title: Kokonaislukujen tekijöihinjako

text: Matematiikassa kokonaislukujen tekijöihinjaolla tarkoitetaan hajotelmaa, missä annettu kakkosta suurempi kokonaisluku esitetään sen tekijöiden tulona. Jos kaikki kyseiset tekijät ovat alkutekijoitä, puhutaan luvun alkutekijähajotelmasta. Tämä hajotelma on kullekin luvulle yksikäsitteinen tekijöiden järjestystä lukuun ottamatta ja alkutekijöiden löytämiseksi on kehitetty useita algoritmeja. Nykyiset salakirjoitusmenetelmät perustuvat siihen, että annettu kokonaisluku on vaikea jakaa alkutekijöihin. Toistaiseksi ei tiedetä, onko tekijöihinjaolle olemassa nopeaa algoritmia, eli voidaanko "b" bitin pituinen kokonaisluku jakaa alkutekijöihin aikavaativuusluokassa O(b) jollakin kokonaisluvulla "n".


title: Kokonaislukujen tekijöihinjako

text:
Jokainen kokonaisluku voidaan jakaa alkutekijöihin käymällä läpi kaikki luvun neliöjuurta pienemmät alkuluvut ja katsomalla, onko luku jaollinen kyseisellä alkuluvulla. Tämä on kuitenkin varsin tehotonta. Toistaiseksi nopein tunnettu menetelmä alkulukuhajotelman löytämiseen on niin sanottu yleinen lukukuntaseula -menetelmä, joka jakaa "b"-bitin kokoisen luvun "n" alkutekijöihin ajassa
formula_1. Jos kuitenkin joku onnistuu rakentamaan toimivan kvanttitietokoneen, voidaan tällä koneella jakaa luvut alkutekijöihin polynomiaalisessa ajassa Peter Shorin kehittämällä algoritmilla. Vuonna 2001 saatiin rakennettua seitsemällä kubitillä toimiva kvanttitietokone, joka jakoi luvun 15 onnistuneesti alkutekijöihin.


title: Kokonaislukujen tekijöihinjako

text: Toistaiseksi ei tiedetä, mihin aikavaativuusluokkaan tekijöihinjakamisongelma kuuluu. Se, onko annetulla luvulla "n" alkutekijää, joka on pienempi kuin "M" on nimeltään tekijöihinjaon päätösongelma. Sen tiedetään olevan sekä NP että co-NP. Tämä siksi, että voidaan tarkistaa kyllä- ja ei-vastaukset annetuille tekijäehdokkaille jos ne tiedetään alkuluvuiksi tai yhdistetyiksi luvuiksi. Tekijöihinjaon tiedetään olevan BQP Shorin algoritmin perusteella. Tekijöihinjaosta oletetaan, että se ei kuulu luokkiin P, NP-täydellinen eikä co-NP-täydellinen. Jos onnistutaan osoittamaan, että ongelma ei ole NP-täydellinen eikä co-NP-täydellinen, tulee samalla osoitettua, että NP = co-NP. Tulos olisi hämmästyttävä, joten nykyään uskotaankin, että tekijöihinjako ei kuulu näihin luokkiin. Monet ovat yrittäneet tuloksetta löytää polynomiaalista algoritmia tekijöihinjaolle, joten epäillään, että tekijöihinjako ei ole P-ongelma.


title: Kokonaislukujen tekijöihinjako

text: Sen sijaan annetun luvun toteaminen yhdistetyksi luvuksi on helpompaa kuin sen tekijöiden etsiminen. Tämä ongelma voidaan ratkaista polynomiaalisessa ajassa AKS alkulukutestin avulla. On myös kehitetty monia probabilistisiä testejä luvun alkuluvuksi osoittamiseen. Monet näistä ovat nopeita, mutta ne eivät anna täydellistä varmuutta sille, onko annettu luku alkuluku. Alkulukutestauksen helppous on tärkeä osa RSA-algoritmia, jossa on välttämätöntä löytää suuria alkulukuja.


title: Valaistusvyöhyke

text: Valaistusvyöhykkeet tarkoittavat Maan vyöhykkeitä, jotka saavat eri määrän auringon valoa eri vuoden- ja vuorokaudenaikoina maan pyöreyden ja akselikulman takia. Päiväntasaajan ympärillä valon ja auringon energian määrä on läpi vuoden kaikkein tasaisin vuorokausittain tarkasteltuna, ja navoilla vaihtelut taas ovat kaikista suurimpia. Maapallo jakaantuu kolmeen valaistusvyöhykkeeseen. Valaistusvyöhykkeiden rajoina toimivat kääntö- ja napapiirit.


