title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Seuran syntysijat ovat Munkkivuoressa, kuuluisassa Munkkivuoren lukiossa. Aluksi telineet jouduttiin pystyttämään vain harjoitusten ajaksi ja niiden jälkeen tila jouduttiin raivaamaan muuhun käyttöön. Alusta lähtien harjoituksia pidettiin myös Arkadian yhteislyseossa. Stadionin voimistelutila saatiin käyttöön vuonna 1981. Se oli Munkkivuoren ja Arkadian koulun lisäksi kolmantena harjoituspaikkana aina vuoteen 1984 saakka, jolloin Töölön Kisahallin A-puolen pääty siirtyi painijoilta voimistelijoiden käyttöön. Töölön Kisahalliin siirtyivät tuolloin harjoittelemaan kilparyhmät, alkeisryhmien harjoituksia pidettiin Munkkivuoressa aina vuoteen 1991 saakka. Vuonna 1990 kaupunki alkoi tarjota voimistelulle tiloja myös Laakson Pelastuskoulun liikuntahallista ja se olikin seuran ahkerassa käytössä aina kevääseen 2003 saakka.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Seuran toiminnan laajetessa alettiin harjoituksia pitää myös Itä-Helsingissä. Kallahden ala-asteella pidettiin alle kouluikäisten harjoituksia vuosina 1993–2002. 1990-luvun puolivälissä tiloja saatiin käyttöön myös Pihlajamäen ala-asteelta. Siellä toimintaa oli kahtena vuotena, mutta lähinnä ohjaajapulasta johtuen tiloista jouduttiin luopumaan. Vuodesta 1996 lähtien Töölön ala-asteen liikuntasali on ollut seuran toiminnan kannalta tärkeässä roolissa. Se on tarjonnut hyvät puitteet monentasoisten ryhmien harjoituspaikaksi. Vuonna 2001 harjoitusolosuhteissa saatiin merkittävä helpotus, kun kaupunki rakennutti Myllypuron Liikuntamyllyyn erinomaiset voimistelutilat. Tällä hetkellä toiminta on keskitetty kolmeen paikkaan, Töölön Kisahalliin, Liikuntamyllyyn ja Meilahden yläasteelle.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Ensimmäisinä vuosina seurassa toimi kymmenkunta valmentajaa. Päävalmentajina vuoteen 1985 asti olivat Borsa Matekovits ja Elina Kuusela (o.s. Simonen). Borsa toimi valmentajana aina vuoteen 1994 asti , Elina sen sijaan jatkoi valmennustaan pidempään ja siirtyi valmennuksen lopetettuaan tuomariksi. Seuran päävalmentajana toimi Raija Koivisto-Jalonen, joka aloitti valmennuksen vuonna 1981 lopetettuaan oman aktiiviuransa voimistelussa, vuoteen 2006 saakka.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Vuodesta 1996 alkaen on seurassa toiminut useita koko- tai osapäivätoimisia valmentajia. Tällä hetkellä on aktiivisesti toiminnassa mukana noin 20 ohjaajaa ja valmentajaa. Vuonna 2016 päätoimisina valmentajina STVK:ssa toimivat päävalmentaja Lyova Harutyunyan, Tigran Melkonyan, Lilja Hämäläinen, Olena Polishchuk, ja Sana Wahab Marif.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Alkuajoista lähtien seura on tehnyt vuosittain kansainvälistä valmennusyhteistyötä. Aina vuoteen 1986 asti seura sai vuosittain vierailevia valmentajia Unkarista ja teki leiri- ja kilpailumatkoja Unkariin. Yhteistyöseurana tuolloin oli Budapestiläinen Postas-seura. Vuosina 1988–1990 kiinteimmät suhteet olivat Suomenlahden eteläpuolelle. Tallinnalainen Työvoimavarat-seura voimistelijoineen ja valmentajineen vieraili usein Suomessa. Harjoitusleirejä pidettiin usein myös Tallinnassa. Vuonna 1990 käynnistettiin uudelleen yhteistyö unkarilaisten kanssa. Tämä yhteistyö jatkui aina vuoteen 1999 saakka. Yhteistyöseura oli tuona aikana Kaakkois-Unkarissa, Bekescabassa. Aina vuoteen 1996 asti seura sai Unkarista valmentajavieraita Rovaniemen hiihtolomaleirille ja seuran voimistelijat harjoittelivat Unkarissa muutaman kerran vuodessa, joskus useita viikkoja kestävillä harjoitusleireillä.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Vuodesta 1998 alkanut yhteistyö venäläisten valmentajien kanssa on jatkunut tiiviinä jo kuusi vuotta. Eri puolilta Venäjää on tullut vieraita usean kerran vuodessa valmentajia ja koreografeja. Jäsenet ovat puolestaan vierailleet tiuhaan tahtiin muun muassa Rostovissa, Mustanmeren leirillä Betassa, Pietarissa ja Gruklajassa. Päätoiminen valmentaja, Nelia Eremenko, edesauttoi suuresti näiden kontaktien syntymisessä. Kauden 2008–2009 alussa STVK:ssa toimi neljä venäläistä ammattivalmentajaa. Tämä mahdollisti jokaiselle harrastajalle edetä voimistelussa vaikkapa kansainväliselle tasolle.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Normaalivuosina STVK on järjestänyt telinevoimistelussa vähintään kevät- ja syyskilpailut. Koko 1980-luvun ajan vuotta 1987 lukuun ottamatta seura järjesti naisten ja tyttöjen telinevoimistelun SM-kilpailut joka vuosi. 1990-luvulla kävi ilmi, ettei arvokilpailujen järjestämiselle ole riittävän hyviä tiloja eikä telineitä. Muutamat telinevoimistelun SM-kilpailut 1990-luvulla kuitenkin järjestettiin. Näytösvoimistelun kilpailutoiminnan käynnistyttyä seura alkoi osallistua myös näytösvoimistelun arvokilpailujen järjestämiseen. Liikuntamyllyn tilojen valmistuttua vuonna 2001 seura on järjestänyt säännöllisesti SM-tasoisia kilpailuja sekä naisille että miehille.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: STVK on Suomen menestynein seura naisten telinevoimistelussa. Naisten Suomen mestaruuksia STVK:n voimistelijat ovat voittaneet 75 kappaletta. Tuoreimmat STVK:n neliottelun Suomen mestarit ovat Maija Leinonen (2016) ja Erika Pakkala (2014).


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: STVK:n telinevoimistelijat ovat voittaneet seuran historian aikana seuraavat naisten Suomen mestaruudet:


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Neliottelu


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Aivan alkuajoilta tiedot mitalisaavutuksista hieman epätarkkoja, mutta käytettävissä olevien tulosten mukaan seuran voimistelijat ovat saavuttaneet yhteensä 287 henkilökohtaista SM-mitalia. Naisten telinevoimistelussa huippuvuosi oli 1982, jolloin kaikki SM-mitalit tulivat sen voimistelijoille. 25 vuodesta peräti 14 vuotta on ollut sellaista, jolloin naisten telinevoimistelun SM-mitaleista suurin osa on mennyt seuran voimistelijoille. Seitsemänä vuotena tyttöjen telinevoimistelussa seuran voimistelijat ovat saavuttaneet yli puolet jaossa olevista SM-mitaleista. Henkilökohtaisia SM-mitaleja on saavuttanut eniten Sari Lehmuskallio. Hän hallitsi suomalaista naistelinevoimistelua usean vuoden ajan 1980-luvun puolivälistä lähtien. Sarin saavuttamien SM-mitalien määrä on 33, joista peräti 23 on kultaista.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Seuran kilpailijoiden parhaana saavutuksena kansainvälisellä tasolla, sekä suomalaisessa naistelinevoimistelussa ylipäätää, on vuoden 2002 Unkarin telinekohtaisissa MM-kilpailuissa Maria Skytän saavuttama nojapuiden 19. sija.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Vuonna 1993 Lissabonissa järjestetyissä näytösvoimistelun EM-kilpailuissa saavutettu kultamitali ja 1998 Odensessa järjestetyissä näytösvoimistelun EM-kilpailuissa saavutettu pronssimitali ovat siivittäneet joukkuetta kymmeneen SM-kultaan ja useisiin PM-mitaleihin. Seniorien ohella myös juniorit ovat saavuttaneet useita SM-mitaleja.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Seuran alkutaipaleelta löytyy myös edustuksia miesten ja nuorten telinevoimistelun arvokilpailuissa. Vuoteen 1981 toiminnassa mukana olleet miehet ja nuoret saavuttivat useita SM-mitaleja. Vuosi 1981 oli Pekka Mäkelän hallintaa nuorten telinevoimistelussa.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Seura on myös aerobicissa osallistunut arvokilpailuihin.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Seuran puheenjohtajana ovat toimineet seuraavat henkilöt:


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Leena Jääskeläinen (1978–1983), Martti Rönkkö (1984–1985), Erik Aikala (1986–1988), Eero Lehmuskallio (1989–1993), Erkki Vuori (1994–1995), Sinikka Skyttä (1995–2003), Mika Säilä (2004–2009), Anna Hämäläinen (2010), Sari Kauria-Räsänen (2011), Nina Immonen (2012-2013) ja Hannu Sipilä (2014–).


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Johtokunnassa on ollut 10 jäsentä aina vuoteen 2002 asti, jolloin sääntöjä muutettiin niin, että johtokunta muodostuu puheenjohtajasta ja kahdeksasta varsinaisesta jäsenestä.


title: Suomen Taitovoimisteluklubi

text: Merkittävä askel seuran historiassa otettiin vuonna 2000, jolloin palkattiin osapäivätoiminen toiminnanjohtaja. Tehtävä muutettiin melko pian kokopäivätoimiseksi. Tehtävää hoiti syksyyn 2003 asti Birgitta Oksanen. Hänen jälkeen toimintaa johti Pirki Aura vuoteen 2007, jolloin hän menehtyi sairauden uuvuttamana. Tämän jälkeen toiminnanjohtajana toimi vuoden ajan Ulla Lamberg. Toimintavuoden 2008/2009 alusta STVK:n toiminnanjohtajana toimi Sanna Hintsanen vuoteen 2010 saakka. Aino Aura toimi STVK:n seurakoordinaattorina 2012-2015, jonka jälkeen toiminnanjohtajaksi valittiin Sonja Uotila.


title: Simon (Sisilia)

text: Simon de Hauteville (1093 – 28. syyskuuta 1105) oli Sisilian normannikreivi vuodesta 1101. Hän oli edeltäjänsä Roger I:n ja tämän puolison Adelaide del Vaston poika. Hän kuoli lapsena, ja seuraajaksi astui hänen veljensä Roger II.


title: Insuliininkaltainen kasvutekijä

text: Insuliininkaltaiset kasvutekijät (, IGF) ovat hormoneja, joiden polypeptidirakenne on samankaltainen kuin insuliinilla. Insuliininkaltaiset kasvutekijät säätelevät muun muassa solunjakautumista.


title: Insuliininkaltainen kasvutekijä

text: Insuliininkaltaiset kasvutekijät ovat insuliininkaltainen kasvutekijä 1 (IGF-1 tai IGF-I) ja insuliininkaltainen kasvutekijä 2 (IGF-2 tai IGF-II). IGF-1 on pääasiallisesti maksassa muodostuva kasvuhormonin vaikutusta välittävä peptidi.


title: Insuliininkaltainen kasvutekijä

text: Veren korkea IGF-1 -pitoisuus johtaa eläinten tavallista nopeampaan vanhenemiseen. Lyhyellä paastoamisella arvellaan olevan positiivisia terveysvaikutuksia siksi, että se alentaa kehon IGF-1-tuotantoa.


title: Insuliininkaltainen kasvutekijä

text: Vuonna 1957 tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että kasvuhormoni ei aiheuttanut ruston kasvua "in vitro" kuten ei myöskään veri sellaiselta koe-eläimeltä, jonka elimistö ei tuottanut kasvuhormonia. Normaalin koe-eläimen veri kuitenkin stimuloi kasvua. Tästä pääteltiin, että kasvuhormoni vaikuttaa rustoon jonkin muun tekijän kautta. Tästä tekijästä alettiin käyttää nimitystä somatomediini. Myöhemmin havaittiin, että somatomediinit ovat kaksi proteiinia, joiden aminohappojärjestys muistuttaa paljon proinsuliinin aminohappojärjestystä.


title: NGC 2262

text: NGC 2262 on avoin tähtijoukko Yksisarvisen tähdistössä, sen halkaisija on 4 kaariminuuttia ja näennäinen kirkkaus +11,3 magnitudia. Tähtijoukon löysi 27. joulukuuta vuonna 1786 saksalais-brittiläinen astronomi Wilhelm Herschel. Tähtijoukon muita merkintöjä ovat Cr 109, OCL 531, Lund 242, H VII-37, h 400 ja GC 1438


title: Tanssi yli hautojen

text: Tanssi yli hautojen on suomalaisen kirjailijan Mika Waltarin vuonna 1944 julkaistu historiallinen romaani. Se kertoo Suomen sodan loppuvaiheista, Suomen siirtymisestä Ruotsin alaisuudesta osaksi Venäjän keisarikuntaa ja vuoden 1809 Porvoon valtiopäivistä. Kirjan päähenkilöitä ovat muun muassa keisari Aleksanteri I sekä nuori Ulla Möllersvärd, jolla on romanssi keisarin kanssa.


title: Tanssi yli hautojen

text: Kirjan pohjalta tehtiin vuonna 1950 elokuva "Tanssi yli hautojen". Keisari Aleksanteria esittää Leif Wager ja Ullaa Eila Peitsalo. Elokuvan ohjasi T. J. Särkkä.


title: Topi Tarkka

text: Topi Tarkka (oik. "Toivo Robert Tarkka", 28. helmikuuta 1906 Tampere – 23. helmikuuta 1994) oli suomalainen pastori ja Suomen Setlementtiliiton pääsihteeri 1951–1971.


title: Topi Tarkka

text: Tarkka oli Setlementtiliittoon kuuluvan Kalliolan setlementin ja yleensä setlementtiliikkeen vaikuttaja. Hän oli mukana aloittamassa Myllyhoitoa Suomessa Kalliolan setlementin perustamassa Kalliolanklinikassa. Aiemmin hän johti Tampereella Pispalassa Ahjolan työkeskusta, nykyistä Ahjolan setlementtiä.


title: Topi Tarkka

text: Jukka Tarkka ja Pekka Tarkka ovat hänen poikiaan, Sigfrid Sirenius appi.


title: Geaugan piirikunta

text: Geaugan piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, jonka hallintokeskus on Chardon.


title: Geaugan piirikunta

text: Geaugan naapuripiirikuntia ovat Lake pohjoisessa, Astabula koillisessa, Trumbull kaakossa, Portage etelässä, Summit lounaassa ja Cuyahoga lännessä.


title: Geaugan piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 93 389 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin (96,9 %), mustiin (1,3 %), alkuperäisamerikkalaisiin (0,1 %) ja aasialaisiin (0,6 %).


title: Geaugan piirikunta

text: 7,9 % eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Rosette-sumu

text: Rosette-sumu on emissiosumu Yksisarvisen tähdistössä. Sumu on noin 80,0 × 60,0 kaariminuutin kokoinen, ja sen näennäinen kirkkaus on +6,0 magnitudia. Nykyään NGC kohteet NGC 2237, NGC 2238, NGC 2239 ja NGC 2246, joista 2237:ää on käytetty koko sumun merkintänä, kuuluvat sumuun. Sumun keskellä sijaitsee avoin tähtijoukko NGC 2244, jonka suhteellinen kirkkaus on +4,80 magnitudia ja läpimitta 24 kaariminuuttia.


