title: Land Rover

text: Toukokuussa 2007 esiteltyyn malliin tuli Fordilta peräisin oleva nelisylinterinen 2,4-litrainen yhteispaineruiskutuksella varustettu Duratorque-moottori sekä kuusivaihteinen Getrag-vaihteisto. Sisätiloissa uudistuksia tuli istuimiin, niin että kaikki penkit (2-7 versiosta riippuen) ovat menosuuntaan ja varustettu niskatuilla. Kojelauta oli täysin uusi, samoin ilmastointi- ja tuuletusjärjestelmät. Auton luvattiin olevan aiempaa lämpimämpi ja vähemmän huurtuva. Ulkonäkö säilyi jokseenkin ennallaan - tosin mallille tyypilliset tuulilasin alla olevat tuuletusluukut eivät enää olleet avattavissa. Korimallit säilyivät ennallaan.


title: Land Rover

text: Defenderin tyyppinumero ilmaisee akselivälin tuumina, ja nykyisessä mallistossa on saatavilla kolmea eri akseliväliä 90 (todellisuudessa 92,5 tuumaa), 110 tai 130 tuuman pituisina.


title: Land Rover

text: Mallin valmistus loppuu tammikuussa 2016.


title: Land Rover

text: Range Rover on Land Roverin luksusmaasturi. Mallin valmistus aloitettiin vuonna 1970. Auto oli alun perin suunniteltu pääasiassa työkäyttöön, mutta kaikkien yllätykseksi siitä tuli erittäin suosittu etenkin johtajien, lääkärien ja brittiläisen aatelin keskuudessa. Alkuperäistä mallia valmistettiin vuoteen 1995.


title: Land Rover

text: Alkuperäinen Range Rover oli rakennettu erilliselle rungolle samaan tapaan kuin Series I-III, mutta lehtijousien tilalla oli kierrejouset. Elinkaarensa lopulla Range Roveria valmistettiin myös pidennetyllä akselivälillä ja ilmajousituksella varustettuna Vogue LSE -mallina. Range Roverissa oli esittelystään lähtien aikaisemmista malleista poiketen levyjarrut. Sen neliveto oli jatkuva, eli sitä ei voinut kytkeä pois. Nykyisin kaikki parhaimmiksi tunnustetut maastoautot ovat varustettu jatkuvalla nelivedolla. Jatkuvaan nelivetoon liittyvä keskitasauspyörästö vähentää huomattavasti kytkettävään kiinteään nelivetoon liittyvää äkkinäistä käytöstä liukkaalla kelillä. Tyypillisesti Range Roveriin on yhdistetty suuri polttoaineenkulutus, joka bensiinimoottoreiden kohdalla pitääkin paikkaansa, mutta kulutus ei merkittävästi poikkea muista vastaavantehoisista bensiinimoottorisista maastoautoista. Alkuperäinen moottori oli iskutilavuudeltaan 3,5 litraa, ja se kasvoi vuonna 1989 3,9 litraan ja vielä vuonna 1992 4,2 litraan. 1980-luvulla mallistoon lisättiin VM:n 2,5-litrainen nelisylinterinen turbodieselmoottori. Yleisesti katsottiin kuitenkin kyseisen moottorin olleen sopimaton Range Roverin yleiseen ilmapiiriin. Auton maasto-ominaisuudet olivat hyvät.


title: Land Rover

text: Range Roverin toinen korimalli esiteltiin vuonna 1994, eli 24 vuotta ensiesittelyn jälkeen. Alkuperäistä mallia valmistettiin kahden vuoden ajan uuden mallin rinnalla. Uusi malli oli teknisesti hyvin lähellä alkuperäistä Range Roveria. Uusi malli oli selvästi alkuperäistä ylellisempi ja ilmajousitus oli vakiovarusteena. Moottorivaihtoehtoina olivat edellisestä mallista tuttu 3,9-litrainen (3950 cm³) moottori uudelleen nimettynä 4,0-litraiseksi ja uusi 4,6-litrainen V8-bensiinimoottori. Lisäksi mallistossa oli BMW-sukuinen 2,5-litrainen dieselmoottori. Neliveto oli jatkuva ja maasto-ominaisuudet hyvät.


title: Land Rover

text: Joulukuussa 2002 esiteltiin täysin uusi Range Rover. Perinteisestä tikapuurungosta luovuttiin, ja autoon tuli itsekantava kori. Malli on todella ylellinen, ja vertailukohteet niin varustuksen kuin hinnankin osalta on haettava todellisista edustusautoista, kuten S-sarjan Mercedes-Benzistä. Vakiovarustukseen kuuluu edelleenkin jatkuva neliveto ja ilmajousitus. Moottorivalikoima perustui BMW-sukuisiin 4,4-litraiseen bensiini-V8:aan ja uuteen kuusisylinteriseen Td6-dieselmoottoriin. Vuonna 2005 esiteltiin uusi 4,2-litrainen 400 hevosvoimainen mekaanisesti ahdettu bensiini-V8, sen rinnalla säilyy nykyisin 305 hevosvoimainen 4,4-litrainen V8-moottori. Vuosimalliin 2007 tulee tarjolle uusi V8-dieselmoottori. 272-hevosvoimainen TDV8 nostaa dieselversion suorituskyvyn bensiinimoottoristen tasolle.


title: Land Rover

text: Täysin uutena mallisarjana Range Rover Sport esiteltiin 2005. Nimestään huolimatta malli on ennemmin Discovery 3:n sisarmalli. Hinnaltaankin Sport-malli kilpailee Discoveryn kanssa samassa luokassa, ja sen hinnasto lähtee liikkeelle lähes puolet halvemmasta autosta (78 000 euroa) kuin aiempien Range Roverien (142 000 euroa). Sport-malli on tiloiltaan selvästi pienempi, ja se onkin rekisteröity vain viidelle henkilölle. Maasto-ominaisuudet vastaavat Land Roveria eli ovat kiitettävät, ja maantieominaisuudet ovat maastoautojen mittapuulla hyvät.


title: Land Rover

text: Moottorivalikoimassa on neljä vaihtoehtoa. Dieselmoottoreita ovat 2,7 litran TDV6 ja 4,3 litran TDV8. Bensiinimoottoreissa tarjolla on 4,4 litran ahtamaton ja 4,2 litran mekaanisesti ahdettu Supercharged.


title: Land Rover

text: Vuonna 1989 esitelty Discovery oli Land Roverin ensimmäinen kokonaan uusi mallisarja sitten vuoden 1970. Teknisesti Discovery perustui Range Roveriin ja alusta kierrejousineen olikin suoraan siitä lainattu. Moottorina oli 3,9 litran V8-bensiinimoottori ja 2,5 litran ahdettu ja ahtoilmanjäähdytyksellä varustettu nelisylinterinen suoraruiskutusdiesel tyyppinimeltään 200Tdi.


title: Land Rover

text: Discovery oli suunnattu alempaan hintaluokkaan kuin Range Rover ja käytännöllisyys oli etusijalla. Istumapaikkoja oli enimmillään seitsemän. Aluksi Discovery oli saatavana vain kaksiovisena versiona, mutta neliovinen tuli pian tarjolle.


title: Land Rover

text: Discovery II eroaa ulkoisesti melko vähän viimeisistä ensimmäisen sukupolven autoista. Siitä huolimatta niillä ei ole yhtään yhteistä korinosaa. Teknisesti auto on selkeästi eri sukupolvea. Series II:n myötä esiteltiin viisisylinterinen pumppusuutindieselmoottori Td5. Bensiinimoottorina jatkoi aikaisemmasta mallista tuttu 4,0 litran V8. Range Roverissa käytetty ilmajousitus tuli saataville taka-akselille, kuten myös ajonvakautusjärjestelmä. Vakiovarusteeksi tuli myös Freelanderissa esitelty HDC-järjestelmä.


title: Land Rover

text: Malli koki täydellisen uudistumisen. Jälleen Discovery kulki Range Roverin polkuja, ja erillisrungosta luovuttiin itsekantavan korin myötä. Moottorivalikoima muuttui täysin, ja suosituimmaksi moottoriksi tuli 2,7 litran 190-hevosvoimainen kuusisylinterinen TDV6 joka on Fordin tekniikkaan perustuva moottori, jonka henkilöautoversiota käytetään mm. Jaguar S-typessä ja Peugeot'n 607:ssä. Bensiinimoottorina on tarjolla Range Roverista tuttu 4,4-litrainen V8 299-hevosvoimaisena versiona. Jousitus on perusmallissa perinteinen kierrejousitettu, mutta useimmissa autoissa on täysilmajousitus.


title: Land Rover

text: Discovery 3 on kerännyt lukuisia vertailuvoittoja, ja se on valittu useissa maissa parhaaksi nelivetoiseksi autoksi. Discovery 3:n rinnakkaismalliksi Land Rover esitteli Range Rover Sport -mallin, joka teknisesti on hyvin lähellä Discoveryä.


title: Land Rover

text: Mallivuodelle 2010 tulleet uudistukset ovat tavanomaista faceliftiä merkittävämmät ja malli nimettiinkin Discovery 4:ksi. Ulkonäön suhteellisen maltillisen uudistumisen rinnalla sisustus uudistettiin täysin. Moottorivalikoimaan tuli lisää vaihtoehtoja. Perusmoottorina säilyy edellisestä mallista tuttu 2,7-litrainen 190 hevosvoimainen V6. Toinen dieselvaihtoehto on pienemmästä moottorista kehitetty kahdella ahtimella varustettu kolmilitrainen 245 hevosvoimainen V6, jonka suurin vääntömomentti on 600 Nm. Bensiinimoottori kasvaa viisitraiseksi, mutta on tarjolla Suomessa vain erikoistilauksesta.


title: Muusikko (AMK)

text: Muusikko (AMK) on kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Tutkinto on laajuudeltaan 240 opintopistettä, ja se suoritetaan joko musiikin koulutusohjelmassa tai pop/jazz-musiikin koulutusohjelmassa. Muusikon opinnot kestävät 4 vuotta. Koulutuksen painopisteet ja suuntautumisvaihtoehdot vaihtelevat ammattikorkeakouluittain. Suuntautumisvaihtoehtoja ovat muun muassa kirkkomusiikki ja musiikkidraama.


title: Muusikko (AMK)

text: Tutkinnon suorittaneista tulee ammattimuusikoita, jotka voivat työskennellä orkesteri-, teatteri- , jazz- tai popmuusikkoina, säestäjinä tai laulajina. Kirkkomusiikin suuntautumisvaihtoehdosta valmistunut voi johtaa seurakunnan musiikkitoimintaa.


title: I-DEAS

text: I-DEAS ("Integrated Design Engineering and Analysis Software") on teollisuuden 3D-CAD -suunnitteluohjelmisto. Ohjelman kehittäjä on SDRC ("Structural Dynamics Research Corporation"), jonka EDS osti vuonna 2001. EDS yhdisti SDRC:n ja UGS:n ja myi sen pois vuonna 2004. Yhdistetty yritys, UGS, alkoi yhdistää SDRC:n I-DEAS-ohjelmistoa UGS:n Unigraphicsiin. Uuden ohjelman nimi on NX. Nykyisin (2011) Siemens omistaa nämä ohjelmat.


title: I-DEAS

text: I-DEAS koostuu seuraavanlaisista moduleista:I-DEASin tällä hetkellä (1/2009) myynnissä oleva versio on I-DEAS NX 13. Muita vastaavan tyyppisiä suunnitteluohjelmistoja ovat muun muassa Dassault Systèmesin CATIA ja SolidWorks, Autodeskin Inventor, PTC:n Pro/Engineer, Simensin Solid Edge, sekä lähinnä Suomessa tunnettu kotimainen Cadmatic ja Vertex.


title: I-DEAS

text: I-DEAKSEN tärkeimpiä ominaispiirteitä käyttäjän näkökulmasta:


title: I-DEAS

text: Yleensä I-DEAS-tiedonsiirto hoituu tiimi-kirjaston kautta. Tiimi on lähinnä verkossa oleva kansio johon tieto on tallennettu. Tätä tiimiä hallitaan TDM:llä. Jos I-DEAS-käyttäjät eivät kuitenkaan voi olla saman tiimin ulottuvissa eli yrityksen sisäverkossa, voidaan käyttää kirjastopaketteja ("I-DEAS library data"). I-DEASin ja muiden CAD-ohjelmien välillä tietoa voidaan siirtää useissa eri muodoissa, joista käytetyimpiä lienevät IGES ja STEP. Jälkimmäisen kääntämiseen tarvitaan erillinen moduuli. Uusin formaatti lienee JT.


title: I-DEAS

text: Ohjelmassa on joitain I-DEASille ominaisia ongelmia, joista useimmat voidaan kiertää tai välttää kokemuksen avulla. Täytyy kuitenkin muistaa, että jokaisessa ohjelmassa on omat ongelmansa, ja nämä mainitut ovat vain esimerkkejä I-DEASin erikoisista ongelmista.


title: Ajoaine (raketti)

text: Ajoaine on raketin polttoaineen ja hapettimen yhdistelmä. Ajoaineen englanninkielinen nimi "propellant" kuvaa hyvin sitä, että ajoaine on raketin työntövoiman lähde. Ajoaine voi olla kiinteä tai nestemäinen.


title: Ajoaine (raketti)

text: Kiinteä ajoaine on joko jokin ruuti, esimerkiksi nitroselluloosa, tai muovi-alumiinikomposiitti. Kiinteä ajoaine sisältää hapettimen ja polttoaineen samassa materiaalissa. Tällainen rakettimoottori on hyvin yksinkertainen eikä tarvitse liikkuvia osia. Se sytytetään sytystyspanoksella eikä yleensä ole uudelleensytytettävissä.


title: Ajoaine (raketti)

text: Vanhimmat ruutiraketit ovat vähintään 800 vuotta sitten käytettyjä. Ne olivat kiinalaisten suunnittelemia ja valmistamia.


title: Ajoaine (raketti)

text: Ajoaineet


title: Ajoaine (raketti)

text: Nestemäinen ajoaine vaatii monimutkaisemman rakettimoottorin. Polttoaine ja hapetin ovat yleensä eri nesteet. Ne on pumpattava suurella paineella ajoainetankeista moottorin polttokammioon. Tämä vaatii tankkien paineistusta ja hyvin tehokkaita pumppuja (turbopumppu). Nesteajoaineen etu on sen antama suurempi ominaisimpulssi ja se, että nesteajoainetta voi käyttää polttokammion ja suuttimen jäähdytysnesteenä. Koska nestemäiset ajoaineet koostuvat usein hyvin mataliin lämpötiloihin jäähdytetyistä kaasuista kuten vedystä ja hapesta, käytetään näistä nimitystä kryogeeninen ajoaine.


title: Ajoaine (raketti)

text: Monopropellantti on ajoaine joka sisältää sekä hapettimen että polttoaneen. Kuuluisin on hydratsiini. Tunnetuin Hydratsiinia ajoaineena käyttäneistä raketeista oli Toisen maailmansodan aikaisen Saksan ilmavoimien (Luftwaffe) kehittämä Messerschmitt Me 163 Komet-rakettihävittäjälentokone, joka jäi ainoaksi laatuaan. Myös typpihappo-seoksesta (RFNA-versio) voidaan tehdä monopropellantti. Myös RFNA kehitettiin Saksassa toisen maailmansodan aikana.


title: Ajoaine (raketti)

text: Yleisin hapetin on nestehappi. Sitä tehokkaampi olisi fluori, mutta sitä ei voi maapallolla käyttää sen myrkyllisyyden vuoksi.


title: Ajoaine (raketti)

text: Yleisimmät polttoaineet ovat kerosiini, alkoholi ja vety.


title: Ajoaine (raketti)

text: Myös hybridiajoaineita, ts. nestemäisen (hapetin) ja kiinteän ajoaineen (polttoaine) polttamista keskenään, on kokeiltu.


