title: Finanssipolitiikka

text: Elvyttävän talouspolitiikan eräänlaisena vastakohtana kurjistava finanssipolitiikka (engl. "Fiscal Austerity") pyrkii rajoittamaan julkista kulutusta ja investointeja. Kurjistava talouspolitiikka ei välttämättä hyödynnä maan julkisen talouden liikkumavaraa, joka määrittelee kyvyn toteuttaa elvyttävää talouspolitiikkaa turvallisesti ja vastuullisesti.


title: Finanssipolitiikka

text: Yleisesti voidaan maailmanlaajuisesti sanoa vasemmistopuolueiden kannattavan elvyttävää talouspolitiikkaa, ja oikeistopuolueiden kurjistavaa.


title: Nu-Mixx Klazzics

text: Nu-Mixx Klazzics on remix-albumi Tupac Shakurilta. Albumi ilmestyi 7. lokakuuta 2003 ja sen julkaisi Death Row Records. Albumi sisältää lukuisia kappaleita All Eyez on Me albumilta, uusilla taustoilla ja artistivierailijoilla. Albumilta ei julkaistu ollenkaan singleä ja musiikkivideota. Albumi on myynnyt tähän mennessä noin 75,000 kappaletta.


title: Jugulator

text: Jugulator on heavy metal -yhtye Judas Priestin 13. studioalbumi. Se ilmestyi vuonna 1997, seitsemän vuotta edellisen studioalbumin "Painkillerin" jälkeen. Pitkäaikaisen laulajan Rob Halfordin korvannut Tim 'Ripper' Owens esiintyy yhtyeen kokoonpanossa ensimmäistä kertaa.


title: Jugulator

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet Tipton/Downing.


title: Reunanylityslause

text: Reunanylityslause on topologiaan liittyvä seuraava tulos: Olkoon formula_1 topologinen avaruus, osajoukko formula_2 yhtenäinen ja formula_3. Jos formula_4 kohtaa sekä formula_5:n että formula_6:n, niin formula_4 kohtaa myös formula_5:n reunan formula_9.


title: Reunanylityslause

text: Merkitään formula_10 ja formula_11. Jos formula_12, niin formula_13. Sisäpisteen ja ulkopisteen määritelmästä seuraa formula_14 ja oletuksista seuraa formula_15. Nyt formula_16. Koska joukot formula_17 ja formula_18 ovat erillisiä, epätyhjiä ja formula_19:ssä avoimia, niin formula_20 on epäyhtenäinen. Tämä on ristiriita oletusten kanssa, joten täytyy päteä formula_21.


title: Jarmo (arkeologia)

text:
Jarmo ("Qal'at Jarmo") on varhainen maanviljelykylä noin vuodelta 7 000 eaa. Kurdistanissa, Irakissa.
Kylä oli Zagrosvuorten rinteillä Kirkukista itään.
Paikkaa pidettiin pitkään vanhimpana tunnettuna maanviljelykylänä.
Ennen Jarmon löytymistä ajateltiin, että maanviljely olisi alkanut
Egyptin ja Kaksoisvirtainmaan jokilaaksoissa. Jarmo sijaitsee
tammivyöhykkeellä 800 metrin korkeudessa. Siellä harjoitettiin varhaista sadeviljelyä.


title: Luettelo fysiikan osa-alueista

text: Luettelo fysiikan osa-alueista ja merkittävästi fysiikan menetelmiä käyttävistä aloista aakkosjärjestyksessä.


title: Väinö Samuli Lahtinen

text: Väinö Samuli Lahtinen (12. joulukuuta 1889 Hämeenkyrö – 31. elokuuta 1965 Helsinki) oli puuseppämestari. Hänen vanhempansa olivat suutari Taavetti Vihtori Lahtinen ja Emma Vilhelmiina Adamintytär. Puoliso Martta Lydia o.s. Malminen (s. 13. marraskuuta 1890, Suodenniemi - k. 25. syyskuuta 1976 Helsingissä).


title: Väinö Samuli Lahtinen

text: Tampereen käsityökoulusta 1909 valmistunut puuseppä Väinö Lahtinen muutti Helsinkiin vuonna 1911 tarkoituksenaan perustaa oma puusepänliike. Tässä hän onnistui ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja ryhtyi tuottamaan arkkitehtien piirustusten mukaisia uniikkikalusteita. Lahtinen käytti kalusteissaan useita, tarkkaan valittuja puulajeja ja hallitsi vaativan intarsiatyön.


title: Väinö Samuli Lahtinen

text: Vuonna 1931 valmistuneen Eduskuntatalon sisustukseen tilattiin aikansa tunnettujen suunnittelijoiden ja taiteilijoiden töitä. Eino Kaurialta tilattiin lukuisien muiden töiden ohella suunnitelma Eduskunnan vieraskirjan kansioksi. Kauria suunnitteli kansiossa käytettäväksi koivua hankalimmissa muodoissaan: visaa ja tuohta. Visakoivuisiin kansiin tehtiin tuohinauhasta upotus ja kannet yhdistettiin visakoivuisin saranoin. Tuohiseen kanteen hopeaseppä pakotti hopealangasta Suomen kartan silloisine lääninrajoineen.


title: Väinö Samuli Lahtinen

text: Kansio osallistui Pariisissa 1937 järjestettyyn käsityöalan maailmannäyttelyyn, jossa sen tekijäkolmikolle myönnettiin kultainen mitali sarjassaan.


title: Nukkalisäke

text: Nukkalisäkkeet eli villukset ovat ohutsuolen sisäpinnan limakalvon pieniä, sormimaisia lisäkkeitä. Nukkalisäkkeiden sisällä kulkee imusuonia ja hiussuonia. Niiden pinta koostuu pääosin enterosyyteiksi kutsutuista epiteelisoluista, joiden välissä on harvassa limaa erittäviä pikarisoluja. Enterosyyttien ulkopinnalla on pieniä ulokkeita, joita nimitetään mikrovilluksiksi.


title: Nukkalisäke

text: Nukkalisäkkeet ovat noin 0,5–1,5 millimetrin korkuisia.


title: Nukkalisäke

text: Ravintoaineet imeytyvät suolistosta nukkalisäkkeiden kautta verenkiertoon. Nukkalisäkkeet lisäävät ohutsuolen imeytymispinta-alan noin 30-kertaiseksi. Nukkalisäkkeiden välissä sijaitsee Lieberkühnin kryptiksi kutsuttuja ohutsuolen rauhasia, jotka erittävät ruoansulatusentsyymejä.


title: Neoliittinen Anatolia

text: Neoliittinen kausi Anatoliassa on kulttuurin aikakausi, joka alkoi neoliittisen kauden määritelmän mukaan maanviljelyn levitessä Anatoliaan eli nykyisen Turkin alueelle noin 8000 eaa. alkaen. Eteläiseen Anatoliaan syntyi monia maanviljelyyn ja karjanhoitoon perustuvia kyliä, joissa oli savitiilistä rakennettuja taloja. Anatoliasta vietiin jo neoliittisella ajalla obsidiaania työkalujen raaka-aineeksi muualle Lähi-itään.


title: Neoliittinen Anatolia

text: Arkeologien tuntemia neoliittisen Anatolian löytöpaikkoja ovat muun muassa Göbekli Tepe, Nevali Cori, Catal Höyük, Hacilar, Can Hasan ja Cayönu. Anatoliasta ei ole löytynyt varsinaisia linnoituksia neoliittiselta kaudelta, mutta talot rakennettiin vieri viereen jolloin ne muodostivat helposti puolustettavan rakenteen. Niissä ei ollut ovea, vaan sisään käytiin tikkailla katon kautta.


title: Hacilar

text: Hacilar oli kylä nuoremmalla kivikaudella Turkissa. Paikka on 25 kilometriä Burdurista lounaaseen.


title: Hacilar

text:
Läntisen Etelä-Turkin Hacilar oli asuttu jo vuonna 7040 eaa.
Arkeologisten löytöjen perusteella paikka on hylätty ja asutettu uudelleen useampia kertoja. Se oli tuolle ajalle tyypillinen maatalouskylä. Hacilar on tunnettu parhaiten laadukkaasta keramiikastaan. Keramiikka on lähinnä saviastioita ja äitijumalatarpatsaita. Hacilarin kylässä noin 6000 eaa. oli pari temppeliä, jotka olivat normaalin talon kokoista.
Hacilar linnoitetiin kylän viimeisessä vaiheessa noin 5400-5000 eaa. kivisellä muurilla, joka sulki sisäänsä noin 70x35 m alan.
Kylä löydettiin uudestaan vuonna 1956.


title: Hacilar

text: Hacilarin talot olivat tasakattoisia, umpinaisia tai sisäpihan ympärille rakennettuja neliömäisiä taloja. Rakennusaineena olivat mutatiilet ja puu. Keittiö, olohuone, viljavarastot jne. olivat erikseen.


title: Kuula

text: Kuula voi tarkoittaa seuraavia:


title: Altti Kuusamo

text: Altti Kyösti Olavi Kuusamo (s. 15. kesäkuuta 1951 Kitee) oli Turun yliopiston taidehistorian professori vv. 2004-2017. Altti Kuusamon tieteellisen tuotannon pääalueet ovat kuvataiteen tutkimuksen metodologia ja taideteoriat, nykytaiteen tutkimus, renessanssin tutkimus, taiteiden välisten suhteiden tutkimus, visuaalinen semiotiikka, arkipäivän kuvakulttuurin tutkimus, havaitsemisen ja kuvataidekritiikin tutkimus.


title: Altti Kuusamo

text: Altti Kuusamo valmistui filosofian tohtoriksi vuonna 1996 Helsingin yliopistosta. Hän on toiminut taidehistorian dosenttina vuodesta 2001 Helsingin yliopistossa ja mediatieteen dosenttina vuodesta 2002 Lapin yliopistossa. Kuusamo on ollut lisäksi tuntiopettajana ja pitänyt luentoja ja seminaareja kaikissa tärkeimmissä kuvataidetta opettavissa oppilaitoksissa Suomessa ja sen lisäksi mm. Oslossa ja Tallinnassa.


title: Altti Kuusamo

text: Kuusamo on ollut vastaväittäjänä taidehistorian, taideteollisen muotoilun, teoreettisen filosofian, tiedotusopin ja musiikkitieteen (semiotiikan) aloilla Helsingin, Tampereen ja Jyväskylän yliopistoissa, Taideteollisessa korkeakoulussa ja Eesti Kunstiakadeemiassa. Hän on pitänyt tieteellisiä esitelmiä ja luentoja kongresseissa ja symposiumeissa kotimaassa ja ulkomailla taidehistorian, taiteiden tutkimuksen ja semiotiikan aloilta. Kuusamo on viettänyt tutkimuskausia Roomassa (Institutum Romanum Finlandae) 1980-luvulta alkaen.


title: Altti Kuusamo

text: Kuusamo on julkaissut kuvataidekritiikkiä ja muita yleistajuisia kirjoituksia (esseitä, kolumneja, artikkeleita) taiteen ja kulttuurin alueilta lukuisissa aikakausi- ja sanomalehdissä, näyttelyluetteloissa ynnä muissa julkaisuissa 1980-luvulta alkaen. "Synteesi"-lehden toimitussihteerinä Altti Kuusamo on toiminut 1985 alkaen, toimitusneuvoston jäsenenä vuodesta 1986. Lisäksi hän on ollut toimitusneuvoston jäsen "Acta Semiotica Fennica"- ja "Estonian journal for Art History": Kunstiteaduslikke Uurimusi -lehdissä.


title: Altti Kuusamo

text: Altti Kuusamo on ollut Suomen semiotiikan seuran hallituksen jäsen 1989 lähtien; International Association of Art Critics (AICA), hallituksen jäsen 1991–1996 ja 2000–2001; AICA-Finlandin puheenjohtaja 1991–1997; International Association for Semiotic Studies (IASS), toimeenpanevan komitean jäsen 1999 alkaen.


title: Altti Kuusamo

text: Lisäksi Altti Kuusamo on esiintynyt radio- ja TV-ohjelmissa, taidemuseoissa ja muissa taiteen, tieteen ja kulttuurin alan instituutioissa ja tapahtumissa kotimaassa ja ulkomailla.


title: Not of This Earth

text: Not of This Earth on kitaristi Joe Satrianin ensimmäinen albumi. Levy julkaistiin vuonna 1986.


title: Neoliittinen Balkan

text: Neoliittinen Balkan: Balkanin neoliittinen kulttuuri syntyi maanviljelyn levittyä sinne Turkista noin 7200-6500 eaa.. Balkanille levinnyt viljelykulttuuri muistutti Lähi-Idän ja Turkin varhaista maanviljelyä, mutta viljelijöiden asumuksissa asuttiin pidempään ja ne olivat huolellisemmin tehtyjä. Balkanille nousi muun muassa Starcevon kulttuuri. Varhainen kulttuuri ulottui Pohjois-Karpaateille asti. Myöhemmin, noin 4500 eaa Balkanille levisi Anatoliasta toinen kansa, joka toi uudenlaisen maalatun keramiikan ja ehkä kuparikulttuurin.


title: Neoliittinen Balkan

text: Jääkaudella vallitsi Balkanilla ajalle tyypillinen myöhäispaleoliittinen suurriistan metsästyskulttuuri. Sitä ylläpitäneet ihmiset elättivät itseään tietenkin myös kalastuksella ja kasvien keräilyllä. Noin 11000-10500 eaa Balkanille lienee saapunut vaikutteita Anatoliasta, mikä näkyy keräiltävien kasvilajien muutoksena. Tämä muutos saattoi tietenkin johua myös ilmaston muutoksesta. Usien keräiltävien kasvien ilmestyminen saattaa viitata hyvin varhaiseen merenkulkuun Egeanmerellä. Joka tapauksessa Anatolian vaikutus oli hyvin selvää noin 7250 eaa alkaneella myöhäismesoliittisella kaudella, jolloin ihmiset liikkuivat jonkinlaisilla aluksilla Välimerellä. Tähän liittyviä löytöjä on tehty Fránchthin luolasta.


title: Neoliittinen Balkan

text: Maanviljely levisi Eurooppaan ensimmäisenä Turkista Balkanin niemimaalle noin jonne syntyi monenlaisia kulttureja, mm. Sesklon kulttuuri itäiseen Kreikkaan ja Starcevon kulttuuri Serbiaan. Maanviljelyn uskotaan saapuneen Kreikkaan saaria ja merta pitkin. Balkanin niemimaalla tapahtui merkittävää kehitystä, ja suuria kaupunkimaisia asutuskeskuksia rakennettiin noin 5000-4000 eaa. Romaniassa ja Länsi-Ukrainassa liittyen Tripoljen kulttuuriin. Varhainen neoliittinen kulttuuri levisi täällä suunnilleen Romanian ja Unkarin pohjoisrajalle pohjoistan Karpaattien eteläpuolelle.


title: Neoliittinen Balkan

text: Peter Bellwood on esittänyt kirjassaan "First Farmers" käsityksiään maanviljelyn tulosta Eurooppaan yhdistellen kielitieteellisiä, arkeologisia ja geneettisiä tietoja, jotka kuitenkin arveluttavat monia muita tutkijoita.