title: Kirka keikalla

text: Kirka keikalla on suomalaislaulaja Kirkan vuonna 1969 julkaistu ensimmäinen albumi. Albumi on niin sanottu studiolive, joka on äänitetty suorana Scandia-Studiossa. Albumin sisältö koostuu cover-kappaleista. Levyllä soittaa Islanders-yhtye ja yleisönä toimii Kirkan faniklubin jäseniä. "Kirka keikalla" on ensimmäinen Suomessa tehty livealbumi.


title: Kirka keikalla

text: Kirka oli 1960-luvun loppupuolella saavuttanut menestystä hiteillään ”Hetki lyö”, ”Leijat” ja ”Ehkä suukon antaa saan”, joiden ansiosta hän oli noussut erääksi Suomen suosituimmista miesartisteista. Niinpä levy-yhtiö Scandia ryhtyi suunnittelemaan hänen ensimmäistä albumiaan. Levy-yhtiössä työskennelleen Harry Orvomaan ja Suosikki-lehden päätoimittaja Jyrki Hämäläisen ideoimana levystä tuli ensimmäinen suomalainen livealbumi. Projektiin osallistuivat myös Jaakko Salo sekä äänityksiä valvonut Esko Linnavalli.


title: Kirka keikalla

text: "Kirka keikalla" ei ollut täysin puhdas livealbumi, sillä se äänitettiin todellisuudessa Scandian studioilla Helsingin Kulttuuritalolla. Kappaleet esitettiin kahteen kertaan ja parhaat valittiin levylle. Yleisö koostui Kirkan fan clubin jäsenistä, joita tuolloin oli 1 500 henkilöä. Tilaisuuden järjestäjille koitui ongelmia, kun heistä noin 800 oli pyrkimässä sisään. Kaikki eivät mahtuneet esitykseen, vaan joutuivat jäämään ulkopuolelle. Yleisöä yritettiin vaihtaa settien välillä, mutta sisään päässeet eivät suostuneet poistumaan. Kirkan mukaan tilanne muodostui niin uhkaavaksi, että hetken aikaa harkittiin poliisin kutsumista paikalle.


title: Kirka keikalla

text: Albumi osoittautui vasten kaikkia odotuksia menestykseksi ja maaliskuussa 1969 siitä tuli Suomen listaykkönen. Myös Kirka arvosti ensialbumiaan:


title: Kirka keikalla

text: Suomalainen musiikkitoimittaja Jake Nyman on sanonut "Kirka keikalla" -albumin olevan ”sisältönsä puolesta erittäin kunnianhimoinen ja poikkeuksellinen projekti aikana, jolloin suomalaiset hittilistat olivat täynnä mahtipontisia ja pateettisia iskelmiä.” Nymanin mielestä albumi on myös ajankohtaan nähden erittäin korkeatasoinen ja onnistunut.


title: Kirka keikalla

text: A-puoli


title: Kirka keikalla

text: B-puoli


title: Kirka keikalla

text:
The Islanders
Mukana myös
Lähde:


title: Stevan Horvat

text: Stevan Horvat (s. 7. lokakuuta 1932 Svetozar Miletić, Sombor, Vojvodina) on kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, joka edusti kansainvälisellä tasolla Jugoslaviaa.


title: Stevan Horvat

text: Horvat voitti maailmanmestaruuden 70 kilogramman painoluokassa 1963 Helsingborgissa ja 1966 Toledossa. MM-hopeaa hän saavutti kolmesti (1961, 1962 ja 1965). Viimeisissä arvokilpailuissaan, 1968 Mexico Cityn olympialaisissa, hän saavutti hopeaa jäätyään kaksissa edellisissä olympiakisoissa neljänneksi.


title: Stevan Horvat

text: Välimeren kisoissa Horvat voitti kultaa 1959 (78-kiloisissa) ja 1967. Balkanin mestaruuden hän voitti kolmesti peräkkäin vuosina 1960–1962. Jugoslavian mestaruuksia hän saavutti urallaan 11 kappaletta.


title: NGC 2174

text: NGC 2174 on emissiosumu Orionin tähdistössä. Se sijaitsee noin 6 400 valovuoden etäisyydellä Maasta. Sumun näennäinen kirkkaus on 6,9 magnitudia, ja sen koko on 40 x 30 kaariminuuttia.


title: NGC 2174

text: Sumun löysi 6. helmikuuta 1877 ranskalainen tähtitieteilijä Édouard Jean-Marie Stephan.


title: Hot Rocks 1964–1971

text:
Hot Rocks 1964–1971 on The Rolling Stonesin vuonna 1971 julkaistu kahden levyn kokoelma-albumi.
Se julkaistiin alun perin ainoastaan Yhdysvalloissa, Britanniassa albumi julkaistiin vasta vuonna 1990.


title: The Black Bisons

text: The Black Bisons oli vuosina 1981–1983 toiminut suomalainen rockabilly-yhtye.


title: The Black Bisons

text: Kokoonpano sai alkunsa, kun tamperelaisella Buddy Rider 'n' The Black Bisons -yhtyeellä oli keikka Porissa Rientolan tanssipaikalla samaan aikaan paikallisen Red Clay Ramblersin kanssa. Vastikään singlen julkaisseen yhtyeen jäsenet sekä manageri Mika Feinik olivat niin otettuja porilaisbändin suosiosta ja soundista, että he hajottivat oman kokoonpanonsa ja onnistuivat suostuttelemaan kolme porilaista kiertueelle ja levyn tekoon.


title: The Black Bisons

text: The Black Bisons julkaisi ainoaksi jääneen albuminsa "Rockin' Days" syksyllä 1981. Turussa Fifty-Fifty -studiolla äänitetty levy mainittiin vuoden 1982 Mitä Missä Milloin -kirjassa "vielä kelvollisena rockabillylevynä".


title: Luettelo Suomen muinaistulokkaista

text:
Tämä on luettelo Suomen muinaistulokkaista. Suomen muinaistulokkaat ovat kasveja, jotka ovat kulkeutuneet maahan ennen 1600-luvun alkupuolta ihmisen toiminnan myötävaikutuksella, kuten merenkulun tai kaupan vuoksi.
__notoc__


title: Alapitkä

text: Alapitkä on kylä ja taajama Lapinlahden kunnassa Valtatie 5 ja Savon radan varrella, kunnan keskustasta noin 20 kilometriä etelään. Alapitkän taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 409 asukasta.


title: Alapitkä

text: Alapitkän kylä on osa vanhaa kulttuurimaisemaa, jolle leimaa-antavaa ovat suuret, viljavat peltoaukeat ja peltojen keskellä sijaitsevat maatilat. Peltoaukeat sijaitsevat suurimmaksi osaksi Alapitkäjärven ympärillä. Kuopioon on Alapitkältä matkaa 39 km, Kuopion lentoasemalle 27 km, Siilinjärvelle 17 km, Varpaisjärven taajamaan 28 km. Tahkovuori on Alapitkältä 44 km:n päässä. Alapitkällä on myös rautatieasema, joka on nykyään vain tavaraliikenteen käytössä ja junien ohituspaikkana; henkilöliikenne Alapitkälle päättyi vuonna 1984. Alapitkällä on myös Fingridin 400 kV sähköasema. Kylän lähellä virtaavan Hovinjoen Korkeakoskessa on jo 1920-luvulla rakennettu pieni voimalaitos, joka on kytketty Savon Voima Oy:n verkkoon. Kevättulvien aikaan voimakkaasti kuohuva Korkeakoski on nähtävyys tulvaveden virratessa voimalaitospadon yli.


title: Alapitkä

text: Alapitkällä on ala-aste, päiväkoti, luterilainen kirkko ja pieni hautausmaa sekä ortodoksinen tsasouna. Valtakunnallinen nähtävyys on Alapitkällä toimiva Suomen asutusmuseo. Asutustoiminnan muistomerkki on sijoitettu Alapitkän tsasounan lähelle.


title: Alapitkä

text: Pieni kyläkauppa Alapitkän Eväskori myy päivittäistavaroita ja tarjoaa myös postipalveluita.. Alapitkällä on ollut näihin päiviin saakka Osuuspankki Poppian konttori, mutta sen toiminta loppui Alapitkällä 28.2.2013, koska pankkitoiminta on siirtynyt pankkikonttoreista pitkälti Internetiin. Alapitkällä pankkitoiminta alkoi 1910 Alapitkän Osuuskassan perustamisella joten pankkitoimintaa Alapitkällä harjoitettiin yli 100 vuoden ajan.


title: Alapitkä

text: Alapitkän nuorisoseuran toimintaan kuuluu vuosittaiset esitykset kesäteatterissa, jonka katsomo on katettu.. Johannes Linnankosken romaanin Pakolaiset keskeiset tapahtumat sijoittuvat Alapitkälle..


title: NGC 2950

text: NGC 2950 on tyypin SB0 sauvaspiraaligalaksi, joka sijaitsee Ison karhun tähdistössä. Galaksin keskimääräinen läpimitta on 2,7 × 1,8 kaariminuuttia ja näennäinen kirkkaus +10,9 magnitudia.


title: NGC 2950

text: Galaksin löysi saksalais-brittiläinen astronomi William Herschel vuonna 1790 maaliskuun 19. päivänä. Galaksia voidaan myös merkitä UGC 5176 , MCG 10-14-32 , ZWG 289.16 ja PGC 27765


title: NGC 2935

text: NGC 2935 on tyypin SBb sauvaspiraaligalaksi, joka sijaitsee Vesikäärmeen tähdistössä. Galaksin keskimääräinen läpimitta on 3,6 × 2,8 kaariminuuttia ja näennäinen kirkkaus +11,4 magnitudia.


title: NGC 2935

text: Galaksin löysi saksalais-brittiläinen astronomi William Herschel vuonna 1786 maaliskuun 20. päivänä. Galaksia voidaan merkitä myös merkinnöillä ESO 565-23, MCG -3-25-11, UGCA 169, IRAS09344-2054 tai PGC 27351.


title: Uustulokas

text: Uustulokas on kasvilaji, joka on kulkeutunut ihmisen myötävaikutuksella uudelle maantieteelliselle alueelle suhteellisen äskettäin.


title: Uustulokas

text: Suomessa uustulokkaina pidetään kasveja, jotka ovat kulkeutuneet maahan ihmisen myötävaikutuksella 1600-luvun alkupuolella tai sen jälkeen. Rajaa on pidetty Pohjoismaihin soveltuvana muinais- ja uustulokkaan karkeana aikarajana.


title: Uustulokas

text: Uustulokkaat on jaoteltu vakinaisiin ja satunnaisiin uustulokkaisiin. Hävinnyt uustulokas katsotaan satunnaiseksi. Muinaistulokkuus tai uustulokkuus ei riipu maasta, vaan alueesta. Esimerkiksi Suomessa jotkin maan eteläosan muinaistulokkaat voivat olla Pohjois-Suomessa uustulokkaita.


title: Suomen uustulokkaat

text: Suomen uustulokkaat ovat kasveja, jotka ovat kulkeutuneet Suomeen 1600-luvun alun jälkeen ihmisen toiminnan, kaupan, liikenteen, maanviljelyn jne. vuoksi. Tätä ennen Suomeen ihmisen myötävaikutuksella kulkeutuneet kasvit ovat muinaistulokkaita. Suuri joukko kasvilajeja on uustulokkaita koko maassa. Aiemmin monet kasvilajit ovat päätyneet Suomeen mm. painolastimaan, heinänsiemenen ja venäläisten sotajoukkojen mukana. Nykyään uudet kasvilajit ovat yleensä puutarhakarkulaisia. Jotkin kasvit ovat alkuperäisiä tai muinaistulokkaita yleensä Etelä-Suomessa, mutta esiintyvät uustulokkaina alueellisesti pohjoisempana, esimerkiksi Perämeren rannoilla Oulun seudulla.


title: Suomen uustulokkaat

text: Suomessa vakiintuneita, yleisiä kasvilajeja, jotka ovat koko maassa uustulokkaita:


title: NGC 1808

text: NGC 1808 on sauvaspiraaligalaksi, joka sijaitsee Kyyhkysen tähdistössä. Galaksi sijaitsee noin 40 miljoonan valovuoden etäisyydellä maasta. Sen näennäinen kirkkaus on +9,90 magnitudia ja keskimääräinen läpimitta 6,5 x 3,9 kaariminuuttia.


title: NGC 1808

text: NGC 1808:n löysi skotlantilainen astronomi, James Dunlop, 20. toukokuuta vuonna 1826.


title: Juhana Leideniläinen

text: Juhana Leideniläinen (oik. "Jan Beuckelszoon", 1509−1536) oli leideniläinen räätäli ja ravintolaisäntä, joka tuli vuonna 1534 Jan Matthyksen kanssa kasteenuudistajain vaeltajaprofeettana Münsteriin ja pani toimeen jyrkkiä sosiaaliuudistuksia, kuten omaisuudenyhteisyyden ja monivaimoisuuden. Vuonna 1525 Münsterin piispa valloitti kaupungin ja mestautti Juhanan sekä tämän apurit.


title: Mauritanian vallankaappaus 2008

text: Vuoden 2008 Mauritanian vallankaappauksessa presidentin joukkojen komentaja Mohamed Ould Abdel Azizin johtama sotilasjuntta kaappasi vallan 6. elokuuta syrjäyttäen vaaleilla maaliskuussa 2007 valitun presidentti Sidi Ould Cheikh Abdallahin. Juntta perusti 11-henkisen sotilaskomentajista koostuvan neuvoston maata hallitsemaan ja ilmoitti järjestävänsä vapaat presidentinvaalit mahdollisimman pian.


title: Mauritanian vallankaappaus 2008

text: Sotilaat piirittivät presidentin palatsin ja sieppasivat keskiviikkona presidentin, pääministeri Yahya Ould Ahmed Waghfin sekä sisäministerin sen jälkeen, kun presidentti erotti kaksi korkea-arvoista armeijan virkamiestä poliittisen kriisin vuoksi. Lisäksi sotilaat ottivat haltuunsa valtion radio- ja televisiokanavan.


title: Mauritanian vallankaappaus 2008

text: Vallankaappausta edelsi maan hallituksen saama epäluottamuslause ja uudelleenjärjestely. 4. elokuuta 48 kansanedustajaa jätti parlamentin.


title: Mauritanian vallankaappaus 2008

text: Euroopan komissio tuomitsi vallankaappauksen ja uhkasi keskeyttää neuvottelut 156 miljoonan euron lisäapupaketista vuosille 2008–2013. Myös YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon piti vallankaappausta valitettavana.


title: Lipputanko

text: Lipputanko on tanko, johon ripustetaan lippu. Sen rakenne ja muoto riippuu käyttöpaikasta ja liputustarkoituksesta, ja se voi olla kiinteä tai irrallinen.


title: Lipputanko

text: "Kenttäsalko" on vapaasti maastossa seisova lipputanko. Kenttäsalossa lippu liehuu vapaasti ja juhlavasti. Kenttäsalko on perinteisesti ollut puinen, mutta nykyisin ovat yleistyneet alumiiniset ja lujitemuotoiset salot, jotka ovat puisia kevyempiä, helpompia pystyttää ja tarvitsevat vain vähän huoltoa. Lippusalossa on nuppi, jossa voi olla narupyörä eli pylpyrä tai pyöristetty reikä narulle. Lippunaruna käytetään erikoispunontaista narua, jota punotaan pellavasta, hampusta tai nailonista. Narun vahvuus on 5–10 millimetriä.


title: Lipputanko

text: "Kattotankoja" käytetään enimmäkseen julkisissa rakennuksissa.


