussa 2014 Kaijomaa teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Bluesin kanssa. Kesken kauden 2015–2016, joulukuussa 2015 hänet nimettiin joukkueen uudeksi kapteeniksi, kun talousvaikeuksista kärsineen Bluesin oli jättänyt sekä kapteeni Kim Hirschovits että varakapteenit Olli Malmivaara ja Siim Liivik. Kaijomaa kuitenkin itsekin lähti joukkueesta tammikuussa 2016, kun Blues lainasi hänet ja Jussi Makkosen loppukaudeksi Turun Palloseuraan, joka puolestaan lainasi Bluesiin Oskari Siikin ja Matias Pullin.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kaijomaa siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella Saksan DEL-liigan Schwenninger Wild Wingsiin. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 5+17=22. Huhtikuussa 2017 Kaijomaa teki Schwenningenin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kaijomaa on pelannut Suomen A-maajoukkueessa neljä ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 4. huhtikuuta 2012 Rapperswil-Jonassa Sveitsiä vastaan. Kaijomaa on pelannut myös neljä poikien maaottelua.


title: Kalle Kaijomaa

text: Kaijomaan pikkuveli Juuso on pelannut jääkiekkoa hyökkääjänä ja edustanut myös SM-liigatasolla SaiPaa.


title: Eric A. Boe

text: Eric A. Boe (s. 1. lokakuuta 1964) on yhdysvaltalainen astronautti. Hän syntyi Miamissa Floridassa mutta vietti nuoruusvuotensa Atlantassa Georgiassa.


title: Eric A. Boe

text: Boe valmistui vuonna 1983 Henderson High Schoolista Chambleessa Georgiassa. Vuonna 1987 hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon United States Air Force Academyssa. Vuonna 1997 hän jatkoi opintojaan Georgia Institute of Technologyssä, josta hän valmistui sähkölaitetekniikasta.


title: Eric A. Boe

text: Boe aloitti lentosotakoulussa vuonna 1987. Seuraavana vuonna hän suoritti Euro-NATO-yhteiskoulutuksen Sheppard Air Force Basessa Teksasissa. Valmistuttuaan hän sai siirron Clark Air Baseen Filippiineille 3. lentolaivueeseen taisteluvalmiiksi F-4E-lentäjäksi. Vuonna 1991 hän toimi lennonopettajana 49. ja 50. lentolaivueessa Columbus Air Force Basessa Mississipissä. Vuonna 1994 Boe sai siirron 60. lentolaivueeseen Eglin Air Force Baseen Floridaan, missä hän toimi F-15C lentokomentajana. Tuolloin hänelle kertyi kaikkiaan 55 taistelutehtävää Irakissa. Vuonna 1997 hän liittyi USAF:n koelentäjäkouluun (Edwards AFB, California). Valmistuttuaan hän sai komennuksen ilmaan suuntautuvien ohjusten kehitystyön valvojaksi (46. koelentolaivue, Eglin Air Force Base, Florida), missä toimessa ollessaan hän lensi kaikilla eri F-15:n malleilla ja UH-1N-helikopterilla. Hänelle kertyi yli 3 000 lentotuntia 40:ssä eri lentokoneessa.


title: Eric A. Boe

text: Eric A. Boe valittiin lentäjäksi NASAan heinäkuussa vuonna 2000. Hän aloitti Lyndon B. Johnson Space Centerissä elokuussa 2000, ja kahden vuoden koulutusjakson jälkeen hän toimi kehittyneiden ajoneuvojen ja avaruusasematoimintojen osastoissa. Hänen tämänhetkinen tehtävänsä on tulevien avaruusalusten hallintalaitteiden ja näyttölaitteiden kehittäminen. Boe suoritti teknisiä tehtäviä, kunnes hänet nimettiin avaruuslennolle. Hän osallistui pilottina avaruussukkula Endeavourin lennolle STS-126 14. marraskuuta 2008 ja Discoveryn viimeiselle lennolle STS-133 helmi-maaliskuussa vuonna 2011.