title: Neoliittinen Balkan

text:
Viljely levisi muun muassa kuljettaen maalattua keramiikkaa. Väitetään lännempänä Vincan kulttuurin ihmisten käyttäneen kirjoitusta, mutta varmoja todisteita tästä ei ole, löydetystä Tartarian savitauluista kiistellään. Balkanin niemimaa oli Euroopan ensimmäisiä kuparia käyttäneitä alueita. Balkanin niemimaan pohjoisosissa syntyi nauhakeraaminen kulttuuri, joka levitti maanviljelyn laajalle Eurooppaan. Noin 3500 eaa. indoeurooppalaiset kansat tuhosivat vanhan neoliittisen perinteen Balkanilta.
Maanviljelyn ajatellaan yleisimmin levinneen Eurooppaan Etelä-Turkista. Viljely saapui ehkä Anatoliasta Traakian kautta, ja/tai meritse Kreikkaan ja sieltä leviten pohjoiseen. Maanviljelyä saattoi olla Länsi-Turkissa jo 7500-7100 eaa. Sen keskus oli tuolloin eteläisessä Itä-Turkissa. Vasta noin 7100-6600 eaa. maanviljelyä oli varmasti eteläisessä Länsi-Turkissa. Sieltä lähdettiin purjehtimaan kohti läntisiä saaria. Noin 6600-6300 eaa. viljeltiin maata eteläisen Kreikan itäosissa mm. Sesklossa (ja Argissassa) Kreikassa. Täältä maanviljely alkoi pian levitä Serbiaan ja myös Kreikan länsirannikolle, jonne syntyi leimakeraaminen kulttuuri. Näin ollen Euroopan maanviljely näyttää saaneen alkunsa itäisen Kreikan Sesklon kulttuurista.


title: Neoliittinen Balkan

text: Varhaisia Balkanin neoliittisia piirteitä: naispatsaat, marmorikaulanauhat, maalattu keramiikka, kiviset ja savitse korvatuöpat, taitetut hautaukset talojen alle, savesta ja vitsaksista tehdyt seinät+mutatiili, puu talojen telossa, rauniokummut ovat yhteisiä Turkille ja Balkanille. Suurin osa Kreikan neoliittisista paikoista ilmastyi vasta vuoden 6500 eaa jälkeen keramiikan kanssa. Kreikasta on löydetty 12 mesoliittista, mutta jopa 250-300 mesoliittista paikkaa, mikä saattaa kertoa huomattavasta väestönkasvusta. Noin 6300-6000 eaa. yksivärinen keramiikka levisi Eurooppaan Turkista Istanbulin seuduilla tuoden sinne myös maanviljelyä. Tämä voi viitata maanviljelyn saapuneen ainakin kahtena aaltona. Noin 6000-5600 eaa. laaja Karanovo I kulttuuri levittäytyi Bulgariassa.


title: Neoliittinen Balkan

text: Bosborin salmeen ilmestyneet varhaisimmat Ilipinarin yksihuoneiset talot 6200-5500 eaa oli tehty mutamöykyistä. Tämän jälkeen sinne tuli mutatiilisiä monihuoneisia kaksikerroksisia taloja, jollaisia oli Keski-Anatoliassa. Kotieläiminä pidettiin nautoja, sikoja, vuohia ja lampaita. Kulttuuria luonnehtivat miehiä ja naisia esittävät pienet saviveistokset, ja niinpä kulttuuri muistutti Hacilarin varhaista neoliittista. Lännempänä Traakiassa keraaminen neoliittinen kulttuuri ilmestyi Hoca Cesmeen 6400 eaa. Siihen liittyivät kivivalliset pyöreät talot, puolustusmuurit, maalattu ja yksivärinen keramiikka sekä laajateräperinne, kulttuuri muistuttaa Keski-Turkin kulttuuria, ja ehkä myös Bulgarian Karanovi I:tä.


title: Neoliittinen Balkan

text: Kreikkaan syntyneet varhaiset neoliittiset asutukset olivat Thessalian tulvatasangolla pieniä ja niitä oli melko tiheässä. Kylien väli oli 2,7 km, ja niiden ala 2,5 ha. Balkanin maanviljelykulttuuri pohjautui maanviljelyyn ja kotieläimiin, metsästyksen merkitys oli vähäinen, kivityökalut eivät muistuttaneet alueen aiempia mesoliittisia. Kreikan varhaisneoliittinen perinne oli sama koko Kreikassa, ja muistutti Traakian Hoca Cesmeä, Proto-Seskloa, Starcevoa ja Karnovoa n 6100 eaa. Alueellisia piirteitä ilmestyi vasta noin 5300 eaa.


title: Neoliittinen Balkan

text: Noin 10000 eaa. kukoisti Romanian itäosissa, Moldovassa ja läntisimmässä Ukrainassa mesoliittinen Tardenoisin kulttuuri. Noin 7000-6500 eaa. tienoilla alueelle saapui maanviljely, joka alkoi syrjäyttää mesoliittistä kulttuuria, kyse oli joko Turkista tapahtuneesta kansainvaelluksesta, tai kulttuurivaikutteiden siirtymisestä. Väestö saapui joko Kreikan kautta, tai joidenkin mielestä suoraan Turkista.


title: Neoliittinen Balkan

text: Uskotaan neoliittisten tulokkaiden sulattaneen kulttuuriinsa paikallista mesoliittistä väestöä.Mesoliittisen kulttuurin väitteään säilyneen joillain alueilla pitkäänkin, Keski-Tonavan rautaporttien alueella jopa muuntuneena aikaan 4400 eaa.


title: Neoliittinen Balkan

text: Ennen vuotta 6500 eaa. vallitsi Kreikassa esikeraaminen maanviljelykulttuuri, joka kasvatti lampaita ja vuohia.


title: Neoliittinen Balkan

text: Tämä kulttuuri levisi Kreikkaan, itäiseen ja keskiseen Balkaniin peittäen Romanian, Bulgarian, Makedonian ja Kreikan Thessalian asuttavat alueet, Pelagonian, Etelä-Albanian, Keski-Struman jne. Kulttuuri tuotti vaaleaa maalaamatonta keramiikkaa ja valkoista maalattua keramiikkaa. Serbiassa oli eteläiseen Pannoniaan ja Baanaattiin ulottuva Keski-Balkanin Starčevo I-Körös-Criş-kulttuuri, joka tuotti karkeaa keramiikkaa


title: Neoliittinen Balkan

text: Vasta noin 6000 eaa. alkoi Starcevo-Körös-Crisin kulttuuri kukoistaa. Näihin aikoihin syntyi Pohjois-Unkarin ja Etelä-Slovakian tienoilla nauhakeraaminen kulttuuri. Bulgariassa kukoisti 6000 eaa. Karanovo II-III-vaihe, ja Romaniassa Dudestin kulttuuri. Bosniassa oli Proto-Kakan ja Montenegron seuduilla Danilon kulttuuri. Itä-Kreikassa oli Sesklon kulttuuri, ja Länsi-Kreikassa Elatea I. Etelä-Serbiassa oli Porodin II-III, jossa ihmiset asuivat suorakulmaisia tai trapetsin muotoisia taloja.


title: Neoliittinen Balkan

text: Noin 5800 eaa. Nea Nikomediassa Kreikassa tehtiin taloja mudalla tai savella vahvistetuista vitsaksista. Noin 5800/5700-5500 eaa. syntyi sydänsimpukkakeramiikka eli leimakeramiikka (Impresso, cardial), joka levisi Ranskan etelärannikolle.


title: Neoliittinen Balkan

text: Maanviljelyä noin 5700-4500 Euroopaan levittäneen nauhakeramiikan on väitetty syntyneen Balkanin pohjoispuolella Starcevon kulttuurista. Joidenkin mukaan Starcevon kulttuuri tai tarkemmin Körösin kulttuuri olisi antanut vaikutteita Unkarin seudun paikallisille asukkaille. Unkarissa näkyy selvä raja syntyneen nauhakeramiikan ja Körösin kulttuurin välillä. Körösin kulttuuria oli Itä-Unkarissa.


title: Neoliittinen Balkan

text: Noin 4500 eaa Eurooppaan levisi Anatoliasta uusi maalattu keramiikka, jonka jotkut katsovat liittyvän uuden kansan tuloon. Uusi kansa olisi luonut Vincan ja Lengyelin kulttuurit.. Kupariesineitä oli Balkanilla jo 5000 eaa., ja kuparia osattiin sulattaa 4500 eaa. Noin 5000 eaa. Kreikassa Sesklon seudulla alkoi olla suuria kyliä, joissa lienee ollut jonkinlainen johtaja organisoimassa kylän toimintaa.. Tällöin rakennettiin kiviperustoja talojen alle ja kivisiä muureja kylien ympärille.


title: Neoliittinen Balkan

text: Noin 4500 eaa. Pohjois-Balkanille syntyi nopeasti kehittyviä kuparikautisia kulttuureja, mm. pre-Cucutenin kulttuuri ja Lengyelin kulttuuri. Noin 4000 eaa. keskimmäisellä kuparikaudella itään Romaniaan ja Ukrainaan oli kehittynyt suuria asutuskeskuksia, nimittäin Cucutenin-Tripoljen kulttuuri.


title: Neoliittinen Balkan

text: Kreikkaan vaelsi noin 4000 eaa. uusia asukkaita, jotka perustivat mm. Diminin kylän. Myöhäisellä kuparikaudella noin 3500-3000 eaa. alueelle saapui idästä Ukrainan aroilta sotaisia, vaeltelevia heimoja, jotka olivat levittäytyneet laajalle itäiseen osaan noin 2500 eaa. pronssikauden alussa.


title: Ragnar Hare

text: Ragnar Hare oli vuonna 1981 Pietarsaaressa perustettu suomalainen rock-yhtye, joka voitti Rock SM -kilpailun vuonna 1983 ja lopetti toimintansa vuonna 1989.


title: Ragnar Hare

text: Perustajajäsenet olivat kitaristi Johan Granlund ja laulaja Peter Emas. Ragnar Hare herätti alkuaikoina huomiota lavaesiintymisillään joihin kuului olennaisena osana lapsena auto-onnettomuudessa ollut -- ja sen takia sekä halvaantumisesta että afasiasta kärsinyt -- tanssija Anders "Andy" Sundqvist. Yhtye voitti Rock SM -kilpailun vuonna 1983, päihittäen muun muassa kolmanneksi sijoittuneen Clifters-yhtyeen, sekä Talouskukkaro -nimellä esiintyneen Neljä Ruusua. Kitaristi Zazza Nygård liittyi yhtyeeseen juuri ennen Rock SM -kilpailua. Rikki Ström tuli basisti Lasse Strömbergin tilalle heti kilpailun jälkeen. Kilpailun jälkeen Johanna Kustannus julkaisi yhtyeen singlen "Bit".


title: Ragnar Hare

text: Vuonna 1984 Ruotsin EMI:n ollessa kiinnostuneita levysopimuksen solmimisesta, rumpali Mikael "Micki" Sundkvist luopui muusikon urasta kokonaan ja ryhtyi ortodoksipapiksi. Hänen tilalleen rumpuihin tuli Petri Peltomaa. Samaan aikaan kosketinsoittaja Tumba Haldin siirtyi reggae-yhtyeeseen Dreadline. Haldinin tilalle pestattiin Tia Nybäck. Yhtye palasi yleiseen tietoisuuteen EP:llä "Barn Till Himlen" vuonna 1986.


title: Ragnar Hare

text: Yhtye vaihtoi loppuaikanaan laulukielensä englanniksi, kansainvälisiä markkinoita huomiolla pitäen, mutta tämäkään ei tuottanut toivottua tulosta. Viimeinen julkaisu, vuonna 1987 taltioitu esiintyminen "live...tavastia...helsinki", on laulettu englanniksi. Yhtye lopetti toimintansa 80-luvun lopulla. Viimeinen keikka soitettiin 1988, mutta yhtye ilmoitti hajonneensa vasta vuonna 1989.


title: Bifurkaatiojärvi

text: Bifurkaatiojärvi on järvi, josta vedet laskevat kahteen eri suuntaan. Siellä, missä on bifurkaatiojärviä, vedenjakaja ei ole yksiselitteisesti määriteltävissä. Järvibifurkaatioiden ohella on olemassa myös jokibifurkaatioita, kun joen virtaus haarautuu kahtaalle.


title: Bifurkaatiojärvi

text: Tunnetuimpia ja samalla suurimpiin kuuluvia bifurkaatiojärviä Suomessa ovat Lummenne Keski-Suomen Kuhmoisissa ja Vesijako Päijät-Hämeen Padasjoella. Näistä kummastakin toinen laskujoki johtaa Päijänteeseen ja edelleen Kymijokea pitkin Suomenlahteen, toinen taas Hauhon reittiin ja lopulta Pyhäjärven ja Kokemäenjoen kautta Pohjanlahteen. Vesijaon ja Lummenen muodostamaan järvisysteemiin kuuluu kolmantena järvenä Vehkajärvi, johon sen yläpuolinen bifurkaatiojärvi Lummene laskee, ja joka puolestaan laskee bifurkaatiojärvi Vesijakoon.


title: Bifurkaatiojärvi

text: Huomattavia ja suuria bifurkaatiojärviä ovat myös Karvianjoen vesistöön kuuluvat Isojärvi ja Inhottu Satakunnassa. Näillä kummallakin on kaksi lasku-uomaa, joista vedet lopulta päätyvät Selkämereen kolmena eri jokihaarana: Merikarvianjokena, Pohjajokena ja Eteläjokena. Aiemmin Karvianjoen vesistössä oli myös kolmas bifurkaatiojärvi, Torajärvi Noormarkussa sekä jokibifurkaatio Karvianjoesta Kynäsjärven yläpuolelta Leväsjokeen mutta vesistöjärjestelyjen myötä nämä bifurkaatiot ovat hävinneet.


title: Bifurkaatiojärvi

text:
Bifurkaatiojärvenä mainitaan ainakin vanhemmissa lähteissä myös Suomen, Ruotsin ja Norjan rajalla sijaitseva Koltajärvi. Sillä on pääasiallinen lasku-uoma Norjanmereen laskevan Singalanjoen kautta, mutta toinen pienempi lasku-uoma on mainittu olevan myös Kuohkimajärveen Suomen puolelle ja täältä edelleen Kilpisjärven kautta Tornionjoen vesistöön. Myös nykyisessä Suomen vesistöaluejaossa Koltajärvi on merkitty jakautumaan Tornionjoen vesistön ja Singalanjoen vesistön valuma-alueiden kesken.
Ennen myös Sotkamon Kalliojärvi Maanselällä oli bifurkaatiojärvi. Silloin vedet laskivat siitä sekä Oulujoen vesistön kautta Pohjanlahteen että Pielisen ja Vuoksen vesistön kautta Laatokkaan. Nykyisin vedet laskevat sieltä ainoastaan Oulujoen suuntaan.


title: Bifurkaatiojärvi

text: Bifurkaatiovaiheita on geologisen historian aikana sisältynyt myös monien muitten, suurtenkin järvien kehityshistoriaan. Eräs tällainen on Ähtärinjärvi, joka muodosti bifurkaation 1700 vuoden ajan 3200–1500 vuotta sitten.


title: Domrémy-la-Pucelle

text: Domrémy-la-Pucelle on Ranskan kunta Grand Estin hallintoalueella Vosgesin departementissa Meusejoen varrella. Kunnassa on arviolta 126 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 8,99 neliökilometriä.


title: Domrémy-la-Pucelle

text: Kylä on Jeanne d'Arcin syntymäpaikka, alkuperäiseltä nimeltään Domrémy. Se nimettiin uudelleen Domrémy-la-Pucelleksi Jeannen lempinimen, ”la pucelle d'Orléans” (”Orléansin neitsyt”), mukaan.


title: Reaaliaikaisuus

text: Reaaliaikaisuus voi tarkoittaa joko järjestelmän tilan olevan jatkuvasti ajan tasalla (tosiaikajärjestelmä) tai tapahtumiin reagointia oikea-aikaisesti.