title: Valaistusvyöhyke

text: Kääntöpiirien välissä päiväntasaajan ympärillä on tropiikki. Koordinaatiston avulla ilmaistuna tropiikki sijaitsee 23. pohjoisen ja 23. eteläisen leveyspiirin välissä. Siellä Aurinko paistaa kaksi kertaa vuodessa kohtisuoraan maahan, eli "taivaan korkeimmalta kohdalta". Sanotaan, että aurinko on tällöin zeniitissä tai zeniittiasemassa. Vuodenaikojen väliset valaistuserot ovat pieniä, ja siksi tropiikissa onkin käytännössä vain yksi vuodenaika eli kesä. Vuorokauden sisällä sen sijaan valaistuserot ovat suuret, sillä aurinko vastaavasti siirtyy täysin toiselle puolelle maapalloa. Pimeä tulee nopeasti, ilman hämäränvaihetta.


title: Valaistusvyöhyke

text: Tropiikin molemmin puolin sijaitsevat keskileveydet, jotka rajoittuvat napa- ja kääntöpiirien väliin, eli 23,5. leveyspiiristä 66,5. leveyspiiriin sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla. Näillä vyöhykkeillä vuodenaikojen vaihtelu on suurempaa, ja se kasvaa napoja kohti mentäessä. Aamulla ja illalla on pitkään hämärää. Aurinko ei paista koskaan zeniitistä, mutta ei myöskään koskaan pysy ylhäällä kahden vuorokauden väliä tai jätä nousematta kahden yön välissä. Keskileveyksillä ei siis koskaan ole kaamosta tai yötöntä yötä.


title: Valaistusvyöhyke

text: Napakalotit ovat napapiirien sisälle jäävät kalotin muotoiset alueet, joille on ominaista pitkä hämärän aika aamulla ja illalla. Kaloteilla on talvella kaamos, jolloin Aurinko ei nouse lainkaan taivaanrannan yläpuolelle ja kesällä yötön yö, jolloin Aurinko ei laske lainkaan. Kaamos ja yötön yö pitenevät sitä mukaa, mitä lähemmäs napoja mennään. Jos tarkkaillaan Auringon nousemista ja laskemista "navan päältä", Aurinko ei varsinaisesti laske ja nouse kuin kerran vuodessa. Näin ollen 90. leveyspiirillä päivä kestää puoli vuotta ja yö puoli vuotta.


title: Félix Trinidad

text: Félix "Tito" Trinidad, Jr. (s. 10. tammikuuta 1973) on puertoricolainen nyrkkeilijä.


title: Félix Trinidad

text: Trinidad aloitti nyrkkeilemisen 12 vuoden ikäisenä kotisaarellaan Puerto Ricolla. Hän oli kasvanut nyrkkeilevässä ympäristössä, sillä hänen isänsä Félix Trinidad Sr. oli 1970-luvulla höyhensarjan mestari. Trinidad juniorin amatööriura oli menestyksekäs. Hän voitti viisi Puerto Ricon mestaruutta viidessä painoluokassa. Amatööriurallaan hän voitti 51 ottelua, joista 12 tyrmäyksellä, ja hävisi kuusi. Kun Puerto Ricon nyrkkeilyliiton puheenjohtaja halusi Trinidadin siirtyvän pois höyhensarjasta jotta toinen nyrkkeilijä pääsisi edustamaan saarta olympialaisiin, hänen isänsä otti nokkiinsa eikä poika-Trinidad kilpaillut olympialaisissa vaan ryhtyi 17-vuotiaana ammattilaiseksi.


title: Félix Trinidad

text: Ensimmäisessä ammattilaisottelussaan 10. maaliskuuta vuonna 1990 hän tyrmäsi Angel Romeron toisessa erässä, ja alkoikin saada mainetta tyrmäämisen erikoismiehenä. 33:sta ensimmäisestä ammattilaisvastustajastaan hän tyrmäsi 29. Hän halusi otella kaikkein parhaimpia nyrkkeilijöitä vastaan, ja ensimmäinen kova vastus oli kokenut Jake Rodriguez 6. joulukuuta vuonna 1991. Toisessa erässä hän loukkasi oikean kätensä ja neljännessä erässä vasemman kätensä, mutta jatkoi kivuista huolimata ottelua ja voitti 10-eräisen kamppailun kaikin tuomariäänin. Vammojen takia hän joutui kuitenkin pitämään viiden kuukauden tauon.


title: Félix Trinidad

text: Trinindad teki voitokkaan paluun kehiin toukokuussa tyrmäämällä Raul Gonzalezin. Saman vuoden lokakuussa hän kohtasi argentiinalaisen Alberto de las Mercedes Cortesin, jonka voitto-tappiosuhde oli 51–3. Trinindad kävi toisessa erässä kanveesiissa, ensimmäistä kertaa urallaan, ja joutui Gonzalezin kovien iskujen tulitukseen. Kolmannessa erässä ottelu näytti jo selvältä Cortesin hyväksi, mutta Trinindad ryhtyi takomaan tätä nyrkeillään kovasti eikä avuton Cortes kyennyt enää puolustamaan itseään. Lopulta tuomari keskeytti ottelun ja Trinidad julistettiin voittajaksi.