title: Ajoaine (raketti)

text: Satelliiteissa käytetään myös typpikaasua ilman palamista purkavia raketteja, trustereita.


title: Ajoaine (raketti)

text: Ionipropulsio eli sähköinen propulsio tarvitsee sekin ajoaineen, joka on tyypillisesti ksenonkaasua. Kokeiluasteella 1950-luvulta asti pysynyt ydinpropulsio kiihdyttäisi sekin jonkin materiaalin suihkuksi, joka tuottaisi työntövoiman. 2000-luvulla Suomessa on ollut kehitteillä sähköpurje.


title: Aavikkotasku

text: Aavikkotasku ("Oenanthe deserti") on kivitaskulle sukua oleva pieni varpuslintu.


title: Aavikkotasku

text: Linnun pituus on 14,5–15,5 cm ja paino 17–23 g, eli kivitaskun kokoinen. Pyrstö on lähes kokonaan musta ja yläperä valkoinen.


title: Aavikkotasku

text: Pohjois-Afrikasta ja Lähi-idästä Mongoliaan. Suomessa tavataan vain satunnaisesti.


title: Aavikkotasku

text: Kivikkoiset, kallioiset ja pensaikkoiset kuivat maat.


title: Aavikkotasku

text: Pesä kivikossa, kivenkolossa tai vanhassa jyrsijän kolossa. Munia on 4–5, ja naaras hautoo niitä 13–14 päivää.


title: Aavikkotasku

text: Valtaosin maassa liikkuvat hyönteiset ja muut selkärangattomat.


title: Vytegran piiri

text: Vytegran piiri () on kunnallishallintoalue Vologdan alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 13 100 neliökilometriä. Asukkaita on 29 100 henkeä (vuonna 2010).


title: Vytegran piiri

text: Vytegran piiri sijaitsee Vologdan alueen luoteisosassa Äänisjärven rannalla. Se rajoittuu pohjoisessa Karjalan tasavaltaan, idässä Arkangelin alueeseen, etelässä Vologdan alueen Kirillovin, Vaškin, Belozerskin ja Babajevon piireihin sekä lännessä Leningradin alueeseen.


title: Vytegran piiri

text: Pinta-alasta 76,5 % on metsää ja 21,4 % maatalousmaata. Tärkeimmät joet ovat Vytegra ja Kovža, joita pitkin kulkee Volgan–Itämeren vesitie. Suurimmat järvet ovat Kovžskoje ja Megorskoje. Luonnonsuojelualueita ovat Šimozeron, Kuštozeron ja Luhtozeron karstijärvet, Ježozeron ja Soidozeron maisemansuojelualueet, Verhneandomskin koskemattomat kuusimetsät, harvinaisen nuottaruohon kasvupaikka Jansorski sekä Atlantin, Pohjoisen jäämeren ja Kaspianmeren vedenjakajana toimiva Atleka. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, kalkkikivi, savet, hiekka ja sora.


title: Vytegran piiri

text: Seudun muinaisia asukkaita olivat saamelaiset ja vepsäläiset. Vytegran pogosta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1496. Vytegran kaupunki on perustettu vuonna 1773. Itämeren ja Volgan vedenjakajan kautta kulki kauppareitti, jonka paikalle avattiin vuonna 1810 Marian kanavajärjestelmä. Vesitie uudistettiin vuonna 1964. Jatkosodan aikana suomalaisten hyökkäys pysähtyi Oštan seudulle.


title: Vytegran piiri

text: Keskiajalla Vytegran seutu kuului Novgorodin Äänisen viidennekseen ja 1700-luvulta lähtien Aunuksen lääniin. Vuonna 1927 perustettiin Leningradin alueeseen kuulunut Vytegran piiri, joka vuonna 1937 liitettiin Vologdan alueeseen. 1950-luvulla siihen yhdistettiin entinen Andoman piiri sekä osia lakkautetuista Oštan ja Kovžan piireistä.


title: Vytegran piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Vytegran kaupunki, josta on 334 kilometriä alueen pääkaupunkiin Vologdaan. Sen lisäksi piiriin kuuluu 12 maalaiskuntaa: Almozero (keskuspaikka Volokov Most), Andoma (Andomski Pogost), Annenski Most, Anhimovo (Belousovo), Devjatiny, Kazakovo (Paltoga), Kema (Mirnyi), Koštugi, Megra, Ošta, Samina (Oktjabrski) ja Janiševo. Kaupunkiväestön osuus on 37,2 % (vuonna 2010).


title: Vytegran piiri

text: Vytegrasta on maantieyhteydet Vologdaan, Karhumäkeen ja Lotinapeltoon. Volgan–Itämeren vesitietä pitkin kulkee vuosittain noin 9 miljoonaa tonnia tavaraa (lähinnä öljytuotteita) ja yli 900 matkustaja-alusta.


title: Vytegran piiri

text: Tärkeimmät elinkeinot ovat metsäteollisuus, kaivosteollisuus, sähköntuotanto, liikenne ja maatalous. Metsäteollisuus on keskittynyt puunhankintaan. Vain yksi yritys tuottaa sahatavaraa. Severstalin omistama Belyi Rutšein kalkkikiviesiintymä on toistaiseksi lähes kokonaan hyödyntämättä. Elintarviketeollisuutta edustaa kalatehdas, juomavesipullottamo ja muutama leipomo. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa ja kananmunia.


title: Vytegran piiri

text: Matkailun kehittämisessä pyritään hyödyntämään Volgan–Itämeren vesitietä, seudun luontokohteita ja historiallisia nähtävyyksiä. Vytegrassa on kotiseutumuseo ja museoitu B-440 -sukellusvene. Maaseudun rakennusmuistomerkkejä ovat Saminon kylän puinen pyhän Eliaan kirkko (1692–1702), piirin vanhin kivikirkko Anhimovossa (1780), Paltogan pogostan puinen Jumalan ilmestyksen kirkko (1733) ja klassistinen Jumalanäidin ennusmerkin kirkko (1810) sekä Andoman pogostan pyhän kolminaisuuden kirkko (1811).


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: Peltoniemen Hintrikin surumarssi (myös Peltoniemen Hintriikan surumarssi) on Keski-Pohjanmaalta Kaustisen pitäjästä peräisin oleva suomalainen kansansävelmä, joka on saanut nimensä paikallisen pelimannin Hintrikki Peltoniemen (1854–1936) mukaan. Kappaleen tunnetuin versio on Reino Helismaan sanoittama Tapio Rautavaaran levytys vuodelta 1964. Siinä alkuperäiselle sävellykselle nimensä antanut ”Hintrikki” on kuitenkin muuttunut naispuoliseksi ”Hintriikaksi”. Vuonna 2006 Helismaan ja Rautavaaran versio valittiin Suomen synkimmäksi lauluksi.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: "Peltoniemen Hintrikin surumarssin" mollisävel on perinteinen kaustislainen melodia, jota paikkakunnalla oli soitettu jo ainakin 1800–1900-lukujen vaihteesta saakka. Alun perin se oli kuitenkin häissä soitettu onnittelumarssi, joka tunnettiin nimellä "Koria marssi". Laajempaan tietoisuteen sävelmä alkoi leviämään, kun kaustislainen pelimanni Friiti Ojala oppi sen Hintrikki Peltoniemen tyttäreltä vuonna 1948. Tiedossa ei ole, mistä Peltoniemi oli melodian oppinut, eikä myöskään, milloin kappaleesta tuli surumarssi. Sitä soitettiin kuitenkin surumarssina jo Friiti Ojalan hautajaisissa vuonna 1951. Kaksi vuotta myöhemmin tehty sävelmän ensimmäinen tallenne on myös kirjattu surumarssin nimellä. Sitä ennen kappale ehti soimaan Edvin Laineen 1951 ohjaamassa komediassa "Vihaan sinua - rakas", jossa sen esittää ravintolassa soittava jousikvartetti. Elokuvan musiikista vastannut Heikki Aaltoila oli kuullut sävelmän Helsingissä Friiti Ojalan pojalta Lauri Ojalalta.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: Sävelmän ensimmäinen varsinainen tallenne tehtiin vuonna 1953, jolloin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran tutkijat Jouko Hautala ja Lauri Simonsuuri nauhoittivat sen Kaustisella. Kappaleen soittivat tuolloin neljä Kaustisen Purppuripelimannien viulistia ja harmoninsoittaja. Yksi viulisteista oli Konsta Jylhä, joka esitti kappaleen myös avaunumeronaan vuonna 1970 Turussa järjestetyillä ensimmäisillä Ruisrock-festivaaleilla, saaden yleisöltä valtavat suosionosoitukset. Vuonna 1976 Purppuripelimannien versio soi radiossa Yleisradion iltauutisten jälkeen 40 kuolonuhria vaatineen Lapuan patruunatehtaan räjähdyksen uutisoinnin yhteydessä.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: Sävelmä tunnetaan erityisesti Reino Helismaan sanoittamana Tapio Rautavaaran tulkintana, joka julkaistiin ensimmäistä kertaa syyskuussa 1964 äänitetyn singlen "Merenneidon kyynel" B-puolella nimellä "Peltoniemen Hintriikan surumarssi". Helismaan sanoituksessa ”Hintrikki” oli muuttunut naispuoliseksi ”Hintriikaksi”. Virhe ei kuitenkaan ollut Helismaan, vaan johtui siitä, että Purppuripelimannien nauhoituksesta oli vuonna 1959 julkaistu Decca-yhtiön levy, jonka etikettiin oli virheellisesti kirjoitettu ”Hintrikka”. Helismaa teki sen perusteella tekstin rutiköyhästä leskestä, vaikka Hintrikki Peltoniemi oli varakas talollinen.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: Helismaan sanoituksessa Hintriikka Peltoniemi on suon keskellä sijaitsevassa mökissään asuva rutiköyhä leskirouva, joka kuolee heti laulun alussa. Äärimmäisen surumielisessä tekstissä mainitaan muun muassa hallan tuhoama sato ja Hintriikan nuorena kuollut puoliso. Hintriikan kuoleman jälkeen jäljelle jää vain autioituva mökki. Tekstissä kuolema on hänelle pelatus köyhyydestä ja kurjuudesta. Syrjäisessä suomökissä elämänsä viettänyt Hintriikka pääsee omissa hautajaisissaan kolmatta kertaa kirkkoon kasteensa ja häidensä jälkeen. Rautavaaran levytyksen tempo on myös huomattavasti hitaampi kuin vuoden 1951 elokuvasävelmässä ja Purppuripelimannien versiossa.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: Kappaleen ilmestymisen jälkeen Purppuripelimannit lähettivät Helismaalle kirjeen, jossa he paheksuivat Rautavaaran levytystä. Pelimannit eivät pitäneet sopivana, että rillumarei-kulttuuria edustanut Helismaa sanoitti arvokkaana pidettyyn sävellykseen. Häntä arvosteltiin myös ankarasti siitä, että Helismaa oli Hintrikin sijasta tehnyt sanoituksen naisesta. Lisäksi tekstissä korostettiin heidän mielestään liikaa köyhyyttä ja kurjuutta, vaikka Hintrikki Peltoniemi oli varakas talonomistaja.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: "Helsingin Sanomien" vuonna 2006 järjestämässä lukijaäänestyksessä Helismaan sanoittama "Peltoniemen Hintriikan surumarssi" valittiin Suomen kaikkien aikojen synkimmäksi lauluksi. Toiseksi kilpailussa sijoittui Hectorin kappale "Lumi teki enkelin eteiseen" ja kolmanneksi Leevi and the Leavingsin "Elina mitä mä teen". Kilpailun tuloksena syntyi albumi "Synkkien laulujen maa", jolla "Peltoniemen Hintriikan surumarssin" esittää Lauri Tähkä.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: Melodiaan on myös toinen sanoitus, jonka teki kaustislainen Viljami Niittykoski. Kaustisen Hääkuoro ja Purppuripelimannit levyttivät hänen versiona vuonna 1965. Melodia on inspiroinut myös säveltäjä Aulis Sallista teoksessa "Aspekteja Peltoniemen Hintrikin surumarssista", jonka hän sävelsi kolmantena jousikvartettonaan vuonna 1969.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: Helismaan version ovat myöhemmin levyttäneet muun muassa Vesa-Matti Loiri, Irina Milan ja Jukka Perko. Vuonna 1979 järjestetyssä Reino Helismaan muistokonsertissa sen esitti Liisa Tavi.


title: Peltoniemen Hintrikin surumarssi

text: Vuonna 2017 sävellys kuultiin amerikkalaisen "Fargo"-televisiosarjan kolmannen tuotantokauden 10. jaksossa.


title: Karyatidi

text: Karyatidi (, monikossa ) on naishahmoinen patsas ("kore"), joka kannattelee rakennuksen palkistoa pylvään tavoin. Karyatidit olivat tyypillisiä antiikin Kreikan arkkitehtuurissa. Kuuluisimpia ovat Erekhtheionin karyatidit eli Ateenan Akropoliin Erekhteion-temppelin naishahmoiset pylväät. Karyatidit ovat olleet suosittuja myös kertaustyylejä edustavissa rakennuksissa. Esimerkiksi Helsingin Ateneumin fasadia koristavat muusia kuvaavat karyatidit.


title: Karyatidi

text: Veistostyyppi on saanut nimensä juuri Erekhtheionissa olevista pylväistä. Antiikin aikana niitä kutsuttiin yksinkertaisesti nimellä "korai", ”neidot”. Nimitys ”karyatidi” sai alkunsa, kun Vitruvius yhdisti Erekhtheionin neidot virheellisesti Lakonian Karyain naisiin. Tätä kautta kaikkia vastaavankaltaisia pylväitä kutsutaan edelleen samalla nimellä.


Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta, lyh. SAVOTTA, on lakisääteinen julkisyhteisö, joka koostuu Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijoista. Opiskelijakunta osallistuu ammattikorkeakoulun toimintaan ja edustaa sisäisesti sekä julkisuudessa kaikkia sen opiskelijoita. Opiskelijakunnan päätehtävät on määritelty ammattikorkeakoululaissa. Näitä ovat opiskelijoiden etujen valvominen, opiskelijoiden yhteiskunnallisten pyrkimysten tukeminen, sekä opiskelijaedustajien valinta ammattikorkeakoulun hallintoelimiin. Jäsenilleen opiskelijakunta järjestää erilaisia palveluita, kuten opiskelijatapahtumia ja opiskelija-alennuksia.


title: Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

text: Ylintä päätösvaltaa opiskelijakunnassa käyttää vuosittain vaaleilla valittava edustajisto. Edustajiston puheenjohtaja on opiskelijakunnan puheenjohtaja. Päivittäinen päätöksenteko pyörii hallituksen ja palkatun sihteeristön varassa. SAVOTTAn toimisto sijaitsee Kuopiossa Savonia-ammattikorkeakoulun Microkadun kampuksella. Opiskelijakunnalla on kahvila, cafeSAVOTTA Microkadun kampuksella.


text: SAVOTTA on Suomen ammattikorkeakouluopiskelijakuntien liitto – SAMOKin jäsen. SAVOTTA on myös yhtenä viidestä opiskelijakunnasta osakkaana Suomen järjestöpalvelut SJP Oy:ssä, joka tuottaa erilaisia järjestöpalveluita ja Wäkipyörä-henkilöstöpalvelut nimellä henkilöstövuokrauspalveluita.


text: Ammattikorkeakoulutaipaleen alun opiskelijatoiminnasta vastasi 17. joulukuuta 1991 perustettu "Pohjois-Savon ammattikorkeakoulun oppilaskuntien neuvottelukunta". Neuvottelukunnassa vaikuttivat entisten opistojen oppilasyhdistykset, joita ei jaettu va. ammattikorkeakoulun aikana kahtia kokeiluun osallistuvien ja sen ulkopuolelle jäävien opiskelijoiden kesken. Tämä ja ylläpitorakenne, jossa Pohjois-Savon va. ammattikorkeakoulu ja Pohjois-Savon ammatillinen instituutti kuuluivat samaan ylläpitäjäorganisaatioon – Pohjois-Savon koulutuskuntayhtymään, huomioiden neuvottelukunta edusti nimestään huolimatta myös toisen asteen ammatillisia opiskelijoita.


text: Ammattikorkeakoulun vakinaistamisen myötä syntyi ensimmäinen varsinainen opiskelijayhdistys, "Pohjois-Savon ammattikorkeakoulun opiskelijat - PSAKO ry". PSAKO:n perustamispäiväksi merkittiin 31. tammikuuta 1996. PSAKO edusti edelleen sekä toisen asteen että ammattikorkeakoulun opiskelijoita.


text: PSAKO:sta nimi muuttui "Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijat - Savotta ry":ksi vuonna 2004. Pohjana oli nimenvaihdos, jossa Pohjois-Savon ammattikorkeakoulusta tuli Savonia-ammattikorkeakoulu. Merkittävin muutos tapahtui kuitenkin taustalla oppilaitosten ylläpitorakenteissa, jossa koulutuskuntayhtymä jaettiin kahtia. Ammattikorkeakoulun ylläpitäjäksi jäi Savonia-ammattikorkeakoulun kuntayhtymä ja nimensä yhdistymisien kautta Pohjois-Savon ammatillisesta instituutista Savon ammatti- ja aikuisopistoksi muuttaneen toisen asteen oppilaitoksen taustalle muodostui Savon koulutuskuntayhtymä. Ylläpitorakenteen muutos johti siihen, että uuden nimen saanut opiskelijayhteisö, SASVOTTA ei enää edeltäjiensä tavoin edustanut toisen asteen opiskelijoita.


text: Aivan viime vuosiin asti SAVOTTAlla ei ollut suoria henkilöjäseniä, vaan se muodostui yksikkökohtaisista koulutusalajärjestöistä (alkuperäisen neuvottelukunnan perustajayhteisöt, jotka käyttivät valtaa esimerkiksi hallitusvalinnoissa omien jäsenmääriensä mukaisesti). Tässä mallissa opiskelija liittyi koulutusalajärjestöönsä ja sitä kautta Savottaan. Nykyään opiskelijakunnassa on henkilöjäsenyys, eli opiskelija liittyy halutessaan suoraan SAVOTTAn jäseneksi. Tämän yhteydessä opiskelija liittyy myös omassa yksikössä toimivaan koulutusalajärjestöön, jotka toimivat edelleen varsin itsenäisesti.


text: Vakiintumisen merkkinä ammattikorkeakoulujen opiskelijatoiminta kirjattiin ammattikorkeakoululakiin (§42a, ns. opiskelijakunta-pykälä). Lainmuutoksen astuttua voimaan 1. lokakuuta 2006, syntyi ammattikorkeakouluihin julkisoikeudelliset opiskelijakunnat. Laissa opiskelijakunnat saivat yliopistojen ylioppilaskuntia vastaavat tehtävät – merkittävimmäksi poikkeukseksi jäi opiskelijaterveydenhuollon organisointi, sillä yliopistopuolen YTHS:ää ei laajennettu, eikä vastaavaa perustettu ammattikorkeakoulujen keskuuteen. Opiskelijakuntien toimintaedellytykset jäivät kuitenkin lain pohjalta heikommaksi kuin ylioppilaskunnissa, sillä opiskelijakuntiin ei tullut automaatiojäsenyyttä, vaan jäsenmaksun maksaminen jäi vapaaehtoiseksi. Käytännössä vuosittaisen jäsenrekrytoinnin tarve sitoo opiskelijakunnalta resursseja, sekä jättää toiminnan rahoituksen epävarmemmaksi kuin ylioppilaskunnissa.


text: Ammattikorkeakoululain muutoksen siirtymäajan kuluessa Savotta ry purettiin ja sen toiminta sekä varat siirrettiin 1. tammikuuta 2007 aloittaneelle "Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta – SAVOTTA":lle.


text: Opiskelijakunnassa on kaksi organisaatiotasoa, edustajisto, hallitus ja sihteeristö.


text: Edustajiston vuosittaisissa syysvaaleissa ehdokkaina voivat olla Savonia-ammattikorkeakoulun läsnäolevat opiskelijat, jotka ovat myös opiskelijakunnan jäseniä. Äänioikeus on kaikilla vaalikelpoisilla opiskelijakunnan jäsenillä. Edustajisto valitsee opiskelijakunnan hallituksen ja määrittää sen tehtävät. Muita edustajiston tehtäviä ovat muun muassa opiskelijaedustajien nimeäminen ammattikorkeakoulun lakisääteisiin toimielimiin (ammattikorkeakoulun hallitus, opintotukilautakunta ja tutkintolautakunta) sekä toimintasuunnitelman ja budjetin hyväksyminen.


text: Edustajiston vuodeksi kerrallaan valitsemaan hallitukseen kuuluu puheenjohtaja sekä 6 muuta hallituksen jäsentä. Hallitus on työhallitus, mutta siitä huolimatta kaikki opiskelevat päätoimisesti. Jäsenet ovat siis Savonia-ammattikorkeakoulun läsnäolevia opiskelijoita.


text: Opiskelijakunnan toimistolla on seitsemän palkattua työntekijää, joista neljä työskentelee opiskelijakunnan kahviossa.


text: Kauppakadun Improbatur, Itä-Suomen syksyn suurin vuosittainen opiskelijatapahtuma. Improssa haalarikansa kiertää Kauppakadun ravitsemusliikkeitä päätyen lopulta satamaan iltabileisiin. Järjestetty vuodesta 2006.


text: Winterfest on vuosittainen opiskelijoiden talviliikuntarieha Kuopion Savilahdella, joka järjestetään yhteistyössä Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunnan (ISYY) kanssa. Winterfestiä edelsi SAVOTTAn, KYY:n sekä Opiskelijoiden liikuntaliiton yhdessä järjestämä vuosittainen opiskelijoiden liikuntatapahtuma "Poltetta Puntissa".


title: Alaniemi

text: Alaniemi on kylä Simojoen sekä seututien 924 varrella Simon kunnassa. Se sijaitsee noin 25 kilometrin päässä pohjoiseen Simon liikekeskustasta. Kylä on osa maakunnallisesti arvokasta Huhtalan–Alaniemen kulttuurimaisemaa. Kylässä on noin 200 asukasta.


title: Alaniemi

text: Kylä on muodostunut pääasiassa Simojoen eteläiselle rannalle, joen ja Simoskanoja-nimisen pikkujoen yhtymäkohtaan.


title: Alaniemi

text: Kylään perustettiin vuonna 1910 Simojokivarren ensimmäinen kansakoulu, Keskijoen koulu. Koulun nimi vaihtui Alaniemen kouluksi vuonna 1948, ja se lakkautettiin 1993 yhdessä Pömiön koulun kanssa. Entisen Alaniemen koulun tiloissa toimii nykyisin Alaniemen luontokeskus. Alaniemelle perustettiin vuonna 1905 Lapin maakunnan ensimmäinen osuuspankki. Alaniemellä toimi lukuisia pieniä kauppoja, viimeisin lopetti toimintansa vasta vuonna 2010. Alaniemen entisiä nimiä ovat Keskijoki ja Alakärppä, joista jälkimmäistä käytetään yhä yleisesti.


title: Ryan Donowho

text: Ryan Wayne Donowho (s. 20. syyskuuta 1980, Houston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko.


title: Ryan Donowho

text:
Donowho muutti Texasista Brooklyniin, New Yorkiin, jota hän kutsuu kodikseen. Brooklynissä hän on saanut mainetta soittamalla kaduilla ja pienissä baareissa. Ryanin isän nimi on Wayne, joka on myös Ryanin toinen nimi. Donowholla on isoveli, Matthew.
On näytellyt ainakin "O.C."ssä ja elokuvissa nimeltä "Koti Maailman Laidalla - A home at the end of the World" ja "Bandslam".


title: Aachenin tuomiokirkko

text: Aachenin tuomiokirkko eli Aachenin katedraali () on Saksan Aachenissa sijaitseva Pohjois-Euroopan vanhin katedraali. Kaarle Suuri rakennutti itselleen Aacheniin palatsin ja siihen Einhardin johdolla suuren kappelin, joka on karolingisen arkkitehtuurin tunnetuin muistomerkki. Palatsista on jäljellä vain tämä kappeli, josta tuli myöhemmin tuomiokirkko. Rakennustyöt alkoivat 786. Kaarle Suuri kuoli 814 ja hänet haudattiin omaan kirkkoonsa.


title: Aachenin tuomiokirkko

text: Nykyisen muotonsa katedraali on saanut vähitellen yli tuhannen vuoden kuluessa. Sen ytimessä on Kaarle Suuren palatsin kappeli. Tuomiokirkon nykyisiin rakenteisiin verrattuna se näyttää varsin pieneltä, mutta valmistuessaan se oli Alppien pohjoispuolen suurin muurattu kupoli.


title: Aachenin tuomiokirkko

text: Katedraali on Unescon maailmanperintökohde.


title: Aachenin tuomiokirkko

text: Tuomiokirkko oli kuudensadan vuoden ajan (936–1531) Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoiden kruunauspaikka.


title: Aachenin tuomiokirkko

text: Goottilaisella kaudella katedraalia laajennettiin, jotta pyhiinvaeltajien joukot mahtuivat sisään. Laajennusosa vihittiin käyttöön Kaarle Suuren kuoleman 600-vuotisjuhlallisuuksissa.


title: Aachenin tuomiokirkko

text: Aachenin tuomiokirkon aarrekammiossa on monia myöhäisklassisia, karolinginisia ja ottolaisia sekä taide- että kirkkohistoriallisesti merkittäviä aarteita. Eräs näistä on Lotharin risti, joka valmistettiin Otto III:n tilauksesta n. vuonna 1000. Risti on puoli metriä korkea, ja se on tehty kullasta, filigraanista, jalokivistä ja cloisonné-emalista. Lisäksi ristiin on upotettu antiikin aikaisia gemmoja: sivussa oleva kuvaa kolmea sulotarta, kun taas keskellä oleva kamee kuvaa keisari Augustusta. Tapa koristella risti juontaa juurensa Ilmestyskirjasta, jonka mukaan taivaallinen Jerusalem tullaan rakentamaan jalokivistä, minkä myötä Rooman ensimmäinen kristitty kreisari Konstantinus otti tunnuksekseen jalokivikoristeisen ristin ().


title: Musiikkipedagogi (AMK)

text: Musiikkipedagogi (AMK) on kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Musiikkipedagogin koulutus on laajuudeltaan 240 opintopistettä, ja opinnot kestävät 4 vuotta. Musiikkipedagogiksi valmistutaan joko klassisen musiikin koulutusohjelmasta, kansanmusiikin koulutusohjelmasta tai rytmimusiikin koulutusohjelmasta.


title: Musiikkipedagogi (AMK)

text: Tyypillisiä suuntautumisvaihtoehtoja ovat soitonopetus, laulunopetus, musiikin teoria, varhaisiän musiikkikasvatus ja musiikkiteknologian opetus. Musiikkipedagogin tutkinnon suorittaminen antaa kelpoisuuden musiikkioppilaitoksen opettajan virkaan (taiteen perusopetuksen laaja oppimäärä). Musiikkipedagogi voi työskennellä myös kuntien opetus- ja kulttuuritoimen eri tehtävissä (vapaa sivistystyö) sekä ammatillisen toisen asteen opettajana. Tutkinto ei kuitenkaan anna pätevyyttä peruskoulujen ja lukioiden musiikinopettajan virkaan, johon vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto musiikkikasvatus-aineesta. Musiikkikasvatusta voi Suomessa opiskella Sibelius-Akatemiassa, Jyväskylän yliopistossa ja Oulun yliopistossa.


title: Muhammad ibn Arafa

text: Muhammad ibn Arafa, tai Ben Aarafa (1889–1976) oli Marokon sulttaanin Muhammad V:n kaukainen sukulainen, jonka ranskalaiset viranomaiset asettivat valtaistuimelle vuonna 1953.


title: Muhammad ibn Arafa

text: Ibn Arafa luopui kruunusta vuonna 1955. Vastalauseet Muhammad ibn Arafaa vastaan auttoivat Marokon itsenäistymistä. Muhammad ibn Arafa kuoli Ranskassa vuonna 1976.


title: Mohammed V:n kansainvälinen lentoasema

text: Mohammed V kansainvälinen lentoasema () on lentoasema Marokossa 30 kilometriä kaakkoon Casablancasta. Lentoaseman kautta kulki vuonna 2007 yhteensä 5 800 000 matkustajaa. Lentoasemalla on käytössään kaksi kiitotietä, jotka molemmat ovat pituudeltaan 3 720 metriä ja leveydeltään 45 metriä. Lentoasema on nimetty Marokon entisen hallitsijan, Muhammad V:n mukaan.


title: Mohammed V:n kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema toimii kahdelle lentoyhtiölle, Royal Air Marocille ja Jet4youlle, solmukohtana. Lisäksi lentoasemalta lentää muun muassa Air France, Alitalia ja Lufthansa.


title: Mohammed V:n kansainvälinen lentoasema

text: Terminaali 1 on suljettu korjaustöiden vuoksi.


title: Jorma Ikävalko

text: Jorma Ikävalko (7. marraskuuta 1918 Viipuri – 19. joulukuuta 1987 Vantaa) oli suomalainen laulaja, kitaristi, lauluntekijä ja näyttelijä.


title: Jorma Ikävalko

text: Viipurin Kolikkoinmäessä syntynyt Ikävalko oli 1950-luvun alussa osa suomalaista "rillumarei-buumia" laulaen levylle muun muassa "Säkkijärven polkan" ja "Rumarellumarillumarein" vuonna 1953. Kolmikko Ikävalko, Reino Helismaa ja Esa Pakarinen olivat mukana elokuvissa "Rovaniemen markkinoilla" (1951) ja "Hei, rillumarei!" (1954). Ikävalkon osalta rillumareikausi niin levytysten kuin filmiroolienkin suhteen kuitenkin varsin lyhytaikaiseksi ja musiikkikiertueetkin loppuivat, kun sekä Helismaa että Pakarinen keskittyivät entistä enemmän elokuvantekoon. 1960-luvulla Ikävalko siirtyi töihin Fazerin makeistehtaalle Vantaalla, jossa hän olikin eläkeikään asti.


title: Jorma Ikävalko

text: Lauluntekijänä Ikävalkon tunnetuin kappale on Erkki Junkkarisen esittämä "Hopeahääpäivänä" (ensilevytys vuonna 1952).


title: Jorma Ikävalko

text: Timo Koivusalon elokuvassa "Kulkuri ja joutsen" (1999) Ikävalkoa esittää Ilkka Koivula.


title: Jorma Ikävalko

text: Timo Kokon kirjoittama Jorma Ikävalkon elämäkerta "Viipurin Sorvalista Rovaniemen markkinoille - Viihdetaiteilija Jorma Ikävalkon ura ja elämä" ilmestyi vuonna 2011 Moreenin kustantamana. Ikävalko on haudattu Helsingin pitäjän kirkon hautausmaalle.


title: LGM-30 Minuteman

text: LGM-30 Minuteman on Yhdysvaltain asevoimien käytössä oleva mannertenvälinen ohjus. Se on Yhdysvaltain strategisen ydinpelotteen pääase. Ohjus on nimetty Yhdysvaltain itsenäisyyssodan vapaaehtoisista Minuteman-joukoista käytetyn nimen mukaan.


title: LGM-30 Minuteman

text: Ohjuksen kehittely alkoi 1956. Ensilento siilosta tapahtui vuonna 1959. Nykyinen Minuteman III otettiin käyttöön 1968 mennessä. Vuonna 2009 ohjuksia on siiloissa 450 kpl.