title: Reaaliaikaisuus

text: Tosiaikainen järjestelmä voi olla esimerkiksi pankin tilijärjestelmä, jossa millä hetkellä tahansa voidaan tietää kunkin tilin sen hetkinen saldo. Myös varastojärjestelmä voi olla tässä mielessä tosiaikainen, eli milloin tahansa on kysyttävissä, miten paljon mitäkin tavaraa on varastossa, miten suuri on minkin tarvaran kysyntä ja milloin sitä pitää tilata lisää. Vaikka näissä järjestelmissä pyritään siihen, että tilanne vastaa koko ajan todellisuutta, pienet heitot tietojen päivittämisessä eivät tee järjestelmää käyttökelvottomaksi.


title: Reaaliaikaisuus

text: Teknisesti puhutaan reaaliaikaisuudesta silloin, kun jollekin tehtävälle on asetettu ensimmäinen ja viimeinen sallittu toteutumisaika. Tämä aika lasketaan tyypillisesti jostain tapahtumista, joka voi olla esimerkiksi viesti toiselta ohjelmalta tai tietokoneelta, oheislaitteen aiheuttama keskeytys, signaali, käyttäjän tekemä toimintapyyntö tai saavutettu kellonaika.


title: Reaaliaikaisuus

text: Usein reaaliaikaisuus ymmärretään niin, että reaktio tehdään niin pian kuin mahdollista, mutta on huomattava, että on tilanteita, joissa on odotettava, ennen kuin vaste saadaan antaa. Teknisesti tällaiset tilanteet pyritään muuttamaan "mahdollisimman nopeasti" -muotoon esimerkiksi kellon avulla. Aikaa, joka kuluu tapahtumasta vasteen antamiseen kutsutaan vasteajaksi. Reaaliaikajärjestelmille on tyypillistä, että tämä vasteaika tai itse asiassa sen vaihteluväli voidaan laskea etukäteen, sillä mikään järjestelmä ei ole niin tarkka, että vasteaika olisi vakio.


title: Reaaliaikaisuus

text: Reaaliaikaisuus voidaan jakaa kovaan ja pehmeään reaaliaikaan. Kova reaaliaika tarkoittaa, että annetut aikarajat (ensimmäinen ja viimeinen sallittu ajanhetki) ovat ehdottomia. Jos vaste tulee nopeammin tai hitaammin, järjestelmän katsotaan toimivan virheellisesti. Kovaa reaaliaikaa voisi kuvata myös niin, että jos vastetta ei saada tuotettua aikarajojen sisällä, sitä ei kannata tuottaa lainkaan. Pehmeissä reaaliaikajärjestelmissä aikarajojen noudattaminen on toivottavaa, mutta niiden rikkominen ei ole toimintavirhe, vaan myöhästynytkin toiminta tulee tehdä loppuun. Esimerkiksi rahan siirto tililtä toiselle on tehtävä, vaikka se tulisikin vastaanottajan tilille vasta eräpäivän jälkeen.


title: Nuolikoski

text: Nuolikoski on asutusalue ja koski Tuupanjoessa Valtimolla n. 5 km:n päässä kirkonkylän pohjoispuolella, valtatie 6:n varrella. Se sijaitsee Kajaanintien risteyksessä Koppelon tien alussa. Vähän idempänä kulkee Joensuu-Kontiomäki-rata, jolla oli Nuolikosken seisake. Henkilöliikenne radalla loppui 1993. Sodan jälkeen Nuolikosken asutusalueelle perustettiin karjalaisille siirtolaisille 11 tilaa. Seudulla on luode-kaakko -suuntaisia harjumuodostumia ja harjulampi. Nuolikoski Tuupanjoessa puhkaisee harjun. Kosken alla on suvanto. Valtatie 6 ylittää kosken.


title: Nuolikoski

text: Nuolikoski on myös esimerkki uiton takia peratusta ja rännitetystä koskesta on Se on perattu myös kauan aikaa uittojen jälkeenkin 1980-luvulla. Tällaisen perkauksen jäljiltä paljastuu aina kuiville kaloja ja Nuolikoskellakin löytyi mm. kirjolohia ja kivennuoliaisia, jotka olivat menettäneet piilonsa. Nuolikoskella on kasvatettu myös kirjolohia kosken alapuolisen suvannon viereisessä pikkulammessa. Tulvien aikaan niitä pääsi joskus myös jokeen nousevan veden mukana.


title: Fatima Zahra

text: Fatima bint Muhammad, tunnetaan paremmin nimellä Fatima Zahra (, noin 605–632) oli profeetta Muhammadin tytär Muhammadin ensimmäisen vaimon Khadija bint Khuwailid al-Kubran kanssa.


title: Fatima Zahra

text: Fatiman syntymä- ja kuolinaika vaihtelee eri lähteissä. Useat sunnilähteet ilmoittavat hänen syntyneen samana vuonna kuin Kaaba rakennettiin uudelleen (viisi vuotta "ennen" kuin Muhammad sai ilmestyksensä), kun taas suurin osa šiialähteistä mainitsee ajaksi viisi vuotta ilmestyksien "jälkeen". Jotkin lähteet kertovat hänen syntyneen ilmestysten vuonna. Fatima on syntynyt vuosien 606 ja 614 välillä jKr.


title: Fatima Zahra

text: Fatima meni naimisiin Alin, isänsä serkun, kanssa vuonna 624. Hänen ikänsä avioliiton solmimisen aikaan on ristiriitainen, mutta tunnetuimmat lähteet ilmoittavat iäksi 9, 13 ja 18.


title: Fatima Zahra

text: Sama ristiriitaisuus koskee Fatiman kuolemaa ja hautapaikkaa. Šiiat uskovat, että hänet on pesty ja haudattu salaisesti yöllä tuntemattomaan hautaan Jannat al-Baqissa.


title: Fatima Zahra

text: Fatimalla oli kaksi poikaa ja kaksi tytärtä:


title: Fatima Zahra

text: Muslimit pitävät Fatima Zahraa mahtavimpana naisena, joka on koskaan elänyt, kaikkien naisten johtajana Paratiisissa, ja naisten perikuvana. Hän oli ensimmäisen muslimi-imaamin ensimmäinen vaimo, toisen ja kolmannen äiti, sekä kaikkien imaamien esiäiti; Fatimidi-dynastia on nimetty hänen mukaansa.


title: Fatima Zahra

text: Häntä kutsutaan myös nimellä al-Zahra’, Valon Nainen. Khamsa, amuletti, jonka uskotaan pitävän paholainen loitolla ja käytetään laajalti Maghrebissa, kuvaa Fatiman kättä.


title: Fatima Zahra

text: Muslimeille hän on rakastava ja harras tytär, äiti ja vaimo, vilpitön muslimi ja esimerkki naisille. Uskotaan, että hän oli erittäin läheinen Muhammadin kanssa ja hänen eronsa muihin naisiin mainitaan monissa Muhammadin haditheissa: "”Fatima on osa lihaani: kuka ikinä suututtaakin hänet, suututtaa minut.”"


title: Fatima Zahra

text:
Sekä šiiat että sunnit kunnioittavat häntä osana Ahl al-Baitia.
Sunni-linkit:


title: Fatima Zahra

text: Šiia-linkit:


title: Albula (joki)

text: Albula (saks. Albula, retorom. Alvra) on 39,9 kilometrin pituinen Hinterrheinin sivujoki ja Reinin alkujoki Sveitsissä, Graubündenin kantonissa. Albula yhdistyy Hinterrheiniin Thusisissa. Joki saa alkunsa Albulan Alpeilta Albulasolan länsipuolelta. Albulajoen suurimmat sivujoet ovat Landwasser, joka saa alkunsa Davosin alueelta, sekä Gelgia, jonka alkulähteet ovat St. Moritzin länsipuolella.


title: Albula (joki)

text: Joen mukaan on nimetty mm. sen halkaisema laakso, hallintoalue, 2 312 metriä korkea sola (saks. Albulapass, retorom. Pass d'Alvra) sekä rautatie.


title: Albula (joki)

text: Albulajoen vesistössä on useita vesivoimaloita. Suurimmat vesivoimalat ovat "Albula-Landwasser Kraftwerke AG":n (ALK) omistama Filisurin 65 megawatin sekä Zürichin kaupungin sähkölaitoksen () omistama Tinizongin 63 megawatin vesivoimala.


title: Tatu Ylönen

text: Tatu Ylönen (s. 1968) on Secure Shell -salausprotokollan kehittäjä. Lisäksi hänet tunnetaan SSH Communications Securityn perustajana sekä suuromistajana. Ylönen toimii perustamansa yhtiön hallituksen jäsenenä ja on toiminut kausittain myös yhtiön toimitusjohtajana.


title: Tatu Ylönen

text: Hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi vuonna 1992. Ylönen jatkoi opintojaan tekniikan lisensiaatiksi vuonna 1994.


title: Tatu Ylönen

text: Jo opiskeluaikana Ylönen perusti New Generation Software -yhtiön, joka on nykyään osa Novo Groupia.


title: Tatu Ylönen

text: Ylönen kehitti Secure Shell -protokollan vuonna 1995 omaan käyttöönsä, mutta vielä samana vuonna hän perusti SSH Communications Securityn. Muutaman vuoden päästä yhtiön asiakkaaksi tuli Sun Microsystems, minkä jälkeen yhtiön maine levisi.


title: Tatu Ylönen

text: Kolmas yhä toimiva Ylösen yritys on 1994 perustettu Applied Computing Research (ACR) Ltd.


title: Tatu Ylönen

text: Uudempia hänen omistamiaan yrityksiä on Clausal Computing. Toukokuun 2012 alussa tehdyn ostotarjouksen toteuttamisen jälkeen Ylönen omistaa suoraan ja Clausal Computingin ja Tectian tytäryhtiö SSH Managementin Investmentin kautta välillisesti 60,86 prosenttia Tectiasta.


title: Tatu Ylönen

text: Ylönen on monien IETF-standardien (RFC) kirjoittaja. Secure shell on nykyisin Internetin perusprotokollia.


title: Tatu Ylönen

text: Tatu Ylönen sai Suomalainen insinöörityö -palkinnon vuonna 2000. Vuonna 1992 hänen lopputyönsä voitti Tietojenkäsittelytieteiden Seuran Pro Gradu -palkinnon .


title: Maanselkä

text: Maanselkä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Björnstorpin linna

text: Björnstorpin linna () on linna Lundin kunnassa, Skånen maakunnassa, Ruotsissa. Se edustaa romanttista rokokoo-tyyliä. Linna rakennettiin vuonna 1752, ja sitä uudistettiin 1860- ja 1870-luvuilla. Nykyinen ulkoasu on ruotsalaisen arkkitehti Helgo Zettervallin käsialaa.


title: Maanselkä (vedenjakaja)

text: Maanselkä on eri vesistöalueita erottava korkeahko vedenjakaja-alue. Tavallisimmin Maanselällä tarkoitetaan Pohjois-Suomen kautta kulkevaa vedenjakajaa, joka erottaa toisistaan Itämereen ja Jäämereen laskevat vesistöt. Tämä Maanselkä jatkuu Suomessa myös Kuusamon ja Kainuun alueella, jossa se erottaa Jäämeren lahteen, Vienanmereen laskevat vesistöt Oulujoen ja Pielisen valuma-alueeseen kuuluvista vesistöistä.


title: Maanselkä (vedenjakaja)

text: Koillis-Suomessa nimitystä "maanselkä" käytetään myös vedenjakajista yleensä. Niinpä maanseläksi voidaan kutsua myös esimerkiksi Vuoksen ja Oulujoen vesistöt erottavaa maanselkää Kainuun ja Pohjois-Karjalan välillä. Siellä on myös samanniminen Maanselän kylä. Pielisen ja Pohjois-Savon vesistöjä erottava pohjois-eteläsuuntainen vedenjakaja-alue on myös maanselkä.


title: Fysikalismi

text: Fysikalismi on materialistinen ontologinen käsitys, jonka mukaan kaikki olemassa oleva on fysikaalista tai päältää fysikaalista. Sen mukaan todellisuus koostuu pohjimmiltaan aineesta ja energiasta, ja olioilla on vain fysikaalisia ominaisuuksia, kuten aika-avaruudellinen sijainti, massa, koko, muoto, sähkövaraus ja niin edelleen. Koska fysikalismin mukaan vain fysikaalisia asioita on olemassa, fysikalismi on eräs monismin muoto.


title: Fysikalismi

text: Nykyfilosofiassa fysikalismi liitetään usein erityisesti mielenfilosofiaan ja sen mieli–ruumis-ongelmaan. Tällöin fysikalismi on näkemys, jonka mukaan mieli on fysikaalinen – eli kaikki mieleen liitetyt asiat liittyvät oikeammin aivoihin.


title: Fysikalismi

text: Fysikalismi on alun perin Wienin piirin ajattelijoiden Otto Neurathin ja Rudolf Carnapin oppi, jonka mukaan kaikki mielekkäät väitteet voidaan kääntää fysikaalisella kielellä esitetyiksi väitteiksi. Termin ”fysikalismi” kehitti Neurath. Fysikalismi oli fenomenalismia eli havaittaviin ilmiöihin perustuvaa todellisuuskäsitystä vastustava reduktionistinen eli palauttava oppi. Sana ”materialismi” käsitetään nykyään usein sanan ”fysikalismi” synonyymiksi, vaikka Wienin piirin alkuperäinen fysikalismi ei ollut niinkään ontologinen kuin tietoteoreettinen tai kielifilosofinen näkemys.


title: Fysikalismi

text: Myöhemmin fysikalismilla on tarkoitettu erilaisia materialistisia ontologioita, jotka eivät välttämättä sitoudu reduktionismiin. Fysikalismista puhutaan esimerkiksi käsityksenä, jonka mukaan varsinaisesti ovat olemassa vain fysiikan keinoin havaittavat ja niiden kaltaiset asiat. Näiden katsotaan muodostavan ainoan perustan todellisuutta koskevalle tiedolle. ”Fysikalismi” ja ”materialismi” ovat termeinä suurelta osin yhteneviä. Termiä ”fysikalismi” käytetään ”materialismin” sijasta toisaalta siksi, että perinteinen materialismi on usein nähty liian rajoittavana muun muassa aineen käsitteensä vuoksi, ja toisaalta siksi, että termi korostaa yhteyttä fysiikkaan ja fysikaalisiin luonnontieteisiin.


title: Fysikalismi

text: Filosofi Willard Van Orman Quine on kuvannut haastattelussa omaa ajatteluaan seuraavasti:


title: Fysikalismi

text: Näin fysikalismikin sallii poikkeuksen abstraktien entiteettien, kuten lukujen, joukkojen ja väittämien olemassaolon suhteen.


title: Fysikalismi

text: Supervenienssi eli päältävyys on keskeinen fysikalismiin liittyvä käsite. Sen avulla kuvataan suhdetta fysikaalisen todellisuuden perimmäisten olioiden sekä jokapäiväisen kokemuksen ja abstraktimpien olioiden välillä. Supervenienssi voidaan nähdä tietynlaisena suhteena "korkeamman tason" ja "alemman tason" olemassaolon välillä: korkeampi taso on riippuvainen alemmasta tasosta niin, ettei korkeammalla tasolla voi tapahtua mitään muutoksia ilman alemmalla tasolla tapahtuvia muutoksia. Supervenienssistä on fysikalismin sisällä erilaisia näkemyksiä sen suhteen, missä määrin eri tasot ovat olemassa itsenäisesti suhteessa perustavimpaan alimpaan tasoon, fysikaaliseen tasoon.