title: Ulrike Tauber

text: Ulrike Tauber (16. kesäkuuta 1958, Karl-Marx-Stadt) on saksalainen entinen uimari ja olympiavoittaja, joka edusti urallaan Itä-Saksaa. Hän voitti olympiakultaa 400 metrin sekauinnista Montréalista 1976. Hän voitti samoissa olympialaisissa myös hopeaa 200 metrin perhosuinnista. Hän voitti urallaan myös maailmanmestaruuden 400 metrin sekauinnista sekä kolme Euroopan mestaruutta. Hänellä oli uransa aikana hallussaan kahdesti sekä 200 että 400 metrin sekauintien pitkien ratojen maailmanennätykset.


title: Guillermo Stábile

text: Guillermo Stábile (17. tammikuuta 1905 Buenos Aires, Argentiina – 27. joulukuuta 1966) oli argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Peliuransa jälkeen hän oli myös valmentaja. Stábile oli urallaan kaksissa MM-kisoissa, vuoden 1930 kisoissa kentällä ja 1958 kisoissa valmentajana. Vuoden 1930 kisoissa hän teki peräti kahdeksan maalia ja voitti maalikuninkuuden. Lopulta Argentiina kuitenkin taipui Uruguaylle finaalissa. Vuoden 1958 kisoissa Argentiinan menestys jäi vaatimattomaksi, sillä joukkue voitti ainoastaan Pohjois-Irlannin.


title: Guillermo Stábile

text: Stábile aloitti peliuransa Huracánissa vuonna 1920 ja pelasi joukkueessa kymmenen vuotta. Vuonna 1930 hän siirtyi Eurooppaan Genoaan. Genoassa Stábile pelasi viisi vuotta ja teki kolmetoista maalia 41 ottelussa. Vuonna 1935 hän siirtyi toiseen italialaisseuraan, Napoliin. Napolissa Stábile viihtyi kuitenkin vain vuoden verran, kun hän oli koko kauden aikana tehnyt vain kolme maalia. Uransa viimeiset kolme vuotta Stábile pelasi pariisilaisessa Red Starissa.


title: Guillermo Stábile

text: Argentiinan maajoukkueessa Stábile ei pelannut neljää ottelua enempää, ja kyseiset ottelut hän pelasi vuoden 1930 MM-kisoissa. Stabilen maalikeskiarvoksi maajoukkueessa jäi siis kaksi maalia ottelua kohden.


title: Guillermo Stábile

text: Stábile valmensi lähes täysin samoissa joukkueissa, missä hän pelasikin. Ainoa muutos peliuran joukkueisiin oli se, että hän ei valmentanut Napolissa, mutta valmensi Racing Clubissa. Hänen parhaat meriittinsä valmennussuralla tulevat kuitenkin maajoukkueesta, sillä Stábilen valmennuksessa Argentiina voitti peräti kuusi Copa Americaa.


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Tampereen harjoitusjäähalli (tutummin Hakametsä 2 tai Pikkuhalli) on Suomen ensimmäinen harjoituskäyttöön rakennettu jäähalli ja se valmistui vuonna 1974.


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Halli on toiminut miesten jääkiekon MM-kisojen harjoitushallina vuosina 1982, 1991, 1997 ja 2003 sekä naisten jääkiekon MM-kilpailujen peliareenana vuonna 1992. Haka 2:ssa on myös järjestetty Dingon konsertti vuonna 1985 ja KOOVEEN toiminnanjohtaja Esa Koiviston 50-vuotisjuhlat 12.5.2010.


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Jääkiekon ohella Hakametsä 2 toimii taitoluistelijoiden harjoitus- ja kilpailuhallina sekä rullakiekon SM-liigan peliareenana.


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Jääkiekko-, rullakiekko- ja taitoluisteluareenana toimiessaan hallin enimmäiskatsojakapasiteetti on 1 050, joista 450 istumapaikoilla. Konsertti- tai messukäytössä hallin enimmäishenkilömäärä on 2 000.