title: Félix Trinidad

text: Tyrmättyään Henry Hughesin, Pedro Aguirren ja Colin Tomlinsonin Trinidad iski IBF-liiton välisarjan maailmanmestaruudesta Maurice Blockeria vastaan. San Diegossa 19. kesäkuuta vuonna 1993 käydyssä ottelussa Trinidad otti hallinnan heti itselleen ja takoi voimakkaita iskuja molemmilla käsillä. Kun toista erää oli oteltu 1.59 löi hän Blockerin kanveesiin johon tämä jäi makaamaan usean minuutin ajaksi. Ensimmäisen kerran Trinidad puolusti mestaruuttaan ykköshaastaja Luis Gabriel Garciaa vastaan 6. elokuuta Bayamonissa kotisaarellaan. Hän iski Garcian ensimmäisen erän aikana neljästi lattiaan ennen kuin ottelu lopetettiin. Hän puolusti mestaruuttaan menestyksellä myös Anthony Stephensiä, Hector Camachoa, Luis Ramon Campasia, jolla oli takanaan 56 ottelua ja 56 voittoa, joista 50 tyrmäyksellä, Oba Carria, Roger Turneria, Larry Barnesia, Rodney Moorea, Freddie Pendletonia, Ray Lovatoa, Kevin Lueshingia, Mahenge Zulua, Pernell Whitakeria ja Hugo Pinedaa vastaan ja välissä tyrmäsi Troy Watersin päästäkseen iskemään myös WBC-liiton mestaruudessta. 18. syyskuuta 1999 hän kohtasi Oscar de la Hoyan ottelussa, jossa panoksena oli IBF:n ja WBC:n tunnustama välisarjan maailmanmestaruus, ja voitti 12-eräisen kamppailun pisteillä.


title: Félix Trinidad

text: Heti seuraavaan otteluun Trinidad siirtyi painoluokkaa ylemmäs. WBA-liiton ylemmän välisarjan maailmanmestaruusottelussa Las Vegasin Caesars Palacessa 3. maaliskuuta vuonna 2000 hän voitti Atlantan olympialaisten kultamitalistin David Reidin kaikin tuomariäänin. Tätä titteliään hän puolusti Mamadou Thiamia, Fernando Vargasia ja William Joppya vastaan kunnes siirtyi jälleen painoluokkaa ylemmäs. 29. syyskuuta vuonna 2001 Madison Square Gardenissa Bernard Hopkinsia vastaan käydyssä ottelussa oli kyseessä WBC:n, WBA:n ja IBF:n tunnustama keskisarjan maailmanmestaruus. Kun 12 erää oli oteltu 1.43, tyrmäsi Hopkins Trinindadin yli 19 000 paikalla olleen silmäparin edessä.


title: Félix Trinidad

text: Trinidad palasi kehiin seuraavan vuoden toukokuussa vastustajanaan Hacine Cherifi, jonka hän tyrmäsi neljännessä erässä. Lokakuussa hän voitti Ricardo Mayorgan ottelussa avoinna olleesta NABC:n keskisarjan mestaruudesta, mutta hävisi vuoden 2005 toukokuussa Winky Wrightille seuraavassa ottelussaan, jossa oli määrä ratkaista WBC-tittelin ykköshaastaja. Kaksi päivää tappionsa jälkeen Trinidad ilmoitti lopettavansa uransa. Trinidad kuitenkin pyörsi sanansa ja palasi kehään vuonna 2008 otellakseen moninkertaista maailmanmestaria Roy Jones Jr:ää vastaan. Jones käytti Titoa kahteen kertaan kanveesissa, mutta ottelu kesti täydet 12 erää ja voittajaksi julistettiin yksimielisesti Roy Jones Jr.


title: Paul Gray

text: Paul Dedrick Gray (8. huhtikuuta 1972 Los Angeles, Kalifornia – 24. toukokuuta 2010 Urbandale, Iowa) oli yhdysvaltalaisen metalliyhtye Slipknotin basisti ja eräs yhtyeen perustajajäsenistä.


title: Paul Gray

text: Gray syntyi Los Angelesissa, Kaliforniassa, mutta hänen perheensä muutti Des Moinesiin, Iowaan pian hänen syntymänsä jälkeen.


title: Paul Gray

text: Paul Gray meni naimisiin vuonna 2008. Paul Grayn kuoleman aikaan hänen vaimonsa Brenna Gray odotti pariskunnan ensimmäistä lasta.