title: LGM-30 Minuteman

text: Minuteman I (LGM-30 A ja B) on kolmevaiheinen kiinteää polttoainetta käyttävä ohjus, jonka kantomatka on noin 10 000 kilometriä (5500 merimailia) ja siinä on sisäinen ohjausjärjestelmä.


title: LGM-30 Minuteman

text: 1950-luvun loppupuolella kiinteän polttoaineen kehitys mahdollisti Yhdysvaltojen ilmavoimien ensimmäisen mannertenvälisen ohjuksen kehityksen. Sen virallinen kehitystyö alkoi syyskuussa 1958. Epätavallisen nopean kehitysohjelman jälkeen ensimmäiset 10 ohjusta sijoitettiin hälytysvalmiuteen Malmstromin tukikohtaan Montanassa lokakuussa 1962.


title: LGM-30 Minuteman

text: Ohjuksen kehitystyön ohessa Army Corps of Engineers Ballistic Missile Construction Office (CEBMCO) alkoi rakentaa laukaisulaitteistoja ja komentokeskuksia. Ensimmäinen valmistui Montanaan maaliskuussa 1961. Rakennustyö oli ennennäkemättömän nopeaa. Minutemanin siilot olivat pienempiä ja helpompia rakentaa kuin Atlas- tai Titan-raketin ja elementeistä valmistettuna CEBMCO rakensi tuhat siiloa vuoteen 1966 mennessä.


title: LGM-30 Minuteman

text: Alkuperäisenä tarkoituksena oli myös sijoittaa pieni määrä ohjuksia (50–150) liikkuville laukaisualustoille rautatievaunuihin. Kokeet onnistuivat, mutta ohjelma peruutettiin viimein joulukuussa 1961.


title: LGM-30 Minuteman

text:
Vuoden 1965 jälkeen käytössä ollut Minuteman II (LGM-30F) on kolmivaiheinen, kiinteää polttoainetta käyttävä, mannertenvälinen ballistinen ohjus. Ohjuksen kantomatka on yli 13 000 km ja lastina se voi kuljettaa yhtä ydinkärkeä.
Minuteman II:ssa on parannettu ohjausjärjestelmä sekä suuremmat toinen vaihe ja hyötykuorman määrä. Minuteman II:n kehittäminen aloitettiin heti ensimmäisen version käyttöönoton jälkeen ja 2. lokakuuta 1963 ilmavoimien pääkomentokeskus ilmoitti tarkat vaatimukset Minuteman II:lle.


title: LGM-30 Minuteman

text:
Tehokkaammat moottorit mahdollistivat raskaamman 1,2 megatonnin W-56-ydinkärjen kuljetuksen. Ohjus oli myös tarkempi ja kuljetti mukanaan hämäysmaaleja, jotka estäisivät kohteeseensa osuvan ydinkärjen seuraamisen.
Puolustusministeri Robert S. McNamara määräsi 8. marraskuuta 1963 kaikkien Minuteman I -ohjusten, 150 kpl. mallia A ja 650 kpl. mallia B korvaamisesta uusilla. Ilmavoimat antoi tehtävän Boeingille.


title: LGM-30 Minuteman

text: Ensimmäinen Minuteman II -yksikkö asetettiin valmiuteen toukokuussa 1966. Puolet ohjuksista oli uusittu toukokuuhun 1969 mennessä.


title: LGM-30 Minuteman

text: Minuteman III:n suurin muutos on kolmannen vaiheen muutos kantamaan raskaampaa hyötykuormaa. Paluulaite on Mark 12, joka voi kantaa kolme ydinkärkeä. Kärjet voi ohjata itsenäisesti kohteisiin ohjuksen "jalanjäljen alueelle". Ensimmäinen Minuteman III sijoitettiin siiloon huhtikuussa 1970.


title: LGM-30 Minuteman

text: Minuteman 3 -ohjuksessa oli alun perin kolme kärkeä, tarkkuus paremmassa versiossa Mk12a W78 220 metriä, edelleen parannettuna 120 metriä, räjähdysvoima 335-350 kilotonnia. Kantomatka enimmillään 13 000 kilometriä. Maalle sijoitetut monikärkiohjukset (MIRV) kiellettiin START II -aserajoitussopimuksessa 1993, jonka jälkeen ohjuksissa on ollut vain yksi ydinkärki, vaikka sopimus myöhemmin raukesikin.


title: LGM-30 Minuteman

text: Vuodesta 1986 Minuteman-ohjuksia alettiin korvata LGM-118A Peacekeeper -ohjuksella, joka kuitenkin kiellettiin START II -sopimuksessa ja poistettiin käytöstä 2003 mennessä.


title: Carved in Stone (Vince Neilin albumi)

text: Carved in Stone on Mötley Crüen laulajana maineeseen nousseen laulaja Vince Neilin sooloalbumi joka ilmestyi 1995. Neilin ensimmäisen soololevyn "Exposedin" oltua tyylillisesti lähellä Crüen kahta viimeisintä albumia, "Carved In Stone" on äänimaisemaltaan kaukana tästä. Sanoitukset ovat tummempia ja pohdiskelevampia, kappaleet ovat hitaampia ja glam metal -ilottelun tilalla on industrial- sekä grunge-vaikutteita. Levyn yhdeksäs kappale on uusi versio Iggy Popin ja David Bowien klassisesta sävellyksestä ”Lust for Life”. Vince Neil omisti albumin kuolleelle ystävälleen Charlie Minorille.


title: Espoon Telinetaiturit

text: Espoon Telinetaiturit ry (EsTT) on vuonna 1978 perustettu, espoolainen voimistelulajien erikoisseura. Sen toiminnassa on vuosittain noin 1 400 lasta, nuorta ja aikuista. EsTT toimii pääasiassa Espoon Tapiolassa sijaitsevassa Tuulimäen väestönsuojassa, mutta viikoittaisia trampoliiniryhmiä pidetään Vanttilan koululla. Telinevoimisteluryhmiä pidetään myös Jalavapuiston, Rastaalan sekä ja Laurinlahden kouluilla.


title: Espoon Telinetaiturit

text: Vuoden 2013 alussa avattiin myös Tapiolan Vesiputoustalossa oma sali, jossa harjoittelevat pääasiassa alle 10-vuotiaiden harrasteryhmät.


title: Sievi Capital

text: Sievi Capital (entinen Scanfil) on suomalainen sijoitusyhtiö. Nykyinen yhtiö syntyi 1.1.2012, kun tietoliikenne- ja elektroniikkateollisuuden sopimusvalmistaja ja järjestelmätoimittaja Scanfil Oyj jakautui sopimusvalmistusta harjoittavaksi uudeksi Scanfil Oyj:ksi ja sijoitustoimintaa harjoittavaksi Sievi Capital Oyj:ksi. Sievi Capitalin pääkonttori on Sievissä, Pohjois-Pohjanmaalla.


title: Sievi Capital

text: Sievi Capital Oyj:llä on sijoituksia useissa yhtiöissä, mm. arvopaperipörsseihin listatut Kitron Asa (omistusosuus 18.2.2016 33,0 %), Efore Oyj (21,8 %) ja Apetit Oyj (10,1 %), sekä listaamattomia osakkuusyhtiöitä kuten IonPhasE Oy (35,8 %), iLOQ Oy (23,1 %) ja Panphonics Oy (40 %).


title: Sievi Capital

text: Sievi Capitalin edeltäjän Scanfilin perusti Jorma J. Takanen vuonna 1976 Sievissä. Yrityksen nimi on peräisin sen ensimmäisistä tuotteista, suodattimista (engl. "Scandinavian Filters"). Scanfil aloitti mekaniikan valmistamisella elektroniikkateollisuudelle, mikä oli yrityksen pelastus ja myöhemmän menestyksen perusta. 1980-luvulla Scanfil aloitti elektroniikan valmistamisen.


title: Sievi Capital

text: 1990-luvulla yritys kasvoi nopeasti. Liikevaihto kasvoi 5 miljoonasta eurosta 220 miljoonaan euroon. Yritys laajeni yritysostoilla ja tehtaan rakentamisella Ouluun. Tuotantolaitoksia oli lopulta myös Paimiossa, Hollolassa ja Vantaalla. Näistä on sittemmin luovuttu.


title: Sievi Capital

text: 2000-luvulla Scanfil laajeni ulkomaille ja listautui Helsingin pörssiin 24. toukokuuta 2000. Scanfil fuusioitui Wecan Electronics Oyj:n kanssa 1.10.2002.


title: Sievi Capital

text: Vuonna 2012 entinen Scanfil Oyj jakaantui kahdeksi yritykseksi, joista uusi Scanfil Oyj jatkaa elektroniikan sopimusvalmistajana ja sijoitusomaisuus siirtyi Sievi Capitaliin.


title: Sievi Capital

text: Sievi Capital osti 30.9.2014 Finelcomp Oy:n koko osakekannan. Finelcomp Oy on suomalainen sähkökeskuskoteloiden valmistaja, jonka pääkonttori sijaitsee Outokummussa.


title: Sievi Capital

text: Sievi Capital Oyj:n, kuten myös Scanfil Oyj:n osakekannasta omistaa enemmistön Jorma J. Takanen perheineen. Takasten perheyhtiö Jussi Capital Oy on Sievi Capitalin suurin osakkeenomistaja, omistaen 82,8 % (2014) osakkeista. Jussi Capital teki vuonna 2014 ostotarjouksen kaikista yhtiön osakkeista, mutta ei onnistunut ostamaan yhtiötä pois pörssistä. Myös osa Takasen suvusta on asettunut julkisesti vastustamaan yritysvaltausta.


title: Asetonitriili

text: Asetonitriili on orgaaninen yhdiste (nitriili), joka on helposti syttyvää, palavaa huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä, kirkasta nestettä, jolla on eetterin kaltainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHN ja rakennekaava on CHCN. Asetonitriilistä käytetään myös nimityksiä "metyylisyanidi", "syaanimetaani", "etaaninitriili" ja "metaanikarbonitriili".


title: Asetonitriili

text: Asetonitriilin moolimassa on 41,0 g/mol, sulamispiste −46 °C, kiehumispiste 82 °C, suhteellinen tiheys 0,8 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), hajukynnys 40–170 ppm, sekoittuu veteen, leimahduspiste 12,8 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 524 °C ja CAS-numero 75-05-8. Aine liukenee hyvin asetoniin, eetteriin, etanoliin, etyleenikloridiin, hiilitetrakloridiin, kloroformiin ja moniin tyydyttymättömiin hiilivetyihin.


title: Asetonitriili

text: Asetonitriili on rakenteeltaan yksinkertaisin orgaaninen nitriili. Sitä käytetään usein liuottimena epäorgaanisille että orgaanisille yhdisteille ja polymeereille, kemikaalien puhdistuksessa ja laboratoriokemikaalina sekä kuljettimena nestekromatografiassa. Asetonitriiliä käytetään myös lääkevalmisteiden, hajuvesien, synteettisten kuitujen ja muiden kemikaalien valmistuksessa. Asetonitriiliä syntyy esimerkiksi akryylinitriilin valmistuksen sivutuotteena. Asetonitriili hajoaa hitaasti emäksisessä ja happamassa vedessä, jolloin muodostuu ammoniakkia ja etikkahappoa.


title: Asetonitriili

text: Asetonitriili on hyvin haihtuvaa ja sen höyry muodostaa ilman kanssa helposti lämmön, kipinöiden ja liekkien vaikutuksesta syttyvän seoksen. Aineen höyry on ilmaa raskaampaa, sillä asetonitriilin suhteellisen höyry-ilma-seoksen tiheys 20 °C:n lämpötilassa (ilma = 1) on 1,04.


title: Asetonitriili

text: Lyhytaikainen altistus aineelle ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Asetonitriili on terveydelle haitallinen.


title: The House of Atreus

text: The House of Atreus voi viitata seuraaviin kahteen Virgin Steelen albumiin:


title: Kimppupilari

text: Kimppupilari on kannatinpilari, joka koostuu ydinpylväästä ja sen ympärille sommitelluista puoli- tai kolmeneljännespylväistä. Kimppupilari on yleinen romaanisessa- tai goottilaisessa arkkitehtuurissa.


title: Silje Nergaard

text: Silje Nergaard (s. 19. kesäkuuta 1966 Steinkjer Norja) on norjalainen jazz-laulaja ja -säveltäjä. Hänen aiemmassa tuotannossaan on myös pop-vaikutteita, mutta Nergaardin tuoreimmat julkaisut painottuvat enemmän jazzin puolelle.


title: Pont du Gard

text: Pont du Gard on siltana toimiva osa roomalaisten rakennuttamaa akveduktia. Se sijaitsee Vers-Pont-du-Gardin kunnassa etelä-Ranskassa, lähellä Remoulinsin kaupunkia Gardin departementissa. Se rakennettiin todennäköisesti 1. vuosisadan alkupuolella (jaa.) jatkoksi Uzèsistä Nîmesiin kulkeneelle vesijohdolle, jonka toiminnasta on merkkejä vielä 300-luvun alussa. Pont du Gard lisättiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1985.


title: Pont du Gard

text: Nimi Pont du Gard tarkoittaa kirjaimellisesti Gard-joen siltaa. Se ylittää joen, jonka mukaan hallintoaluekin on nimetty. Joki tunnetaan nykyisin ranskaksi myös nimellä Gardon. Samoin oksitaaniksi joella on kaksi nimeä: Gard ja Gardon.


title: Pont du Gard

text: Pont du Gard on kaikkiaan 48,8 korkea. Se on rakennettu kolmesta kaarikerroksesta, joista ylin, nykyisin 275 metriä pitkä taso sisältää 1,8 metriä korkean ja 1,2 metriä leveän vesikanavan, jossa virtasi aikoinaan päivittäin arviolta 200 miljoonaa litraa vettä Nîmesin kaupungin suihkulähteisiin, kylpylöihin ja koteihin. Akveduktin kallistus on koko pituudeltaan ainoastaan 17 metriä, josta sillan osuus on vain 2,5 senttimetriä. Tämä osoittaa Rooman insinöörien kyenneen suureen tarkkuuteen hyvin yksinkertaisia teknisiä apuvälineitä käyttäen. Akveduktia käytettiin kauan Rooman valtakunnan jo tuhouduttua, ehkä jopa 800-luvulle asti. Ylläpidon puute 300-luvun jälkeen kuitenkin aiheutti kivenäisaineiden ja roskien kertymiä, jotka vähitellen tukkivat veden kulun.


title: Pont du Gard

text: Sillan käyttö tullisiltana takasi Pont du Gardin säilymisen keskiaikaan asti. Vaikka osa sen rakennuskivistä vietiin muuhun käyttöön, paikalliset suurmaanomistajat ja piispat olivat vuosisatojen ajan velvollisia huolehtimaan sen ylläpidosta vastikkeeksi oikeudestaan periä maksuja sillan käyttämisestä. 1700-luvulta alkaen Pont du Gard alkoi saada enenevää huomiota historiallisena rakenteena ja siitä tuli vähitellen tärkeä matkailukohde. Aluetta on uudistettu useaan otteeseen; viimeisimmän kerran 2000-luvulla, jolloin avattiin uusi kävijäkeskus ja poistettiin sekä sillalta että sen lähimmästä ympäristöstä liikenne ja rakennelmat. Pont du Gard on nykyään yksi Ranskan merkittävimpiä turistinähtävyyksiä: sitä käy vuosittain katsomassa yli miljoona matkailijaa (vuonna 2001 1,4 miljoonaa).


title: Pont du Gard

text: Pont du Gard kohoaa Gard-joen ylle kolme kerrosta korkeana. Se on rakennettu pystytyspaikkaa lähellä sijaitsevan louhoksen kivestä ja on mitoiltaan 49 m korkea ja 275 m pitkä. Pont du Gard on pisin Rooman valtakunnan vesijohtoa kannattelevista silloista, sillä vasemman rannan puoleinen pää on lyhentynyt yli 100 m.