title: Lipputanko

text: "Seinätanko" kiinnitetään seinään asennettuun telineeseen, ja sen kallistuskulma on 30–40 astetta, jotta lippu voi liehua mihin suuntaan hyvänsä. Joskus seinätanko on vaakasuorassa. Seinätankoja käytetään esimerkiksi sisäänkäyntien yläpuolella tai molemmin puolin ovea.


title: Lipputanko

text: "Kantotankoja" kannetaan kulkueissa, marsseilla ja sisäliputuksessa. Lippukangas kiinnitetään tankoon naulaamalla, narulla tai metallikiskolla. Tanko on usein kaksiosainen kuljetuksen helpottamiseksi. Kantotangon yläpäässä on kärkikoriste, joka on tangon alkuperästä muistuttaen usein keihäänkärjen muotoinen. Tangon alapäässä on metallinen hela eli kenkäin, joka suojaa tankoa kulumiselta. Tangon materiaalina käytetään puuta tai metallia. Sisätilaisuuksissa tanko voidaan laittaa irralliseen lipputelineeseen.


title: Lipputanko

text: Vuonna 2012 maailman korkeimman haruksettoman lipputangon aseman sai Tadžikistanin pääkaupunki Dušanbehen pystytetty 165 metriä korkea lipputanko. Syksyllä 2014 tittelin vei Saudi-Arabian Jeddaan pystytetty 171-metrinen lipputanko. Rakenteeltaan yli 100-metriset lipputangot ovat tyypillisesti onttoja metallirunkoisia mastoja, jonka sisällä on tikapuut huoltotöitä varten. Huippukorkean lipputangon nokkaan on sijoitettu esimerkiksi lentoestevalot.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Gulag: Vankileirien saaristo (), on neuvostoliittolaisen kirjailijan Aleksandr Solženitsynin kirjoittama kolmiosainen teos Neuvostoliiton vankileirijärjestelmästä Gulagista. Teos ilmestyi viivyttelyn jälkeen venäjäksi Pariisissa vuonna 1973. Ensimmäiset laitokset julkaistiin suomeksi nimellä Vankileirien saaristo.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text:
Teos perustuu Solženitsynin omiin kokemuksiin, 227 vangin todistuksiin ja Solženitsynin omiin tutkimuksiin rankaisujärjestelmän historiasta. Siinä pohditaan järjestelmän alkuperää kommunistihallinnon perustamisesta asti, josta neuvostojohtaja Lenin itse otti vastuun. Se kuvaa kuulusteluja, vankien kuljetuksia, vankilakulttuuria, vankien vastarintaa ja kapinointia sekä sisäisen karkotuksen harjoittamista. Solženitsyn arvioi, että Neuvostoliiton työleirijärjestelmässä oli ollut 1900-luvun kuluessa noin 60 miljoonaa ihmistä.
Solženitsyn kirjoitti teoksen jo 1960-luvun alkuvuosina, viitisen vuotta vankilasta ja karkotuksesta vapautumisensa jälkeen. Vapauduttuaan karkotuksesta 1960-luvun alussa Solženitsyn lähti pian Viroon keräämään vankitovereiltaan muistelmia "Gulag: Vankileirien saaristoa" varten.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Muistelmateoksessaan "Puskipa vasikka tammea" kirjailija antaa vihjeitä kirjoituspaikastaan. Hän puhuu ”hiljaisesta turvapaikasta” ja ”korvesta”, josta hän löysi rauhan. Tuo rauhallinen ja syrjäisä paikka sijaitsi Etelä-Virossa, Arnold Suden ja hänen perheensä maatilalla. Arnold Susi ja Solženitsyn olivat tutustuneet Lubjankan vankilassa. Sudet järjestivät kirjailijalle rauhallisen työtilan etelävirolaisesta maatalosta, jossa he olivat asuneet palattuaan Siperiasta. Solženitsyn asui siellä talvet 1965–1966 ja 1966–1967 ja kirjoitti "Gulag: Vankileirien saariston."


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Tekeillä oleva kirja oli vaarallinen sekä tekijälle itselleen että Neuvostoliiton hallitukselle. Sen vuoksi Solženitsyn yritti elää Virossa mahdollisimman huomaamattomana. Sudet kertoivatkin naapurille, että maatalon asukas oli väitöskirjaansa viimeistelevä tutkija, jota ei saanut häiritä.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Solženitsyn tiesi alusta alkaen, että Kremlin reaktio hänen teoksensa johdosta ei tulisi olemaan myönteinen. Turvallisuuspoliisi KGB:n urkkijat saivat vihiä "Gulag: Vankileirin saariston" käsikirjoituksen olemassaolosta jo lokakuussa 1965 nauhoittaessaan salaa kirjailijan keskusteluja erään tuttavansa kanssa. Solženitsyn kertoi kirjoittavansa teostaan suuren tunnekuohun vallassa: ”...on kuin laava virtaisi kun kirjoitan "Saaristoa", on mahdotonta keskeyttää.” Käsikirjoituksesta oli kirjailijan mukaan tässä vaiheessa valmiina jo 240 liuskaa. Hän kaavaili ”päästävänsä maanvyöryn liikkeelle” vuosien 1972−75 tienoilla. Teoksen vaikutuksen Kremlin johtajiin kirjailija tiesi: ”Saaristo murhaa heidät. Se tulee olemaan tuhoisa.” Tästä tietoisena Solženitsyn salasi käsikirjoituksen muilta kuin lähimmiltä ystäviltään ja avustajiltaan. Hän päätti säilyttää sen eräänlaisena henkivakuutuksena siltä varalta, että hänet vangittaisiin tai murhattaisiin.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Solženitsynille myönnettiin kirjallisuuden Nobel-palkinto 1970, mutta hän ei uskaltanut lähteä noutamaan sitä Tukholmasta, koska se olisi merkinnyt maanpakoa. Kustantamoille Pariisissa ja New Yorkissa toimitettiin salaa mikrofilmit "Gulag: Vankileirien saaristosta". Salaisessa välitystyössä oli mukana ruotsalainen Moskovan ulkomaankirjeenvaihtaja Stig Fredrikson.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Solženitsyn halusi aluksi kirjan ilmestyvän Neuvostoliitossa, ja hän pyysi viivyttämään sen julkaisua lännessä. Syyskuussa 1973 Solženitsyn muutti mielensä julkaisemisesta, koska hänelle selvisi, että KGB oli löytänyt kopion hänen kirjastaan kuulusteltuaan hänen konekirjoittajaansa, joka oli pian sen jälkeen hirttäytynyt.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: "Gulag: Vankileirien saaristo" julkaistiin Pariisissa heti joulun 1973 jälkeen venäjäksi, jonka jälkeen neuvostoviranomaiset aloittivat Solženitsynin kovennetun painostuksen. 13. helmikuuta 1974 hänet karkotettiin Neuvostoliitosta, ja hän menetti kansalaisuutensa.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Kirjan julkaisemisella oli välitön vaikutus. Se ei ainoastaan paljastanut vankileirien Gulagin laajuutta ja laatua, vaan myös kyseenalaisti neuvostojärjestelmän perustan.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Suomessa Solženitsynin kirjoja aikaisemmin julkaissut kustantamo Tammi torjui kohutun suomennoksen "Vankileirien saaristo" julkaisemisen ulkopoliittisista syistä. Tammessa tiedettiin kirjan olevan poliittista räjähdysainetta heti, kun oli tutustuttu sen englannin- ja ruotsinkielisiin käännöksiin. Kirjan pelättiin vahingoittavan Suomen virallista neuvostoystävällistä ulkopolitiikkaa vuonna 1974. Tällöin elettiin kaikkein voimakkainta suomettuneisuuden aikaa, jolloin lehdistö ja myös kirjakustantamot taipuivat itsesensuuriin aiheissa, joiden oletettiin olevan Neuvostoliitolle kiusallisia.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Tammi joutui painostuksen alaiseksi ja luopui hankkeesta. Pääministeri Kalevi Sorsa oli ruotsalaisen kustantajan Wahlström & Widstrandin (W&W) kustantajan Per Gedinin muistelmien "Förläggarliv" mukaan sanonut Tammen Jarl Hellemanille: "Tämä ei tietenkään ole painostusta, vaan kustantaja päättää itse julkaistako vai ei. Hän antoi myös ymmärtää, ettei tätä keskustelua heidän välillään ollut koskaan käyty."


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Sorsan taustalla oli vielä presidentti Urho Kekkonen, joka "pani sanat Sorsan suuhun", kuten Erkki Vettenniemi kirjoittaa artikkelissaan. Helleman oli päättänyt siirtää suomennoksen oikeudet ulkomaiselle kustantajalla, ja ensisijalla oli W&W, jonka edustaja Gedin kuuli asiasta ottaessaan yhteyttä Hellemaniin. W&W:llä oli jo ruotsinnoksen oikeudet. Myös Jörn Donner oli suunnitellut suomennoksen julkaisemista, mutta sai kuulla olevansa asiassa myöhässä: W&W oli jo saanut oikeudet. Paitsi ruotsinnos, myös suomennos oli W&W:lle tuottoisa. Donner oli suunnitellut perustavansa julkaisua varten mittatilauskustantamon. Myös Kauko Kare oli ottanut yhteyttä Solženitsynin edustajaan Fritz Heebiin, jotta hänen Alea-kirjansa saisi julkaista sen. Helleman ei kuitenkaan halunnut sen tapaisen "poliittisen yrittäjän" saavan jukaisuoikeuksia, eikä Heeb edes vastannut Kareelle. Sopimuskin oli jo tehty W&W:n kanssa.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Tammen kustannuspäällikkö Hannu Harju kirjoittaa vuonna 2015, ettei teos ollut Solženitsynin aiempiin teoksiin verrattuna vaarallisempi tai kiusallisempi, vaan syynä julkaisematta jättämiseen oli kirjailijan Nobelin-palkinnon ansiosta saama maailmanlaajuinen julkisuus toisinajattelijana.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Paljon venäläistä ja neuvostoliittolaista kirjallisuutta kääntäneen Esa Adrianin suomennokseen sisältyi myös runsaasti teoksen ruotsintajan Hans Björkegrenin keräämää tausta- ja selitysmateriaalia, kuten henkilöhakemisto. Vaikka kirja oli myyntimenestys Suomessa – ensimmäinen osa 30 000 kappaletta – ruotsalainen kustantamo ei jatkanut kustannustoimintaa, vaan loput osat julkaisi pieninä painoksina 1976 ja 1978 pienkustantamo Kustannuspiste. Oikeistolaiseksi leimautunut kustantamo oli tunnettu neuvosto- ja kommunisminvastaisista teoksista: se julkaisi erityisesti Viron ja Baltian miehitysaikaa koskevia kirjoja, mikä vahvisti taistolaisten kylvämiä epäluuloja Solženitsynia kohtaan.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Kun Kustannuspiste oli julkaissut "Vankileirien saariston" jälkimmäiset osat, SKDL:n taistolaissiipeen lukeutunut kansanedustaja Heimo Rekonen teki eduskunnassa kyselyn, mihin toimiin hallitus oli ryhtynyt tai aikonut ryhtyä "mainitunlaisen Neuvostoliiton vastaisen kiihotustyön lopettamiseksi maassamme". Ulkoministeri Olavi J. Mattila vastasi, ettei Solženitsynin kirja "palvele Suomen ja Neuvostoliiton kansojen keskinäisen ystävyyden ja luottamuksen lujittamista", mutta lisäsi uskovansa Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden olevan niin vakaalla pohjalla, ettei "moinen yksittäinen teos" voinut järkyttää niitä.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Kirjailija Sofi Oksanen osti teoksen julkaisuoikeudet, ja teos ilmestyi huhtikuussa 2012 hänen kustantamonsa Silberfeldtin kautta huhtikuussa 2012 nimellä "Gulag – Vankileirien saaristo". Martti Anhava teki uutta laitosta varten jonkin verran muutoksia. Kankeita rakenteita on korjattu, venäjän kielen translitterointia on saatettu ajan tasalle ja alkuperäisen laitoksen nimikirjaimia on avattu uudemman venäjänkielisen laitoksen mukaisesti. Solženitsyn oli alun perin käyttänyt nimikirjaimia suojellakseen elossa olleita. Kaikkien nimien oikeellisuutta hän ei myöskään voinut varmistaa. Teoksen suomenkieliseenkin nimeen haluttiin Gulag, koska käsite on kirjan myötä tullut kansainvälisesti tunnetuksi.


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: "Gulag: Vankileirien saaristo" ja "Ivan Denisovitšin päivä" ovat pakollisia oppikirjoja keskikouluissa Venäjän federaatiossa


title: Gulag: Vankileirien saaristo

text: Lähde:


title: Kalifornia-sumu

text: Kalifornia-sumu tai NGC 1499 on kaasusumu, joka sijaitsee Perseuksen tähdistössä noin 36' Xi Perseistä pohjoiseen. Sumu on noin 1000 valovuoden etäisyydellään Maata lähinnä sijaitseva HII-alue, tähtiensyntymäalue. Sumua on erittäin hankala havaita sen matalan pintakirkkauden takia.


title: Kalifornia-sumu

text: Sumun löysi vuonna 1884 amerikkalainen astronomi Edward Barnard. Nimensä sumu on saanut Kalifornian osavaltiosta.


title: Kaunis ihminen

text: Kaunis ihminen on Juha Tapion vuonna 9. lokakuuta 2006 ilmestynyt viides studioalbumi.


title: Kaunis ihminen

text: Levyn ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale "Kelpaat kelle vaan", toisena "Hengittää". Kolmantena singlenä julkaistiin levyn avausraita "Anna pois itkuista puolet", jonka B-puolena oli albumin nimiraita. Neljäntenä ja samalla viimeisenä singlenä julkaistiin alkuvuodesta 2007 kappale "Koneet kiinni", jota lähetettiin ainoastaan radioille promosinglenä. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2. Se on myynyt platinaa, kaikkiaan yli 40 000 kappaletta.


title: Sheryl Swoopes

text: Sheryl Denise Swoopes (s. 25. maaliskuuta 1971) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka pelaa ammattilaisena Seattle Stormissa WNBA-liigassa. Swoopes on kolminkertainen olympiavoittaja ja hänet on kolme kertaa valittu WNBA:n arvokkaimmaksi pelaajaksi ("MVP"). Häntä pidetään kaikkien aikojen parhaana naiskoripalloilijana, naiskoripalloilun Michael Jordanina.


title: Sheryl Swoopes

text: Swoopes solmi sopimuksen WNBA-joukkue Houston Cometsin kanssa sarjan perustamisvuonna 1997. Hän synnytti lapsensa samana vuonna ja pelasi Cometsissa kauden viimeisen kolmanneksen, jolloin hän johdatti joukkueen sarjan mestaruuteen. Hän pelasi joukkueessa yksitoista kautta (1997–2007), voitti WNBA:n mestaruuden neljä kertaa (1997–2000) ja valittiin sarjan arvokkaimmaksi pelaajaksi kolme kertaa (2000, 2002, 2005) sekä arvokkaimmaksi puolustuspelaajaksi kolme kertaa (2000, 2002, 2003). Kaudeksi 2008 Swoopes siirtyi Seattle Stormiin.


title: Sheryl Swoopes

text: Yhdysvaltain naisten koripallomaajoukkueessa Swoopes on voittanut kolme olympiakultaa 1996, 2000 ja 2004.