title: Fysikalismi

text: Fysikalismi olettaa näin, että:


title: Fysikalismi

text: tai toisin ilmaistuna:


title: Fysikalismi

text: Supervenienssin mukaisesti henkisen ja fysikaalisen suhde on sellainen, että kaikki henkisen tason muutokset ovat kausaalisesti fysikaalisten muutosten aikaansaamia. Mielen ja ruumiin ongelman suhteen johtopäätös on siis:


title: Fysikalismi

text: Supervenienssi ei kuitenkaan yksin riitä fysikalismin perustaksi. Olisi mahdollista, että henkiset tai muut ei-fysikaaliset tilat päältäisivät fysikaalista. Koska tämä mahdollistaa sen, että esimerkiksi mieli olisi fysikaaliseen nähden kontingentti ilmiö eikä kykenisi vaikuttamaan siihen, fysikalismi on yhteensopiva epifenomenalismin kanssa. Tämän vuoksi muun muassa Frank Jackson on ehdottanut fysikalismin määrittelemistä seuraavalla tavalla:


title: Fysikalismi

text: Minimaalisella fysikaalisella kaksoiskappaleella Jackson tarkoitti mahdollista maailmaa, joka on fysikaalisessa mielessä samanlainen kuin alkuperäinen maailma, mutta ei sisällä mitään muuta, erityisesti mitään epifenomenaalista.


title: Fysikalismi

text: Tyyppifysikalismia hyödynnetään erityisesti mielenfilosofisissa tyyppi-identiteettiteorioissa eli tyyppi–tyyppi-teorioissa. Niiden mukaan henkiset tapahtumat ovat tyyppi-identtisiä aivoissa tapahtuvien fysikaalisten tapahtumien kanssa niin, että niiden välillä vallitsee korrelaatio. Toisin sanoen, henkiset tilat tai ominaisuudet ovat neurologisia tiloja tai ominaisuuksia.


title: Fysikalismi

text: U. T. Placen, joka oli eräs tyyppi-identiteettiteorian kehittäjistä, mukaan korkeamman tason henkiset tapahtumat koostuvat alemman tason fysikaalisista tapahtumista ja ne voidaan lopulta palauttaa analyyttisesti niihin. Placen mukaan esimerkiksi ”aistimukset” eivät tarkoita samaa kuin ”henkiset prosessit”, mutta voidaan palauttaa niihin, koska ne koostuvat niistä. Myös Herbert Feiglin ja J. J. C. Smartin mukaan ”aistimukset” ja ”aivoprosessit” tarkoittavat eri asioita, mutta viittaavat samaan fysikaaliseen ilmiöön. Näin lauseessa ”aistimukset ovat aivoprosesseja” on kyse kontingentista, ei välttämättömästä, identtisyydestä.


title: Fysikalismi

text: Jos tyyppifysikalismi on tosi, tällöin henkinen tila M1 on identtinen aivotilan B1 kanssa. Tästä seuraisi, että esimerkiksi tietty kiputila korreloisi täysin tietyn aivotilan kanssa kaikissa eliöissä kaikkina aikoina. Hilary Putnamin esiinnostama ajatus monitoteutuvuudesta kuitenkin haastaa tämän: sen mukaan monet erilaiset fysikaaliset aivotilat (tai jopa muut fysikaaliset tilat kuin aivojen aikaansaamat) voisivat tuottaa saman henkisen tilan.


title: Fysikalismi

text: Esiintymä- eli token-fysikalismia, joka on eräs ominaisuusdualismin muoto, hyödynnetään erityisesti mielenfilosofisissa esiintymäidentiteettiteorioissa. Esiintymäfysikalismin mukaan jokaista aktuaalista partikulaaria (kuten olio, tapahtuma tai prosessi) "x" vastaa "jokin" fysikaalinen partikulaari "y" niin että "x"="y". Tämä ei pidä sisällään supervenienssiä eikä supervenienssi pidä sisällään tätä, vaikkakin jos supervenienssi on tosi, se ei välttämättä sulje esiintymäfysikalismia pois. Supervenienssin ja esiintymäfysikalismin ero on seuraava: esiintymäfysikalismin mukaan esimerkiksi jokaista henkistä partikulaaria vastaa fysikaalinen partikulaari, jonka kanssa se on identtinen, kun taas supervenienssifysikalismin mukaan joukko "A" (kuten joukko henkisiä ominaisuuksia) ei voi muuttua ilman että joukko "B" (kuten joukko fysikaalisia ominaisuuksia) muuttuu; tällöin "A" supervenioi "B":tä.


title: Fysikalismi

text: Esiintymäfysikalismi on ongelmallinen siksi, että se ei vastaa minimaalista fysikalismia, toisin sanoen se ei sitoudu fysikalismin ydinajatukseen siitä, että kaikki on fysikaalista: se, että jokaisella partikulaarilla on joku fysikaalinen ominaisuus ei sulje pois sitä, että joillakin partikulaareilla olisi ei-supervenioivia henkisiä ominaisuuksia.


title: Fysikalismi

text:
Reduktionismi on filosofinen käsite, joka liittyy olion osien ja kokonaisuuden väliseen suhteeseen.
Reduktionismin mukaan tietty kokonaisuus on palautettavissa eli redusoitavissa osiinsa.


title: Fysikalismi

text: Reduktiivinen fysikalismi perustuu siihen ajatukseen, että kaikki todellisuudessa esiintyvä voidaan palauttaa analyyttisesti sen fysikaaliseen, tai aineelliseen, perustaan. Tämän vuoksi termiä ”fysikalismi” käytetään usein synonyymisesti termin ”materialismi” kanssa. Kummatkin ovat näkökantoja, jonka mukaan kaikki orgaaniset ja epäorgaaniset prosessit voidaan selittää luonnonlakeihin nojautuen. Tämä näkemys on saanut lisäpontta siksi, että fysiikka on ollut tieteenä menestyksekäs hyvin monien ilmiöiden selittämisessä. Taivaan ilmiöiden yhteys fysiikkaan havaittiin 1600-luvulla, kemian 1700-luvulla, biologian 1800-luvulla, ja 1900-luvulta lähtien psykologian neurobiologinen pohja on käynyt yhä ilmeisemmäksi.


title: Fysikalismi

text: Esiintymäfysikalismi ja tyyppifysikalismi ovat kummatkin ontologisen reduktionismin mukaisia kantoja, koska ne palauttavat henkiset tilat ja prosessit fysikaalisiin tiloihin ja prosesseihin. Reduktiivinen fysikalismi ei kuitenkaan merkitse samaa kuin eliminatiivinen materialismi, mutta on yhteensopiva sen kanssa. Eliminatiivisen materialismin mukaan henkisiä tiloja ei ole lainkaan olemassa.


title: Fysikalismi

text: Varhaisimmat fysikalismin muodot, jotka kehittyivät materialismin pohjalta, olivat reduktionistisia. Sen jälkeen kun Donald Davidson esitteli supervenienssin käsitteen fysikalismiin, ei-reduktiivisesta fysikalismista tuli suositumpaa.


title: Fysikalismi

text: Ei-reduktiivinen fysikalismi on ajatus, jonka mukaan vaikka henkiset tilat ovat fysikaalisia, ne eivät ole palautettavissa fysikaalisiin ominaisuuksiin. Davidsonin itsensä esittämä ei-reduktiivisen fysikalismin muoto oli anomaalinen monismi. Supervenienssifysikalismi, jota Davidson on myös esittänyt, on ei-reduktiivisen fysikalismin muoto, jonka mukaan henkiset tapahtumat supervenioivat eli päältävät fysikaalisia tapahtumia sen sijaan, että redusoituisivat niihin.


title: Fysikalismi

text: Emergentismi on teoria, joka saavutti suosiota 1900-luvun alkupuolella. Se on eräs ei-reduktiivisen supervenienssin muoto, mutta sellainen jonka mukaan todellisuus koostuu ikään kuin useista toisiaan päältävistä kerroksista. Näin se on eräs ominaisuusdualismin muoto, kun taas fysikalismi on oleellisesti monistista.


title: Fysikalismi

text: Ei-reduktiivinen fysikalismi on ollut suosittua erityisesti monien biologianfilosofien ja joidenkin biologien keskuudessa. Heidän mukaansa kaikki biologiset tosiseikat ovat fysikaalisten tosiseikkojen kiinnittämiä, mutta että biologiset ominaisuudet ja säännönmukaisuudet supervenioivat fysikaalista niin monina erilaisina makromolekyylisinä toteutumina, ettei biologista voi palauttaa fysikaaliseen. Tätä näkemystä ovat kannattaneet muun muassa Philip Kitcher ja Elliot Sober. Alexander Rosenberg toi Davidsonin ajattelun alalle 1978, mutta on sittemmin vastustanut ei-reduktiivista fysikalismia hieman samalla tavalla kuin Jaegwon Kim.


title: Fysikalismi

text: Fysikalismi voidaan jakaa kahtia sen mukaan, voidaanko seuraavan lauseen totuus tietää apriorisesti vai aposteriorisesti: Jos fysikalismi on totta, "S" on lausuma joka kuvaa koko todellisuuden fysikaalisen luonnon, ja "S*" on lausuma joka kuvaa koko todellisuuden luonnon, tällöin "S" sisältää "S*":n.


title: Fysikalismi

text: "Apriorisen fysikalismin" mukaan edellä kuvattu voidaan tietää ilman havaintoja, eli riippumatta kokemuksesta. Alun perin fysikalismi oletettiin aprioriseksi, kunnes Saul Kripke puolusti teoksessaan "Naming and Necessity" välttämättömien aposterioristen totuuksien olemassaoloa.


title: Fysikalismi

text: "Aposteriorisen fysikalismin" mukaan fysikalismi on välttämätön totuus, joka tiedetään aposteriorisesti, eli empiirisen havainnoinnin kautta. Aposteriorisesta fysikalismista on nykyään kaksi päätulkintaa. Ensimmäisen mukaan aposterioriset totuudet voidaan saavuttaa apriorisesti kontingenttien aposterioristen totuuksien kautta. Toisen mukaan on olemassa aposteriorisia totuuksia, jotka saadaan ei-kontingenttien (eli välttämättömien) totuuksien kautta. Tästä seuraa kuitenkin ongelma silloin kun se yhdistetään lauseeseen ”"S" sisältää "S*":n”, koska se johtaa ristiriitaan. Näkemys on edelleen kiistelty analyyttisessä filosofiassa.


title: Fysikalismi

text: Eräs fysikalismia puoltava argumentti perustuu poissulkemisen periaatteeseen. Sen mukaan jos tapahtuma "e" aiheuttaa tapahtuman "e"*, tällöin ei ole olemassa tapahtumaa "e"# niin, että "e"# ei supervenioisi "e":tä ja "e"# aiheuttaisi "e"*:n. Tästä seuraa, että jos käyttäytymistapahtumilla on fysikaaliset syyt, ja jos henkiset tapahtumat aiheuttavat käyttäytymistapahtumia, tällöin henkisten tapahtumien on supervenioitava fysikaalista.


title: Fysikalismi

text: Jotkut filosofit hyväksyvät kuitenkin epifenomenalismin, jonka mukaan henkiset tapahtumat ovat fysikaalisten tapahtumien aikaansaamia, mutta henkiset tapahtumat eivät saa aikaan fysikaalisia tapahtumia. Epifenomenalismista väitellään filosofien keskuudessa edelleen.


title: Fysikalismi

text: Metodologiseen naturalismiin perustuvalla argumentilla on kaksi lähtöoletusta. Ensimmäisen mukaan henkilölle on järkevää muodostaa ontologiset käsityksensä luonnontieteen menetelmiin perustuen. Toisen mukaan näin muodostuva käsitys todellisuudesta on fysikalistinen. Fysikalismi on siis todennäköisesti tosi. Eräs vastaus tähän argumenttiin on toisen premissin hylkääminen: luonnontieteet eivät johda fysikalismiin. Vaihtoehtoisilla näkemyksillä, kuten panpsykismillä mielenfilosofiassa tai vitalismilla biologiassa, on kuitenkin vain vähän kannatusta. Lisäksi ne eivät ole relevantteja itse kysymyksen kannalta: argumentin mukaan fysikalismi on kaikkein todennäköisin näkemys; se ei esitä, että muut näkemykset olisivat mahdottomia.


title: Fysikalismi

text: Fysikalismia vastaan on esitetty useita erilaisia argumentteja. Monet niistä perustuvat siihen ajatukseen, että kvalioiden olemassaolo vaikuttaa ristiriitaiselta sen kanssa, että maailma on täysin fysikaalinen. Tunnetuin tähän perustuva argumentti on Frank Jacksonin (1982) Maryn huoneen ajatuskokeen muodossa esittämä niin sanottu tietoargumentti.


title: Fysikalismi

text: Jackson kehottaa meitä ajattelemaan erityisen nerokasta supertieteilijää nimeltä Mary, joka on ollut lukittuna täysin mustavalkoiseen huoneeseen koko elämänsä ajan. Kaikkien väreistä riisutussa maailmassa elettyjen vuosien aikana hän on opiskellut (mustavalkoisten kirjojen ja television välityksellä) kaikki fysikaaliset tosiasiat, muun muassa liittyen värien aistimiseen. Fysikalistin mukaan tämä tarkoittaisi sitä, että värien aistimiseen liittyvät fysikaaliset tosiseikat tuntemalla Mary tietäisi, minkälaista värien aistiminen on, vaikka ei ole koskaan aistinut värejä. Kun Mary kuitenkin lopulta päästetään ulos huoneestaan, tulee selväksi, ettei hän tiennyt kaikkea, kuten sitä, miltä värien aistiminen tai kokeminen "tuntuu". Jos Maryllä ei ollut tällaista tietoa, kuinka voidaan sanoa, että kaikki supervenioi fysikaalista?


title: Fysikalismi

text: Eräs tapa, jolla fysikalisti voi vastata tähän argumenttiin, on Lawrence Nemerowin ja David Lewisin kehittämä. He tekivät eron propositionaaliseen tietoon, kuten ”Mary tietää, että taivas on yleensä sininen päivällä”, ja taitotietoon eli osaamiseen, kuten ”Mary tietää kuinka vuorikiipeillään”. Nemerowin ja Lewisin mukaan ainoa, mitä Mary saavuttaa uudella kokemuksellaan, on taitotieto. Vaikka Mary siis saa uutta tietoa, se ei ole propositionaalista tietoa, mitä sen tulisi olla, jotta tietoargumentti olisi loogisesti järkevä.


title: Fysikalismi

text: Filosofisiin zombeihin perustuva argumentti on ajatuskoe, jonka mukaan ”on olemassa mahdollinen maailma jossa on olemassa zombeja”. Zombit ovat organismeja, jotka ovat fysikaalisesti identtisiä kopioita aktuaalisen maailman organismeista. Ne vaikuttavat siltä kuin ne olisivat tietoisia ja niillä olisi kvalioita, mutta todellisuudessa niillä ei ole kumpaakaan. Vaikka harva filosofi on sitä mieltä, että zombit ovat mahdollisia nomologisesti, meidän maailmassamme, jotkut filosofit katsovat, että ne ovat mahdollisia metafyysisesti. Tämä tuottaa ongelman fysikalismin kannalta, koska zombien metafyysinen mahdollisuus tarkoittaisi sitä, etteivät henkiset tilat supervenioi fysikaalista. Fysikalistien tehtävänä on tällöin osoittaa, ettei zombien olemassaolo ole kuviteltavissa, tai jos se on kuviteltavissa, ettei se ole metafyysisesti mahdollista.


title: Fysikalismi

text: Eräs argumentti zombien kuviteltavuutta vastaan on peräisin Daniel Dennettiltä. Hänen mukaansa filosofit, jotka väittävät zombien olevan kuviteltavissa, päätyvät kuvittelemaan jotain sellaista joka rikkoo heidän omia määritelmiään. Hänen mukaansa sen kuvitteleminen, että tietoisuus voitaisiin poistaa eliöstä, mutta jättää kaikki kognitiiviset järjestelmät koskemattomiksi, olisi sama kuin kuvittelisi organismin, josta on poistettu terveys samalla kun kaikki ruumiilliset toiminnot ja ruumiinvoimat on jätetty koskemattomiksi. Joidenkin toisten filosofien mukaan taas se, että zombien olemassaolon mahdollisuus olisi kuviteltavissa, ei vielä tuo mukanaan sitä, että ne olisivat mahdollisia.