title: Paul Gray

text: Paul Gray löydettiin kuolleena Urbandalessa Iowassa sijaitsevasta hotellihuoneesta 24. toukokuuta 2010, hieman ennen kymmentä aamulla paikallista aikaa. Viralliseksi kuolinsyyksi vahvistettiin aluksi huumausaineiden yliannostus (morfiini ja fentanyyli), mutta myöhemmin vuonna 2012 todistettiin, että kyseessä oli kipulääkkeiden tahaton yliannostus. Tästä lääkäri Daniel Baldi sai syytteet murhasta, koska määräsi reseptissä Paulille erityisen voimakkaita ja vaarallisia kipulääkkeitä. Hän sai myös syytteet 7 muun ihmisen taposta. Paul Gray kärsi myös vakavasta sydänsairaudesta.


title: Paul Gray

text: Gray käytti Warwickin Thumb, Streamer ja Corvette-bassokitaroita, myöhemmin Ibanez ATK (PGB1) -bassoja. Hänen muita projektejaan olivat Anal Blast, Vexx, Body Pit ja Inveigh Catharsi. Paul Gray soitti bassokitaraa vasenkätisesti ja käytti plektraa.


title: Paul Gray

text: Paul Gray käytti useita erilaisia ja tavallisuudesta poikkeavia vireitä bassokitaroissaan, joista yleisin on erityisesti metallimusiikkia soittavien basistien suosima H-vire:Muita Grayn käyttämiä vireitä:


title: Vaarallinen juhannus

text: Vaarallinen juhannus () on Tove Janssonin kirjoittama ja kuvittama viides muumikirja, joka julkaistiin ensi kerran ruotsiksi vuonna 1954. Suomeksi kirja julkaistiin vuonna 1957.


title: Vaarallinen juhannus

text: Maria Lindberg on ohjannut kirjan pohjalta animaatioelokuvan "Muumi ja vaarallinen juhannus" (2008).


title: Vaarallinen juhannus

text: Tulivuorenpurkauksen seurauksena Muumitalo joutuu tulvan saartamaksi. Vedenpinta nousee niin korkealle, että Muumitalon asukkaiden on paettava talon katolle. He pelastavat tulvan keskeltä Miskan ja Homssun. Muumitalon ohi purjehtii erikoisen näköinen talomainen rakennelma, johon Muumit ystävineen päättävät siirtyä. Talo osoittautuu teatteriksi, jossa on teatterin siivooja Emma.


title: Vaarallinen juhannus

text: Teatteri ajelehtii metsään, jossa se kiinnitetään puuhun. Muumipeikko ja Niiskuneiti nukkuvat yön puussa, mutta kiinnitys pettää, ja aamulla teatteri on kadonnut. Myös Pikku Myy putoaa veteen ja ajelehtii pois ompelukorin mukana. Hän kohtaa Nuuskamuikkusen, joka ei ole saapunut keväällä Muumilaaksoon, koska aikoo suorittaa juhannusyönä erään tehtävän. Myy ja Muikkunen kylvävät yöllä Puistonvartijan puistoon hattivattien siemeniä, vapauttavat puistosta löytölapset sekä repivät kieltojulisteet irti. Samaan aikaan Muumipeikko ja Niiskuneiti ovat rantautuneet ja viettäneet juhannusta Vilijaanan kanssa. He sytyttävät julisteista juhannuskokon, mutta poliisi-Hemuli pidättää heidät ja syyttää heitä julisteiden repimisestä.


title: Vaarallinen juhannus

text: Muumipappa kirjoittaa näytelmän, jossa esiintyvät kaikki, jotka ovat sillä hetkellä teatterissa. Tieto teatterinäytelmästä leviää lentolehtisten avulla. Poliisi-Hemuli haluaisi näytelmään ja pyytää serkkuaan, pientä hemulia, vartioimaan vankeja. Kolmikko pääsee vankilasta pois, kun he väittävät, että heillä on vankilassa hyvin kylmä. Kiltti hemuli kutsuu heidät kotiinsa lämmittelemään ja lupaa kutoa sukkia. Sekä Nuuskamuikkunen, Myy ja lapsilauma että toisaalla myös Muumipeikko seuralaisineen päättävät lähteä katsomaan teatteriesitystä.


title: Vaarallinen juhannus

text:
Muumipapan näytelmän ensi-illassa mikään ei mene niin kuin piti, mutta yleisö, näyttelijät ja Muumipappa ovat silti tyytyväisiä. Pikku Myy puree näytelmässä ollutta jalopeuraa, jota näyttelee kaksi majavaa. Teatterissa selviää, että Nuuskamuikkunen repi kieltotaulut irti. Muumipeikko palaa teatteriin, ja Muumilaakson asukkaat alkavat lähteä takaisin kotiin. Poliisi-Hemulit kuitenkin jahtaavat heitä. Perillä Muumilaaksossa poliisi-Hemulit saavat heidät kiinni, mutta kiltin pikku hemulin ansiosta he selviävät ilman kummempia rangaistuksia. Miska ja Homssu jäävät teatteriin, ja Emma sekä Vilijaana ottavat orpolapset hoitaakseen.
Schildts julkaisi kirjan ruotsinkielisen alkuteoksen "Farlig midsommar" vuonna 1954. Suomeksi kirja ilmestyi WSOY:n kustantamana vuonna 1957 nimellä "Vaarallinen juhannus". "Vaarallinen juhannus" on julkaistu vuonna 1988 suomeksi myös WSOY:n kustantamana äänikirjana, jonka lukijana toimi Tytti Paavolainen.