title: Pont du Gard

text:
Silta ylittää hydrologien mukaan nimenomaan juuri Gard-joen, ei Gardonia. Anduzesta ja Alèsista virtaavat Gardonin haarat yhdistyvät Cassagnoles-nimisen kylän lähettyvillä muodostaakseen Gard-joen. Yhtymäkohdan alapuolella jokea pitäisikin kutsua nimellä Gard. .Kahdessa ensimmäisessä kerroksessa kaarten aukot ovat yhtä korkeat, sillä toisen kerroksen pilarit on paremman vakavuuden saavuttamiseksi asetettu ensimmäisen kerroksen pilareiden keskiakselille. Aukkojen korkeudet vaihtelevat sijainnin mukaan: jokea ylittävät ovat 24, 52 m, niitä seuraavat 19,5 m ja matalimmat ovat 15,5 m korkeita. Ylimmässä kerroksessa kaikkien kaarten korkeus on 4,8 m.
Kaksi ensimmäistä kerrosta on tehty kokonaan suurista kivipaasista, kuten myös kolmannen kerroksen pilarit aina pienten holvikaarten alkuun asti. Nämä paadet ovat vähintään 50 cm paksuja, usein yli 2 m pitkiä, joten jokaisen täytyy painaa noin kuusi tonnia. Pilareiden sisäpuolilla näkyy selvästi roomalaisten rakentajien työn jälkiä: merkkejä kivenhakkauksen ja rakentamisen tekniikasta. Kivipaasia on käytetty julkisivuna ja sidekivinä, sekä asennettu ulkonemiksi rakennustelineiden kannattelua varten. Kun pintoja katsoo lähempää, huomaa työn tarkkuuden: jokainen kivi on liitetty toisiin paikan päällä hakattujen limitysten avulla.


title: Pont du Gard

text:
Siltaa on rakennettu Versin kivestä, joka on kotoisin vain puoli kilometriä ylävirtaan sijainneesta louhoksesta. Kyseessä on vaaleankeltainen, simpukankuoria sisältävä kalkkikivi, joka on rakenteeltaan karkeaa ja muokkautuu hyvin. Sillan pintaa kirjovatkin lukuisat merkit ja kaiverrukset. Suurin osa osoittaa hakattujen kivien lukumäärää ja sijaintia rakennelmassa. Tällaisia ovat pilareissa ja holveissa näkyvät merkinnät kuten: I, II, III, IV tai FRSIII, FRDIV, jotka tarkoittivat ”fronte sinistra” eli vasen etupuoli ja ”fronte dextra” eli oikea etupuoli. Sieltä löytyvät myös nämä päällekkäiset ja salaperäiset sanat: MENS TOTUM CORIUM. Se näyttäisi tarkoittavan, että koko työ on mitattu.
Oikealta rannalta laskettuna toisen kerroksen neljännessä pilarissa, kaksi metriä huipun alapuolella, on selvästi näkyvissä pieni fallosta esittävä kohokuva. Ne ovat kohtalaisen yleisiä roomalaisissa monumenteissa, kuten esimerkiksi Nîmesin areenassa, jossa niitä on useita. Kuvien tarkoituksena on suojata pahalta silmältä. Siitä lähtien, kun provensaalin kielen edistäjänä ja säilyttäjänä tunnettu Frédéric Mistral sommitteli veistoksen ympärille kertomuksen, se tunnetaan täällä paremmin nimellä Pont du Gardin jänis. Muut merkit ja kuvat ovat joko siltaa restauroineiden henkilöiden merkintöjä tai matkailijoiden riipustuksia.


title: Pont du Gard

text:
Alimmat pilarit on asennettu suoraan kallioon, joka jää alimman vedenkorkeuden aikana kuiville. Tällä on pyritty estämään eroosio. On mahdollista, että joen pohjaa on ruopattu, ettei vesi tavoittaisi pilareiden perustusta. Mutta roomalaiset tunsivat Gardonin mahtavat vedenkorkeuden vaihtelut ja he ovat siksi varustaneet alimmat pilarit kymmenmetrisillä, kolmion muotoisilla virtaohjaimilla. Vaikka ohjaimet ovat huomiota herättävän korkeita, ne osoittautuivat riittämättömiksi vuoden 1958 tulvassa, joka aiheutti 35 henkilön kuoleman. Vesi ylettyi silloin toisen kerroksen pilareiden juurelle, mutta monumentti kesti lujana, vaikka tämä jättiläismäinen Gardin tulva pyyhkäisi mukaansa useita siltoja, esimerkiksi Remoulins’issa. Ylävirran puolella Gardin silta onkin hiukan kupera, ehkäpä kestääkseen paremmin virtauksen paineen.
Varsinainen vesijohto on rakennettu pienemmistä lohkokivistä. Vesikanava on 1,2 m leveä ja 1,85 m korkea ja siinä on 0,85 m paksut tukimuurit. Kanava on peitetty reunasta reunaan ulottuvilla laatoilla, jotka ovat 0,35 m paksuja, 1 m leveitä ja 3,65 m pitkiä. Huomataan myös, että vesijohdon alkuperäinen sisäkorkeus oli noin 1,30 m. Kun siihen päästettiin vesi, se nousi liian korkealle, saattoi jopa ajoittain valua tuuletusaukoista yli ja tämä pakotti rakentajat korottamaan tukimuureja. He käyttivät nykyisin sisäpuolella hyvin näkyviä lohkokiviä, jotka ovat noin 60 cm paksuja. Muurien korotus näkyy hyvin myös ulkopuolelta, sillä siitä syntyi muuriin toinen reunus.


title: Pont du Gard

text: Gardin silta oli osa lähes 50 km pitkää akveduktia, joka kuljetti vettä Uzèsin lähtettyviltä "Nemausukseen". Tämä roomalainen kaupunki tunnetaan nykyisin nimellä Nîmes.


title: Pont du Gard

text:
Pitkään oltiin sitä mieltä, että Pont du Gard oli rakennettu noin vuonna 19 eaa. Uusimmat kaivaukset osoittavat kuitenkin, että Nîmesin akvedukti rakennettiin vasta ensimmäisellä vuosisadalla. Sitä rakennettaessa on kierretty useita keisari Augustuksen aikaisia tunneleita. Tämä todistaa, että vesijohto rakennettiin niiden jälkeen. Sen lisäksi veden päätealtaasta Nîmes'issä on löydetty kolikoita, jotka ovat peräisin vasta keisari Claudiuksen ajalta (41–54). Vesijohto arvellaan rakennetun 20–40 välissä, tai hiukan sen jälkeen.
Vedenottopaikka sijaitsi vain 12 m ylelmpänä kuin päättöallas. Roomalaiset ovat tehneet tarkkaan työtä saadakseen veden virtaamaan painovoiman avulla aina Nîmes’iin asti. Koko akveduktin kallistus on 34 cm kilometriä kohti, eli 1/3000, joka on merkittävä tekninen saavutus. Vesijohto on rakennettu kaarrellen ja se hyödyntää tarkasti maaston muodot. Suorinta reittiä etäisyys Uzèsin ja Nîmes’in välillä on vain 20 kilometriä. Pont du Gard on rakennettu ylittämään Gardonin laakso.


title: Pont du Gard

text: Nîmesin vesijohdosta yli 90 prosenttia kulki maan alla. Se oli rakenteeltaan lähinnä suuri, kivellä vuorattu ja holvattu oja. Kun vesijohto kohtasi esteen, se tuotiin vähitellen maan pinnalle, jossa se jatkui tukimuurin, pylväikön tai sillan päällä. 50 km:n matkalla on useita rakenteita ja siltoja, mutta niistä Pont du Gard on merkittävin.


title: Pont du Gard

text: Akvedukti toi päivittäin 20 000 kuutiometriä vettä "Nemausukseen". Kaupungissa oli runsaasti kaivoja sekä lähellä kaupunkia lähde, joten akveduktin rakentaminen ei ollut elinehto, vaan kaupungin arvoa korostava rakennustyö. Vesi oli tarkoitettu termeihin, muihin kylpylöihin ja kaupungin suihkulähteisiin.


title: Pont du Gard

text: Vesi kulki painovoiman kuljettamana kokonaisen päivän matkaa lähellä Uzèsin kaupunkia sijaitsevasta Euren lähteestä päätepisteessä edelleen sijaitsevaan jakoaltaaseen Nîmes'issä. Allas on halkaisijaltaan 5,5 m ja sitä kutsutaan nimellä Castellum. Siitä vesi jaettiin edelleen 10 putkea myöten. Castellum sijaitsee rue de la Lampèze -kadulla.


title: Pont du Gard

text: Silta on tehty täysin ilman laastia. Kivet, joista jotkut painavat jopa 6 tonnia, pysyivät paikoillaan rautaisten tankojen avulla. Kiviaines on kalkkikiveä ja se on saatu alle kilometrin päässä sijainneista louhoksista. Paadet nostettiin paikoilleen käyttämällä pyörää, jonka sisällä työntekijät kävelivät, luoden näin vintturiin tarvittavan voiman. Rakennuspaikalle tehtiin monimutkaiset rakennustelineet kannattamaan siltaa rakentamisen aikana. Akveduktin julkisivussa näkyvät edelleen telineiden tuet ja pilareiden päällä esiinpistävät reunat, joihin kiinnitettiin rakenteilla olevia holveja kannatelleen puolipyöreät puurakennelmat. Rakentamisen oletetaan vieneen 800–1000 miehen työmaalta kolmesta viiteen vuotta.


title: Pont du Gard

text:
Työnjohtajan nimeä ei tiedetä, mutta hänen on täytynyt olla erityisen lahjakas insinööri. Gardin sillan rakenteessa on omalle ajalleen harvinainen rakenne: jokainen sen suurista holveista muodostuu itse asiassa yhteen liitetyistä pienistä holveista (neljä alemmassa kerroksessa ja kolme toisessa kerroksessa). Tämä sallii kokonaisuuden mukautua ajan mukana välttämättä tuleviin pieniin muutoksiin ja painumiin. Yhdistettynä perustamis- ja rakennustyön erinomaiseen laatuun. juuri tämä ominaisuus on auttanut Gardin siltaa vastustamaan ikää. Tätä holvin jakamista itsenäisiin renkaisiin ei tavata muualla kuin Narbonnen seudulla. Samaa rakennetta edustavat roomalaiset sillat Sommières’n, Boisseronin, Ambrussumin, Nages’in ja Solorgues’in kaupungeissa.
Kolmannessa kerroksessa sijaitsevaan vesijohtoon on rakennettu lattia laastista ja pienistä kivistä sekä tukiseinät lohkokivistä. Sen tiiviyden takasi toinen laastikerros, joka on väriltään punertavaa (tiivistyslaasti tai putkilaasti). Vesijohto oli juuri sopivan kokoinen, niin että ihminen mahtui tekemään huoltotyön.


title: Pont du Gard

text: Tätä rakennustapaa voidaan verrata vuosisatoja myöhemmin rakennettujenkatedraalien tekniikkaan. Yhä edelleen voidaan nähdä yksittäisten kivien paikan osoittaneita merkkejä, esimerkiksi "FRS II" (frons sinistra II), eli "vasen julkisivu 2".


title: Pont du Gard

text: Nîmesin akvedukti oli käytössä vuosisatoja aina 400-luvulle asti. Vielä 50 vuotta valmistumisensa jälkeen sitä parannettiin korottamalla vesikanavan kattoa 60 cm kuuden kilometrin matkalla. 300-luvulta lähtien akveduktin huoltotöitä laiminlyötiin, mikä heikensi vedentuloa. Sitä saattoi tulla vain ajoittain tai sitä tuli vain vähän. Akvedukti hylättiin 400-luvun lopulla tai 500-luvun alussa.


title: Pont du Gard

text:
Näihin aikoihin sattui samanaikaisesti useita asioita, jotka vaikuttivat akveduktin tarpeellisuuteen. Rooman valtakunnan keskushallinto rappeutui ja reuna-alueet jäivät alttiiksi germaaniheimojen hyökkäyksille. 400-luvulla Nîmes oli visigoottien käsissä, Uzès taas joutui kauhua kylväneiden frankkien haltuun. Nîmes’in väkiluku väheni muutamaan tuhanteen asukkaaseen, eikä akveduktin tuomaa vettä enää tarvittu, sillä oma lähde riitti kattamaan tarpeet. Nîmes tyytyi vuosisatoja pohja- ja sadeveteen, kaivoihin ja vesisäiliöihin, sillä vasta 1800-luvun lopulla kaupunkiin alettiin johtaa vettä suoraan Rhône-joesta.
Vaikka maahantunkeutujat kylvivät sekasortoa, he eivät näytä tuhonneen akveduktia. Päinvastoin, vesijohto kärsi muista syistä. Yksi tärkeä syy olivat varmasti vesikanavan pohjan paikoin jopa 50 cm paksut kalkkisaostumat, jotka vähensivät virtausta huomattavasti. Vaikka Euren lähteen vesi tunnetaan huomattavan puhtaaksi, se kulkeutuu lähteeseen kalkkiperäisestä maastosta.
Luonnonolot ovat koetelleet suuresti akveduktia. Jotkin palat ovat täydellisesti sortuneet, erityisesti Vers’in ja Pont du Gardin välillä. Syynä eivät ole luonnonmullistukset, vaikka vuoden 145 maanjäristys onkin voinut vaikuttaa merkittävästi akveduktin perustuksiin. Pikemminkin tuhon syynä ovat maan pintakerrosten liikahtelu, kasvillisuus, puiden juuret, eroosio ja kosteus, jotka ovat ajan myötä vahingoittaneet vesijohtoa peruuttamattomalla tavalla.


title: Pont du Gard

text: Myös ihmiset ovat vaurioittaneet akveduktia. Aluksi sitä suojeltiin ja sitä huollettiin säännöllisesti. Sen ympärillä oli eräänlainen rajavyöhyke, jonne kukaan ei voinut mennä. Mahdollisia rikkojia rankaistiin ankarasti (100 000 sestertiusta veden turmelemisesta tai sen kulun estämisestä, kuten roomalainen sotilas ja kirjailija Sextus Julius Frontinus kertoo).


title: Pont du Gard

text: Voidaan ajatella, että Rooman valtakunnan sortuessa akveduktia ei enää huollettu eikä valvottu. Itse asiassa 200-luvulta alkaen hylättiin vähitellen monia yleisiä rakennuksia. Erimerkiksi Via Domitiaa, joka liittää Italian Iberian niemimaahan, rakennettiin viimeksi vuonna 365.


title: Pont du Gard

text: Yksityishenkilöt alkoivat 200-luvulla jakaa akveduktin vettä omiin tarkoituksiinsa. Kun Nîmes’in väkiluku oli romahtanut ja vesijohto oli käyttökelvoton, alueen ihmiset käyttivät 800-luvulla osaa rakennelman kivistä omiin tarkoituksiinsa. Vuosina 1150–1200 akveduktia purettiin järjestelmällisesti, kun maahan rakennettiin paljon uusia rakennuksia.Pont du Gard on kuitenkin säilynyt melko koskemattomana.


title: Pont du Gard

text: Siltaa on ilmeisesti käytetty kulkureittinä lähes aina. Tästä on kirjoittanut jo yli sata vuotta sitten Emile Espérandieu, joka kirjoitti ensimmäisen kokoomateoksen Nîmesin akveduktista. Alun perin Gardin silta rakennettiin ainoastaan kannattelemaan Uzèsistä Nîmes’iin kulkevaa vesijohtoa. Kuitenkin, varmaan jo alusta alkaen, kulkijat käyttivät sitä ylittääkseen Gardon-joen. Tiedetään kuitenkin myös, että joki voitiin ylittää täällä myös lossilla.


title: Pont du Gard

text: Vuonna 1295 sillan käyttämisestä joutui maksamaan tullin, jonka sääti Uzèsin herra, Filip IV Kaunis. Siltaa on varmaankin käytetty runsaasti, sillä kulkumaksua kannettiin niin kauppatavaran kuljettamisesta kuin jalankulkijoista. Jean Poldo d'Albenasin piirros vuodelta 1557 näyttää, kuinka toisen kerroksen kaaret olivat jo hevosvaljakon mentävillä lovilla.