title: Emek-Muovi

text:
Emek-Muovi Oy on muovisia leikkirekkoja valmistava yritys. Se aloitti vuonna 1983 valmistamalla autoja, joissa malleina käytettiin Volvoja sekä Mercedes-Benzejä. Kahden vuoden kuluttua yritys siirtyi muovisiin kuorma-autoihin, joiden malleina olivat Scania ja Volvo. Vuonna 2012 Emek valmisti Scanian ja Volvon sivussa myös MAN-kuorma-autoja. Malleja on erilaisia aina pienistä maansiirtoautoista isoihin puoliperävaunuihin. Tehdas valmistaa myös leluversiota Ponssen metsäkoneesta ja Lännen kaivurista.
Yrityksen tehdas sijaitsee Nummi-Pusulan Saukkolassa, Lohjalla. Vuosituotanto on noin 70 000 rekkaa ja kuorma-autoa. Turun museon kokoelmissa on kaksi Emekin tuotetta, rekka ja Lännen OY:n kaivuri, Metsämuseossa on neljä rekka-autoa ja työkonetta.


title: Women’s National Basketball Association

text: Women’s National Basketball Association (WNBA) on naisten koripalloilun ammattilaissarja Yhdysvalloissa. Sarjaa perustettiin vuonna 1996, ja se aloitti toimintansa 1997. Sarjaa pelataan kesäisin, runkosarja toukokuusta syyskuuhun ja pudotuspelit syys–lokakuussa.


title: Women’s National Basketball Association

text: WNBA:ssa pelaa 12 joukkuetta, jotka runkosarjassa muodostavat kaksi kuuden joukkueen konferenssia. Sarjassa on vuosien varrella pelannut yhteensä 18 joukkuetta. Näistä neljä on lopettanut toimintansa ja kaksi siirtynyt toiselle paikkakunnalle.


title: Women’s National Basketball Association

text: Moni WNBA-seura tulee kaupungista, jossa toimii myös NBA-joukkue, ja pelaa tämän kanssa samassa areenassa.


title: Suomen erämaalaki

text: Suomen erämaalaki on erityislaki, joka kohdistuu Lapissa oleviin erämaihin. Vastuuministeriönä toimii Suomen ympäristöministeriö.


title: Suomen erämaalaki

text: Lain tarkoituksena on perustaa erämaa-alueita alueiden erämaaluonteen säilyttämiseksi, saamelaiskulttuurin ja luontaiselinkeinojen turvaamiseksi sekä luonnon monipuolisen käytön ja sen edellytysten kehittämiseksi.


title: Suomen erämaalaki

text: Erämaa-alueet:


title: Bojan Radev

text: Bojan Radev (s. 25. helmikuuta 1942) on bulgarialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Bojan Radev

text: 97 kilogramman painoluokassa paininut Radev saavutti urallaan kaksi olympiakultaa: 1964 Tokiosta ja 1968 Mexico Citystä. Maailmanmestaruuden hän voitti 1966 Toledossa. MM-hopeaa Radev saavutti 1962 Toledosta ja 1967 Bukarestista, missä kultaa vei seuraavana vuonna Meksikon olympialaisissa hopealle jäänyt Nikolai Jakovenko. Radev saavutti urallaan lisäksi EM-hopeaa 1968 Västeråsista.


title: Bojan Radev

text: Seuratasolla Radev edusti Levski Sofiaa.


title: Mulla Nasraddin

text: Mulla Nasraddin syntyi 1200-luvulla Hortun kylässä Eskişehirin maakunnassa, josta muutti Aksehiriniin ja myöhemmin Konyaan.


title: Mulla Nasraddin

text: Hänestä kerrotaan lukuisia tarinoita ja vitsejä, ja hänen yksinkertaisuutensa taakse kätkeytyy syvää viisautta: hänestä kertovia tarinoita on otettu myös islamilaisen mystiikan käsikirjoihin. Myös Lähi-idän kansanhuumori kukoistaa tässä tunnetuimmassa edustajassaan. Hän on hyvin tunnettu hahmo niin Iranissa, Turkissa, Egyptissä, Kreikassa kuin monissa muissakin maissa. Armenialais-kreikkalainen mystikko G. I. Gurdjieff mainitsee Mulla Nasraddinin tärkeäksi oppi-isäkseen.


title: Liimanninkosken lehtojensuojelualue

text: Liimanninkosken lehtojensuojelualue on Metsähallituksen omistama lehtojen suojelualue, joka sijaitsee Muhoksella.


title: Liimanninkosken lehtojensuojelualue

text: Alue perustettiin tutkimusalueeksi vuonna 1923 nimellä Pyhäkosken kokeilualue, vuonna 1969 sen nimi vaihtui Muhoksen tutkimusalueeksi ja vuoden 2008 alusta se siirtyi Metsäntutkimuslaitokselta Metsähallitukselle. Alueen nimi muuttui samalla Liimanninkosken lehtojensuojelualueeksi. Alue on yksi Rokua Geoparkin kohteista ja kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan. Sen läpi virtaa Muhosjoki syvässä laaksossa. Alueen kohdalla näkyvästi meanderoituneen joen rinteillä on lehtometsää, painanteet ovat osin soistuneet ja Liimanninkosken kohdalla joen pohjoispuolella on selvästi erottuva juolua, mutta ylempänä on vanhoja niitty- ja ketomaita. Alueella on merkitty luontopolku ja Liimanninkosken kohdalle on rakennettu laavu nuotiopaikkoineen. Niityille on kunnostettu latoja ja suurempi talousrakennus. Alueelle on opastettu tieyhteys valtatie 22:lta, Suokylän kohdalta Hirsijärvelle menevää tietä pitkin sinne on noin seitsemän kilometriä. Alueen sisääntulokohdassa on pysäköintipaikka ja opastetaulu.


title: Fritz Stange

text: Friedrich "Fritz" Stange (20. syyskuuta 1936 Ludwigsburg – 4. elokuuta 2013 Stuttgart) oli länsisaksalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, maailman- ja euroopanmestari.


title: Fritz Stange

text: Stange voitti vuonna 1966 57 kilogramman painoluokassa kultaa sekä toukokuussa käydyissä Essenin EM-kisoissa että kesäkuussa Toledon MM-kisoissa. Edellisvuonna hän oli saavuttanut hopeaa Tampereen MM-kisoissa. Tokion kesäolympialaisissa 1964 hänen sijoituksensa oli viides. Stange kilpaili kesäolympialaisissa Tokion lisäksi myös Roomassa 1960 ja Méxicossa 1968.


title: Suomen lehtojensuojeluasetus

text: Suomen lehtojensuojeluasetus on Suomen luonnonsuojelulakiin perustuva asetus, joka määrittelee 53 lehtojensuojelualuetta.


title: Mahmut Atalay

text: Mahmut Atalay (30. maaliskuuta 1934 Çorak, Çorum – 4. joulukuuta 2004 Ankara) oli turkkilainen vapaapainija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Mahmut Atalay

text: Vuonna 1959 Atalay voitti kultaa Välimeren kisoissa 78 kilogramman painoluokassa ja 1963 70 kilogramman painoluokassa. 1963 Helsingborgin MM-kisoissa hän sijoittui 70 kilogramman painoluokassa neljänneksi samoin kuin seuraavana vuonna Tokion olympialaisissa. 1965 Manchesterin MM-kisoissa hän sijoittui hopealle.


title: Mahmut Atalay

text: Vuonna 1966 Atalay siirtyi 78 kilogramman painoluokkaan ja sijoittui toukokuussa Karlsruhen EM-kisoissa hopealle. Reilua kuukautta myöhemmin hän voitti maailmanmestaruuden Toledon MM-kisoissa. Seuraavana vuonna hän jäi kotimaassaan käydyissä EM-kisoissa hopealle kultamitalin mentyä toistamiseen Juri Šahmuradoville. Saman vuoden MM-kisoissa Atalay sijoittui neljänneksi.


title: Mahmut Atalay

text: Viimeisiksi jääneissä arvokisoissaan 1968 Mexico Cityn olympialaisissa Atalay voitti kultamitalin.


title: Pat Jennings

text: Patrick Anthony Jennings (brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsen, s. 12. kesäkuuta 1945 Newry, Downin kreivikunta) on pohjoisirlantilainen jalkapalloilija. Hän pelasi Pohjois-Irlannin maajoukkueen maalivahtina 119 ottelua, millä hän on maajoukkueensa ottelutilaston ykkönen. Pat Jennings pelasi uransa aikana yli 1 000 huipputason peliä.


title: Pat Jennings

text: Jennings aloitti pelaajauransa kotikaupungissaan Newryssä kuusitoistavuotiaana.


title: Pat Jennings

text: Pat Jennings vietti kolmetoista vuotta White Hart Lanella, missä hän pelasi 472 liigaottelua Spurseille, ja 591 ottelua kaikissa kilpailuissa. Hän voitti FA Cupin vuonna 1967, Englannin liigacupin 1971 ja 1973 ja UEFA Cupin 1972.


title: Pat Jennings

text: Vuonna 1973 "FWA" nimesi hänet vuoden jalkapalloilijaksi. Kolme vuotta myöhemmin hän sai "PFA:n" version palkinnosta.


title: Pat Jennings

text: Elokuussa 1977 hän siirtyi Arsenaliin. Jennings auttoi Arsenalin FA Cupin finaaliin 1978, 1979 ja 1980.


title: Pat Jennings

text: Hän oli kutsuvieraana Shamrock Roversissa piakkoin vuoden 1986 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen jälkeen.


title: Pat Jennings

text: Jennings debytoi Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkueessa kahdeksantoistavuotiaana. Hän pelasi viimeisen maajoukkueottelunsa 41-vuotissyntymäpäivänään. Ottelu pelattiin Brasiliaa vastaan (Brasilia voitti 3–0). Ottelu oli Pohjois-Irlannin ryhmän viimeinen peli 1986 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa. Nämä olivat Jenningsin toiset maailmanmestaruuskilpailut. Aiemmin hän pelasi jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1982.


title: Janne Tuohino

text: Janne Tuohino (s. 22. toukokuuta 1975 Kiiminki) on suomalainen ralliautoilija, joka on kilpaillut 40 MM-rallissa useilla eri autoilla.


title: Janne Tuohino

text: Tuohino osallistui ensimmäiseen kilpailuusa kotikuntansa Kiimingin Rallisprintissä 1993 Ford Escort RS 2000 -autolla. Vuonna 1995 Tuohino osallistui nuorten SM-sarjaan ja samana vuonna hänet valittiin AKK:n nuorten rallivalmennusryhmään. Vuonna 1999 Tuohino voitti N-ryhmän ja vuonna 2001 A-ryhmän suomenmestaruuden. Vuonna 2002 hän osallistui junioreiden SM-sarjaan ja saavutti heti ensimmäisellä kaudellaan kolmannen sijan. Samana kautena Tuohino ajoi ensimmäistä kertaa yksityistallin Ford Focuksella. Vuonna 2004 Tuohino saavutti Suomen MM-rallin viidennen sijan ja seuraavalla kaudella hän pääsi Škodan tehdastallin kuljettajaksi.


title: Janne Tuohino

text: Kaudella 2008 Tuohino ajaa rallin SM-sarjaa. Tähän mennessä hän on voittanut sarjan kolmesta osakilpailusta yhden ja sijoittunut kerran kolmanneksi. Kaudella 2011-2012 hän ajoi sm-rallia. Hän ajoi kolme ensimmäistä kisaa Ford Fiesta S2000 autolla. Kaudella 2012-2013 hän ei aja mitään ralli-sarjaa. Hän asuu tällä hetkellä Arabiemiraateissa ja ajaa motocrossia. Vuonna 2014 Janne palasi auton rattiin kolmen vuoden tauon jälkeen menestyksekkäästi. Hän voitti Arctic Lapland Rallyn Ford Fiesta R5:sella. Kyydissä hänellä oli Markku Tuohino. Tuohino ajoi myös omien sanojensa mukaan harrastusmielessä vuoden 2016 Neste Rallissa Qatarista vuokratulla Ford Fiesta R5. Loppusijoitus oli yleiskilpailun 25. sija ja WRC2:n 11.


title: Janne Tuohino

text: Siviilitöinään Tuohino pyörittää rakennusliikettä Kiimingissä.


title: Selkäjänne

text: Selkäjänne ("chorda dorsalis", "notochorda") on selkäjänteisillä suolen ja selkäytimen välissä sijaitseva sauvamainen, jaokkeeton ja kimmoisa tukielin. Selkäjänteisten pääjaksoon kuuluvilla selkärankaisilla päätukielimeksi kehittyy selkäranka, mutta kaikilla selkärankaisilla esiintyy sikiöaikana selkäjänne yhtenäisenä elimenä. Pienille vesieläimille kuten sulkiaisille selkäjänne riittää sellaisenaan päätukielimeksi. Myös alkeellisilla kaloilla selkäjänne säilyy sellaisenaan.


title: Lecce

text: Lecce () on kaupunki Apulian alueella Italian "saappaankorossa". Se on Leccen maakunnan pääkaupunki. Leccen pinta-ala on 238 km² ja asukasluku noin 95 000.


title: Lecce

text: Messapien perustama "Sybar"-niminen kaupunki sijaitsi perimätiedon mukaan Troijan sodan aikaan kolme kilometriä nykyisestä Leccestä lounaaseen. Myöhemmin sen valtasivat iapigit sekä 200-luvulla eaa. roomalaiset, jotka antoivat kaupungille nimen Lupiae.


title: Lecce

text: Keisari Hadrianuksen aikana kaupunki siirrettiin nykyiselle paikalleen ja se sai nimen Licea (Litium). Kaupungissa oli tuolloin muun muassa amfiteatteri. Länsi-Rooman valtakunnan kukistuttua itägoottien kuningas Totila ryösti kaupungin goottilaissodissa 500-luvulla. Vuodesta 549 lähtien Lecce kuului Bysantin valtakuntaan viiden vuosisadan ajan lukuun ottamatta lyhyitä saraseenien, langobardien, unkarilaisten ja slaavien valloituksia.


title: Lecce

text: Lecce sai takaisin entisen asemansa merkittävänä kauppapaikkana Normannien valloitettua kaupungin 1000-luvulla. Leccen maakunta oli Sisilian kuningaskunnan lääni vuosina 1053–1463, jonka jälkeen maakunta liitettiin suoraan kruunun alaisuuteen. Kaarle V rakensi 1500-luvun alkupuolella uuden muurilinjan ja linnan estääkseen ottomaanien hyökkäykset. Vuonna 1656 riehunut rutto tappoi tuhat lecceläistä.


title: Lecce

text:
Leccen kaupunkikuvaan ovat vuodesta 1630 lähtien kuuluneet arvokkaat barokkimonumentit, joiden ansiosta kaupunkia kutsutaan lempinimellä ”etelän Firenze”. Leccen merkittävin kirkko on "Basilica di Santa Croce", joka valmistui 1695. Muita tunnettuja kirkkoja ovat muun muassa "Duomo", "San Niccolòn ja Cataldon kirkko" sekä "Santa Maria degli Angeli". Nähtävyyksiin kuuluu myös 100-luvulla rakennettu, 25 000-paikkainen amfiteatteri, joka on osittain hautautunut, koska sen päälle on vuosisatojen aikana rakennettu muita monumentteja. Vuonna 1592 valmistunut "Sedile" toimi kunnanvaltuuston kokouspaikkana vuoteen 1852 saakka. Katukuvaan kuuluu edelleen myös Kaarle V:n linna. Kaupungissa on lisäksi kasvitieteellinen puutarha, "Orto Botanico dell'Università di Lecce".
Lecce on jalkapallojoukkue US Leccen kotikaupunki.


title: Ristipaine

text: Ristipaine tarkoittaa sosiologisena käsitteenä ihmiseen kohdistuvaa sosiaalista painetta, joka aiheutuu moniarvoisen demokraattisen yhteiskunnan ristiriitaisista normeista.