title: Vaarallinen juhannus

text: Teos on käännetty monelle muullekin kielelle, kuten englanniksi, ranskaksi, italiaksi, saksaksi, hepreaksi, venäjäksi, tšekiksi, norjaksi ja islanniksi.


title: Vaarallinen juhannus

text: Kirjan kaikki alkuperäiset kuvituspiirrokset on talletettu Muumimuseoon.


title: Vaarallinen juhannus

text: Vuosina 1977–1982 tehdyssä puolalais-itävaltalaisessa pala-animaatiosarjassa "Muumien maailma" on useita "Vaaralliseen juhannukseen" perustuvia jaksoja. Maria Lindberg ohjasi vuonna 2008 pitkän animaatioelokuvan "Muumi ja vaarallinen juhannus", jossa käytettiin kyseisen televisiosarjan restauroitua materiaalia. Myös "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjan jaksot ”Laineilla lipuva teatteri”, ”Kadonneet lapset” ja ”Jälleen yhdessä” perustuvat kirjan tapahtumiin. Eroja tämän sarjan ja kirjan välillä on jonkin verran. Sarjassa ei esimerkiksi ole ollenkaan mukana Miskaa, Homssua, eikä näissä jaksoissa myöskään Mymmelin tytärtä, mutta Nipsu sen sijaan on lisätty tarinaan.


title: Vaarallinen juhannus

text: Vuonna 1960 valmistuneen länsisaksalaisen nukkesarjan "Die Muminfamilie" toisen tuotantokauden kuusi jaksoa perustuvat "Vaaralliseen juhannukseen". Myös tästä versiosta on jätetty pois Miska, Homssu ja Mymmelin tytär, ja heidän tilalleen on lisätty Nipsu, Hemuli ja Piisamirotta.


title: Vaarallinen juhannus

text: Tove Janssonin vuonna 1958 helsinkiläiselle Lilla Teaternille käsikirjoittama muuminäytelmä "Troll i kulisserna" perustui "Vaaralliseen juhannukseen", joskin siitä oli jätetty pois muut muumiperheen jäsenet paitsi Muumipeikko. Janssonin vuonna 1974 Ilkka Kuusiston säveltämään "Muumioopperaan" kirjoittama libretto perustuu myös samaan juoneen, mutta siinä kelluva teatteri on vaihdettu kelluvaksi oopperaksi.


title: Vaarallinen juhannus

text:
Taidegraafikko Tuulikki Pietilä on tehnyt kaksi kolmiulotteista muumikuvaelmaa, jotka perustuvat "Vaarallinen juhannus" -kirjan tapahtumiin. Näistä ensimmäinen on "Nuuskamuikkunen ja orpolapset" (1984). Teoksen kuriositeettina on puinen kulttifiguuri, jonka Tove Jansson on saanut lahjaksi enoltaan. Eno oli löytänyt sen merestä.
Toinen kirjaan pohjautuva kuvaelma on "Salaperäinen teatteri" -triptyykki (1984–1985). Siinä on kolme osaa: "Primadonnan pukuhuone", "Puvustoateljee" ja "Näyttämötarpeisto". Molemmat teokset kuuluvat tamperelaisen Muumimuseon kokoelmaan.


title: Vaarallinen juhannus

text: "Vaarallinen juhannus" -kirjan kuvituksiin perustuvia postimerkkejä on julkaistu Suomessa vuosina 1992, 1994 ja 2000. Erilaisia merkkejä on kuusi, ja ne kaikki on suunnitellut Pirkko Vahtero.


title: Vaarallinen juhannus

text: Lokakuussa 1992 ilmestyneessä "Vaarallinen juhannus" -merkissä on yleiskuva teatterista, jossa muumit esittävät näytelmää. Merkin nimellisarvo on 2,10 markkaa, ja sitä on ollut mahdollista käyttää postimaksuna vuosina 1992–2011. Merkki on ollut osa muumiaiheista neljän postimerkin vihkoa, joka on julkaistu Helsingissä järjestetyn Nordia-postimerkkinäyttelyn kunniaksi. Vihkoa on painettu miljoona kappaletta.


title: Vaarallinen juhannus

text: Tammikuussa 1994 on julkaistu postimerkki, jossa esiintyvät Nuuskamuikkunen, Pikku Myy ja orpolapset. Kyseessä on 1. luokan ikimerkki, jota on painettu kuusi miljoonaa kappaletta.