title: Pont du Gard

text:
Kaarle IX kulki sillan editse joulukuussa 1564 tehdessään kuninkaallista Ranskan kiertomatkaansa (1564–1566). Seurueeseen kuului silloin hoviväen lisäksi melkoinen joukko ylintä aatelistoa.
1600-luvulla oltiin aivan aiheesta huolestuneita siitä, että pilariston ohentaminen aiheutti koko rakennelman sortumavaaran. Niinpä languedocilaiset päättivät tukea pilarit ja teettää niihin pystyakselin suuntaiset laajennukset, joita myöten silta voitaisiin ylittää. Niistä tuli kuitenkin liian kapeat vaunujen kulkea.


title: Pont du Gard

text:
Puoli vuosisataa myöhemmin ei voitu enää lykätä kunnollisen liikennereitin rakentamista. Niinpä valtion keskushallinto päätti rakentaa siltaan kiinnitetyn tien toisen kerroksen tasolle. Tämä työ tehtiin insinööri Pitot’n johdolla 1743–1747. Valitettavasti tässä vaiheessa ei vielä käynnistetty minkäänlaista restaurointia ja niinpä vanha rakennelma pääsi hyvin huonoon kuntoon. Erityisesti kolmannelta tasolta akveduktista oli kadonnut kokonaisia jaksoja, se oli täynnä koloja ja halkeamia, ja kun vesi muodosti niissä esteettä puroja syövyttäen kalkkikivilohkareita, rakennelmasta oli tullut raunio.
Vuonna 1834 kirjailija, historioitsija ja arkeologi Prosper Mériméestä oli tullut historiallisten monumenttien ylitarkastaja. Käydessään katsomassa Pont du Gardia hän tuli ajatelleeksi sen täydellistä entistämistä. Mutta se edellyttäisi valtavasti työtä ja merkittäviä kuluja. 1843–1845 hän saattoikin teettää vain pieniä korjauksia.Vuonna 1846 voitiin käynnistää koko akveduktin tutkiminen vesi-insinööri Léon Dombren johdolla.
Entistystöiden aloittaminen sai pikkuhiljaa enemmän kannatusta. Kun Napoleon III joutui vanhan rakennelman pauloihin käydessään seudulla vuonna 1852, hän antoi kuvan aloittaa menneen keisarikunnan muistomerkin täydellisen restauroinnin.
Uusia korjauksia tehtiin 1855–1857 Jean-Charles Laisnén johdolla. Tämä joutuikin osoittamaan samanlaista tarmoa kuin monumentin alkuperäiset rakentajat, niin huonoon kuntoon se oli päässyt. Rakenteet olivat niin hataria, että sadevesi oli kuluttanut jotkut holvikivet kolmannekseen entisistä mitoistaan. Huomattiin viime hetkellä, että julkisivultaankin kurja monumentti oli todellisessa sortumavaarassa. Espérandieu kertoo: ”Kun yhdeksättä holvikaarta korjattiin ja vanhat holvikivet oli saatu paljastettua 1700-luvun lopun laastikerrosten alta, näkyville tuli jotain, joka sai työntekijät pakenemaan kauhuissaan. Keskinauhasta puuttui kaksi holvikiveä, joten tätä ryhmää ei pitänyt koossa enää mikään muu kuin kaksi uurretta, joiden rikkoutuminen olisi väistämättä johtanut holvin luhistumiseen.”


title: Pont du Gard

text:
Holvit, niiden päällysteet ja pilarit, kaikki korjattiin, vahvistettiin tai korvattiin. Lopuksi vanhasta sillasta päätettiin erottaa kokonaan Pitot’n siihen liittämä Pont du Gardin tie. Tällä haluttiin estää vettä valumasta tieltä sillalle.
Töiden kestäessä asennettiin 2 500 kuutiometriä kiveä, josta enemmän kuin puolet yli 20 metrin korkeuteen. Työt maksoivat lopulta noin 200 000 kultafrangia. Tästä alkaen Gardin siltaa on valvottu jatkuvasti ja työtä on täydennetty vielä myöhemminkin. Esimerkkinä kahden pilarin vahvistaminen sen jälkeen kun Gardon-joen virtaukset olivat vaurioittaneet niiden perustuksen kalliota.


title: Pont du Gard

text: Pont du Gard valittiin vuonna 1985 UNESCOn maailmanperintölistalle. Säilyttääkseen tämän poikkeuksellisen ja hyvin suositun kohteen, Ranskan valtio rahoitti vuonna 2000 yhdessä paikallisten viranomaisten, UNESCON ja Euroopan Unionin kanssa alueen kunnostamishankkeen. Kävijöiden määrä onkin vaarana, sillä vaikka sillalle ja sen läheisyyteen pääsevät vain jalankulkijat, matkailijoille tarvitaan erilaisia palveluita, esimerkiksi museo ja huoltorakennuksia. Hanketta on kritisoitu hinnan (32 miljoonaa euroa) ja maisemaa muovaavan luonteensa vuoksi. Toinen epäkohta on, että akveduktin vesikanavassa ei vastedes voi kulkea. Tästä huolimatta kyseessä on edelleen yksi kaikkein suosituimmista ranskalaisnähtävyyksistä. Vuonna 2001 kävijöitä oli 1,4 miljoonaa. Muutostyöt tehdään arkkitehti Jean-Paul Viguierin johdolla.


title: Pont du Gard

text: Vuosina 1998 ja 2002 alue kärsi tulvista, jotka aiheuttivat suurta tuhoa. Akveduktille johtava tie ja viereiset huoltorakennukset kärsivät pahoin, mutta itse akvedukti tai sen perustus ei vaurioitunut vakavasti.


title: Ruode

text: Ruode merkitsee arkkitehtuurissa suippenevan rakenteen pitkittäistä tukikaarta. Gotiikalle tyypillisiä ovat ristiholvit, eli ruodeholvit, joiden holvivaippojen välissä ovat niitä tukevat ruoteet.


title: Ruode

text: Rakennustekniikassa ruoteet ovat korokemaisia koolauksia. Esimerkiksi kattoruoteet toimivat vesikatteen alusrakenteena.


title: Dean Rusk

text: David Dean Rusk (9. helmikuuta 1909 Cherokee County Georgia Yhdysvallat – 20. joulukuuta 1994) oli Yhdysvaltain ulkoministerinä vuosina 1961–1969 presidenttien John F. Kennedy ja Lyndon B. Johnson alaisuudessa.


title: Dean Rusk

text: Rusk toimi uransa alussa muun muassa yliopistonopettajana, kunnes tuli 1946 ulkoministeriöön. Hänet nimitettiin vuonna 1950 apulaisulkoministeriksi, ja hän vaikutti merkittävästi Yhdysvaltojen toimintaan Korean sodassa. Vuonna 1952 hän siirtyi ulkoministeriöstä Rockefeller-säätiön palvelukseen toimien sen johtajana vuosina 1952–1960.


title: Dean Rusk

text: Presidentti John F. Kennedy nimitti Ruskin vuonna 1961 ulkoministerikseen. Hän oli vuonna 1962 mukana neuvottelemassa rauhanomaista ratkaisua Kuuban ohjuskriisiin.


title: Dean Rusk

text: Rusk kannatti sotilaallisia toimia kommunismin leviämisen ehkäisemiseksi, ja hänestä tuli yhdessä puolustusministeri Robert McNamaran kanssa yksi Vietnamin sodan merkittävimmistä tukijoista. Hänen päättäväinen kommunismin vastainen linjansa ilmeni myös siten, että hän vastusti Kiinan kommunistihallinnon tunnustamista Kiinan kansan lailliseksi edustajaksi.


title: Dean Rusk

text: Rusk kuului demokraattiseen puolueeseen, joten hän joutui jättämään ulkoministerin tehtävät republikaani Richard Nixonin tullessa presidentiksi vuonna 1969.


title: Dean Rusk

text: Ulkoministeriuransa jälkeen Rusk toimi vuosina 1970–1984 kansainvälisen oikeuden professorina Georgian yliopistossa. Vuonna 1977 yliopistoon perustettiin hänen mukaansa nimetty Dean Rusk Center for International Law and Policy.


title: Nightwatch

text: Nightwatch on Silje Nergaardin kahdeksas albumi. Tällä levyllä kaikki kappaleet yhtä lukuun ottamatta ovat Nergaardin säveltämiä. "This Is Not America" on Nergaardin tulkinta David Bowien kappaleesta.


title: OTR-21 Totška

text: OTR-21 Totška tai 9K79 on venäläinen lyhyen kantaman ballistinen ohjus (SRBM). Tämän sotanäyttämön ohjuksen nimi on venäjäksi Tочка eli suomeksi "Piste". Se on tunnettu myös NATO:n koodinimellä SS-21 Scarab. Ohjus korvasi tykistöraketit eli FROG-ohjukset.


title: OTR-21 Totška

text: Muiden maiden ohjuksista Yhdysvaltain Lance (ohjus) ja Ranskan Pluton ovat samankaltaisia kuin OTR-21.


title: OTR-21 Totška

text: OTR-21:n kantama on 70 kilometriä, parannetussa mallissa 120 kilometriä. Ohjuksessa on joko tavanomainen tai ydinkärki. Ydintaistelukärki on 10 tai 100 kilotonnia. Osumatarkkuus 70 kilometrin kantamalla on 160 metriä.


title: Ingen (yhtye)

text: Ingen on suomalainen rockyhtye, joka pyrkii ammentamaan vaikutteita lukuisista eri tyylilajeista ja sekoittamaan perinteisiin elementteihin kokeellisia aineksia. Yhtyeen sanoitukset ovat pääasiassa absurdeja ja/tai kantaa ottavia. Ingen on ruotsin kielen sana, joka tarkoittaa "ei mitään".


title: Ingen (yhtye)

text: Yhtyeen alkutaipaleilla soitin ja soittaja -yhdistelmät vaihtelivat, mutta nykyisin kokoonpano on vakiintunut.Yhtyeen koko tuotanto koostuu käytännössä internet-julkaisuista, vaikka ensimmäisestä albumista ja toisesta EP:sta onkin olemassa joitakin fyysisiä kappaleita.


title: TR-1 Temp

text: TR-1 Temp eli SS-22 Scaleboard on Venäjän lyhyen kantaman ballistinen ohjus. Ohjuksen teollisuusnimi on 9M76. Ohjus on käytännössä kehitetty SS-12. Ohjus on nestemäistä polttoainetta käyttävä yksivaiheinen raketti, jonka kantama on 800-900 km. Ohjuksen edeltäjänä voidaan pitää Scud-ohjusta, joka oli hitaampi laukaista. Ohjuksen toinen variaatio kantaa 900 km ja on tarkkuudeltaan 370 metriä. Taistelukärkenä on 500 kilotonnin ydinkärki.


title: Kantatie 63

text: Kantatie 63 on Suomen Pohjanmaalla Kauhavalta Kaustisen kautta Ylivieskaan kulkeva kantatie. Tien pituus on 169 kilometriä. Tie on pääosin uudehko ja hyvälaatuinen, ja sillä on vain vähän raskasta liikennettä. Yhdessä Liminkaan jatkuvan kantatien 86 kanssa se muodostaakin vaihtoehdon länsirannikolla kulkevalle valtatie 8:lle.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 63 oli Karjalankannaksella Viipurista Kyyrölän ja Kivennavan kautta Terijoen Kuokkalaan kulkenut tie. Jatkosodan jälkeen tie jäi kokonaan luovutetulle alueelle ja tienumero 63 poistui käytöstä.


title: Kantatie 63

text: Kauhavan ja Ylivieskan välinen tie rakennettiin pääosin uudelleen 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Parannustöiden jälkeen uusi tie numeroitiin aluksi maantieksi 740. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa siitä tehtiin kantatie ja se sai pitkään käyttämättömänä olleen tienumeron 63.


title: OTR-23 Oka

text: OTR-23 Oka, R-400 Oka, 9M714 eli SS-23 Spider on venäläinen lyhyen kantaman ohjus.


title: OTR-23 Oka

text: Se kehitettiin Scud-C:n seuraajaksi. Okasta kehitettiin myöhempi Iskander-tyypin taktinen ohjus eli SS-26 Stone.


title: OTR-23 Oka

text: OTR-23 Oka/SS-23 Spider


title: Helsingin aikuislukio

text: Helsingin aikuislukio Helsingissä toimiva lukio- ja peruskoulukoulutusta tarjoava oppilaitos. Koulu perustettiin syksyllä 2009 yhdistämällä silloinen Helsingin aikuislukio, Itäkeskuksen aikuislukio ja Mäkelänrinteen aikuislukio. Koulu toimii kolmessa toimipisteessä Helsingissä: Itä-Helsingin, Keskustan ja Mäkelänrinteen toimipisteissä. Keskustan ja Mäkelänrinteen toimipisteissä voi opiskella pääasiassa lukiokursseja, Itä-Helsingin toimipisteessä puolestaan sekä lukion että perusasteen kursseja. Opiskelija voi suorittaa koko peruskoulun tai lukion tai opiskella yksittäisiä aineita / kursseja. Ylioppilaskokeisiin voi osallistua myös ammattitutkinnon perusteella. Itä-Helsingin toimipisteessä toimii myös maahanmuuttajataustaisten nuorten perusopetukseen valmistavan opetuksen ryhmä. Mäkelänrinteen toimipisteessä järjestetään puolestaan aikuisten lukiokoulutukseen valmistavaa koulutusta. Koulu antaa lisäksi lukio-opetuksen Helsingin sosiaali- ja terveysalan oppilaitoksessa sekä Helsingin tekniikan alan oppilaitoksen kaksoistutkintoa suorittaville. Helsingin aikuislukio vastaa myös Helsingin vankilan opetuksesta.


title: Helsingin aikuislukio

text: Helsingin aikuislukiossa noudatetaan kuusijaksojärjestelmää, jossa lukuvuosi jakautuu n. kuuden viikon pituisiin jaksoihin.


title: Helsingin aikuislukio

text: Kuten kaikissa lukioissa, mahdolliset aiemmat opinnot pyritään hyväksilukemaan, jolloin osa kursseista hyväksytään opintosuorituksina. Opiskelu on ilmaista lukion tai perusasteen päättötodistusta tai kaksoistutkintoa varten opiskeleville. Aineopiskelijoilta peritään pieni kurssimaksu. Oppilaitokseen ei ole erityistä hakua, vaan halukkaat oppilaat hyväksytään ilmoittautumisen perusteella.


title: Tori Spelling

text: Victoria Davey "Tori" Spelling (s. 16. toukokuuta 1973 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan erityisesti Donna Martinin roolista 1990-luvun televisiosarjassa "Beverly Hills 90210".


title: Tori Spelling

text: Tori Spelling on elokuvatuottaja Aaron Spellingin tytär. Hän on naimisissa näyttelijä Dean McDermottin kanssa ja heillä on neljä lasta.


title: Makedonian jalkapallomaajoukkue

text: Makedonian jalkapallomaajoukkue edustaa Makedoniaa jalkapallon kansainvälisissä maajoukkuekilpailuissa.


title: Makedonian jalkapallomaajoukkue

text: Makedonian jalkapalloliitto on perustettu jo vuonna 1949, mutta Fifan ja Uefan jäseneksi se tuli vasta vuonna 1994 Makedonian oltua tätä ennen osa Jugoslaviaa. Ensimmäisen ottelunsa Makedonia pelasi vuonna 1993; ensimmäisen kerran se osallistui arvokisakarsintoihin vuoden 1996 Englannin EM-kisoihin. Joukkue ei ole koskaan selviytynyt arvokisojen lopputurnaukseen.