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Hakametsä 2 on Mestiksessä pelaavan vuoden 1968 jääkiekon Suomen mestari KOOVEEN kotihalli. Haka 2:ssa on vuosien varrella nähty kovia otteluita, kun osa Tampere Cupin otteluista on pelattu siellä. Näin halli on tullut tutuksi usean maan pääsarjajoukkueille.


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Hakametsän 2-hallissa on toiminut kioski vuodesta 2000. Kioskia on remontoitu helmikuussa 2008 ja kesällä 2010.


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Mestis


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Mestis-karsinta


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Suomi-sarja


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: 2. divisioona


title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Suomi-sarjan pisin jääkiekko-ottelu (Suomen pisin ottelu vuoteen 2015 saakka)


title: Jalmari Kara

text: Jalmari Kasimir Kara ent. Forsström (22. huhtikuuta 1890 Seestan kartano, Nastola – 5. lokakuuta 1936 Oulu) oli jääkärikapteeni, diplomi-insinööri ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkejä "Eero Kaski" ja "Kapteeni Teräs".


title: Jalmari Kara

text: Kara oli Seestan kartanon omistajan kenraaliluutnantti Johan Casimir Ehrnroothin ja kartanon palvelijattaren Maria Lovisa Forsströmin avioton lapsi. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 kanslisti Tyyne Emilia Lindqvistin kanssa. Heille syntyi yksi poika ja kaksi tyttöä.


title: Jalmari Kara

text: Kara kirjoitti ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta vuonna 1908 ja liittyi Hämäläisosakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1908–1913 ja suoritti diplomi-insinööritutkinnon vuonna 1913.


title: Jalmari Kara

text: Kara työskenteli Ab. Gottfrid Strömberg Oy:n palveluksessa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 10. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 16. joulukuuta 1916 ja komennettiin edelleen keväällä 1917 Saksan meriesikunnan käyttöön. Meriesikunta lähetti Karan Suomeen suorittamaan erikoistehtäviä. Kara saapui Vaasaan Uumajan kautta, mistä hän toi mukanaan räjähteitä. Vaasasta hän jatkoi matkaansa Lahteen, missä hän koulutti paikallisia suojeluskuntajoukkoja aina sisällissodan syttymiseen saakka.


title: Jalmari Kara

text: Kara määrättiin sisällissodan puhjettua komppanianpäälliköksi Sysmän pataljoonan 2. komppaniaan (pataljoonan nimi muutettiin myöhemmin Etelä-Savon rykmentin 3. pataljoonaksi). Sisällissodan loppupuolella 11. toukokuuta 1918 hänet nimitettiin 3. pataljoonan komentajaksi. Kara osallistui sisällissodan taisteluihin Savon rintamalla Nuoramoisissa, Heinolassa, Lusissa ja Hillosensalmella sekä rykmentin etenemiseen Selänpään, Heinolan pitäjän kirkonkylän ja Kouvolan kautta Kotkaan. Kara osallistui sisällissodassa punaisten teloituksiin. Hän johti punakaartilaisten teloituksia Kouvolassa


title: Jalmari Kara

text: Sisällissodan jälkeen Kara nimitettiin 1. elokuuta 1918 ammattientarkastajaksi Oulun piiriin, ja hän toimi siinä tehtävässä kuolemaansa saakka. Oman virkansa ohella hän toimi paikallispäällikkönä Oulun suojeluskunnassa 12. toukokuuta - 12. joulukuuta 1919 välisen ajan. Kara toimi myös vuodesta 1927 alkaen Oulun piirin maahöyrykattiloiden tarkastajana. Hänet haudattiin Lahteen.


title: Arabella Kiesbauer

text: Arabella Cosima-Asereba Kiesbauer (s. 8. huhtikuuta 1969 Wien, Itävalta) on televisiojuontaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hän kasvoi Wienissä isoäitinsä kanssa, koska hänen äitinsä Hannelore (ranskalainen teatterinäyttelijä) ja isänsä Sammy Amissah (suunnittelija Ghanasta) asuivat erillään.