title: Ristipaine

text: Ristipaineen aiheuttajia voivat esimerkiksi olla yksilön kuuluminen moneen erilaiseen yhteisöön, jotka pyrkivät vaikuttamaan tähän eri lailla, voimakas sosiaalinen liikkuvuus, joukkotiedotuksen ja yksilön tavoitteiden ristikkäisyys tai erot poliittisten puolueiden pyrkimyksissä.


title: Ristipaine

text: Ristipaine voi aiheuttaa anomiaa, normittomuutta ja vieraantumista ja johtaa ääritapauksissa itsetuhoon.


title: Ruusuöljy

text: Ruusuöljy on hajuvesiteollisuuden käyttämä hyväntuoksuinen, haihtuva öljy, jota saadaan tislaamalla tai liuottimilla eristämällä eräiden ruusulajien ("Rosa damascena", "Rosa alba") terälehdistä. Ruusuöljy on varsin kallista, koska 1000 grammasta terälehtiä saadaan ruusuöljyä vain suunnilleen 0,2–0,3 grammaa.


title: Siirros

text: Siirros eli lohkoliikunto on geologiassa käytetty nimitys maankuoren jännitystilojen aiheuttamasta kallioperälohkojen siirtymisestä toisiinsa nähden pysty- tai vaakasuoraan halkeamaa pitkin. Siirroksen korkeus voi vaihdella muutamista senttimetreistä jopa satoihin metreihin. Yksinkertaisin siirrosmuoto on "siirrostörmä". Useista vierekkäin olevista siirrostörmistä käytetään nimitystä "porrassiirros". Yleensä siirroksen muodostuminen ilmenee maanjäristyksenä.


title: Siirros

text: Kun kaksi siirroslinjan välistä lohkoa vajoaa, syntyy vajoama, jollaisia ovat esimerkiksi Inarinjärven allas sekä Satakunnan Pyhäjärvi. Kun lohko kohoaa tai lohkon ympäristö vajoaa, syntyy horsti, jollainen ovat esimerkiksi Inarinjärveä ympäröivät tunturit. Lohkoliikunnan muotoon vaikuttaa kallioperän kivilaji: esimerkiksi graniitilla kolme lohkosuuntaa, liuskeilla kaksi.


title: Siirros

text: Suomessa lohkoliikunnat ovat vaikuttaneet eniten kallioperän kehitykseen. Lohkoliikuntoja on myös Etelä-Saksan alueella ja Alppien läheisyydessä, missä ne ovat paljon suurempia.


title: Siirros

text: Lohkoliikuntojen synty ja toiminta perustuu kivien suhteelliseen liikkumiseen toisiaan vastaan lohkojen rajalla. Lohkojen välisestä kitkasta ja lohkojen jäykkyydestä johtuen lohkot eivät voi virrata toistensa ohi tai liukua toistensa päälle, joten kivien välille muodostuu jännite. Jännitteen purkautuessa syntyy lohko.


title: Sittiäiset (suku)

text: Sittiäiset eli sontiaiset ("Geotrupes") on lantaa syövien paksujen kovakuoriaisten ("Coleoptera") suku, jolla on kupera selkä ja lehtisarvet. Sittiäiset kaivavat lantakasan alle tai viereen kolon, jonne munivat ja täyttävät sen sen jälkeen lannalla.Geotrupes (Cnemotrupes)


title: Sittiäiset (suku)

text: Geotrupes (Megatrupes)


title: Jennifer Darling

text: Jennifer Darling (s. 19. kesäkuuta 1946 Pittsburgh, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan varsinkin lukuisista äänirooleista animaatiotuotannoissa.


title: Jennifer Darling

text: Darling syntyi Pittsburghissa, Pennsylvaniassa vuonna 1946. Hän aloitti tanssimisen kolmevuotiaana Gene Kelly Dance Studiolla ja täytettyään kuusi vuotta Darling pääsi ensi kerran esiintymään studion ohjelmistoon. 14-vuotiaana hän esiintyi pari kertaa "Ted Mack & the Original Amateur Hour" ohjelmassa vuonna 1948. Sitä ennen 13-vuotiaasta lähtien Darling alkoi harrastamaan laulamista. Teini-ikäisenä hän siirtyi opiskelemaan Pittsburghin Playhouse School of Acting, josta Darlingin opinnot jatkuivat Carnegie Mellon -yliopistolle, jossa hän valmistui draaman puolelta. Valmistumisen jälkeen Darling työskenteli usean vuoden ajan Pittsburghin Playhousessa ennen muuttoa Washington D.C.:hen Washington Arena Stagelle. Sieltä hän muutti vielä Connecticutiin työskentelemään Longwharf Repertory -yhtiöön ennen muuttoaan New Yorkiin.


title: Jennifer Darling

text: Darlingin ensiesiintymise Broadwaylla oli "How Now Dow Jones" -näytelmässä, jonka jälkeen hän esiintyi muun muassa "Maggie Flynn"- ja "Fire" -näytelmissä. Teatterin ohella Darling siirtyi samalla television pariin vuonna 1970 esiintyen pitkäaikaisessa saippuasarjassa "The Secret Storm", jossa hän näytteli ensimmäistä prostituoitua päiväsaikaisessa televisiosarjassa. Darlingin hahmon suosion myötä hän näytteli hahmoa vuoteen 1971 asti, jonka aikana Troy Donahue tuotiin sarjaan mukaan näyttelemään hahmon poikaystävää.


title: Jennifer Darling

text: Vuonna 1973 Darling muutti Hollywoodiin ja kuusi viikoa myöhemmin sai ensimmäisen pitkäaikaisen roolin televisiosarjasta "Temperatures Rising", jossa hän esiintyi vuosien 1973–1974 aikana. Vierailtuaan televisiosarjassa Kuuden miljoonan dollarin mies vuonna 1974, Darling oli mukana myös sarjoissa "The Bionic Woman" ja "Eight Is Enough", joiden myötä hän oli ainoa näyttelijä, joka esiintyi kolmessa tuolloin kymmenen parhaan joukossa olleessa televisiosarjassa. 1990-luvulla Darling teki enimmäkseen vierailevia esiintymisiä televisiosarjoissa, kuten "L.A. Law", "Bodies of Evidence", "Cheers", "Dharma & Greg" ja "Hulluna sinuun". Lisäksi hän esiintyi pormestarin roolissa elokuvassa .


title: Jennifer Darling

text: Näytelmäroolien ohella Darling on ollut uransa aikana yksi käytetyimmistä äänistä Hollywoodissa. Ensimmäisiä äänirooleja hän teki vuonna 1982 animaatiosarjaan Smurffit, jonka jälkeen Darlingin tunnetuin äänirooli lienee suositussa animaatiosarjassa Turtles – mutanttikilpikonnat. Sarjan aikana ja sen jälkeen hän on ollut mukana useissa Disneyn tuotannoissa, kuten Pieni merenneito, Pilipalipilotit, Varjoankka, Kaunotar ja hirviö, Aladdin, Keisarin uudet kuviot ja Autot.


title: Russarö

text: Russarö on saari Hangon edustalla. Saari on Suomen puolustusvoimien käytössä, mutta avattiin kesällä 2009 rajoitetusti yleisölle. Se on laajuudeltaan noin 80 hehtaaria. Saari on alun perin kuulunut nyt jo lakkautettuun Hangon Rannikkopatteristoon.


title: Russarö

text: Saarella sijaitsee 1863 valmistunut viisikerroksinen kivimajakka, jota kutsutaan nimellä Hangon silmä.


title: Russarö

text: Saarella sijaitsee myös Ilmatieteen laitoksen havaintoasema.


title: Russarö

text: Aikaisempia muotoja ovat olleet "Rusor", "Rossaar" (1644) ja "Russor" (1723). Heikki Ojansuun mukaan nimi on ollut alkujaan "Ruuhisaari". Ivar Westman on esittänyt toisena vaihtoehtona, että alkuosan "Russar" alta kuultaa nimi "Ruotsinsaari", mitä puoltaisivat varhaiset asiakirjamerkinnät. Loppuosa -ö on vain suhteellisen myöhäinen ruotsalainen lisä samoin kuin vertauskohtana pidettävässä "Jussarö"-nimessä, jonka lähtömuodon oletetaan olevan "Juutinsaari".


title: Tapani Lehikoinen

text: Väinö Tapani Lehikoinen (s. 26. joulukuuta 1946 Hämeenlinna) on suomalainen laulaja. Lehikoinen aloitti 1960–luvulla kotikaupungissaan Hämeenlinnassa laulusolistina rautalankayhtyeessä The Lightnings, josta muotoutui suosittu (Hämeenlinnan Beatlesiksi kutsuttu) Eddy & The Lightnings. Yhtyeen hajottua Eddy toimi soolouralla vuosina 1966 – 1972 jonka jälkeen hän vetäytyi julkisuudesta.


title: Aira-Anneli Mäkinen

text: Aira-Anneli Mäkinen (s. 25. elokuuta 1946 Hämeenlinna) on suomalainen laulaja. Aira-Anneli toimi 1960-luvulla hetken aikaa The Scaffoldsin solistina, Aira-Anneli & The Scaffolds toimi englantilaisen Manfred Mann yhtyeen lämmittelijänä Helsingissä ja Tampereella sekä Aira-Anneli teki vuonna 1965 ainoan singlensä "Onnen tie / Saavuthan luokseni".


title: Seppo Keurulainen

text: Seppo Keurulainen (16. syyskuuta 1945 – 4. helmikuuta 1981) oli suomalainen kitaristi. Hän soitti 1960-luvulla monissa yhtyeissä ja toimi jonkin aikaa myös studiokitaristina. Keurulainen käytti pääasiassa Fender Stratocasteria.


title: Suomen luonnonsuojeluohjelmat

text: Suomen luonnonsuojeluohjelmat ovat Suomen valtion hankkeita, jotka pyrkivät suojelemaan luontoa ihmisen vaikutukselta. Ministeriöt julkaisivat marraskuussa 2007 toimintaohjelman, jonka tarkoituksena on vaalia Suomen biodiversiteettiä ja edistää kestävää kehitystä. Tiettyjä ekosysteemejä suojelevat ohjelmat ovat soiden suojeluohjelma, lintuvesien suojeluohjelma, harjujensuojeluohjelma, lehtojensuojeluohjelma, rantojensuojeluohjelma ja vanhojen metsien suojeluohjelma. Metso-ohjelman tarkoitus on suojella Etelä-Suomen metsien monimuotoisuutta.


title: Suomen luonnonsuojeluohjelmat

text: Myös kansallis- ja luonnonpuistojen kehittämisohjelmaa voidaan pitää luonnonsuojeluohjelmana.


title: Still Life (The Rolling Stonesin albumi)

text: ”Still Life” (American Concert 1981) on The Rolling Stonesin kesäkuussa 1982 julkaistu livealbumi. Albumi menestyi kaupallisesti hyvin (UK #4, USA #5), mutta sai osakseen heikohkoja arvosteluja.


text: Albumilta julkaistiin singlenä The Miracles -cover ”Going to a Go-Go”, josta tuli top-30-hitti sekä Britanniassa että Yhdysvalloissa. Sen seuraaja ”Time Is on My Side” sen sijaan ei menestynyt yhtä hyvin (UK #62).


text: Vuonna 1998 Virgin Records julkaisi albumin uudelleenremasteroituna.


text:
A-puoli
B-puoli


title: Keuhkoveritulppa

text: Keuhkoveritulppa eli keuhkoembolia ("embolia arteriae pulmonalis") tarkoittaa veren mukana tulleen verihyytymän (embolian) aiheuttamaa keuhkovaltimon tai sen haaran tukkeutumista. Keuhkoveritulppa on aina hengenvaarallinen ja vaatii välitöntä sairaalahoitoa.


title: Keuhkoveritulppa

text: Tavallisesti hyytymä on saanut alkunsa alaruumiin laskimoista, mutta se saattaa harvoin olla lähtöisin myös muista laskimoista tai sydämestä. Veritulpan tukkiessa koko valtimon seuraa välittömästi kuolema. Pienemmästä keuhkovaltimon haaran tukkeumasta aiheutuu "keuhkoinfarkti", joka oireilee hengenahdistuksena, äkillisenä rintakipuna ja (verisenä) yskänä.


title: Keuhkoveritulppa

text: Keuhkoveritulpan riski kasvaa iän myötä. Kaksi kolmesta keuhkoveritulpasta todetaan yli 65-vuotiailla ja vain yksi kymmenestä alle 25-vuotiailla. Erityisen suuri keuhkoveritulpan vaara on leikkauksista toivuttaessa ja lapsivuoteella. Keuhkoveritulpan syntymistä voidaan pyrkiä ehkäisemään potilaan saattamiselle pian jaloittelemaan, mikä aiheuttaa verenkierron vilkastumista ja tätä myötä vähentää verenhyytymisriskiä. Keuhkoveritulppaa hoidetaan hyytymistä aiheuttavia kalsiumioneja sitovilla antikoagulanteilla.


title: Kamomillatee

text: Kamomillatee on uutetta, jota valmistetaan vedessä keittämällä tai hauduttamalla kamomillasaunion kuivatuista mykeröistä. Sitä käytetään juomana sekä kosmetologiassa kasvo- ja silmähauteena sekä hiusten huuhteluun. Aiemmin kamomillateetä käytettiin myös suolistotautien hoitoon.


title: Kamomillatee

text: Kamomillatee tunnetaan sarjakuvasankari Cocco Billin mielijuomana.