title: Suomen vaalipiirit

text: Eduskuntavaaleja varten Suomi on jaettu nykyisin 13 vaalipiiriin, joista kustakin valitaan niiden asukaslukuun suhteutettu määrä kansanedustajia. Aikaisemmin eduskuntavaalipiireissä käytiin myös tasavallan presidentin valitsijamiesvaalit ennen suoraan kansanvaaliin siirtymistä 1994.


title: Suomen vaalipiirit

text: Vaalipiireiksi kutsutut alueet ovat olleet ja ovat valtiollisten vaalien vaalipiirit, jotka ovat aikaisemmin noudatelleet läänijakoa ja jotka 1997 lääniuudistuksesta alkaen nimityksiltään noudattavat pääasiassa maakuntajakoa historiallisia läänipoikkeuksia lukuun ottamatta. Vuoden 2003 vaaleista lähtien siirryttiin eduskuntavaaleissa noudattamaan maakuntajakoon perustuvaa vaalipiirijakoa.


title: Suomen vaalipiirit

text: Hämeen vaalipiirin muodostaa entinen Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri, joka käsittää sekä Kanta-Hämeen että Päijät-Hämeen. Kaakkois-Suomen vaalipiiri käsittää Kymenlaakson, Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon maakunnat. Savo-Karjalan vaalipiiriin kuuluvat Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakunnat. Vaasan vaalipiiri käsittää Vaasan läänin vaalipiirin, joka maakuntahallinnossa jakautuu Etelä-Pohjanmaaksi, Pohjanmaaksi (Vaasan seudun ruotsinkieliseksi rannikkoseuduksi Pietarsaareen saakka) ja Keski-Pohjanmaaksi. Oulun vaalipiiriin kuuluu Pohjois-Pohjanmaa ja Kainuu, kuten aikaisemmin Oulun lääniin vaalipiiriin. Uudellamaalla Helsinki on erotettu omaksi vaalipiirikseen, muut kunnat muodostavat Uudenmaan vaalipiirin.


title: Suomen vaalipiirit

text: Ahvenanmaan vaalipiiristä valitaan yksi kansanedustaja. Valittavien lukumäärä on kokonaislukuosa vaalipiirien asukkaiden lukumäärästä jaettuna koko maan asukasluvulla ja kerrottuna luvulla 199. Tuolla laskutoimituksella jakamatta jäävät kansanedustajapaikat jaetaan desimaaliosan suuruuden mukaisessa järjestyksessä niin, että kansanedustajien kokonaismääräksi tulee 200. Lukumäärä vahvistetaan asetuksella.


title: Suomen vaalipiirit

text: Kukin puolue voi asettaa enintään vaalipiiristä valittavan määrän ehdokkaita, kuitenkin vähintään 14. Vaaliliiton muodostavat puolueet voivat asettaa ehdokkaita yhteensä tuon enimmäismäärän. Ahvenanmaan maakunnan vaalipiirissä yhteislistalla voi olla enintään neljä ehdokasta.


title: Suomen vaalipiirit

text: Presidentin ja EU-parlamentin vaaleissa koko maa muodostaa yhden vaalipiirin. Äänestys kuitenkin tapahtuu ja äänet lasketaan vaalipiireittäin.


title: Suomen vaalipiirit

text: Äänestäjä voi äänestää ainoastaan oman vaalipiirin ehdokkaita.


title: Suomen vaalipiirit

text: Vaalin toimittamista varten valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan aluehallintovirastojen (vuoteen 2009 asti lääninhallitusten) yhteydessä toimivat vaalipiirilautakunnat edellisissä eduskuntavaaleissa ehdokkaita asettaneitten puolueen asettamista ehdokkaista.


title: Suomen vaalipiirit

text: Suomessa ei ole vaaleissa määritelty äänikynnystä, mutta "piilevänä" sellainen kuitenkin on. Se johtuu vaalitavasta, hukkaäänistä ja jaettavan olevista paikkojen määristä.


title: Suomen vaalipiirit

text: Vuoden 2011 vaalit olivat poikkeukselliset, mutta kertovat myös sekä uutta että vanhaa puolueiden kannatuksesta eri vaalipiireissä. Suurin puolue Kokoomus sai suurimman osan kannatuksestaan Uudenmaan, Helsingin, Varsinais-Suomen sekä Pirkanmaan vaalipiireistä. Kokoomuksen kannatus siis sijoittui jälleen etupäässä Etelä- ja Länsi-Suomen suuriin kaupunkiseutuihin. SDP:n kannatusalueet säilyivät perinteisesti Etelä- ja Itä-Suomen pienissä ja keskisuurissa kaupungeissa. SDP oli suurin puolue muun muassa Kymen, Hämeen ja Pohjois-Karjalan vaalipiireissä. Historian suurimman vaalivoiton myötä kolmanneksi nousseen Perussuomalaisten kannatus jakautui suurista puolueista tasaisimmin ympäri Suomea, mutta eniten kannatusta puolue sai rakennemuutosalueilta, joita heijastaa korkea työttömyys. Perussuomalaisten vahvoja alueita olivat Satakunnan, Kymen ja Pohjois-Karjalan vaalipiirit sekä Pirkanmaan maaseutukunnat. Roiman tappion saanut Keskusta sai perinteiseen tapaan suurimman osan kannatuksestaan harvaanasutuilta alueilta etenkin Pohjois- ja Itä-Suomen vaalipiireistä, vaikka puolueen kannatus romahtikin niissä samoin kuin muualla maassa. Vasemmistoliitolle parasta seutua olivat Lapin ja Oulun vaalipiirit ja Vihreille vastaavasti Helsinki ja Uudenmaan vaalipiiri. RKP:n kannatus jatkui uskollisena ruotsinkielisillä alueilla, joita on etenkin Vaasan vaalipiirissä. Myös Kristillisdemokraattien kannatus perustui enemmänkin kuntiin kuin kokonaisiin vaalipiireihin. Luodon ja Pedersören kunnat olivat KD:lle jälleen muuta maata selvästi suosiollisemmat kansanedustajaksi valitun Peter Östmanin äänimäärien myötä.Ensimmäisissä vuoden 1906 valtiosäännön uudistuksen jälkeen 15.–16.3.1907 pidetyissä eduskuntavaaleissa oli maa jaettu kuuteentoista 7. heinäkuuta 1906 suuriruhtinas Nikolai II:n vahvistamaan vaalipiiriin. Vaalipiirit muodostettiin Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivien talopoikaissäädyn vaalipiireinä käytetyistä kihlakunnista:Viidessätoista vaalipiirissä noudatettiin suhteellista vaalitapaa niin kuin nykyäänkin. Lapin vaalipiirissä kuitenkin valittiin yksi edustaja enemmistövaalilla johtuen harvasta asutuksesta.


title: Suomen vaalipiirit

text: Uudenmaan vaalipiiriin kuului Helsingin kaupungin vaalipiiri, joka erotettiin myöhemmin omaksi vaalipiirikseen 1952. Lappi kuului vuoteen 1938 saakka Oulun lääniin, ja nykyinen Lapin maakunnan alue kuului Lapin vaalipiiriin ja Oulun läänin pohjoiseen vaalipiiriin. Ahvenanmaa oli osa Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Keski-Suomen vaalipiiri muodostettiin vasta 1960 ympäröivien vaalipiirien osista Keski-Suomen läänin perustamisen yhteydessä. Pohjois-Karjalan vaalipiiri muodostettiin samoin vuonna 1960 Pohjois-Karjalan läänin perustamisen yhteydessä entisestä Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä lukuun ottamatta Kaavin, Rautavaaran ja Säyneisen kuntia, jotka siirrettiin Kuopion vaalipiiriin.


title: Suomen vaalipiirit

text: Merkittävän muutoksen vaalipiireihin loivat Suomen alueluovutukset Moskovan välirauhassa 1944 ja Pariisin rauhassa 1947 vahvistamat alueluovutukset,


title: Suomen vaalipiirit

text: Viipurin läänin entiset asukkaat eivät äänestäneet eduskuntavaaleissa 1945 ja eduskuntavaaleissa 1948 tosiasiallisten asuinpaikkojensa vaalipiireissä, vaan Viipurin läänin itäisen vaalipiirin entiset äänestäjät äänestivät muodostaen yhteisen vaalipiirin ympäri Suomen Kymen läänin itäisessä vaalipiirissä, joka oli uudelleen vallinneet olosuhteet huomioon otettu Viipurin läänin itäinen vaalipiiri sisällöltään jotkin kunnat lisättyinä.


title: Suomen vaalipiirit

text: Vuoden 1969 vaalilaki määritteli vaalipiirit seuraavasti:Vaalipiirit siis perustuivat edelleen periaatteessa läänijaolle sekä suhteelliselle vaalitavalle poikkeuksena Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri, jossa käytiin enemmistövaali. Kolme väkiluvultaan suurinta lääniä (Hämeen lääni, Turun ja Porin lääni ja Uudenmaan lääni) oli edelleen jaettu kahteen vaalipiiriin.


title: Arrheniuksen yhtälö

text: Arrheniuksen yhtälö on empiirinen yhtälö, joka kuvaa kemiallisen reaktion nopeusvakion riippuvutta lämpötilasta. Sitä voidaan käyttää nopeusvakion määrittämiseen ja se on yksinkertaisuudestaan huolimatta osoittautunut tarkaksi laajalla lämpötila-alueella useimmille reaktioille. Arrheniuksen yhtälö on


title: Arrheniuksen yhtälö

text: missä formula_2 on reaktionopeusvakio, formula_3 reaktion taajuustekijä, formula_4 reaktion aktivoitumisenergia [kJ/mol], formula_5 yleinen kaasuvakio ja formula_6 lämpötila kelvineissä.


title: Arrheniuksen yhtälö

text: Yhtälön esitti ensimmäisenä alankomaalainen kemisti Jacobus Henricus van ’t Hoff vuonna 1884. Viisi vuotta myöhemmin ruotsalainen kemisti Svante Arrhenius selitti sen fysikaaliset perusteet.


title: Arrheniuksen yhtälö

text: Arrheniuksen tekijä ja aktivoitumisenergia eivät ole täysin lämpötilasta riippumattomia. Tämän vuoksi käytetään myös muunnettua Arrheniuksen yhtälöä, jonka mukaan pre-eksponentiaalinen tekijä on riippuvainen lämpötilasta. Tämä muunnelma on:


title: Arrheniuksen yhtälö

text: missä formula_8 on lämpötilasta riippumaton vakio ja formula_9 on vakio.


title: Arrheniuksen yhtälö

text:
Elektroniikan luotettavuusanalyyseissä käytetään Arrheniuksen yhtälöä määritettäessä jonkin komponentin lämpötilasta riippuvaa vikojen esiintymisnopeutta, eli komponentin vikaantuvuutta. Vikaantuvuusmalli noudattaa Arrheniuksen yhtälöä muodossa
missä formula_11 on komponentin vikaantuvuus [1/h] lämpötilassa "T" [K], joka on komponentin vioittumisen kannalta merkitsevä lämpötila. formula_12 on vikaantuvuus lämpötilassa formula_13.


title: Arrheniuksen yhtälö

text: Yhtälössä oleva aktivaatioenergia on erilainen erilaisille vikatyypeille. Usein käytetään arvoa 1 eV.


title: Eric Johnson (kitaristi)

text: Eric "EJ" Johnson (s. 17. elokuuta 1954 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten kitaristina ja laulajana. Johnsonin musiikissa yhdistyvät monet tyylit, kuten rock, blues, jazz, new age ja country.


title: Eric Johnson (kitaristi)

text: "Guitar Player" -lehti sanoo Johnsonin olevan yksi maailman arvostetuimmista kitaravirtuooseista. Hän esittää instrumentaalikappaleiden lisäksi myös laulettuja kappaleita.


title: Eric Johnson (kitaristi)

text: Johnsonin musiikkiin sekä soittotekniikkaan ovat vaikuttaneet monet kitaristit, kuten Stevie Ray Vaughan, Jeff Beck, Jimi Hendrix, Frank Zappa ja Jerry Reed.


title: Eric Johnson (kitaristi)

text:
Hän on voittanut vuonna 1991 "Parhaan instrumentaalirockkappaleen" Grammy-palkinnon vuonna 1990 julkaistun "Ah Via Musicom" -albumin kappaleella "Cliffs of Dover".
Eric Johnson on "Guitar Player" - lehden kunniajoukossa voitettuaan viidesti lehden äänestyksen sarjassa "Best Overall Guitarist". Muut ovat Steve Howe ja Steve Morse.


title: Eric Johnson (kitaristi)

text:
Johnson syntyi hyvin musikaaliseen perheeseen: hän ja hänen kolme siskoaan opiskelivat pianon soittoa, hänen veljellään oli oma yhtye, ja hänen isänsä harrasti musiikkia. Johnson sai 11-vuotiaana ensimmäisen kitaransa ja sai jo alkuvaiheillaan vaikutteita monilta eri musiikkityylien kitaristeilta, kuten Eric Claptonilta, Chet Atkinsilta, Jimi Hendrixiltä, Wes Montgomeryltä, Jerry Reediltä, Bob Dylanilta ja Django Reinhardtilta. Hänen ensimmäinen yhtyeensä oli psykedeelistä rockia soittava Mariani, johon hän liittyi 15-vuotiaana. Yhtye julkaisi vuonna 1968 demon, josta tuli myöhemmin haluttu keräilykohde.
Käytyään high schoolin ja yliopiston Johnson matkusti perheensä kanssa Afrikkaan. Palattuaan takaisin kotiseuduilleen Austiniin vuonna 1974 hän liittyi paikalliseen The Electromagnets -nimiseen fuusioyhtyeeseen. Yhtye keikkaili ja nauhoitti useita kappaleita, muttei saanut sopimusta suurimmilta levy-yhtiöiltä. Yhtye hajosi vuonna 1977.


title: Eric Johnson (kitaristi)

text: The Electromangnetsin hajottua Johnson perusti Eric Johnson Group -nimisen trion basisti Kyle Brockin ja rumpali Bill Maddoxin kanssa. Eric Johnson Group esiintyi useita kertoja eri puolilla Austinia ja nauhoitti vuonna 1978 "Seven Worlds" -nimisen albumin. Levy-yhtiön monien sopimuskiistojen vuoksi albumin julkaisua lykättiin, kunnes vuonna 1998 Johnson julkaisi albumin Ark 21 Recordsin kautta saatuaan oikeudet levyn julkaisemiseen.


title: Eric Johnson (kitaristi)

text:
"Seven Worldsin" nauhoituksen jälkeen Johnsonilla oli vaikeuksia saada uutta levytyssopimusta. Hän yritti luoda uraa toimimalla sessiokitaristina eri artistien, kuten Cat Stevensin, Christopher Crossin ja Carole Kingin, albumeilla ja esiintymällä paikallisilla klubeilla. Lopulta vuonna 1984 muusikko Prince näki Johnsonin esiintyvän televisiossa ja kiinnostui hänen musiikistaan. Princen, Christopher Crossin ja tuottaja David Ticklen suosituksesta Johnson sai sopimuksen Warner Brothersin kanssa, ja vuonna 1986 julkaistiin hänen ensimmäinen albuminsa "Tones".
Myöhemmin urallaan Johnson julkaisi monia albumeita, joista menestynein oli platinaa myynyt vuonna 1991 julkaistu "Ah Via Musicom".


title: Eric Johnson (kitaristi)

text: Johnson on uransa aikana käyttänyt eniten Fenderin nimikkokitaraansa Eric Johnson Signature Stratocasteria ja Gibson ES-335 -kitaraa sekä Fenderin, Marshallin ja Dumblen kolmen vahvistimen sarjaa.


title: Tony Hibbert

text: Tony Hibbert (s. 20. helmikuuta 1981 Liverpool, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka edusti koko vuonna 2016 päättyneen uransa ajan Englannin Valioliigassa pelaavaa Evertonia. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja.