title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus "tulevaisuudessa", tämä ei sano mitään.


title: Fysikalismi

text: Eräs mahdollinen vastaus tähän dilemmaan on, että ajan kuluessa olemme nähneet neurotieteiden alalla yhä enemmän todistusaineistoa siitä, että henkiset toiminnot liittyvät niiden fysikaalisiin neuraalisiin korrelaatteihin aivoissa. Jos tätä verrataan siihen, että termodynamiikka syrjäytti flogiston-teorian, solubiologia vitalismin, evoluutioteoria kreationismin, ja muihin esimerkkeihin, joissa aiempi dualistinen käsite on tieteen edistyessä syrjäytetty, voidaan väittää, että mielen fysikaalinen perusta voidaan tuntea joskus tulevaisuudessa.


title: Fysikalismi

text: Jaegwon Kim on vastannut Davidsonin anomaaliseen monismiin esittämällä, ettei ole mahdollista olla yhtä aikaa fysikalisti ja ei-reduktivisti. Hän esitti seuraavaa: "M1" aiheuttaa "M2":n (nämä ovat henkisiä tapahtumia) ja "P1" aiheuttaa "P2":n (nämä ovat fysikaalisia tapahtumia). "P1" toteuttaa "M1":n ja "P2" toteuttaa "M2":n. Kuitenkaan "M1" ei saa "P1":stä kausaalisesti aikaan (eli "M1" on "P1":stä johtuva tapahtuma). Jos "P1" aiheuttaa "P2":n ja "M1" on "P1":n seuraus, tällöin "M2" on "P2":n seuraus. Kimin mukaan ainoa vaihtoehto olisi hyväksyä dualismi (jossa henkiset tapahtumat ovat riippumattomia fysikaalisista tapahtumista) tai eliminatiivinen materialismi (jossa henkisiä tapahtumia ei ole olemassa).


title: Helgo Zettervall

text: Helgo Zettervall (s. 21. marraskuuta 1831 - k. 17. maaliskuuta 1907) oli ruotsalainen arkkitehti ja Ruotsin kuninkaallisen taideakatemian professori.


title: Helgo Zettervall

text: Zettervall tunnetaan varsinkin ruotsalaisten kirkkorakennusten rajujen uudistamistöiden suunnittelijana. Hänen kädenjälkensä on nähtävissä muun muassa Lundin tuomiokirkossa, Skaran tuomiokirkossa, Uppsalan tuomiokirkossa ja Kalmarin linnassa.


title: Ruotsin kuninkaallinen taideakatemia

text: Ruotsin kuninkaallinen taideakatemia (, "FrKA", usein myös "Konstakademien") on yksi Ruotsin kuninkaallisista akatemioista. Se sijaitsee Tukholmassa. Akatemian perusti kuningas Kustaa III vuonna 1773. Akatemiaa edelsi vuonna 1735 perustettu Kuninkaallinen Piirustusakatemia.


title: Ruotsin kuninkaallinen taideakatemia

text: Taideakatemia on itsenäinen järjestö, jonka tehtävänä on tukea maalaustaidetta, kuvanveistoa, arkkitehtuuria ja muita kuvataiteita. Taideakatemiassa on myös koulutettu linnoitusupseereita. Vuonna 1978 akatemiasta irrotettiin omaksi instituutiokseen Kuninkaallinen taidekorkeakoulu ("Kungliga konstghögskolan"). Taidekorkeakoulu on Ruotsin kulttuuriministeriön valvonnassa.


title: Ruotsin kuninkaallinen taideakatemia

text: Ensimmäiset naiset tulivat kouluun ylimääräisinä opiskelijoina vuonna 1847.


title: Ruotsin kuninkaallinen taideakatemia

text: Taideakatemia on toiminut vuodesta 1775 Tukholman Norrmalmilla samassa talossa. Rakennus tunnettiin alun perin Sparren palatsina, koska sen rakennutti ylikuvernööri Axel Sparre vuosina 1671–1672. Talon on suunnitellut Nicodemus Tessin vanhempi. Se jouduttiin rakentamaan uudelleen vuonna 1751 tapahtuneen tulipalon jälkeen. Talon omistanut valaja Gerhard Meyer lahjoitti sen 1775 taideakatemialle. Rakennusta muutettiin 1841–1847 Fredrik Blomin ja 1893–1897 Erik Lallerstedtin suunnitelmien mukaan. Viimeisimpien muutosten jälkeen rakennus sai nykyisen uusrenessanssityylisen ilmeensä.


title: Ruotsin kuninkaallinen taideakatemia

text: Taideakatemiassa opiskelleelle saatettiin myöntää agré (ranskan sanasta "agréer" ’valtuuttaa, hyväksyä’) vuoteen 1887 asti. Se oli taideakatemian jäsenyyttä arvossa seuraava arvonimi. Agrén myöntäminen tarkoitti, että opiskelija oli valmistunut taiteilijaksi ja sai mahdollisuuden opiskella ulkomailla akatemian tuella. Suomesta lähteneille agré myönnettiin ainakin Erik Cainbergille, R. W. Ekmanille ja Aleksander Lauréukselle.


title: Ruotsin kuninkaallinen ooppera

text: Ruotsin kuninkaallinen ooppera () on oopperan kansallisnäyttämö Ruotsissa. Sen perusti kuningas Kustaa III, ja sen ensimmäinen esitys pidettiin 18. tammikuuta 1773. Oopperatalo sijaitsee Tukholman keskustassa Norrmalmilla, Norrströmin pohjoisrannalla ja Gustav Adolfs torgin itälaidalla. Kuninkaallisen oopperan esityksistä noin 60 prosenttia on varsinaista oopperaa, kun loput 40 prosenttia on balettia.


title: Ruotsin kuninkaallinen ooppera

text: Carl Fredrik Adelcrantzin piirtämä alkuperäinen, niin sanottu kustavilainen oopperatalo rakennettiin 1777–1782. Se purettiin kuitenkin vuonna 1892, koska suurten oopperoiden esittämiseen tarvittiin väljemmät tilat. Arkkitehti Axel Anderberg oli voittanut suunnittelukilpailun uudesta oopperatalosta 1887 ja vanhan oopperatalon paikalle rakennettu uusi rakennus valmistui 1898. Uusbarokkia edustava oopperatalo avattiin virallisesti 19. syyskuuta 1898 Adolf Fredrik Lindbladin oopperalla "Frondörerna".


title: Ruotsin kuninkaallinen ooppera

text: Anderberg käytti rakennuksen esikuvina Euroopan suuria oopperataloja, erityisesti Pariisin oopperaa. Rakennuksen julkisivut sisältävät viittauksia myös Adelcrantzin ja Tessinin tyyliin. Oopperatalossa on kaikkiaan 1000 huonetta. Rakennuksen yhteydessä toimii perinteikäs ravintola Operakällaren sekä vuonna 1905 avattu Operabaren. Niiden tilat rakennettiin uusiksi 1955–1961. Tässä yhteydessä rakennusbudjetin moninkertainen ylittyminen aiheutti pienen skandaalin, jonka seurauksena Ruotsin valtiovarainministeriö rajoitti valtion varojen käyttöä julkisiin rakennushankkeisiin.


title: Maavoimien esikunta

text: Maavoimien esikunta (lyhenne MAAVE) on Suomen puolustusvoimien maavoimien puolustushaaraa vuoden 2008 alusta johtava esikunta, joka jatkaa pääesikunnan maavoimaesikuntaan liittyviä toimintoja Mikkelin Karkialammelle sijoitettuna. Se on ilmavoimien ja merivoimien esikuntien tapaan itsenäinen puolustushaaraesikunta. Maavoimien esikunnan henkilövahvuudeksi määriteltiin 242 henkilöä aloitusvaiheessa vuonna 2008. Vuonna 2013 esikunnan vahvuuteen kuuluu noin 270 henkilöä.


title: Maavoimien esikunta

text: Maavoimien esikunnan perustaminen Mikkeliin kuuluu valtionhallinnon hajasijoitusohjelmaan, ja muita mahdollisia sijoituspaikkoja olisivat voineet olla Oulu tai Hämeenlinna. Oulussa ei kuitenkaan olisi ollut maavoimien esikunnalle valmiina riittävän suojattua infrastruktuuria, toisin kuin Hämeenlinnassa ja Mikkelissäkin, jossa vuoden 2006 loppuun toimi Savon Prikaati. Puolustusvoimien organisaatiouudistukseen saakka Karkialammilla toimi myös Itäisen maanpuolustusalueen esikunta.


title: Maavoimien esikunta

text:
Maavoimien komentajana elokuusta 2017 lukien toimii kenraalimajuri Petri Hulkko.
1. tammikuuta 2008 aloittaneen yhtenäisten maavoimien 1. komentaja oli kenraaliluutnantti Ilkka Aspara, jonka valtioneuvosto nimitti kenraalin virkaan 1. tammikuuta 2008 - 30. kesäkuuta 2011 väliseksi ajaksi. Kenraalimajuri Aspara oli puolustusvoimien silloisen läntisen maanpuolustusalueen komentaja, joka nimitettiin Pääesikunnan maavoimapäällikön tehtävään vuoden 2007 alusta, mistä hän siirtyi Mikkeliin 2008 maavoimien komentajaksi. Operaatiopäällikkönä vuodesta 2018 on toiminut prikaatikenraali (2018) Rami Saari.


title: Maavoimien esikunta

text: Esikunnan esikuntapäällikkönä toimineet:Esikuntapäällikön alaisuudessa toimivat henkilöstö-, operaatio- ja huoltopäällikkö, jotka ovat esikunnan kuuden osaston osastopäälliköiden esimiehiä. Itäisen maanpuolustusalueen esikunnassa toimi vuosina 2006–2007 Maavoimien Esikunnan rungon perustamistehtävän päällikkönä prikaatikenraali Mika Peltonen.Näistä henkilöstöosasto on henkilöstöpäällikön, operatiivinen, suunnittelu- ja johtamisjärjestelmäosasto operaatiopäällikön sekä huolto- ja materiaaliosasto huoltopäällikön alainen. Kanslia toimii suoraan esikuntapäällikön alaisuudessa. Myös maavoimien ilmailutoiminnan päällikkö (1.3.2016 alkaen everstiluutnantti Jaro Kesänen) palvelee Maavoimien esikunnassa.


title: Maavoimien esikunta

text:
Suunnitteluosaston alaisuudessa palvelevat myös aselajien tarkastajat, joita ovat mm.Huolto-osaston johtajana toimiiVapaaehtoisen maanpuolustuksen tarkastaja on prikaatikenraali Jukka Sonninen (1.11.2015 alkaen).
Ko. tehtävät ovat aikaisemmin olleet sijoitettuna Pääesikuntaan.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text: Schanzenanlage im Kanzlersgrund on Hans-Renner-Schanzen ja Rennsteig-Schanzen muodostama mäkihyppystadion Kanzlersgrundin laaksossa Steinbach-Hallenbergissa ja Oberschönaussa Thüringenin osavaltiossa Saksassa. Mäkien kerrotaan sijaitsevan usein Oberhofissa, sillä mäet kuuluvat Oberhofin talviurheilualueeseen.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text: Hans-Renner-Schanze (vuoteen 1998 asti "Rennsteig-Schanze") oli suurin hyppyrimäki Itä-Saksassa, K-piste sijaitsi 90 metrissä. Sitä rakennettiin vuosina 1959-1961. Alkuperäiset hyppyritorni ja 7 kerrosta korkea tuomareiden torni ovat edelleenkin käytössä. Mäki avattiin 9. tammikuuta 1962, avajaishypyn suoritti Alfred Brettschneider.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text: Ensimmäisen virallisen mäkiennätyksen hyppäsivät vuonna 1964 Dieter Neuendorf ja Dieter Bokeloh, hypyt olivat 111,5 metriä pitkiä. Vuodesta 1965 vuoteen 1989 asti järjestettiin "International Ski Games of Oberhof"-kilpailut joka toinen vuosi, kilpailuihin osallistui maailman parhaita mäkihyppääjiä. Kesällä 1979 mäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus. Ensimmäisen hypyn muovitetussa mäessä hyppäsi Holger Greiner-Petter 7. elokuuta 1979, hyppy kantoi 97 metriä. Vuoden 1986 remontissa K-pistettä siirrettiin 90 metristä 110 metriin.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text: Ensimmäinen maailmancup kilpailu järjestettiin vuonna 1989, katsojia oli 35 000, mutta sääolosuhteiden takia kilpailu jouduttiin siirtämään K90-mäkeen. Vuosien 1994-1995 remontissa mäen keula ja alastulorinne remontoitiin ja alastulorinteeseen vaihdettiin muovitus, K-piste siirrettiin 110 metristä 120 metriin ja HS-pisteeksi asetettiin 133 meriä. Sittemmin mäistä on hypätty kesä-GP:tä sekä yhdistetyn maailmancupia.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text: Vuonna 1998 mäki nimettiin entisen DDR:n mäkimaajoukkueen valmentajan ja -hyppääjän Hans Rennerin mukaan. Vuonna 1999 FIS perui mäkisertifikaatin, koska mäen alastulorinne oli liian jyrkkä (39,2°). Alastulorinne remontoitiin vuonna 2000 vastaamaan FIS:n vaatimuksia, samalla HS-pistettä siirrettiin 133 metristä 140 metriin.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text: Vuoden 2010 jälkeen kilpailutoiminta loppui vaarallisen mäkiprofiilin takia, keväällä 2013 alkaneessa remontissa mäkiprofiili muutetaan nykyisiä vaatimuksia vastaaviksi. Remontti valmistui heinäkuussa 2015. Avajaishypyn suoritti Juliane Seyfarth, hyppy kantoi 114 metriä.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text:
Mäkiennätyksen 147,0 metriä on hypännyt Anssi Koivuranta.
Virallisen kesämäkiennätyksen 140,0 metriä on hypännyt Kamil Stoch, epävirallisen kesämäkiennätyksen 143,0 metriä on hypännyt Tobias Bogner.
Naisten kesämäkiennätyksen 114,0 metriä on hypännyt Juliane Seyfarth.
Mäen rakennustyöt aloitettiin 1984 ja vuonna 1987 uusi muovitettu K90 HS96-mäki valmistui. Mäessä oli ensimmäisenä maailmassa keraaminen latu kesäkäyttöä varten ja jäädytettävä jäälatu talvikäyttöä varten. Mäki korvasi vanhentuneen Thüringenschanzen. Vuonna 1998 mäki nimettiin Rennsteig-Schanzeksi, kun suurmäki nimettiin Hans-Renner-Schanzeksi.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text: Mäen uudelleen rakentaminen alkoi keväällä 2013, uuden mäen piti valmistua seuraavaksi talveksi, mutta rakennustöiden viivästyttyä mäki avattiin 13. elokuuta 2014. Avajaishypyn suoritti Philipp Blaurock, hyppy kantoi 101 metriä.


title: Schanzenanlage im Kanzlersgrund

text:
Mäkiennätyksen 106,0 metriä on hypännyt Wolfgang Bösl.
Virallisen kesämäkiennätyksen 99,5 metriä on hypännyt Georg Hettich, epävirallisen kesämäkiennätyksen 101,0 metriä on hypännyt Philipp Blaurock.