Suomen lailla määrittelemättömät luonnonsuojelualueet muodostuvat metsähallituksen tai metsäntutkimuslaitoksen hallinnassa olevista alueista, joiden suojelulla ei ole lainvoimaa, mutta joita suojellaan hallintaoikeuden perusteella pidättäytymällä taloudellisista tai muista toimenpiteistä.


title: Suomen lailla määrittelemättömät luonnonsuojelualueet

text: Yleisesti ottaen valtion metsänhallinta on siirtymässä enenevässä määrin metsähallitukselle tai muun valtion viranomaisen hallitseman metsän hoito ulkoistetaan metsähallitukselle.


text: Yksityiset, kunnat tai seurakunnat voivat suojella luontoa omistusoikeutensa perusteella ilman lainsäädäntöäkin eikä suojelusta luopuminen edellytä toimenpiteitä. Usein kuitenkin on mahdollista, että yksityinen hakee omistamalleen alueelle luonnonsuojelua Suomen luonnonsuojelulain perusteella, jolloin suojelusta tulee lakisääteinen velvoite, josta voi saada valtiolta haittakorvauksia. Tällöin kysymys on jo virallisesta luonnonsuojelualueesta, joka on yksityisessä omistuksessa ja joka kuuluu "muihin luonnonsuojelualueisiin".


title: Jällivaaran murteet

text: Jällivaaran murteet ovat Tornionjokilaakson länsipuolella napapiirillä puhuttuja peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvia suomen kielen murteita. Murrealueen keskuspaikkoja ovat Jällivaara, Nattavaara ja Killivaara.


title: Jällivaaran murteet

text: Jällivaaran murteille tyypillisiä, sen itäpuolella puhutuista Tornion murteista poikkeavia, piirteitä ovat muun muassa vokaalisoinnusta poikkeaminen (esimerkiksi "kyla" – "kylä"), kolmoisääntiöiden eli triftongien esiintyminen ja poikkeavat imperfektimuodot (esimerkiksi "syöi" – "söi") sekä passiivimuodon esiintyminen subjektisanan yhteydessä. Ruotsin kielen vaikutus sanastoon on voimakasta.


title: Põdrala

text: Põdrala on entinen kunta Valgamaan maakunnassa, Virossa. Põdrala liitettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa osaksi uutta Tõrvan kuntaa.


title: Põdrala

text: Sen asukasluku oli 892 (2010), pinta-ala 127,22 neliökilometriä ja asukastiheys 7,0 asukasta neliökilometrillä.


title: Põdrala

text: Põdralassa on 14 kylää: Riidaja, Leebiku, Pikasilla, Reti, Lõve, Pori, Kungi, Rulli, Voorbahi, Uralaane, Vanamõisa, Liva, Kaubi, Karu.


title: Põdrala

text: Vuonna 2011 Põdralan kunnassa oli 750 asukasta, joista 744 (99,2 %) oli virolaisia, 2 (0,3 %) venäläisiä ja 1 (0,1 %) muita kansallisuuksia.


title: Argentiinan ralli 2008

text: Argentiinan ralli 2008 oli kauden neljäs ralli, joka ajettiin 28. – 30. maaliskuuta Córdobassa. Rallin voitti ranskalainen Sébastien Loeb, toinen oli australialainen Chris Atkinson ja kolmas espanjalainen Daniel Sordo. Tuotantoautot voitti itävaltalainen Andreas Aigner. Rallissa ajettiin 21 EK:ta.


title: Kuwait Airwaysin lento 422

text: Kuwait Airways lento 422 kaapattiin 5. huhtikuuta vuonna 1988 Bangkok–Kuwaitin välillä Arabianmeren yläpuolella. Koneessa oli 91 matkustajaa ja 20 miehistön jäsentä. Koneessa oli kuusi tai seitsemän libanonilaista miestä jotka ryntäsivät tuliaseita ja käsikranaatteja mukanaan ohjaamoon kolme tuntia nousun jälkeen. Radioteitse kaapparit vaativat 17 šiiamuslimiterroristin vapauttamista Kuwaitin vankiloista. Kone pakotettiin lentämään Mašhadiin, Koillis-Iraniin, jossa vapautettiin 24 naista ja yksi sydänsairas mieshenkilö. Odotuksen jälkeen kone jatkoi matkaansa Libanonin pääkaupunkiin Beirutiin mutta se ei saanut laskeutumislupaa joten sen piti laskeutua Larnakaan, Kyprokselle.


title: Kuwait Airwaysin lento 422

text: Heti laskeutumisen jälkeen koneessa ammuttiin kuwaitilainen turvallisuusupseeri Abdullah Khalidi, 25, jonka ruumis heitettiin ulos. Myöhemmin Khalid Ayoub Bandar, 20, sai saman kohtalon. Kuwaitin hallitus ei suostunut kaappaajien vaatimuksiin. Larnakassa vapauttiin 12 makustajaa. 12. huhtikuuta kone lensi Algeriin. Algeriassa kaappaajat uhkasivat räjäyttää koko koneen matkustajineen. Kuwaitin jalkapallomaajoukkue lupautui panttivangiksi mikäli matkustajat vapautettaisiin mutta siihen kaapparit eivät suostuneet. Lopulta kaapparit tekivät sopimuksen Algerissa. Kaappareiden vaatimuksiin ei suostuttu mutta he saivat vapaan pääsyn maasta. Kuwaitin hallituksen ja Algerian viranomaisia kiitettiin kovasti kaappaustilanteessa.


title: Voiskovitsa

text: Voiskovitsa () on kylä, taajama ja maalaiskunta Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee lähellä samannimistä rautatieasemaa Hatsinan ja Iivananlinnan radan varrella. Taajamassa on (2007) asukkaita 3 900 ja kunnassa 6 600 henkeä.


title: Voiskovitsa

text: Taajaman lähistöllä on keskiaikaisia kurgaanihautoja. Kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. 1600-luvulla seudulle muutti inkerinsuomalaisia uudisasukkaita, jotka kuuluivat Spankkovan ja Kolppanan luterilaisiin seurakuntiin. Eräissä kylissä asui myös ortodoksisia inkerikkoja ja myöhemmin virolaisia. Pietari I:n aikana kylän lähelle rakennettiin kartano. Toisen maailmansodan aikana neuvostoarmeija kävi seudulla ankaria taisteluita Leningradia kohti hyökkääviä saksalaisia vastaan. Saksalaismiehityksen aikana suomalaiset siirrettiin Suomeen, josta heidät sittemmin palautettiin Neuvostoliittoon. Kuitenkin vain harva pääsi palaamaan kotiseudulleen.


title: Voiskovitsa

text: Kuntaan kuuluvat Voiskovitsan ja Novyi Utšhozin () taajamien lisäksi kolme kylää: Karstala (), Rääpisi eli Räpisi () ja Tääkeli. Varsinainen Voiskovitsan kylä kuuluu kuitenkin Sääskelän kuntaan.


title: Voiskovitsa

text: Tärkeimmät tuotantolaitokset ovat Voiskovitsan suurkanala, teräsbetonitehdas ja puunjalostuslaitos.


title: Akropolis-ralli 2008

text: Akropolis-ralli 2008 eli Kreikan ralli oli kauden seitsemäs ralli, joka ajettiin 30. toukokuuta - 1.kesäkuuta Ateenassa. Rallin voitti Ranskan Sébastien Loeb, toinen oli norjalainen Petter Solberg, joka ajoi ensi kertaa Subarun uudella korimallilla ja kolmas oli suomalainen Mikko Hirvonen. Tuotantoautot voitti toisen kerran peräkkäin Andreas Aigner. Rallissa ajettiin 20 EK:ta. Kilpailun jälkeen kilpailunjärjestäjät palkitsivat Gigi Gallin Colin McRae Memorial Trophy -palkinnolla kilpailun suurimmasta keskinopeudesta.


title: Puutosti

text: Puutosti () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Inkereenjoen varrella kymmenen kilometriä Hatsinasta luoteeseen. Taajamassa on 2 600 ja kunnassa 9 100 asukasta (vuonna 2011).


title: Puutosti

text: Puutostin kunnan pinta-ala on 147,26 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Hatsinan piirin Taaitsan, idässä Verevän, kaakossa Hatsinan, etelässä Suuren-Kolppanan, lounaassa Voiskovitsan ja lännessä Sääskelän kuntiin sekä pohjoisessa Leningradin alueen Lomonosovin piiriin. Pinta-alasta 49,6 % on maatalousmaata, 36,0 % metsää ja 9,7 % asuinaluetta.


title: Puutosti

text: Kunta sijaitsee Inkerin ylängöllä. Sen maisemaa leimaavat kumpuileva tasanko sekä pohjoisessa loivat harjut ja mäet. Seudulla on paljon karsti-ilmiöitä. Tärkeimmät joet ovat Inkereenjoki, sen sivujoki Paaritsa (ven. "Paritsa") sekä Nuolijoki. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, dolomiitti, fosforiitti ja turve. Ympäristön kokonaistila on tyydyttävä, mutta pintavedet ovat saastuneita ja juomaveden laatu on heikko.


title: Puutosti

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Myza-Ivanovkan ja Tervolan (ven. "Tervolovo") taajamat sekä 25 kylää: Ahmosi ("Ahmuzi"), Ala-Purskova ("Alapurskaja"), Hintikkala ("Hindikalovo"), Huittula eli Pieni-Orava ("Malaja Orovka"), Hyttilä ("Hjuttelevo"), Kemppilä ("Kempelevo"), Kesälä ("Kezelevo"), Koljonkylä eli Pieni-Reisinä ("Maloje Reizino"), Korpikylä ("Korpikovo"), Kuitusi ("Kuiduzi"), Kämärä ("Kjamjarja"), Laitisi ("Laiduzi"), Mutakylä ("Muta-Kjulja"), Petrova ("Petrovo"), Peusala tai Peussala ("Peušalovo"), Pienhovi tai Pieni-Hovi ("Penkovo"), Pietilä ("Pedlino"), Pokkisen-Purskova ("Pokizen-Purskaja"), Reisinä eli Suuri-Reisinä ("Bolšoje Reizino"), Saalisi ("Kotelnikovo"), Skuoritsa, Sokkala ("Sokkolovo"), Sornova tai Sornuva tai Sornua ("Tšornovo"), Uurtaja eli Ivanovka ja Ylä-Purskova ("Julja-Purskaja"). Suurimmat asutuskeskukset ovat Puutostin ohella 2 000 asukkaan Tervola sekä yli tuhannen asukkaan Suuri-Reisinä, Ivanovka ja Myza-Ivanovka. Kunnan alueella on useita puutarhapalsta- ja huvila-alueita.


title: Puutosti

text: Inkereenjoen varrelta on löydetty keskiaikaisia kurgaanihautoja. Seudun kanta-asukkaat olivat karjalaisten sukuisia inkeroisia. Ruotsalaisten ja novgorodilaisten välillä käytiin vuonna 1348 jälkimmäisten voittoon päättynyt taistelu, jonka paikaksi on arveltu Tervolan lähellä sijainnutta Pellilää. Novgorodin Vatjan viidenneksen Tääkelin pogostaan kuulunut Puutostin kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1499/1500 verokirjassa. Sen nimi juontuu itämerensuomalaisesta sanasta "pudas" (”takaisin pääjokeen yhtyvä joen haara”).


title: Puutosti

text: 1600-luvulla alueelle muutti inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Skuoritsan, Spankkovan ja Hietamäen luterilaisiin seurakuntiin. 1700–1800-luvulla Puutostista louhittiin kalkkikiveä, jota käytettiin Pietarin, Hatsinan, Pauluskoin ja Saaren rakentamiseen. 1800-luvulla kylän lähellä sijaitsi Ivanovkan kartano, jossa on syntynyt arkkitehti Andrei Stackenschneider. Saman vuosisadan lopulla seudusta tuli suosittu kesänviettopaikka.


title: Puutosti

text: Kunnan läpi kulkee Strelnan, Kuippinan ja Hatsinan välinen maantie. Pohjoispuolelta sen ohittaa Pietarin ja Tallinnan välinen valtatie ja itäpuolelta Kraasselan, Hatsinan ja Pauluskoin välinen maantie. Myza-Ivanovkan taajamassa Pietarin ja Hatsinan välisellä rautatiellä on Puutostin asema. Linja-autoliikenne suuntautuu Hatsinaan, Taaitsaan ja Kraasselaan.


title: Puutosti

text: Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät maatalousyritykset ovat maitoa ja lihaa tuottavat Krasnogvardeiski ja Tšernovo sekä Lenoblptitsepromin suurkanala. Elintarviketeollisuutta edustavat kalanjalostamo ja meijeri. 39 % työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella (vuonna 2011), lähinnä Hatsinassa ja Pietarissa.


title: Puutosti

text: Kunnassa toimii neljä lastentarhaa, Puutostin keskikoulu, Tervolan peruskoulu ja piirin lasten harrastuskeskuksen haaraosasto. Kulttuurilaitoksia ovat Puutostin kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, Tervolan kulttuuritalo, Koljonkylän kerhotalo sekä Puutostin, Ivanovkan ja Tervolan kirjastot. Terveyspalveluihin kuuluvat Puutostin ja Tervolan poliklinikat, lääkärin vastaanotto ja kolme lääkintäsemaa. Tervolassa toimii Skuoritsan seurakunnan palvelukeskus.


title: Puutosti

text: Puutostin rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuonna 1839 valmistunut Skuoritsan kirkko sekä 1600-luvulla rakennettu Hatsinan mylly Inkereenjoella. Myllyn lähellä sijaitseva Andrei Stackenschneiderin syntymäkartano on valtakunnallinen suojelukohde, mutta se on lähes kokonaan tuhoutunut 2000-luvun alussa. Kunnassa on myös useita toisen maailmansodan muistomerkkejä.


title: Susanina

text: Susanina () on taajama ja maalaiskunta Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Pietari–Oredež-radan varrella samannimisen rautatieaseman ympärillä. Taajamassa on (2008) asukkaita 2 000 ja kunnassa 7 000 henkeä.


title: Susanina

text: Taajama syntyi 1900-luvun alussa Koussulan asemalle, kun paikallinen talonpoika Pietari Liukkonen myi sieltä ostamansa maat huvilapalstoiksi. Vuonna 1914 asema ja taajama nimettiin uudelleen 1600-luvun alun ns. sekasorron ajan sankarin Ivan Susaninin mukaan. Taajamassa on vuosina 1908–10 rakennettu toimiva Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko.


title: Susanina

text: Kunnassa on Susaninan taajaman lisäksi 8 asutuskeskusta: Kopralan () ja Semrinan () taajamat, Hovinmäen (), Koussulan (), Kraasnitsan (), Saaprun () ja Virkkilän () kylät sekä Vladimirskajan () asemanseudun asutus. Seudulla asuneet inkerinsuomalaiset kuuluivat ennen toista maailmansotaa Koprinan luterilaiseen seurakuntaan.


title: Susanina

text: Valtaosa asukkaista käy työssä Pietarissa. Kunnassa on kaksi rautateiden rakennus- ja kunnossapitolaitosta sekä Kopralan maatalousyritys.


Alankomaiden naisten jalkapallomaajoukkue on Alankomaiden naisten edustusjoukkue kansainvälisessä jalkapallossa. Se toimii Alankomaiden kuninkaallisen jalkapalloliiton alaisuudessa. Joukkue voitti Euroopan-mestaruuden vuonna 2017.


title: Alankomaiden naisten jalkapallomaajoukkue

text: Joukkue pelasi ensimmäisen virallisen maaottelunsa jo vuonna 1971. Se selviytyi EM-kilpailuissa puolivälieriin vuosina 1989, 1991 ja 1993. Tuolloin varsinaisessa lopputurnauksessa pelasi vain neljä joukkuetta, ja lähimpänä lopputurnaukseen pääsyä Alankomaat oli vuonna 1991, jolloin se hävisi kaksiosaisen ottelun Tanskalle jatkoajan jälkeen lukemin 0–1. Vuonna 2009 Alankomaat osallistui Suomessa järjestettyyn 12 joukkueen EM-lopputurnaukseen. Se voitti alkulohkossaan Ukrainan maalein 2–0 ja Tanskan maalein 2–1 sekä hävisi Suomelle maalein 1–2. Puolivälierissä se voitti Ranskan rangaispotkukilpailussa maalein 5–4 varsinaisen peliajan ja jatkoajan päätyttyä maalittomana. Välierissä se hävisi Englannille jatkoajalla maalein 1–2. EM-lopputurnauksen 2013 Alankomaat aloitti yltämällä ennakkosuosikkeihin kuulunutta Saksaa vastaan maalittomaan tasapeliin, mutta tämän jälkeen se hävisi sekä Norjalle että Islannille maalein 0–1 ja jäi alkulohkossaan viimeiseksi. Vuoden 2017 EM-kilpailuissa Alankomaat voitti alkulohkossaan Norjan ja Tanskan 1–0 sekä Belgian 2–1. Puolivälierissä se voitti Ruotsin 2–0 ja välierissä Englannin 3–0. Mestaruuden Alankomaat vei voittamalla loppuottelussa Tanskan 4–2. Mestarijoukkueen kapteenina toimi Sherida Spitse ja valmentajana Sarina Wiegman. Vivianne Miedema teki kisoissa neljä maalia, joista kaksi loppuottelussa. Lieke Martens nimettiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi.


text: MM-lopputurnauksessa Alankomaat pelasi ensimmäisen kerran vuonna 2015. Tuolloin se alkulohkossaan voitti Uuden-Seelannin 1–0, hävisi Kiinalle 0–1 ja pelasi emäntämaa Kanadan kanssa tasapelin 1–1. Alankomaat sijoittui lohkossaan kolmanneksi ja pääsi lohkokolmosten välisen vertailun perusteella neljännesvälieriin, joissa se hävisi hallitsevalle maailmanmestarille Japanille 1–2. Kirsten van de Ven teki kisoissa kaksi maalia ja Lieke Martens yhden.