title: Tony Hibbert

text: Hibbert teki liigadebyyttinsä Evertonissa vuonna 2001 2–0-voittoon päättyneessä ottelussa West Hamia vastaan. Hän kuului vuonna 1998 Evertonin FA Youth Cupin voittaneeseen joukkueeseen, jossa pelasivat myös muun muassa Francis Jeffers, Michael Ball sekä Leon Osman. Koko uransa ajan Evertonissa pelannutta Hibbertia pidettiin joukkueen parhaimpana taklaajana ja erityistä on, että yli 200 valioliigaottelua joukkueessa pelannut Hibbert ei tehnyt yhtään maalia ammattilaisuransa aikana.


title: Tyrannotitan

text: Tyrannotitan oli suuri "Carcharodontosauridae"-heimoon kuulunut hirmulisko, joka löydettiin Argentiinasta 2005. "Tyrannotitanista" on julkaistu vain vähän tietoa; fossiileista on julkaistu nelisivuinen kuvaus. "Tyrannotitan" oli peto. Se eli noin 120–110 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. "Tyrannotitan" oli 12,2 metriä pitkä painoi 6 000–7 000 kg.


title: Eeva-Liisa Manner -runopalkinto

text: Eeva-Liisa Manner -runopalkinto on Suomen Kirjailijaliiton vuodesta 1997 alkaen jakama tunnustus ansioituneille runoilijoille. Palkinto on nimetty kirjailija Eeva-Liisa Mannerin mukaan. Se jaetaan noin viiden vuoden välein. Palkinnon suuruus vuonna 2011 oli 10 000 euroa.


title: Eeva-Liisa Manner -runopalkinto

text: Palkinto on myönnetty seuraaville runoilijoille:


title: Eeva-Liisa Manner -runopalkinto

text: Vuonna 2007 palkinto myönnettiin nimellä Nuori Manner Vilja-Tuulia Huotariselle.


title: Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkue

text: Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkue edusti Tšekkoslovakiaa jääkiekossa ja on yksi kaikkien aikojen menestyksekkäimmistä jääkiekkomaajoukkueista. Tšekkoslovakian hajottua vuonna 1993 Tšekki ja Slovakia perustivat omat erilliset maajoukkueensa. Näistä kahdesta ensiksi mainittu peri Tšekkoslovakian joukkueen paikan A-sarjassa. Slovakia joutui aloittamaan "tyvestä puuhun noustaan" -periaatteella C-sarjasta, mutta nousi pian A-sarjaan pysyvästi.


title: Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkue

text: Tšekkoslovakian maajoukkue pelasi punaisissa ja valkoisissa pelipaidoissa.


title: Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkue

text: Joukkueen edeltäjänä voidaan pitää Böömin jääkiekkomaajoukkuetta. Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkue pelasi ensimmäisen virallisen maaottelunsa Antwerpenissä Kanadaa vastaan 24. huhtikuuta 1920. Ottelu päättyi Kanadan voittoon 15–0. Maajoukkueen viimeinen ottelu oli 19. joulukuuta 1992, jolloin Sveitsi kaatui lukemin 7–2.


title: Kalle Kaartinen

text: Kaarlo ”Kalle” Uolevi Kaartinen (s. 5. syyskuuta 1930 Helsinki) on suomalainen jazzmuusikko ja säveltäjä. Kaartisen soittimet ovat klarinetti ja tenorisaksofoni. Säveltäjänä hänet tunnetaan erityisesti jingle-mainosmusiikin tekijänä, muun muassa ”Ajatar on Forumissa” ja ”Suomen suosituin riisi on Risella” klassikkomainosten musiikki on Kaartisen. Hän myös spiikkasi matalalla äänellään monia mainoksia, kuten ”Raid tappaa talossa ja puutarhassa”. Oman kertomansa mukaan ”Jingle-Charles” Kaartinen on tehnyt musiikin noin 500–600 mainokseen 1960–1990-luvuilla.


title: Kalle Kaartinen

text: Kaartinen sai Imatra Big Band Festivalin Suomen jazzlegenda-palkinnon vuonna 2003.


title: Iso Myy

text: Iso Myy on Joensuussa sijaitseva kauppakeskus. Kauppakeskuksen suunnittelivat arkkitehdit Georgios Fasoulas, Pertti Hakamäki ja Frank Schauman ja sen rakentamisesta vastasi Kiinteistökehitys Laakkonen Oy.


title: Iso Myy

text: Kauppakeskus avattiin virallisesti marraskuussa vuonna 2007. Rakennuksen kerrosala on 35 000 neliömetriä ja siinä on liiketilaa noin 20 000 neliömetriä. Sen kokonaiskustannusarvio oli 80 miljoonaa euroa. Iso Myyssä on yli 70 liikettä ja suuri parkkihalli.


title: Iso Myy

text: Iso Myyn ja Kauppakeskus Metropolin välillä on Niskakadun ylittävä yhdyssilta.


title: The Duplo!

text: The Duplo! on vuonna 1996 perustettu helsinkiläinen rockyhtye. Alun perin garage rock -juurista ponnistaneen orkesterin myöhempi tuotanto on ollut paikoitellen kokeilevaa ja erilaisia elektronisia soittimia sekä konemusiikin keinoja hyödyntävää, unohtamatta kuitenkaan alkuperäisiä rockvaikutteita.


title: The Duplo!

text: The Duplon perustajajäsenistä Aleksi Pahkala ja Lasse Joutsenkunnas soittavat orkesterissa yhä. Alkuperäisessä kokoonpanossa rumpuja soitti mediapersoona Wallu Valpio. Yhtye on julkaissut kaksi albumia, "We Love Duplo!" (Stupido Records, 1999) ja "Rainbow" (Stupido Records, 2002).


title: The Duplo!

text: Vuonna 2016 yhtye palasi alkuperäiseen kokoonpanoonsa ja julkisi uuden singlen.


title: Mark Steven Johnson

text: Mark Steven Johnson (s. 30. lokakuuta 1964 Hastings, Minnesota, Yhdysvallat) on Hollywoodissa työskentelevä elokuvakäsikirjoittaja, -ohjaaja ja -tuottaja.


title: Mark Steven Johnson

text: Johnson tunnetaan parhaiten käsikirjoittamastaan ja ohjaamastaan "Daredevil"-toimintaelokuvastaan, joka oli avausviikonloppunsa katsotuin vuonna 2003 yli 40 miljoonan dollarin tuloksellaan. Ben Affleckin tähdittämä elokuva maksoi peräti 78 miljoonaa dollaria, ja lipputuloja kertyi 179 miljoonaa dollaria. Elokuva perustui Marvel Comicsin sarjakuviin. Ohjaajaa valittaessa ehdolla olivat olleet myös Chris Columbus ja Carlo Carlei ennen kuin Johnson valittiin. Taloudellisesta menestyksestään johtuen elokuva sai Rob Bowmanin ohjaaman spin-off-tyylisen jatko-osan "Elektra" (2005), joka kertoi "Daredevilin" naispäähenkilöstä Elektrasta.


title: Mark Steven Johnson

text: Johnsonin ura alkoi kuitenkin jo vuonna 1993 valmistuneen "Äksyt vanhat herrat" -komedian myötä. Donald Petrien ohjaaman elokuvan käsikirjoitus oli Johnsonin tekemä, ja hän sai korkean 300 000 dollarin palkkion jo esikoistyöstään. Kaksi vuotta myöhemmin elokuva sai jatko-osan, jonka Johnson myös kirjoitti. Molemmat keräsivät yli 70 miljoonaa dollaria lipputuloja. Johnsonin kolmas käsikirjoitus floppasi. "Koulun kauhu" (1998) keräsi vain muutaman miljoonan dollarin lipputulot, ja elokuvan pääosassa nähty Tom Arnold voitti huonoimman näyttelijän palkinnon.


title: Mark Steven Johnson

text: Johnsonin ensimmäinen ohjaustyö oli hänen kirjoittamansa "Ystäväni Simon Birch" (1998). Elokuva perustui John Irvingin romaaniin, ja jäi pari miljoonaa dollaria tappiolle. Siitä huolimatta Johnsonin käsikirjoitukset tekivät yhä kauppansa, ja Troy Millerin ohjauksessa valmistui samaisena vuonna kolmas Johnsonin elokuva. Elokuvan budjetti oli 85 miljoonaa dollaria, mutta tuloja kertyi vain 34 miljoonaa dollaria.


title: Mark Steven Johnson

text: Vuonna 2007 Johnson oli ajankohtainen kirjoittamansa ja ohjaamansa "Ghost Rider – aaveajaja" -elokuvan myötä. Trillerin pääosissa nähdään Nicolas Cage ja Eva Mendes, ja elokuvan budjetti oli noin 120 miljoonaa dollariia.


title: Satakunnan Työ

text: Satakunnan Työ oli Porissa ilmestyvä vasemmistoliittolainen verkkolehti, joka perustettiin sanomalehtenä vuonna 1946. Viimeinen paperilehti julkaistiin 31. joulukuuta 2015, jonka jälkeen Satakunnan Työ on ilmestynyt epäsäännöllisesti päivitettynä verkkolehtenä. 2018 mennessä myös verkkojulkaisun toiminta on päättynyt. Kolmipäiväisen lehden levikki oli vielä 1980-luvun alussa yli 16 000 kappaletta, mutta vuonna 2009 enää 2 680.


title: Satakunnan Työ

text: Satakunnan Työ sai alkunsa huhtikuussa 1945, jolloin perustettiin "Hämeen ja Satakunnan Kustannus Oy Yhteistyö" julkaisemaan Satakunnassa ja Pohjois-Hämeessä ilmestyviä kansandemokraattisia sanomalehtiä. "Hämeen Yhteistyö" alkoi ilmestymään jo vuoden 1946 alussa, kunnes saman vuoden syyskuusta lähtien julkaistiin molempien maakuntien yhteistä lehteä. Sen nimenä oli aluksi "Hämeen Yhteistyö – Satakunnan Yhteistyö", joka vielä lokakuussa muutettiin muotoon "Hämeen-Satakunnan Yhteistyö". Satakunnan Työ alkoi vihdoin ilmestymään itsenäisenä lehtenä vuoden 1947 alussa, jolloin lehteä julkaisi SKDL:n Satakunnan piirijärjestö ja myöhemmin Satakunnan Työ Oy. Lehti omisti yhdessä SKDL:n Satakunnan piirijärjestön kanssa kirjapainon Satakunnan Yhteisvoima Oy, joka toimi lehden toimituksen kanssa Karjarannan kaupunginosassa.


title: Satakunnan Työ

text: Vuonna 2004 Satakunnan Työn julkaisijaksi vaihtui Kansan Uutiset Oy. Kolmipäiväinen lehti muuttui samalla viikkolehdeksi ja "Kansan Uutiset" avasi Poriin oman aluetoimituksen. Viimeiset vuotensa lehti ilmestyi Vasemmistoliiton myöntämän puoluelehtituen turvin. Kun tuki lakkautettiin vuoden 2016 alussa päätettiin myös Satakunnan Työ lakkauttaa. Samassa yhteydessä lehtituen menettivät myös "Kansan Tahto" sekä "Ny Tid".


title: Satakunnan Työ

text: Elokuussa 2015 Satakunnan Työn julkaisuoikeudet siirtyvät Satakunnan Vasemmistoliitolle. Julkaisuoikeuksia olisi itselleen halunnut myös Kansan Sivistystyön Liiton Porin opintojärjestö. Toimintaa jatkettiin verkkolehtenä, jonka tekemisessä on kuitenkin ollut ongelmia. Esimerkiksi syksyllä 2016 nettijulkaisu oli kokonaan suljettuna.


title: Hekatonkheires

text: Hekatonkheires (, ), "satakätiset" olivat kreikkalaisen mytologian taruolentoja. Ne kuuluivat gigantteihin eli muotopuoliin jättiläisiin.


title: Hekatonkheires

text: Hekatonkheires-veljeksiä oli kolme: Kottos, Gyges ja Briareos. Heillä kaikilla oli viisikymmentä päätä ja sata kättä. He taistelivat Zeuksen ja muiden kreikkalaisten jumalten puolella titaaneja vastaan. Taistelun lopuksi he heittivät kerralla kolmesataa kiveä titaanien vuorilinnoitukseen, jolloin titaanit antautuivat. Briareos lienee sama kuin Aigaion.


title: YPKVV

text: YPKVV () on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen terrorisminvastainen yksikkö ja tiedustelujärjestö, joka auttaa supersankareita ja tavallisia kansalaisia vastustamaan luonnollisia sekä yliluonnollisia uhkia.


title: YPKVV

text: Järjestön nimi on lyhenne sanoista Ylimmän Päämajan Kansainvälisen Vakoilun Vastustamisjaos (). Vuonna 1991 englanninkieliseksi nimeksi vaihdettiin "Strategic Hazard Intervention Espionage Logistics Directorate". Marvel Cinematic Universessa ja myöhemmissä medioissa myös S.H.I.E.L.D. oli lyhenne nimestä "Strategic Homeland Intervention, Enforcement and Logistics Division".


title: YPKVV

text: YPKVV perustettiin vastaamaan teknologisesti kehittynyttä, uusfasistista rikollisjärjestö Hydraa. YPKVV on planeetan suurin ja tehokkain voima maailmanrauhaa uhkaavissa tehtävissä, terrorismin vastustamisessa ja muukalaisinvaasioiden torjunnassa.


title: YPKVV

text: Suurin osa YPKVV:n operaatioista on salaisia, mutta joihinkin kuuluu julkisia aktiviteetteja. Organisaation sopimus estää sitä kumoamasta valtion asevoimia osallistumalla sotatoimiin vihollisen maaperällä. Asevoimien kanssa hoidetut tehtävät koordinoidaan sulavasti, kuten tapauksessa, kun Yhdysvaltain armeija jahtasi Hulkia. Kaikki piilo-operaatiot ovat automaattisesti YPKVV:n työtä, jolloin asevoimia ei tarvita. Toisin kuin lukuisat kansalliset tiedustelujärjestöt kuten CIA, Mossad tai MI6, YPKVV:en kuuluu kansainvälinen jäsenyys ja oikeudenhoito. Suurin osa maailman vapaista valtioista osallistuu YPKVV:n toimintaan ja auttavat sen toimintaa omalla maaperällään.


title: YPKVV

text: YPKVV:n perustajat pysyvät anonyymeinä; sen johtajiin kuuluu tunnettuja valtio- ja yhtiöjohtajia. Tiedettyjä YPKVV:n perustamisessa mukana olleita olivat Howard Stark ja Peggy Carter. HYDRAn salamurhaajat tappoivat organisaation ensimmäisen johtajan, jonka henkilöllisyys on salainen. Hänen korvaajansa oli CIA:n agentti Nick Fury. YPKVV:n korkea-arvoisimpana agenttina Fury valvoi päivittäisiä johtotoimenpiteitä ja toimi kentällä joukkojen ylipäällikkönä. Organisaation johtokunta, jonka seitsemän jäsentä pitävät nimettömyytensä kommunikoimalla henkilökunnan kanssa videoruudun kautta, päättävät YPKVV:n toimintatavoista ja direktiiveistä.


title: YPKVV

text: YPKVV:n suurin heikkous on se, että siitä on tullut niin monimutkainen organisaatio ja sen tehtävät ovat niin suuria, ettei yksi ihminen, edes Furyn seuraaja Sharon Carter, pysty henkilökohtaisesti valvomaan kaikkia toimia.


title: YPKVV

text: YPKVV:n hyvin tunnettuja jäseniä aakkosjärjestyksessä:


title: Raili Kahilainen

text: Raili Kahilainen (4. marraskuuta 1892 Helsinki – 12. huhtikuuta 1957 Kokkola) oli suomalainen sanoittaja, laulaja ja laulunopettaja. Tunnetuimmat Kahilaisen suomennokset ovat kappaleisiin ”La Paloma” ja ”Palaja Sorrentoon”. Kahilainen muutti talvisodan alkuvaiheessa Kokkolaan, jossa hän oli pitkään laulunopettajana.