title: Kinder-yllätysmuna

text: Kinder-yllätysmuna (myös Kinder-muna tai joskus pelkkä Kinder) on italialaisen Ferreron Kinder-tuoteperheeseen kuuluva suklaamuna, jossa on pieni lelu sisällä. Jotkut leluista ovat koottavia. Kinder-yllätysmunia on valmistettu vuodesta 1972 lähtien. Vaikka sana "Kinder" (’lapset’) on saksaa, Kinder-yllätysmunia valmistettiin alun perin Italiassa. Nykyään Kinder-suklaata myydään myös patukoina.


title: Kinder-yllätysmuna

text: Kinder-yllätysmunia ei suositella alle kolmivuotiaille, sillä lapsi saattaa tukehtua lelujen pieniin osiin. Maailmanlaajuisesti ainakin seitsemän lasta on kuollut tukehduttuaan Kinder-leluun, ja kolmen Britanniassa kuolleen lapsen vanhemmat ovat kampanjoineet Kinder-yllätysmunien kieltämisen puolesta. Yhdysvalloissa Kinder-yllätysmunien ja muiden vastaavien tuotteiden myynti ja maahantuonti ei ole sallittua, sillä syötävien tuotteiden sisällä ei saa olla syömäkelvottomia osia. Vuonna 2018 Yhdysvalloissa saa myydä "Kinder Joy" -karkkia, jossa yllätyslelu ja karkkiosa ovat erillään.


title: Kinder-yllätysmuna

text:
Kindereissä on päällä foliota, ja munan päällimmäinen kerros on maitosuklaata ja sisäkerros vaaleampaa, maitoa sisältävää massaa, jonka usein mainitaan olevan valkosuklaata.
Tuoteselosteen mukaan aine ei kuitenkaan ole valkosuklaata.


title: Frank Ferrer

text: Frank Ferrer (s. 25. maaliskuuta 1966 on yhdysvaltalainen muusikko. Hän tuli Guns N’ Rosesin rumpaliksi lokakuussa 2006 oltuaan Bryan ”Brain” Mantian sijaisena jo monissa edellisen kesän kiertueen konserteissa. Hän soittaa myös osuuksia Guns N’ Rosesin albumilla "Chinese Democracy" (2008). Ferrerin piti alun perin vain tuurata Mantiaa tämän isyysloman ajan, mutta on jäänyt yhtyeeseen pysyvästi. Ferrer soittaa myös yhtyeessä The Psychedelic Furs ja on aiemmin kuulunut yhtyeeseen Love Spit Love. Ferrer soittaa yhdysvaltalaisilla Pork Percussionin rummuilla.


title: Late Goodbye

text: ”Late Goodbye” on suomalaisen Poets of the Fall -yhtyeen kappale, jota käytettiin teemamusiikkina Remedy Entertainmentin vuonna 2003 julkaistussa videopelissä "". Kappale on mukana myös Poets of the Fallin esikoisalbumilla "Signs of Life" (2005). ”Late Goodbye” on julkaistu lisäksi singlenä. Kappale perustuu "Max Paynen" käsikirjoittajan Sami Järven runoon.


title: Karkialampi

text: Karkialampi on Mikkelin kaupungissa Karkialammen kaupunginosassa sijaitseva lampi. Se sijaitsee Jyväskylästä Mikkeliin johtavan valtatie 13:n pohjoispuolella, Karkialammentien itäpuolella ja Marssitien eteläpuolella. Karkialampi on pinta-alaltaan 3,8 hehtaaria ja se on pinnaltaan alin Siekkilänjokeen laskevista lammista. Sen länsipuolella on Keskilampi. Läntisimpänä kolmesta valtatien pohjoispuolella olevasta lammesta on Palolampi.


title: Karkialampi

text: Lampi on runsaasti humuspitoinen, minkä vuoksi näkyvyys on vedessä alle metrin. Havaitusta limalevästä ("Gonyostomum semen") huolimatta se on monenlaiseen virkistyskäyttöön sopiva.


title: Midsommarkransen

text: Midsommarkransen (lempinimi "Kransen") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa, ja kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Aspuddenin, Liljeholmenin, Västbergan ja Hägerstensåsenin kaupunginosat. Midsommarkransenin kaupunginosa muodostettiin vuonna 1926.


title: Midsommarkransen

text: Midsommarkransenin vanhat talot rakennutti vuosina 1910–1912 Tellusborgs fastighets AB -niminen yritys sosiaalisesta asuntotuotannosta kiinnostuneen pankkiiri Olof Aschbergin aloitteesta. Tarkoituksena oli luoda uudenaikainen asuinalue, jossa olisi halpoja ja hyviä asuntoja työläisille. Nämä talot ovat kolmikerroksisia ja käsittävät enimmäkseen yksiöitä. Alueen asemakaavan suunnitteli arkkitehti Per Olof Hallman. Ericsson rakennutti 1930–1940-luvuilla kaupunginosaan suuren tehdasalueensa, jonka tiloissa toimii nykyään taidekoulu Konstfack. Ericssonin tehtaiden yhteyteen rakennettiin 1940-luvulla asuinalue, joka tunnetaan nimellä LM-staden. Lisäksi entisen tehdasalueen läheisyyteen on rakennettu 2000-luvulla opiskelija-asuntoja.


title: Midsommarkransen

text: Midsommarkransenissa asuu noin 8 080 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan 0,98 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosaan avattiin Tukholman metron asema 5. huhtikuuta 1964. Se kuuluu metron punaiseen linjaan, ja oli valmistuttuaan Tukholman 54. metroasema. Asema sijaitsee noin 17 metriä maanpinnan alapuolella.


title: Södermalm (kaupunginosa-alue)

text: Södermalm on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee Tukholman sisäkaupungissa ("innerstaden") ja siellä on yli 114 000 asukasta. Kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Gamla stan, Riddarholmen, Långholmen, Reimersholme, Södermalm ja Södra Hammarbyhamnen.


title: Södermalm (kaupunginosa-alue)

text: Kaupunginosa-alue Södermalm syntyi 1. tammikuuta vuonna 2007, kun Katarina-Sofian ja Maria-Gamla stanin kaupunginosa-alueet yhdistyivät.


title: Hägersten-Liljeholmen

text: Hägersten-Liljeholmen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa ("Söderort") ja siellä asuu 65 400 henkeä (vuonna 2007). Kaupunginosa-alue jakaantuu Aspuddenin, Axelsbergin, Fruängenin, Gröndalin, Hägerstenin, Hägerstensåsenin, Liljeholmenin, Midsommarkransenin, Mälarhöjdenin, Västbergan, Västertorpin, ja Årstadalin kaupunginosiin.


title: Hägersten-Liljeholmen

text: Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alue muodostettiin 1. tammikuuta vuonna 2007, kun Hägerstenin ja Liljeholmenin kaupunginosa-alueet yhdistettiin.


title: Enskede-Årsta-Vantör

text: Enskede-Årsta-Vantör on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa-alueista. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa ("Söderort") ja siellä on noin 85 000 asukasta. Kaupunginosa-alue jakaantuu edelleen seuraaviin kaupunginosiin: Bandhagen, Dalen, Enskedefältet, Enskede Gård, Gamla Enskede, Hagsätra, Högdalen, Johanneshov, Rågsved, Stureby, Årsta, Örby ja Östberga.


title: Enskede-Årsta-Vantör

text: Enskede-Årsta-Vantör muodostettiin 1. tammikuuta vuonna 2007, kun Enskede-Årstan ja Vantörin kaupunginosa-alueet yhdistyivät toisiinsa.


title: Rinkeby-Kista

text: Rinkeby-Kista on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa-alueista. Se sijaitsee Tukholman länsiosassa ("västerort"). Rinkeby-Kistassa on yli 45 000 asukasta. Kaupunginosa-alue jakaantuu edelleen seuraaviin kaupunginosiin: Rinkeby, Akalla, Husby, Kista ja Hansta.


title: Rinkeby-Kista

text: Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alue muodostettiin 1. tammikuuta vuonna 2007, kun Rinkebyn ja Kistan kaupunginosa-alueet yhdistyivät toisiinsa.


title: Aspudden

text: Aspudden (lempinimeltään "Aspside") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa, ja kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Gröndalin, Midsommarkransenin, Hägerstenin ja Liljeholmenin kaupunginosat. Kaupunginosa muodostettiin vuonna 1926.


title: Aspudden

text: Aspuddenissa asuu noin 7 900 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan 1,17 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosa sai nykyisen nimensä vuonna 1934. Nimi on juontaa juurensa alueella sijainneesta samannimisestä torpasta. Kun Aspudden vuonna 1926 muodostettiin, se tunnettiin nimellä Vinterviken.


title: Aarno Aitamurto

text: Aarno Kari Antero Aitamurto (30. heinäkuuta 1936 Muhos – 22. lokakuuta 2008 Mäntyharju) oli suomalainen juristi, ammattiyhdistysjohtaja ja kommunistipoliitikko. Hän toimi Suomen Rakennustyöläisten Liiton puheenjohtajana (1970–1987), Suomen kommunistisen puolueen (SKP) pääsihteerinä (1984–1985) ja Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön (SAK) toisena puheenjohtajana (1987–1991) sekä hallituksen varapuheenjohtajana (1991–1996).


title: Aarno Aitamurto

text: Aitamurto suoritti ylioppilastutkinnon Oulun Lyseossa 1957 ja valmistui Helsingin yliopistosta lainopin kandidaatiksi 1962 sekä sai varatuomarin arvon 1965. Hän kuului opiskeluaikanaan Akateemiseen Sosialistiseuraan (ASS). Aitamurto liittyi vuonna 1961 SKP:hen ja aloitti Rakennustyöläisten liitossa juristina 1964. Vuonna 1970 hänet valittiin liiton puheenjohtajaksi Erkki Salomaan tilalle. Aitamurto lukeutui SKP:n uudistajiin ja hänen valintaansa vastustivat poliittisessa toimikunnassa puolueopposition Oiva Lehto, Markus Kainulainen ja Erkki Tuominen.


title: Aarno Aitamurto

text: Aitamurto nousi SKP:n keskuskomiteaan 1972, poliittiseen toimikuntaan 1981, pääsihteeriksi 1984 ja varapuheenjohtajaksi 1985. Aitamurron lyhyen puoluesihteerikauden aikana taistolaisina tunnettu oppositio erotettiin puolueesta. Puolueen puheenjohtajaksi valittu Arvo Aalto oli pyytänyt Aitamurron auttamaan operaatiossa ja tämä toteutti sääntömuutokset, jotka mahdollistivat kokonaisten piirijärjestöjen erottamisen puolueesta. Kiisteltyä erottamispäätöstä puitiin myöhemmin vuosia eri oikeusasteissa.


title: Aarno Aitamurto

text: Aitamurto osallistui vuosien varrella asiantuntijana useiden Tupo-sopimusten suunnitteluun. 1990-luvulla hän oli Vasemmistoliiton edustajana SAK:n johdossa ja otti kriittisen kannan Suomen EU-jäsenyyteen. Aitamurto jäi eläkkeelle vuonna 1996 toimittuaan edeltäneet viisi vuotta SAK:n hallituksen varapuheenjohtajana.


title: Fysikaalinen todellisuuskäsitys

text: Fysikaalinen todellisuuskäsitys perustuu fysiikan käsityksille todellisuudesta. Ihmisen havaitsema arkitodellisuus on efektiivinen karkea likiarvoistus todellisuuden perusrakenteista.


title: Fysikaalinen todellisuuskäsitys

text: Murray Gell-Mann (1994, 109) on ehdottanut tieteenalojen vertailulle seuraavia sääntöjä:Kun luonnontieteellistä todellisuuskäsitystä tarkastellaan eri luonnontieteiden luomana kokonaisuutena, sen perustaksi muodostuvat perusluonnontiede fysiikka ja toisena kaikkeutta havainnoiva ja kuvaileva tiede, tähtitiede. Luonnontutkimuksen todellisuuskäsitykseen vaikuttavat myös muodolliset eli formaalit tieteet, matematiikka ja filosofia.


title: Fysikaalinen todellisuuskäsitys

text: Tieteenä fysiikka ei ole muiden tieteiden korvaaja, eikä fysiikkaa ole mahdollista määritellä niin, että jotkin luonnontieteen alat jäisivät sen ulkopuolelle. (Kurki-Suonio & Kurki-Suonio 1994, 110–111)


title: Fysikaalinen todellisuuskäsitys

text: Luonnossa vallitsee rakentumisperiaate, jonka mukaan kaikki oliot muodostuvat rakenneosista. Nämä puolestaan koostuvat astetta alkeellisimmista olioista, samalla kun oliot itse muodostavat suurempia yhtenäisesti käyttäytyviä järjestelmiä: Ketjun jatkaminen molempiin suuntiin näyttää mahdolliselta. Kunkin kerroksen järjestelmät ovat ihmiselle erottuvia ja tunnistettavia olioita. Niiden vuorovaikutukset vaikuttavat niiden käyttäytymiseen kokonaisuuksina, mutta eivät olennaisesti muuta niiden rakennetta. Tällöin rakenneosat noudattavat yhtenäisiä käyttäytymisen muotoja, jotka hahmottuvat niiden muodostamien olioiden liikkeeksi.


title: Fysikaalinen todellisuuskäsitys

text:
Rakenneosien ketju vaatii rinnalleen perusvuorovaikutusten ketjun. Järjestelmän sisäiset vuorovaikutukset pitävät sen koossa ja samalla määräävät ne perusominaisuudet, joiden mukaan järjestelmä on
tunnistettavissa. Ulkoiset vuorovaikutukset puolestaan hallitsevat järjestelmän liikettä muiden samanasteisten järjestelmien joukossa. Ylimmillä tasoilla painovoima toimii sekä sisäisenä että ulkoisena vuorovaikutuksena. Kiinteissä kappaleissa, molekyyleissä ja atomeissa sähkömagneettinen vuorovaikutus toimii vastaavasti sekä sisäisenä että ulkoisena vuorovaikutuksena.


title: Fysikaalinen todellisuuskäsitys

text: Vuonna 2002 suomalainen Pekka Teerikorpi ja venäläinen Juri Baryshev julkaisivat kirjan "Discovery of Cosmic Fractals". Kaikkeuden laajamittaisten alirakenteiden syntyä on tutkittu supertietokoneilla. Mallit antavat fraktaalisia rakenteita alle 10 megaparsekin kokoluokassa.


title: Fysikaalinen todellisuuskäsitys

text: Tarja Kallio-Tammisen mukaan kvanttimekaniikan niin sanottu Kööpenhaminan tulkinta ”edellyttää syvällisiä uudistuksia todellisuuskäsitykseen, kun taas kvanttimekaniikan myöhemmät tulkinnat ovat pyrkineet pitäytymään klassisen fysiikan perusoletuksiin kuten determinismiin, reduktionismiin ja syrjässä olevaan havaitsijaan.”


title: Jarmo Jalarvo

text: Jarmo Jalarvo (s. 9. toukokuuta 1952 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkotuomari. Hän toimi sekä pää- että linjatuomarina. Jalarvo on valittu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 151.


title: Jarmo Jalarvo

text: Jarmo Jalarvo oli SM-liigassa linjatuomarina vuosina 1975–82 ja päätuomarina vuosina 1983–88. Jalarvo tuomaroi myös maaotteluita. Hän osallistui linjatuomarina yksiin ja päätuomarina kaksiin MM-kisoihin.


title: Jarmo Jalarvo

text: Erotuomariuran jälkeen Jalarvo on toiminut SM-liigassa, Suomen Jääkiekkoliitossa ja Kansainvälisessä Jääkiekkoliitossa monenlaisissa erotuomaritoiminnan vastuutehtävissä.


title: Tero Konttinen

text: Tero Konttinen (s. 14. kesäkuuta 1985 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi kaudella 2016–2017 Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue Asplöven HC:ssä. Hän on pelityyliltään hyökkäävä puolustaja.