title: Naasia

text: Naasia () on kaupunkimainen taajama ja kunta Leningradin alueen Kirovskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Pietarin ja Olhavan välisen rautatien varrella Lava- ja Kaarajokien rannoilla. Asukkaita taajamassa on 5 000 henkeä (vuonna 2008).


title: Naasia

text: Taajama syntyi vuonna 1933 turvetuotannon keskukseksi Siiherin rautatieaseman yhteyteen. Radan eteläpuolelle rakennettiin kahdeksan väliaikaista työläisasutusta, joita yhdisti kapearaiteinen rautatie. Turvetuotannosta luovuttiin 1900-luvun lopussa. Nykyään Naasiassa on rakennustarviketehdas ja polttoaineteollisuutta. Paikallinen nähtävyys ovat vuosina 1784–86 rakennetun Tihvinän Jumalanäidin ikonin kirkon rauniot.


title: Naasia

text: Naasian kuntaan kuuluvat taajaman lisäksi seuraavat kylät:


title: Naasia

text: Saamustissa, Vanhassamyllyssä sekä Naasian taajamaan nykyään kuuluvassa Suosaaressa () asuneet inkerinsuomalaiset kuuluivat ennen Markkovan luterilaiseen seurakuntaan.


title: Naasia

text: Naasianjoki, josta taajama on saanut nimensä, sijaitsee siitä noin 15 kilometriä länteen. Taajamaa ei tule sekoittaa samannimiseen asemaan entisen Markkovan kylän tienoilla tai Priladožskin (Ylä-Naasia) lähellä sijaitsevaan samannimiseen kylään.


title: Priladožski

text: Priladožski () on kaupunkimainen taajama ja kunta Leningradin alueen Kirovskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Pietari–Murmansk-maantien vieressä Naasianjoen rannalla lähellä Laatokkaa (tästä sen nimi). Asukkaita on (2006) 5 200 henkeä.


title: Priladožski

text: Taajama on syntynyt vuonna 1978 Euroopan suurimman kanalan rakentamisen yhteydessä. Työläisasutuksen statuksen se sai vuonna 1982. Rakennukset ovat lähinnä 1970–1980-luvuilla pystytettyjä korkeita elementtitaloja. Tärkein työnantaja on suurkanala "Sinjavinskaja ptitsefabrika", joka nimestään huolimatta sijaitsee täällä eikä viereisessä Vahriselässä eli "Sinjavinossa". Kuntaan kuuluu myös lähellä sijaitseva Naasian () kylä, jota ei tule sekoittaa samannimiseen taajamaan.


title: Frans Rantanen

text: Frans Vihtori Rantanen (14. helmikuuta 1874 Kokemäki – 29. elokuuta 1921 Kokemäki) oli suomalainen kirvesmies joka oli sosialidemokraattien kansanedustajana ensimmäisissä eduskunnissa.


title: Frans Rantanen

text: Rantasen vanhemmat olivat työmies Josef Rantanen ja Eva Stina Tuomaantytär. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten aluksi rautatierakennustyömiehenä ja sitten vuodesta 1900 kirvesmiehenä Kokemäellä. Rantanen oli naimisissa vuosina 1909–1917 Fanny Matilda Välimäen kanssa. Jäätyään leskeksi hän meni uusiin naimisiin Maria Josefina Saloniemen kanssa 1919.


title: Frans Rantanen

text: Rantanen oli SDP:n kansanedustajana 1907–1909 ja 1910–1918 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä.


title: Ammattitutkintostipendi

text: Ammattitutkintostipendi voidaan myöntää kertakorvauksena henkilölle, joka on suorittanut ammatillisen perustutkinnon, ammattitutkinnon tai erikoisammattitutkinnon. Stipendin myöntää Koulutusrahasto.


title: Ammattitutkintostipendi

text: Ammattitutkintostipendiä voi hakea henkilö, joka on ollut työ- tai virkasuhteessa vähintään viisi vuotta. Hakijan täytyy olla tutkintoa suorittaessaan alle 68-vuotias. Ammattitutkintostipendiä on haettava viimeistään vuoden kuluessa tutkinnon suorittamisesta. Ammattitutkintostipendin suuruus on 1.1.2018 alkaen 400 euroa.


title: Ammattitutkintostipendi

text: Vuonna 2017 ammattitutkintostipendin sai 24 588 henkilöä.


title: Ammattitutkintostipendi

text: Ammattitutkintostipendi myönnetään 1.1.2018 alkaen ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 531/2017 mukaisesti.


title: Praga

text: Praga voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kalle Salminen

text: Kaarle (Kalle) Vihtori Salminen (25. syyskuuta 1863 Alastaro – 7. maaliskuuta 1939 Punkalaidun) oli suomalainen kelloseppä ja maalari joka oli sosialidemokraattien kansanedustajana ensimmäisessä eduskunnassa.


title: Kalle Salminen

text: Salmisen vanhemmat olivat torppari Israel Davidinpoika ja Anna Katarina Juhantytär. Hän työskenteli aluksi maataloustöissä ja toimi sittemmin maalarina, kelloseppänä, valokuvaajana ja puhelinkeskuksen hoitajana Punkalaitumella. Salminen oli naimisissa vuodesta 1889 Amanda Karolina Heikkilän kanssa.


title: Kalle Salminen

text: Salminen oli SDP:n kansanedustajana 1907–1908 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä.


title: Suuri-Saaritsa

text: Suuri-Saaritsa () on entinen kylä Leningradin alueen Volossovan piirin Kalttinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Ortesjoen yläjuoksulla Vuirin ja Kikkerin välisen maantien varrella.


title: Suuri-Saaritsa

text: Kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Tuolloin se oli Kaprion lääniin kuuluneen Zaretšjen pogostan keskus. 1700-luvun alussa Pietari I lahjoitti kylän arkkitehti Domenico Trezzinille, ja myöhemmin sinne rakennettiin kartano.


title: Suuri-Saaritsa

text: Toisen maailmansodan aikana lokakuussa 1943 saksalaiset polttivat kylän siirtäessään asukkaita Baltiaan ja Saksaan. Osa asukkaista poltettiin elävältä. Tapahtuman muistoksi entisen kylän paikalle avattiin vuonna 1971 Malaja Hatyn -niminen muistomerkki.


title: Aaro Salo

text: Aron (Aaro) Salo (sukunimi ennen Hiltunen; 10. helmikuuta 1874 Nilsiä – 22. lokakuuta 1949 Iisalmi) oli suomalainen maalarimestari joka oli sosialidemokraattien kansanedustajana ensimmäisissä eduskunnissa.


title: Aaro Salo

text: Salon vanhemmat olivat renki Henrik Johan Hiltunen ja Vilhelmiina Hynynen. Hän työskenteli vuosina 1886–1896 maataloustöissä, tukkilaisena, lämmittäjänä sekä postinkantajana. Salo toimi sitten maalarina aluksi Helsingissä 1896–1903 ja sitten Iisalmessa vuodesta 1903 alkaen. Vuosina 1915–1917 Salo oli Sanantuoja-lehden vastaavana toimittajana Kuopiossa ja hän oli vangittuna poliittisista syistä 1918. Salminen oli naimisissa vuodesta 1903 Anna Kaisa Korpelan kanssa.


title: Aaro Salo

text: Salo oli SDP:n kansanedustajana 1907–1914 ja 1917–1918 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925 ja 1931 presidentinvaaleissa ja oli jäsenenä Iisalmen kaupunginvaltuustossa sekä rahatoimikamarissa. Salo toimi myös Ylä-Savon osuusliikkeen hallituksen puheenjohtajana ja kuului osuusliikkeen johtokuntaan sekä edustustoon.


title: João de Deus

text: João de Deus de Nogueira Ramos (8. maaliskuuta 1830 – 11. tammikuuta 1896) oli portugalilainen runoilija. Hän opiskeli lakia Coimbran yliopistossa, mutta keskittyi pian päätoimiseen kirjoittamiseen.


title: João de Deus

text: João de Deus oli kotoisin Algarvesta, mutta kuoli Lissabonissa. Hän kuului sukupolvensa suurimpiin runoilijoihin ja loi myös pienen uran sitoutumattomana poliitikkona.


title: Dan Graham

text: Dan Graham (s. 1942) on yhdysvaltalainen käsitetaiteilija. Hänen ensimmäinen yksityisnäyttelynsä pidettiin vuonna 1969, ja töitä on sittemmin nähty monissa maissa, Suomessakin Kiasmassa.


title: Hayes Pondin kahakka

text: Hayes Pondin kahakka käytiin Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvan lumbeeheimon ja Ku Klux Klanin välillä Maxtonissa, Pohjois-Carolinassa 18. tammikuuta 1958. Kahakka päättyi lumbeiden voittoon, ja he onnistuivat lopettamaan klaanin aktiviteetit Robesonin piirikunnassa.


title: Hayes Pondin kahakka

text: Ku Klux Klan aloitti 1950-luvulla terroriaallon Yhdysvaltojen eteläosissa. Heidän yhtenä kohteenaan olivat lumbeeintiaanit. Klaani aloitti polttamalla ristejä intiaanien pihoilla. Tammikuun 18. päivänä Pohjois-Carolinan klaanijohtaja James Cole suunnitteli pitävänsä massiivisen mielenosoituksen pelotellakseen intiaaneja. Tähän mielenosoitukseen hän arveli saavansa paikalle 5000 henkilöä.


title: Hayes Pondin kahakka

text: Myöhemmät raportit mielenosoitusyönä kokoontuneiden ihmisten lukumäärästä vaihtelevat, mutta todennäköisesti paikalle saapui korkeintaan 100 klaanin jäsentä. Klaanilaiset toivat paikalle kolmella suurella K-kirjaimella koristellun julisteen, kannettavan generaattorin ja hehkulampun. Kokouksen alkaessa heikkotehoinen valokaari ei ulottunut riittävän etäälle, ja klaanilaisilta jäi näkemättä paljonko lumbeita oli saapunut tilaisuuteen. Kun Cole kehoitti miehiään lähtemään, he käsittivät joutuneensa 500 - 1000 lumbeen piirittämiksi. Nämä olivat aseistautuneet kiväärein, haulikoin, kirvein ja kuokin. Lumbeet avasivat tulen ja neljä klaanilaista haavoittui lievästi haulikon ammuksista. Muut klaanilaiset joutuivat paniikkiin ja turvautuivat joko poliisin suojeluun tai pakenivat metsään. James Cole pakeni läheiselle suolle, ja hänen vaimonsa ajoi lumbeita paetessaan ojaan, josta intiaanit työnsivät hänet takaisin tielle. Klaani jätti jälkeensä paljon seremoniallista rekvisiittaa, ja lumbeet sieppasivat heidän KKK-lippunsa.


title: Hayes Pondin kahakka

text: Taistelun jälkeen lumbeet pitivät voitonjuhlan, jossa he polttivat klaanin taaksensa jättämän rekvisiitan. Lumbeet juhlivat tätä voittoa suurimpana taistelusaavutuksenaan, ja taistelupäivä on lumbeiden virallinen vapaapäivä. Lehdet kiittelivät lumbeita ja pilkkasivat Ku Klux Klaania. James Cole sai mellakan järjestelyistä kahden vuoden vankeustuomion.


title: Hayes Pondin kahakka

text: Vaikka Klu Klux Klanin toiminta aktivoutui uudelleen 1960-luvulla Pohjois-Carolinassa, he eivät enää koskaan pitäneet kokousta Robesonin piirikunnassa.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: FIDE Grand Prix oli kuuden shakkiturnauksen sarja, joka on osa vuoden 2012 shakin maailmanmestaruusottelun karsintaa. Alkuperäiseen MM-karsintajärjestelmään tulleiden muutoksien jälkeen turnaussarjan kahdelle parhaalle oli tarjolla pääsy kahdeksan pelaajaan joukkoon pelaamaan 2010—11 karsintaotteluja. Kokonaiskilpailun kaksi ensimmäistä sijaa ja paikat ehdokasotteluihin ottivat Armenian Levon Aronian ja Azerbaidžanin Teymur Rəcəbov.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text:
Alun perin osakilpailut piti pelata 2008-2009 viidessä eri maassa ja kuudessa eri kaupungissa. Qatarin Dohan, Sveitsin Montreux'n ja Tšekin Karlovy Varyn vetäydyttyä turnauksien pelipaikoiksi lopulta muodostuivat:Sarjan voitosta pelasi kaksikymmentä pelaajaa:
Aikataulu- ja sääntömuutokset saivat Magnus Carlsenin (NOR 2765) ja Michael Adamsin (ENG 2729) vetäytymään kilpailusta ennen kolmatta, Elistan turnausta. Isäntäkaupunkien vaihtuessa myös näiden nimeämät omat pelaajat Mohamad Al Modiahki (QTR 2569), David Navara (CZE 2680) ja Yannick Pelletier (SWZ 2600) menettivät osallistumisoikeutensa. Tilalle nimettiin Akopian, Aleksejev, Eljanov sekä Kasimdzhanov.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: Jokainen turnaus koostui neljästätoista pelaajasta, jotka pelasivat jokaista vastaan kerran. Yksi turnaus kesti aina 17 päivää, joten pelaajat pelasivat 13 päivänä ja 4 oli välipäiviä.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: Peliaikana oli neljäkymmentä ensimmäistä siirtoa 120 minuutissa, seuraavat kaksikymmentä siirtoa 60 minuutissa, ja sen jälkeen 15 minuuttia aikaa loppupeliin 30 sekunnin siirtobonuksella. Erikoissääntönä pelaajat eivät saaneet ehdottaa tasapeliä vastustajalleen. Peli voitiin sopia tasapeliksi vain aseman toistolla, viidenkymmenen siirron säännöllä, ikuisella shakilla tai mattiin riittämättömällä materiaalilla.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: Pelaajat saivat pisteitä sijoituksistaan neljässä turnauksessa, mutta vain kolme parasta tulosta laskettiin mukaan. Pisteitä sai seuraavasti: 180-150-130-110 ja seuraavat aina 10 pistettä vähemmän viimeisen pelaajan saadessa 10. Jos pelaajat saivat yhtä paljon pisteitä turnauksessa, he saivat jaetun GP-pistemäärän. Eniten pisteitä saanut pelaaja voitti turnaussarjan. Tasatilanteen sattuessa voittaja ratkaistiin neljännen turnauksen perusteella. Jos tämäkään ei auttanut, katsottiin järjestyksessä pelipisteitä, ensimmäisiä sijoja, toisia sijoja ja voitettuja pelejä. Viimeisenä mahdollisuutena voittaja ratkaistiin arpomalla.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: Pelaajat saivat sijoituksistaan turnauksissa myös rahaa. Voittaja sai turnauksesta vähintään 75 000 euroa, toinen 50 000, kolmas 40 000, neljäs 30 000, viides 25 000, kuudes 20 000 ja seuraavat aina kaksituhatta vähemmän. Tasapisteissä pelaajat jakoivat rahat.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: GP-sarjan lopputulokset


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: Ensimmäinen turnaus pidettiin Bakussa, ja sen voittivat Magnus Carlsen, Wang Yue ja Vüqar Həşimov.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: Sotšin turnaus pelattiin 31. heinäkuuta – 14. elokuuta 2008, ja sen voitti Levon Aronian.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: Elistan turnaus pelattiin 13. joulukuuta – 29. joulukuuta 2008, ja sen voiton jakoivat Teimur Radžabov, Dmitri Jakovenko ja Aleksandr Grištšuk.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text:
Aronian voitti selvästi myös Venäjän Naltšikissa 14. huhtikuuta – 30. huhtikuuta 2009
pelatun neljännen osakilpailun