title: Vaarallinen juhannus

text: Maaliskuussa 2000 on julkaistu neljä erilaista "Vaarallinen juhannus" -merkkiä, joissa on kuvattu 1) Nuuskamuikkunen; 2) Nuuskamuikkunen ja orpolapset; 3) teatterirotta Emma ja muumiperhe sekä 4) Puistonvartija, Puistotäti ja hattivatit. Merkit ovat 1. luokan ikimerkkejä, ja jokaista on tehty miljoona kappaletta.


title: Kaappaus merellä

text: Kaappaus merellä ("Under Siege") on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen Die Hard -tyyppinen toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi Andrew Davis ja pääosassa on Steven Seagal. Elokuva on Seagalin elokuvista taloudellisesti menestynein, se tuotti noin 157 miljoonaa dollaria. Kaappaus merellä oli myös ehdolla kahden Oscar-palkinnon saajaksi paras äänitehoste- ja paras äänitys -kategorioissa.


title: Kaappaus merellä

text: Sotalaiva USS "Missouri" lähtee jäähyväismatkalleen. Pian laivan kaappaa terroristiryhmä, jota johtavat rikollisiksi ryhtyneet entinen CIA:n agentti William Stranix (Tommy Lee Jones) ja Missourin upseeri komentaja Krill (Gary Busey). Miehistön ainoa toivo on laivan kokki ja entinen Navy SEAL Casey Ryback, joka ryhtyy pelastamaan laivaa.


title: Vitória

text: Vitória on Brasilian Espírito Santon osavaltion pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee saarella lahdessa, jossa muutama joki laskee mereen. Se perustettiin 1551. Kaupungin pinta-ala on 98,506 neliökilometriä ja siellä on arviolta 359 555 asukasta (vuonna 2016). Suur-Vitórian alueella asuu yli 1 612 885 (2005) asukasta, mikä tekee siitä Brasilian 14. suurimman metropolialueen.


title: Vitória

text: Vuonna 1998 YK arvioi Vitórian Brasilian neljänneksi parhaaksi osavaltionpääkaupungiksi asua koulutuksen, terveydenhuollon sekä sosiaalisten projektien pohjalta. Kaupunki kuitenkin kärsii rikollisuudesta.


title: Albert Luque

text: Albert Luque Martos (s. 11. maaliskuuta 1978 Terrassa, Barcelonan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Albert Luque

text: Luque pelasi Málagassa jo kaudella 1999–2000, minkä lisäksi hän on pelannut kotimaassaan myös Real Mallorcassa (1998–1999, 2000–2002) ja Deportivo La Coruñassa (2002–2005).


title: Albert Luque

text: Elokuussa 2005 Luque teki viiden vuoden sopimuksen englantilaisen Newcastle Unitedin kanssa, mutta ura Englannissa ei ollut erityisen menestyksekäs. Hän pelasi kausina 2005–2007 vain 21 sarjaottelussa ja teki yhden ainoan maalin. Elokuussa 2007 Luque siirtyi Newcastlesta Ajaxiin kolmivuotisella sopimuksella ja kesällä 2008 hän palasi kotimaahansa pääsarjan takaisin nousseeseen Málagaan.


title: Albert Luque

text: Espanjan maajoukkueessa Luque on pelannut 18 ottelussa ja tehnyt kaksi maalia. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon 2002 MM-kilpailuissa ja 2004 EM-kilpailuissa. Luque kuului myös Espanjan olympiajoukkueeseen Sydneyn olympialaisissa 2000, kun Espanja voitti hopeaa.


title: Kaappaus raiteilla

text: Kaappaus raiteilla ("Under Siege 2: Dark Territory") on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Se on myös elokuvan "Kaappaus merellä" jatko-osa. Elokuvan ohjasi Geoff Murphy ja pääosassa on Steven Seagal.


title: Kaappaus raiteilla

text: Casey Ryback lähtee junalla Coloradosta Los Angelesiin lomalle veljentyttärensä kanssa. Matkan alussa terroristit kaappaavat junan ja käyttävät sitä tukikohtanaan hakkeroituakseen huippusalaiseen satelliittiaseeseen.


title: Kaappaus raiteilla

text: Kuvaukset suoritettiin Coloradossa ja Warner Brothersin Burbank-studioissa 12 ja 18. Kahdeksan viikkoa käytettiin kuvauksista Kalliovuorilla ja Beaver Creekissä.


title: Valeri Božinov

text: Valeri Emilov Božinov (, s. 15. helmikuuta 1986 Gorna Orjahovitsa, Bulgaria) on bulgarialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Parmaa. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.