title: Tero Konttinen

text: Konttinen aloitti jääkiekkoilun 5-vuotiaana Vuosaaren Viikingeissä. Hän siirtyi 9-vuotiaana Jokereihin, joissa Konttinen voitti C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2000 sekä B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2002 ja SM-hopeaa vuosina 2001 ja 2003. Hän voitti vuonna 2003 myös A-nuorten SM-hopeaa. Konttinen nousi Jokereiden SM-liigarinkiin jo kaudella 2004–2005, mutta hän ei tehnyt kuitenkaan vielä liigadebyyttiään. Konttinen pelasi kautensa kokonaan joukkueen A-nuorissa, joiden tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 2+18=20. Konttinen jakoi koko A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssin neljännen sijan Kärppien Tommi Leinosen kanssa. Hän pelasi samalla kaudella myös ensimmäiset miesten pelinsä esiinnyttyään kuuden ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Kirkkonummen Salamoissa. Kesäkuussa 2005 Konttinen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jokereiden kanssa.


title: Tero Konttinen

text: Kaudella 2005–2006 Konttinen teki SM-liigadebyyttinsä. Hän pelasi Jokereissa ensimmäisen liigaottelunsa kauden avauskierroksella 15. syyskuuta 2005 paikallisvastustaja Helsingin IFK:ta vastaan. Konttinen keräsi ottelussa yhden syöttöpisteen. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana kuusi SM-liigaottelua. Suurimman osan kaudestaan Konttinen pelasi kuitenkin lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa, jossa tulokaskausi toi 24 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 5+7=12. Hän pelasi kauden aikana joukkueessa myös hyökkääjänä.


title: Tero Konttinen

text: Elokuussa 2006 Konttinen siirtyi try-outille Porin Ässiin. Hän sai syyskuussa seitsemän harjoitusottelun jälkeen 1+1-vuotisen sopimuksen joukkueeseen. Konttinen nousi kaudella 2006–2007 yhdeksi SM-liigakauden komeetoista ja loisti varsinkin kiekollisessa pelissä. Hän avasi maalitilinsä SM-liigassa kahdella osumalla, jotka Konttinen teki jo kauden avauskierroksella 14. syyskuuta 2006 vieraissa paikallisvastustaja Rauman Lukkoa vastaan. Hänen toinen osumansa jäi Ässien 3–5-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Konttinen palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Hän voitti tehoilla 7+20=27 koko SM-liigan tulokkaiden piste- ja syöttöpörssin. Liigan parhaana tulokkaana Jarmo Wasaman muistopalkinnolla palkittiin kuitenkin TPS:n Tuomas Suominen. Konttinen oli myös Ässien tehokkain puolustaja ja jakoi liigan puolustajien pistepörssin yhdeksännen sijan Bluesin Arto Laatikaisen kanssa. Kaudella 2007–2008 hän osoittautui kuitenkin pettymykseksi, kun totutusti heikompaa oman pään pelaamista esittänyt Konttinen ei onnistunut myöskään hyökkäyspäässä. Hän teki Ässissä pelaamissaan 37 runkosarjaottelussa vain viisi syöttöpistettä, kunnes Konttinen siirtyi siirtorajan kynnyksellä tammikuun 2008 lopulla Turun Palloseuraan.


title: Tero Konttinen

text: Kaudella 2008–2009 Konttinen edusti neljää eri seuraa. Hän aloitti kautensa puolentoista kuukauden mittaisella vuokrasopimuksella Ruotsin Elitserienin Djurgårdens IF:ssä, jossa Konttinen paikkasi Oscar Eklundin loukkaantumista. Hän ehti TPS:ään palattuaan pelata vain yhden ottelun, kunnes joukkueessa pieneen rooliin jäänyt Konttinen siirtyi lokakuussa 2008 Espoo Bluesiin vaihdossa Joni Töykkälään. Hän ehti edustaa Bluesia kauden aikana myös Mestarien liigassa. Tammikuun 2009 lopulla Konttinen siirtyi Timo Kuuluvaisen ja Ari Gröndahlin kanssa sarjatasoa alemmas Mestis-joukkue KooKoohon vaihdossa Jarno Kultaseen.


title: Tero Konttinen

text: Syyskuun 2009 lopulla Konttinen siirtyi loppukauden 2009–2010 kattaneella sopimuksella Jokipoikiin. Hän kuului koko Mestiksen parhaisiin kiekollisiin puolustajiin ja paransi reilusti myös puolustuspelaamistaan, mistä kertoi Jokipoikien ylivoimaisesti paras teholukema +25. Konttinen voitti myös koko sarjan puolustajien maalipörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä viidenneksi tehoilla 10+15=25. Hänen kautensa päättyi kuitenkin puolivälieriin loukkaantumisen vuoksi. Konttinen voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden. Hänet valittiin sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kaudeksi 2010–2011 Konttinen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue IK Oskarshamniin. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 2+18=20.


title: Tero Konttinen

text: Kaudella 2011–2012 Konttinen oli jatkamassa Allsvenskan-uraansa 1+1-vuotisella sopimuksella Malmö Redhawksissa. Hänelle ei kuitenkaan löydetty sopivaa roolia, eikä Konttinen pelannut siellä otteluakaan runkosarjassa ja siirtyi lokakuussa 2011 Tanskan AL-Bank Ligaenissa pelaavaan Herning Blue Foxiin. Tammikuussa 2012 hän palasi loppukaudeksi Oskarshamniin.


title: Tero Konttinen

text: Marraskuussa 2012 Konttinen siirtyi ottelukohtaisella sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue HC Keski-Uusimaahan vietettyään vapaana agenttina alkukauden 2012–2013. Hän pelasi joukkueessa 26 ottelua tehopistein 1+18=19, joilla Konttinen oli kauden päätyttyäkin HCK:n tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies. Siirtotakarajalla, tammikuun 2013 lopulla hän siirtyi Vaasan Sportiin, joka haki korvaajaa loukkaantuneelle Eetu Heikkiselle. Kaudeksi 2013–2014 Konttinen palasi vuoden mittaisella sopimuksella HCK:hon. Hän sijoittui tehoilla 6+29=35 koko Mestiksen puolustajien pistepörssissä kolmanneksi.


title: Tero Konttinen

text: Toukokuussa 2014 Konttinen siirtyi elokuun loppuun asti ulottuneella try-out -sopimuksella SM-liigajoukkue Kalevan Palloon. Syyskuun lopulla hän sai 1+1-vuotisen jatkosopimuksen joukkueeseen. KalPa ei käyttänyt Konttisen sopimuksessa ollutta optiota ja hän siirtyi kaudeksi 2015–2016 vuoden mittaisella sopimuksella jatkamaan uraansa Ranskan Ligue Magnusin Rouen Hockey Élite 76:n riveihin. Konttinen jakoi tehoilla 2+15=17 liigan puolustajien pistepörssin viidennen sijan HC Amiensin Mitch Fillmanin kanssa. Hän voitti kauden aikana sekä Ranskan-mestaruuden, Ranskan-, Ranskan liigacupin että Continental Cupin mestaruden.


title: Tero Konttinen

text: Kaudeksi 2016–2017 Konttinen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Hockeyettan-joukkue Asplöven HC:hen.


title: Tero Konttinen

text: Konttinen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2003.


title: Metsuke

text: Metsuke () on japanilainen käsite, joka tarkoittaa katsetta. Budokäsitteenä se tarkoittaa vastustajan ja kaiken muun oleellisen näkemistä kokonaisuudesta, ilman että "näkijä" kiinnittää huomiotaan mihinkään yksityiskohtaan sinänsä. Itse asiassa yksityiskohtien herkeämätön tarkkailu on "metsuken" vastavaikuttaja ja sitoo sekä tietoisen että tiedostamattoman mielen yksityiskohtiin. Tällöin kokonaisuuden välitön havainnointi heikkenee ja esimerkiksi vastustajan "seme" tulee hyökkäyksen yhteydessä vaikeasti hallittavaksi tai vastustajan puolustuksessa avautuva tai siinä oleva aukkopaikka "suki" jää havaitsematta tai sitä ei havaita ajoissa. Metsuke mahdollistaa nykyisyyden mutta myös menneen ja tulevan intuitiivisen havainnoinnin.


title: Metsuke

text: "Enzan no Metsuke" tarkoittaa kirjaimellisesti kaukaisille vuorille katsomista. Ihannetilanne on, että tällöin havainnoidaan kaikkea, mitä tapahtuu tai on katsojan ja kaukaisuuden välissä. Edellä mainitun käsitteen on kiteyttänyt Itō Ittōsai (, 1560–1653?):


title: Metsuke

text: Miyamoto Musashi (, 1584 – 19. toukokuuta 1645) kirjoittaa kirjassaan "Go rin no sho" () budokäsitteestä "kan-ken no metsuke". Tämä tarkoittaa miekkailijan kykyä ennakoida vastustajan toimia niin että se vaikuttaa vastustajan ajatustenluvulta. Varsinainen ajatustenluku ei luonnollisestikaan ole mahdollista. Kyseessä on taito, jossa budon harjoittelija katsetta "metsuke" harjoittaessaan hallitsee taidon havaita vastustajassa pienenkin muutoksen ja ennakoimalla ehtii nopeammankin vastustajan edelle. Samalla kun harjoittelija ei anna katseensa kiinnittyä mihinkään yksityiskohtaan, esimerkiksi vastustajan liikkeeseen, silmiin tai miekan kärkeen "kensen"iin ovat hänen aivonsa, hermostonsa ja lihaksensa valmiimpia toimimaan sekä nopeampia prosessoimaan, omaa fyysistä ja henkistä toimintaa, välittömästi tilanteen avautuessa. Tästä on kysymys kun puhutaan kamppailulajien harjoittelijoiden yliluonnollisuutta hipovista reaktio- ja toimintakyvystä.


title: Polynomimatriisi

text:
Polynomimatriisi eli λ-matriisi on neliömatriisi, jonka alkiot ovat polynomeja.
Esimerkiksi:


title: Polynomimatriisi

text: on polynomimatriisi. Polynomimatriisien yhteen- ja kertolasku sekä kertominen polynomilla määritellään samalla tavalla kuin tavallisille lukumatriiseille ja n×n-polynomimatriisien joukko formula_2 muodostaakin renkaan ja jos mukaan otetaan myös skalaarilla (formula_3) kertominen, ne muodostavat K-algebran. Polynomimatriiseilla on merkittävä asema matriisilaskennan teoriassa.


title: Juhani Ikonen (lääkäri)

text: Tauno Juhani Ikonen (s. 24. kesäkuuta 1948 Valkeala) on suomalainen urheilulääkäri. Hänet aateloitiin Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 155 vuonna 2004.


title: Juhani Ikonen (lääkäri)

text: Ikonen on toiminut TPS:n joukkueen lääkärinä vuodesta 1983 lähtien. Suomen 20-vuotiaiden maajoukkueessa Ikonen oli vuosina 1985–1988 ja A-maajoukkueessa vuosina 1988–2003. Hän on toiminut myös olympialaisissa kisajoukkueen lääkärinä.


title: Heikki J. Koskinen

text: Heikki J. Koskinen (s. Helsinki) on suomalainen filosofi, joka työskentelee nykyisin Filosofisen valtakunnallisen tutkijakoulun koordinaattorina Tampereella. Hän valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1998 pääaineena teoreettinen filosofia. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2004 W. V. Quinen naturalistisesta filosofiakäsityksestä. Koskista pidetään yleisesti yhtenä parhaista suomalaisista Quine-asiantuntijoista. Koskisen tutkimus on painottunut vahvasti metafysiikan, erityisesti naturalistisen ontologian ongelmakysymyksiin.


title: Heikki J. Koskinen

text: Koskinen on opettanut muun muassa Helsingin yliopistossa, Kuopion yliopistossa, Sibelius-Akatemiassa, Tampereen yliopistossa sekä Teatterikorkeakoulussa. Hän on myös esitelmöinyt useissa kotimaisissa ja kansainvälisissä kokouksissa. Vuosina 1999–2002 Koskinen toimi tutkijana (Suomen Kulttuurirahasto) Helsingin yliopiston filosofian laitoksella. Vuodesta 2003 hän on ollut tutkijana Suomen Akatemian hankkeessa, jonka aiheet liittyvät filosofiseen naturalismiin.


title: Heikki J. Koskinen

text: Koskisen tärkeimpiin julkaisuihin kuuluvat yhdessä Ilkka Niiniluodon kanssa toimitettu teos "Wienin piiri" (Gaudeamus, 2002) sekä Acta Philosophica Fennican niteenä 74 julkaistu väitöskirja "From a metaphilosophical point of view: A study of W. V. Quine’s naturalism" (2004).


title: Iso-Vihtari

text: Iso-Vihtari on järvi Heinävedellä Etelä-Savossa. Se laskee pohjoisosastaan Kermajärveen ja kuuluu Kermajärven vesistöalueeseen. Järven pinta-ala on 662 hehtaaria.


title: Iso-Vihtari

text: Iso-Vihtari on yksi Suomen puhdasvetisimpiä järviä.Se on ns. vedenjakaja. Järvessä viihtyvät ainakin siika, muikku, ahven, hauki, made, kuha, järvitaimen ja muutamia särkikaloja. Järven syvin kohta löytyy Piirolanlahdelta, jossa vettä on hieman yli 30 metriä. Järvessä on hyvä haukikanta ja siitä on saatu useita yli 10-kiloisia yksilöitä. Erityisesti Piirolanlahti on suurhaukien kalastajien suosiossa, koska sieltä on saatu järven suurimmat hauet. Rapurutto vei järvestä ravut vuonna 2001.


title: Bertel Gripenberg

text: Bertel Johan Sebastian Gripenberg (10. syyskuuta 1878 Pietari – 5. toukokuuta 1947 Sävsjö, Ruotsi) oli suomenruotsalainen runoilija ja aatelismies.


title: Bertel Gripenberg

text: Bertel Gripenberg kuului Gripenbergin aatelissuvun vapaaherralliseen haaraan. Hänen vanhempansa olivat Pietarissa ministerivaltiosihteeristön virkamiehenä toiminut Johannes Gripenberg ja Sigrid Maria Aminoff. Gripenberg eli lapsuutensa Pietarin aristokraattisessa ympäristössä, ja tältä ajalta oli peräisin hänen myöhempi monarkian ja aristokratian ihailunsa. Venäjään ja venäläisyyteen Gripenberg sitä vastoin suhtautui kielteisesti.


title: Bertel Gripenberg

text: Kun Gripenbergin isä nimitettiin Mikkelin läänin maaherraksi 1889, perhe muutti Mikkeliin. Täällä Gripenberg aloitti koulunkäynnin suomenkielisessä Mikkelin lyseossa. Gripenberg tunsi olonsa vieraaksi suomenkielisessä ympäristössä, ja täältä sai alkunsa hänen tuleva kiihkeä ruotsinmielisyytensä.


title: Bertel Gripenberg

text: Mikkelistä Gripenbergin perhe muutti 1891 Helsinkiin ja Gripenberg jatkoi koulunkäyntiä Helsingin Suomalaisessa Normaalilyseossa. 1893 hän meni Haminan kadettikouluun mutta joutui lopettamaan sen kesken 1895 ja palaamaan kotiin. Gripenberg tunsi tällöin pettäneensä sukunsa upseeriperinteet, ja asia painoi häntä pitkään.


title: Bertel Gripenberg

text: Gripenberg jatkoi koulunkäyntiään Nya svenska läroverket -poikakoulussa jonka aristokraattinen ilmapiiri sopi hänelle hyvin; Gripenberg kirjoitti sieltä ylioppilaaksi 1898. Tässä vaiheessa alkoi häntä pitkään vaivannut silmäsairaus joka luultavasti vaikutti myös siihen ettei Gripenberg saanut päätökseen aloittamiaan lakitieteen opintoja Helsingin yliopistossa.