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: 8. elokuuta – 24. elokuuta 2009 Jermukin turnauksessa voitti Vasyl Ivantšuk. Armenian Levon Aronian jakoi toista sijaa ja varmisti GP-sarjan voiton jo ennen viimeistä osakilpailua.


title: FIDE Grand Prix 2008–2010

text: Viimeinen turnaus pelattiin 9.–25. toukokuuta 2010, Astrahanissa Venäjällä. Voittajaksi selviytyi Ukrainan Pavel Eljanov. Kuudenneksi sijoittunut Teymur Rəcəbov sijoittui kuitenkin lopullisissa GP-pisteissä toiseksi ja sai paikan ehdokasotteluihin.


title: Lee Bo-na

text: Lee Bo-na (s. 22. heinäkuuta 1981 Kwangsu) on eteläkorealainen haulikkoampuja ja olympiamitalisti.


title: Lee Bo-na

text: Lee Bo-na on saavuttanut olympialaisissa Ateenssa 2004 hopeaa kaksoistrapissa ja pronssia trapissa. Lisäksi hän on saavuttanut MM-kilpailuissa Zagrebissa 2006 kaksoistrapissa pronssia.


title: Hemianopsia

text: Hemianopsia eli puolikentänpuutos (myös hemianopia) tarkoittaa puolittaisen sokeuden tilaa, näkemisen poikkeavuutta, jossa näkökenttä on pystysuorasti toispuolisesti kaventunut. Hemianopsia johtuu isojen aivojen toisen puoliskon näkökeskuksessa tai aivojen ja näköjuosteiden risteyskohdassa sattuneesta vauriosta. Vaikka silmät olisivat terveet, puuttuu tällaisesta kärsivältä henkilöltä puoliksi näkökenttä. Lievempi muoto on neljännessokeus eli "kvadrantanopsia".


title: Juan Miguel Rodríguez

text: Juan Miguel Rodríguez (s. 26. toukokuuta 1967) on kuubalainen haulikkoampuja ja olympiamitalisti.


title: Juan Miguel Rodríguez

text: Rodríguez on saavuttanut olympialaisissa Ateenassa 2004 pronssia skeetissä.


title: Heikkohermoisuus

text: Neurastenia (F48.0) ("latinaksi neurasthenia") on kiistelty tautinimeke, joka tarkoittaa hermojen aiheuttamaa heikkoutta, vaikka tautinimike onkin suomennettu joskus virheellisesti heikkohermoisuudeksi. Kyseessä ei siis ole heikko hermosto, vaan hermostosta aiheutuva heikkous. Käytössä on edelleen myös aiempi väsymysoireyhtymä-tautinimike.


title: Heikkohermoisuus

text: Neurastenian pääoireena on ärtyneisyyden lisäksi jatkuvaa henkisen uupumuksen tunnetta vähäisenkin ponnistuksen seurauksena taikka jatkuvaa väsymystä ja heikotusta vähäisenkin fyysisen ponnistelun seurauksena. Henkisellä uupumuksella viitataan tässä yhteydessä tyypillisesti keskittymiskyvyttömyyteen ja ajattelun vaikeutumiseen.


title: Heikkohermoisuus

text:
Diagnoosiin vaaditaan edellä mainittujen oireiden lisäksi myös lihassäryn, huimauksen, päänsäryn, unihäiriöiden tai rentoutumiskyvyttömyyden esiintymistä
. Krooninen väsymysoireyhtymä ja työuupumus ovat neurastenian erotusdiagnooseja, mikä tarkoittaa sitä, ettei potilaalle ei voida antaa neurastenia-diagnoosia, jos hän täyttää kroonisen väsymysoireyhtymän tai työuupumuksen diagnostiset kriteerit.


title: Heikkohermoisuus

text:
Neurastenia tunnettiin Euroopassa jo 1600-luvulla. Neurastenia sijoitettiin 1900-luvulla laaditussa kansainvälisessä tautiluokituksessa psykiatristen häiriöiden luokkaan F, mutta kaksituhattaluvulla julkaistut tutkimukset viittaavat siihen, että neurastenian oireiksi tulkitut oireet johtuvatkin aivojen ja muun keskushermoston tulehdustilan aiheuttamista elimellisistä vaurioista. Tämä merkitsee sitä, että kyseessä onkin G-luokkaan kuuluva neurologinen sairaus nimeltä lihaskipuja aiheuttava aivo-selkäydintulehdus (ME).
Yhdysvaltojen lääketieteellinen kansallisakatemia Institute of Medicine julkaisi vuonna 2015 kautta aikojen suurimman aiheesta tehdyn tutkimuskatsauksen, jossa päädyttiin suosittamaan luopumista psykiatrisen diagnoosikoodin F48.0 käytöstä, koska lääketieteellinen näyttö ei puolla ajatusta oireiston psykiatrisesta luonteesta. Neurastenia-diagnoosi onkin poistettu jo Yhdysvalloissa ja Kanadassa käytettävästä DSM-tautiluokituksesta.


title: Ikänäkö

text: Ikänäkö eli presbyopia tarkoittaa useimmille noin 45–50 vuoden iässä kehittyvää lähelle näkemisen vaikeutumista. Lyhyesti sanottuna se ilmenee niin, että kyky tarkentaa katse lähietäisyydelle heikkenee, ja lähelle ja kauas katsottaessa tarvitaan eri linssivahvuudet silmälaseille.


title: Ikänäkö

text: Fysiologinen perusta ikänäölle on silmien mykiön asteittainen jäykistyminen iän myötä, jolloin mykiö ei enää pysty tarkentumaan lähellä oleviin kohteisiin. Mykiön lisäksi myös sitä ympäröivän kapselipussin joustavuus vähenee, ja sädelihaksen toiminnan viive vaikeuttaa pienellä painetun tekstin näkemistä. Normaalisti näkevillä ja kaukotaitteisilla ikänäkö ilmeneekin siten, että luettaessa pienellä painettua tekstiä sitä pitää lukea yhä kauempaa, kunnes "kädet eivät enää riitä".


title: Ikänäkö

text: Ikänäkö kehittyy yleensä noin 45 ikävuoden jälkeen, ja silmälasien linssejä on vahvennettava säännöllisesti, kunnes ikänäkö vakiintuu suunnilleen 60–65 vuoden iässä. Ikänäkö korjataan silmälaseilla tai leikkauksella. Ikänäköä ilmenee myös likinäköisillä, joilla se korjataan pienentämällä linssien miinusta, jolloin likinäköinen tarvitsee kahdet lasit: lukulasit pienemmällä miinuksella ja normaalit miinuslasit tai vaihtoehtoisesti moniteholinsseillä varustetut lasit. Laseissa voi myös olla toinen linssi lähinäköä ja toinen kauas katsomista varten. Likinäköisillä lähinäkö voi myös parantua niin, ettei lukulaseja tarvita lainkaan.


title: Ikänäkö

text: Ikänäköä korjataan eri menetelmin.Likinäköinen saattaa tarvita kahdet lasit: lukulasit pienemmällä miinuksella ja normaalit miinuslasit tai vaihtoehtoisesti moniteholinsseillä varustetut lasit. Laseissa voi myös olla toinen linssi lähinäköä ja toinen kauas katsomista varten. Ikänäköä voidaan hoitaa myös leikkausmenetelmin joko niin kutsutulla monovisiomenetelmällä tai linssileikkauksella.


title: Ikänäkö

text: Ikänäköä korjaavia linssileikkauksia on tehty 2000-luvulta lähtien. Ikänäköleikkauksen kanssa samankaltaisella tekniikalla tehtävä kaihileikkaus on yleisin kirurginen toimenpide Suomessa, ja niitä tehdään koko maailmassa noin 14 miljoonaa vuodessa. Ensimmäinen kaihileikkaus tehtiin Suomessa vuonna 1950, ja tekomykiötekniikkaan perustuvat harmaakaihileikkaukset yleistyvät 1980-luvulla.


title: Ikänäkö

text: RLE-linssileikkaus (RLE = Refractive Lens Exchange) on ikänäön korjamiseen käytettävä leikkausmenetelmä, jossa silmän mykiö korvataan keinotekoisella linssillä. Leikkausmenetelmä on samanlainen kuin harmaakaihileikkauksessa, mutta 0-linssin sijaan silmään asennetaan taittovirheen mukainen linssi yksilöllisillä vahvuuksilla. Toisin kun laser-leikkauksissa, linssinvaihtoleikkauksen jälkeen hoitotulos on pysyvä, eikä myöskään harmaakaihi pääse kehittymään.


title: Ikänäkö

text:
Ikänäön korjaamiseen käytettävässä linssileikkausmenetelmässä linssinvaihdon jälkeen harmaakaihia ei pääse enää kehittymään. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi- että kaukonäön. Käytettävä linssi valitaan yksiköllisesti taittovirheestä ja korjaustarpeesta riippuen.
Paitsi ikänäköä, uudella linssillä voidaan myös korjata muita mahdollisia taittovirheitä sekä hajataitteisuutta.
Linssileikkaus voidaan tehdä myös niin sanottua yksiteholinssiä käyttäen. Linssileikkauksesta käytetään tällöin nimitystä RLE Monofokal, jolloin lukulaseja tarvitaan leikkauksen jälkeen. Moniteholinsseillä tehtävässä silmäleikkauksessa, RLE Multifokal, pyritään silmälasittomuuteen.


title: Ikänäkö

text: Monovisio-menetelmästä puhutaan silloin, kun ikänäkö korjataan siten, että toinen silmä saadaan näkemään tarkasti kauas ja toinen lähelle. Tällöin näkö korjataan tai silmät leikataan siten, että toinen silmä on likitaittoinen (myooppinen) ja toinen normaali (emmetrooppinen) eli näkee tarkasti lähelle ja kauas ilman silmälaseja (vahvuus 0). Joillekin tämä ratkaisu sopii ongelmitta, mutta toisista tuntuu, että silmät eivät osaa tehdä yhteistyötä. Silmien yhteispelin ongelmia ilmenee todennäköisemmin silloin, kun silmien taittoero on suuri. Siksi monovisiomenetelmässä ”lähinäkösilmän” näkökyky korjataan vain harvoin 40 cm:n etäisyyteen asti (vastaa -2,5 dioptrian likitaittoisuutta). Lähisilmän likitaittoisuudeksi valitaan usein -1,5 – -0,75, jolloin tarkan näön alue on noin 60/70 cm – 1 m. Käytännössä monet pystyvät näkemään myös tätä lähemmäksi.


title: Ikänäkö

text: Monovisiomenetelmä on käytössä laserleikkauksissa ja laitettaessa silmänsisäisiä IOL-linssejä (IOL= Intra Ocular Lenses). Ennakkotutkimuksessa näitä menetelmiä verrataan muihin menetelmiin kuten RLE-linssileikkausmenetelmään silmänsisäisiä moniteholinssejä käyttäen. Monovisiolaserleikkaus on yleensä hyvä menetelmä ikänäön varhaisvaiheessa (n. 38–44 vuotiaille). Tässä vaiheessa silmät pystyvät vielä tarkentumaan lähelle, mutta ongelmia on odotettavissa pian, jos silmät leikataan niin, että kummallakin silmällä näkee kauas täydellisesti. Menetelmä soveltuu myös ikääntyneille potilaille RLE Monovisio -menetelmän vaihtoehdoksi.


title: Ikänäkö

text: Monovisiolinssiä suositellaan monesti silloin, kun ei ole varmaa, sopeutuuko potilas moniteholinssin haittoihin, mutta hän haluaa silti vähentää riippuvuuttaan silmälaseista lähelle katsottaessa enemmän kuin mitä pelkkä etäisyyden korjaaminen antaisi ja jos jos potilaan arvioidaan pystyvän sopeutumaan silmien taittoeroon. Tämä testataan usein piilolinsseillä ennen leikkausta.


title: Ikänäkö

text: PresbyLASIK-menetelmä SUPRACOR on laserleikkausmenetelmä, jonka avulla ikänäköä hoidetaan tekemällä sarveiskalvosta monitehoinen. Menetelmällä korjataan sekä lähi- että kaukonäköä. PresbyLASIK on (FS-)LASIK-leikkaus, jossa sarveiskalvo muotoillaan monitehoiseksi siten, että sen eri alueet kaareutuvat eri tavoin ja taittavat valoa eri vahvuuksilla. Yleensä siirrytään sarveiskalvon keskellä olevalta lähinäköalueelta asteittain kaukonäköä varten muotoilluille reuna-alueille. Kyseessä on kompromissiratkaisu, jonka avulla saadaan toimiva näkökyky sekä lähelle että kauas, mutta näön laatu saattaa heikentyä. Haittavaikutuksia voi olla myös heikentynyt kontrastinäkö, huonontunut pimeänäkö tai heikentynyt näöntarkkuus.


title: Ikänäkö

text: Crystalens eli "mukautuva" silmänsisäinen linssi on Bausch & Lombin silmänsisäinen linssi, jonka pitäisi siirtyä silmässä niin, että sen taittovahvuus mukautuu lähinäköön henkilön katsoessa lähelle. Periaatteena on, että linssin siirtyminen silmän sisällä 1 mm:n eteenpäin vaikuttaa lähinäköön noin 1 dioptrian verran. Linssin siirtyminen tapahtuu, kun sen ympärillä olevat sädelihakset supistuvat silmän yrittäessä nähdä lähelle. Valitettavasti silmän liike on osoittautunut vaikeaksi ennustaa, eikä menetelmällä ole saatu yhtä hyviä tuloksia kuin esimerkiksi kolmiteholinssillä.


title: Immuunivaste

text: Immuunivaste tai immuunireaktio on elimistön tapa reagoida havaitsemaansa antigeeniin. Immuunivasteeseen kuuluu normaalisti vasta-aineiden ja antigeeniin reagoivien imusolujen muodostuminen.


title: Immuunivaste

text: Immuunivastetta on kahta päätyyppiä: synnynnäistä ja hankinnaista. Synnynnäinen immunivaste toimii epäspesifisenä puolustusjärjestelmänä infektioita vastaan. Jos tämä järjestelmä ei onnistu pysäyttämään hyökkäystä, niin hankinnainen immunivaste käynnistyy. Hankinnainen immunivaste pystyy myös "muistamaan" aiemmin kohtaamansa antigeenit.


title: Immuunivaste

text: Autoimmuniteetiksi sanotaan immuunivastetta, joka ilmenee elimistöä ja sen rakenteita vastaan.


title: Heittoliike

text: Heittoliikkeellä tarkoitetaan tilannetta, jossa kappale saatetaan liikkeeseen antamalla sille alkunopeus, minkä jälkeen kappale liikkuu vain maan vetovoiman alaisena. Lisäksi kappaleeseen vaikuttaa väliaineen vastus. Heittoliike voidaan jakaa kahteen tapaukseen, pystysuoraan ja vinoon heittoliikkeeseen.


title: Heittoliike

text: Pystysuorassa heittoliikkeessä kappaleen paikka y ja nopeus v ajan t funktiona saadaan helposti johdettua paikan yleisestä lausekkeesta vakiokiihtyvyydessä:


title: Heittoliike

text: ja nopeuden yleisestä lausekkeesta vakiokiihtyvyydessä


title: Heittoliike

text: kun kiihtyvyys a = -g. Jolloin saadaan kappaleen paikkakoordinaatiksi


title: Heittoliike

text: ja nopeudeksi


title: Heittoliike

text: Kappaleen paikkakoordinaatista ja nopeudesta saadaan helposti johdettua pystysuoralle heittoliikkeelle erikoispisteet, kun alku ja loppupaikka sijaitsevat samassa tasossa:


title: Heittoliike

text: nousuaika: formula_5


title: Heittoliike

text: lentoaika: formula_6