title: Valeri Božinov

text: Božinov syntyi Gorna Orjahovitsassa ja muutti lapsena Bulgariasta äitinsä mukana Maltalle. Maltalla hän pelasi Pietà Hotspursin joukkueessa, josta italialainen Lecce löysi hänet ja palkkasi 30 000 000 liiralla (noin 15 000 euroa). Božinov debytoi Serie A:ssa vain 15 vuoden ja 11 kuukauden ikäisenä ollen nuorin Italian pääsarjassa pelannut ulkomaalaispelaaja. Ensimmäisen Serie A -maalinsa hän teki tammikuussa 2004 Bolognaa vastaan tullen nuorimmaksi Italian pääsarjassa maalin tehneeksi ulkomaalaispelaajaksi. Tammikuussa 2005 hän siirtyi Fiorentinaan 13 miljoonan euron siirtosummalla. Heinäkuussa 2006 hän siirtyi lainasopimuksella Serie B:hen pudotettuun Juventukseen; samassa yhteydessä Fiorentina sai Adrian Mutun. Maailman lupaavimpiin jalkapalloilijoihin luettu Božinov pelasi kaikkiaan 86 Serie A -ottelua ja teki niissä 22 maalia.


title: Valeri Božinov

text: Elokuussa 2007 Božinov solmi nelivuotisen sopimuksen Manchester Cityn kanssa. Myöhemmin samassa kuussa hän loukkasi vasemman polvensa nivelsiteet paikallisottelussa Manchester Unitedia vastaan. Hän oli viisi kuukautta sivussa eikä onnistunut kuntouduttuaankaan nousemaan Cityn ykkösjoukkueeseen loppukauden aikana.


title: Valeri Božinov

text: Božinov on uransa aikana pelannut myös 21 ottelua Bulgarian maajoukkueessa ja tehnyt niissä viisi maalia . Hän pelasi muun muassa vuoden 2004 Euroopan-mestaruuskilpailuissa.


title: Christo ja Jeanne-Claude

text: Christo ja Jeanne-Claude ovat taiteilijapariskunta Christo Javacheff (alkuaan "Hristo Javašev", , s. 13. helmikuuta 1935, Gabrovo) ja Jeanne-Claude Denat de Guillebon. Christo on bulgarialaissyntyinen Yhdysvalloissa asuva ympäristötaiteilija.


title: Christo ja Jeanne-Claude

text: Christo ja Jeanne-Claude tunnetaan paketointiteoksistaan, joilla kritisoidaan kulutusyhteiskuntaa. Aluksi Christo paketoi pienehkojä esineitä, mutta paketointikohteet ovat sittemmin kasvaneet monumentaalisiksi. Paketoinnin ovat saaneet muun muassa Pariisin Pont Neuf -silta (1985) ja Berliinin valtiopäivätalo (1995), jonka paketointia Christo suunnitteli runsaat 20 vuotta. Rakennusten ohella Christo on paketoinut maisemakohteita, kuten Miamin edustalla olevat saaret vuonna 1983.


title: Christo ja Jeanne-Claude

text: Christon isä Vladimir Javacheff oli tiedemies ja äiti Tsveta Dimitrova Sofian taideakatemian jäsen. Christo kiinnostui nuorena teatterista, etenkin Shakespearen näytelmistä. Vuodesta 1953 alkaen opiskeli Sofian yliopistossa, mutta joutui eroamaan, koska hallitseva kommunistipuolue ei hyväksynyt hänen taidenäkemystään.


title: Christo ja Jeanne-Claude

text: Christo meni aluksi jatkamaan opintojaan Prahaaan, josta hän pakeni Wieniin. Hän piiloutui junailijoiden lahjomisen avulla erääseen junaan, joka vei lääkkeitä Itävaltaan. Loikkauksensa myötä Christo menetti Bulgarian kansalaisuuden. Vuonna 1957 Christo aloitti opiskelut Wienin taideakatemiassa. Valmistuttuaan sieltä hän muutti asumaan Geneveen, josta hän muutti myöhemmin Pariisiin.


title: Christo ja Jeanne-Claude

text: Pariisissa Christo ansaitsi elantonsa maalaamalla muotokuvia. Samalla hän sai vaikutteita Joan Mirólta, Nicholas de Staelilta, Jackson Pollockilta ja Jean Tinguelyltä.


title: Christo ja Jeanne-Claude

text: Christo tapasi ranskalaisen Jeanne-Claude Denat de Guillebonin lokakuussa 1958, kun hän oli maalaamassa Precilɱda de Guillebonin muotokuvaa. Christo rakastui aluksi Jeanne-Clauden sisarpuoleen Joyceen. Jeanne-Claude puolestaan meni kihloihin Philippe Planchonin kanssa. Ennen häitä Jeanne-Claude tuli raskaaksi ja kävi selville, että syntymätön lapsi oli Christon. Jeanne-Claude ja Planchon menivät kuitenkin naimisiin, mutta liitto kesti vain häämatkan ajan. Christon ja Jeanne-Clauden poika Kiril syntyi 11. toukokuuta 1960. Jeanne-Claude ja Christo menivät naimisiin 28. marraskuuta 1962.