title: Bertel Gripenberg

text: Tammikuun alussa 1904 Gripenberg muutti Tammelaan Kojon kartanoon ja toimi siellä kartanon omistajan Ernst Wahrenin pojan kotiopettajana. Hän metsästeli ja tutustui samalla Hämeen luontoon ja ihmisiin. Vuonna 1906 Gripenberg osallistui venäläisen kirjailijan Maksim Gorkin ja tämän seuralaisen Maria Andrejevan avustamiseen näiden piileskellessä Venäjän viranomaisia. Taiteilija Akseli Gallén-Kallela toi pakolaiset tammikuussa 1906 Kojon kartanoon, jossa nämä oleskelivat huhtikuulle saakka. Gripenberg, joka venäjänkielentaitoisena toimi tämän ajan Gorkin pariskunnan tulkkina, matkusti heidän seurassaan ensin Turkuun, sitten Tukholmaan ja lopuksi aina Berliiniin saakka, josta Gorkit jatkoivat matkaa eteenpäin. Gripenberg palasi Kojon kartanoon ja asui siellä vielä muutamia vuosia entisessä tilanhoitajan asunnossa.


title: Bertel Gripenberg

text: 1900-luvun alussa Gripenberg seurusteli näyttelijä Elli Tompurin kanssa joka oli myös hänen varhaisrunoutensa innoittaja. 1904 hän tapasi Tammelassa silloin vasta 13-vuotiaan Hanna Brummerin jonka kanssa Gripenberg meni salakihloihin ja lopulta eri vaiheiden jälkeen 1915 pari meni naimisiin. Avioliitto jatkui Gripenbergin kuolemaan saakka. Pariskunta osti 1915 Sääksmäen Huittulan kylästä Ala-Pohjan huvilan, jonne he muuttivat asumaan. Gripenbergillä oli jo ennestään siteitä Sääksmäkeen sillä hänen isänsä isä ja isoisä olivat omistaneet Voipaalan kartanon.


title: Bertel Gripenberg

text: Gripenberg aloitti kirjailijanuransa 1903 runokokoelmalla "Dikter". 1900-luvun alussa hän kuului radikaaliin yltiöindividualistiseen Euterpe-ryhmään, joka kannatti vapaata rakkautta ja erotiikkaa ja vastusti valtionkirkkoa ja kristinuskoa. Tämän kauden jälkeen Gripenberg siirtyi runoudessaan ensin kotiseuturomantiikkaan Hämeen luontoa kuvaavissa runoissaan ja lopulta kiihkonationalistiseen sotaa ja valkoista Suomea kuvaavaan runouteen.


title: Bertel Gripenberg

text: Jo ennen vuotta 1918 Gripenberg piti itseään uhanalaisen, korkeampaa germaanista rotua edustavan, suomenruotsalaisen aristokratian jäsenenä. Tätä aristokratiaa uhkasivat Gripenbergin mielestä sosialismi ja alemmat rodut, toisin sanoen suomalaiset ja venäläiset.


title: Bertel Gripenberg

text: Vuoden 1918 sisällissota oli tärkeä tapaus Gripenbergin elämässä. Osallistuttuaan sotaan valkoisten riveissä hän tunsi päässeensä siitä henkisestä painolastista minkä kadettikoulusta karkaaminen oli hänelle synnyttänyt. Samalla hänen ajattelussaan tuli entisen suomalaisuus–ruotsalaisuus-vastakkainasettelun tilalle jaottelu valkoiset–punaiset, ja hän ylisti runoissaan valkoista Suomea ja demonisoi sodan punaista osapuolta. Kuuluisin Gripenbergin sisällissota-aiheisista runoista on "Klyftan" (Kuilu):


title: Bertel Gripenberg

text: Suomennos:


title: Bertel Gripenberg

text: Gripenberg myi marraskuussa 1918 Ala-Pohjan huvilansa ja perhe muutti Sääksmäen Saarioispuolen Maastolppaan Malmtorpin tilalle. Gripenberg osallistui täällä innokkaasti suojeluskuntatoimintaan, ja hänestä tuli vuonna 1919 Saarioispuolen suojeluskunnan päällikkö. Hän harrasti myös puutarhanhoitoa, erityisesti kukkien viljelyä sekä metsästystä. Gripenbergin jyrkän oikeistolaiset mielipiteet, joita hän toi esille lehtikirjoituksissaan, alkoivat ajan mittaa vieraannuttaa häntä monista aatetovereistaankin.


title: Bertel Gripenberg

text: Gripenberg ei hyväksynyt 1920-luvulla muotiin tullutta uutta, vapaamittaista runoutta. Kun kirjailija Elmer Diktonius julkaisi Gripenbergistä häväistyskirjoituksen nimeltä "Ruumis luuraa", Gripenberg vastasi kirjoittamalla nimimerkillä "Åke Eriksson" kokoelman vapaamittaisia runoja nimellä "Den hemliga glöden" (1925). Kokoelma saikin hyvät arvostelut ja tekijää pidettiin uutena, lupaavana runoilijana.


title: Bertel Gripenberg

text: Vuosina 1927–1934 Gripenbergit asuivat Porvoon Runoilijakodissa, ja sen jälkeen he muuttivat Padasjoelta ostamaansa Harjun taloon jonka Gripenberg omisti kuolemaansa saakka. Porvoon vuosinaan 1930-luvun alussa Gripenberg oli mukana Lapuan liikkeen paikallisessa toiminnassa.


title: Bertel Gripenberg

text: Gripenberg toimi Finlands Svenska författarföreningin puheenjohtajana 1919–1920 ja sai valtion kirjallisuuspalkinnon yhdeksän kertaa. Hän oli ehdolla Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 1931 ja sai Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvon vuonna 1932.


title: Bertel Gripenberg

text: Toisen maailmansodan vuosina Gripenberg kannatti innokkaasti Saksan sotaponnistuksia ja taistelua Neuvostoliittoa vastaan, mutta ei hyväksynyt natseja, koska piti heitä sosialisteina.


title: Bertel Gripenberg

text: Gripenberg kuoli tuberkuloosiin Sävsjön parantolassa Ruotsissa.


title: Vader (yhtye)

text: Vader on vuonna 1983 perustettu puolalainen death metal -yhtye Olsztynin kaupungista. Vaderin soittotyyli poikkeaa hieman useimmista ”amerikkalaisella tyylillä” soittavista death metal -yhtyeistä esimerkiksi mollivoittoisilla sooloillaan, tosin yhtyeen musiikillinen omaleimaisuus on ajan myötä vähentynyt. Poikkeavaa yhtyeessä useimpiin muihin saman tyylilajin yhtyeisiin on se, että laulaja Piotr Wiwczarekin laulu ei mukaile death metalille tyypillistä laulutyyliä.


title: Vader (yhtye)

text: Yhtyeen perustajajäsenen, kitaristi-laulaja Piotr Wiwczarekin mukaan yhtyeen nimen inspiraationa toimi Tähtien sota-elokuvasarjan Darth Vader. Lyyrisiin teemoihin sisältyy H.P. Lovecraftin tarinoita. Vuoden 2003 Billboard-lehden mukaan Vader on myynyt yli 500 000 levyä ympäri maailman.


title: Vader (yhtye)

text: Vuonna 1990 Vader julkaisi "Morbid Reich" -nimisen demon. Levyn myynti ylitti 10 000 kappaletta tehden siitä maailman menestyneimmän death metal -demon. "Morbid Reich" julkaistiin myöhemmin täyspitkänä albumina vuonna 1993. Vaderin levy-yhtiönä toimii nykyään Nuclear Blast.Entiset jäsenet Livealbumit


title: Vader (yhtye)

text: EP:t  VHS-videot


title: Laura Henderson

text: Laura Henderson (1864 – 29. marraskuuta 1944) oli varakas englantilainen leskirouva, joka perusti Lontooseen Windmill Theatre -teatterin.


title: Laura Henderson

text: Laura Henderson oli varakkaan brittiliikemiehen Robert Hendersonin vaimo. He menettivät ainoan poikansa vuonna 1915 ensimmäisessä maailmansodassa. Miehensä kuoltua 1930-luvun alussa suurimman osan elämästään ympäri maailma matkustellut Henderson palasi Lontooseen ja osti Sohon liepeiltä Great Windmill Streetiltä konkurssiin menneen elokuvateatterin Palais de Luxen. Hän palkkasi arkkitehti F. Edward Jonesin tekemään paikasta pienen ja kotoisan teatterin, ja 15. kesäkuuta 1931 Windmill Theatre avasi ovensa näytelmällä "Inquest". Teatterista ei kuitenkaan tullut yleisöemenestystä, niinpä Henderson palautti teatterin elokuvateatteriksi.


title: Laura Henderson

text: Pettymyksen jälkeen Henderson palkkasi vuonna 1931 englanninjuutalaisen Vivian Van Dammin teatterin johtajaksi, ja tämä keksi tehdä Windmillistä non-stop-teatterin. Van Damm ja Henderson alkoivat nyt tuottaa uutta teatterimuotoa revuedevilleä eli revyyn ja vaudevillen yhdistelmää. Windmill Theatre nousi suureen suosioon, mutta konkurssi lähestyi taas, kun kaikki Lontoon teatterit muuttuivat non-stop-teattereiksi. Tämän jälkeen Henderson ja Van Damm tekivät rohkean siirron eli pistivät lavalle alastomia naisia pariisilaisen Moulin Rougen tapaan. Taas kerran Windmill Theatre nousi suuren yleisön suosioon ja konkurssi vältettiin.


title: Laura Henderson

text: Teatterissa työskennelleet muistelevat Hendersonin olleen voimakastahtoinen ja äidillinen pikkurouva, jolla oli useita myrskyisiä konflikteja johtaja Van Dammin kanssa. Yksi "Windmill Girls" -ryhmän eli alastomana esiintyvistä tytöistä muistelee, että rouva Henderson toi heille kerran paljon kukkia, mutta ne olivat kuihtuneet, ja silti heidän piti kiittää häntä.


title: Laura Henderson

text: Kun toinen maailmansota syttyi ja Lontoo joutui saksalaisten pommitusten kohteeksi, Windmill Theatre oli Lontoon ainoa auki pysynyt teatteri lukuun ottamatta ajanjaksoa 7. syyskuuta 1940 – 11. toukokuuta 1941, jolloin käytiin ”taistelu Britanniasta”. Sodan aikana Hendersonin vieraana kävi teatterissa aikansa kuuluisuuksia, kuten prinsessat Helena Victoria ja Marie Louise (kuningatar Victorian lapsenlapsia) sekä Englannissa maanpaossa ollut Alankomaiden kuningatar Vilhelmiina.


title: Laura Henderson

text: Laura Henderson kuoli vuonna 1944, juuri ennen sodan loppua, ja testamenttasi teatterinsa Vivian Van Dammille. Teatterin toiminta loppui 1964.


title: Laura Henderson

text: Vuonna 2005 Stephen Frears ohjasi elokuvan "Mrs. Henderson esittää", jossa Laura Hendersonia näyttelee Judi Dench.


title: Jari Kainulainen

text: Jari Kainulainen (s. 29. huhtikuuta 1970 Helsinki, Suomi) on suomalainen basisti. Hänet tunnetaan parhaiten Stratovarius-yhtyeestä, jossa hän soitti vuosina 1993–2005. Hän erosi yhtyeestä henkilökohtaisiin syihin vedoten, ja hänet korvasi Lauri Porra.


title: Jari Kainulainen

text: Ennen Stratovariusta Kainulainen soitti yhtyeissä Wastage, Moonchild, Christine ja H.E.A.T. Hän on soittanut myös Stratovarius-laulaja Timo Kotipellon sooloalbumeilla "Waiting for the Dawn" ja "Coldness" sekä vieraillut Warmenin "Unknown Soldier" -albumilla.


title: Jari Kainulainen

text: Vuonna 2001 Kainulainen oli mukana perustamassa yhtyettä nimeltä Mess, jonka nykykokoonpanoon kuuluvat hänen ohellaan Tommi Salmela (laulu), Atte Sarkima (rummut) ja Elias Viljanen (kitara). Yhtye julkaisi vuonna 2006 viisi kappaletta sisältävän demo-EP:n. Tätä nykyä Kainulainen soittaa Elias Viljasen taustayhtyeessä Evil Spirit. 6. elokuuta 2007 hänet julkistettiin ruotsalaisen Evergreyn uudeksi basistiksi.


title: Jari Kainulainen

text:
Kainulainen käyttää Ibanezin kuusikielisiä bassokitaroita sekä Ampegin vahvistimia.
Jari Kainulainen lopetti yhtyeessä Evergrey (basso) 2010 ja siirtyi yhtyeeseen Killing Machine, josta parin kuukauden jälkeen Symfoniaan.


title: Janne Heiskanen

text: Janne Heiskanen (s. 26. tammikuuta 1979) on suomalainen rumpali. Hän soitti rumpuja Rasmus-yhtyeessä vuosina 1995–1999. Hän erosi yhtyeestä heti "Hell of a Tester" -kiertueen jälkeen ja lähti muutamaksi vuodeksi Aasiaan (Intiaan). Intiasta palattuaan hän on soittanut rumpuja Lovestone-nimisessä yhtyeessä. Heiskanen soitti Rasmuksen albumeilla Peep, Playboys ja Hell of a Tester.


title: Nobel (suku)

text: Nobel on ruotsalainen suku, jonka tunnetuin edustaja on Alfred Nobel. Suvun juuret tunnetaan 1600-luvulle saakka. Alkujaan suvun nimi ei ollut Nobel vaan Nobelius, mikä on latinankielinen muoto Skånessa sijaitsevasta Nöbbelövin pitäjästä. Ensimmäinen henkilö, jonka on tiedetty käyttäneen kyseistä sukunimeä, oli vuosina 1655–1707 elänyt Petrus Olai Nobelius.


title: Nobel (suku)

text: Petrus Nobelius kuului "Pohjolan Leonardo da Vinci" -lisänimen saaneen yleisneron Olof Rudbeckin ystäväpiiriin. 1696 Nobelius meni naimisiin Rudbeckin tyttären Wendela Rudbeckin kanssa. Petrus Nobeliuksen kuoltua 50-vuotiaana 1707 Rudbeckin suku otti tehtäväkseen huolehtia tämän pojista Peteristä ja Olofista. Molemmat otettiin poikkeuksellisesti yliopiston kirjoihin jo kahdeksanvuotiaina. Peteristä tuli lakimies ja lopulta tuomari, kun taas Olof toimi kotiopettajana ja maalarina. Kuollessaan Olofilla oli kolme poikaa ja kaksi tytärtä. Yksi hänen pojistaan oli Immanuel Nobelius vanhempi, Alfred Nobelin isoisä.


title: Nobel (suku)

text: Alfred Nobelin isoisä Immanuel Nobelius vanhempi vaihtoi sukunimensä Nobelliksi ja myöhemmin Nobeliksi. Immanuel toimi aliupseerina Upplandin rykmentissä, ja sen nimiluettelossa vuodelta 1786 sukunimi esiintyy ensimmäisen kerran muodossa Nobel. 1878 Immanuel Nobel vanhempi meni naimisiin Anna Rosellin kanssa. Seuraavana vuonna Immanuel Nobel vanhempi muutti vaimoineen Uppsalaan. Vuonna 1800 hänet nimitettiin Gävlen apulaiskunnanlääkäriksi. Jäätyään leskeksi 1795 Immanuel Nobel vanhempi meni naimisiin Brita Ahlbergin kanssa, joka synnytti 1801 pojan. Poika sai nimen Immanuel Nobel nuorempi, ja myöhemmin hänestä tuli Alfred Nobelin isä.