title: Christo ja Jeanne-Claude

text: Helmikuussa vuonna 1964 Christo ja Jeanne-Claude lähtivät New York Cityyn. Pariskunta palasi Eurooppaan mutta muutti takaisin Yhdysvaltoihin syyskuussa. Vuonna 1973 Christo sai Yhdysvaltain kansalaisuuden 17 vuoden passittomuuden jälkeen.


title: Christo ja Jeanne-Claude

text: Christo paketoi pieniä esineitä jo Pariisin-vuosinaan. Muutettuaan 1964 New Yorkiin paketointi muuttui yhä suurimuotoisemmaksi. Vuonna 1968 hän paketoi Italiassa talon ja 1969 lahdenpoukaman Australiassa. Vuonna 1971 Coloradoon valmistunut "Valley Curtain" on ohuista muovilevyistä valmistettu pitkä aita. 1990-luvulla hän on luonut ympäristötaidetta myös jättisateenvarjoilla.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia () on Tove Janssonin kuudes muumikirja. Se julkaistiin vuonna 1962. Teos on muista pitkistä muumikirjoista poiketen novellikokoelma, ei romaani. Kirja sisältää seuraavat yhdeksän kertomusta:WSOY on julkaissut kirjan myös suomenkielisenä äänikirjana, jossa lukijoina ovat Ahti Jokinen ja Tytti Paavolainen. Kirja on käännetty monille muillekin kielille, kuten englanniksi, puolaksi ja unkariksi.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: Ensimmäinen kertomus, "Kevätlaulu", kertoo Nuuskamuikkusesta ja tämän tapaamasta pienestä nimettömästä olennosta. Nuuskamuikkunen nimeää otuksen Ti-ti-uuksi.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: "Kamala tarina" kertoo pienestä valehtelevasta homssusta ja homssun pikkuveljestä. Homssut kuvittelevat ryömivänsä mangrovesuolla ja pakoilevansa vihollisia.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: "Vilijonkka joka uskoi onnettomuuksiin" on tarina hirmumyrskyjä ja vesipatsaita pelkäävästä Vilijonkasta, joka pääsee pelostaan kohdattuaan hirmumyrskyn itse.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: "Maailman viimeinen lohikäärme" -tarinassa Muumipeikko löytää lohikäärmeen, joka kiintyy Nuuskamuikkuseen ja lähes pilaa Muumin ja Nuuskamuikkusen ystävyyden. Lopuksi Nuuskamuikkunen päästää lohikäärmeen vapaaksi ja kalastaa Muumipeikon kanssa.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: "Hemuli joka rakasti hiljaisuutta" kertoo hemulista, joka työskentelee huvipuistossa lipunrei’ittäjänä. Sateen hajottaessa koko puiston muuttaa hemuli yksikseen isoäitinsä vanhaan puutarhaan. Lapset keräävät kaikki löytämänsä huvipuiston osat puutarhaan ja rakentavat puiston uudelleen.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: "Kertomus näkymättömästä lapsesta" -tarinan alussa Tuu-tikki tuo muumiperheen luo näkymättömäksi muuttuneen Ninnin. Muumimamma yrittää saada hänet näkyväksi isoäitinsä rohdoilla, mutta näkyväksi tyttö muuttuu vasta tönäistyään Muumipapan mereen.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: "Hattivattien salaisuudessa" kerrotaan merille lähteneestä Muumipapasta, joka löytää hattivatteja kuhisevan saaren.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: "Sedrik" on tarina siitä, kun Nipsu antaa pehmokoiransa Sedrikin pois ja istuu murheellisena kuuntelemassa Nuuskamuikkusen tarinaa. Tarina kertoo Nuuskamuikkusen äidin tädistä, joka keräilee kauniita esineitä. Saatuaan luun vatsaansa poikittain tämä päättää tehdä kaikkea, mitä nuoruudessaan halusi. Nipsu saa lopulta pehmokoiransa takaisin.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text:
"Kuusi" kertoo muumiperheen joulusta. Muumit luulevat, että ”joulu” on elävä henkilö, jota pitää miellyttää. He tekevät paljon ruokaa ja ripustavat tavaroita suureen kuuseen odottaen ”joulua”, mutta lopulta pienet nyytit syövät ”joululle” tarkoitetut ruoat.
Kirjan tarinoista joitain on käytetty televisiosarjoissa "Muumilaakson tarinoita" ja "Muumien maailma".


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: Taidegraafikko Tuulikki Pietilä on tehnyt vuonna 1984 kolmiulotteisen muumikuvaelman "Kuusi", joka pohjautuu kirjan samannimiseen kertomukseen. Teoksessa on käytetty koristeena Tuulikki Pietilän ja Tove Janssonin henkilökohtaisia koruja. Kuvaelma kuuluu Tampereella sijaitsevan Muumimuseon kokoelmaan.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: Syksyllä 1992 on ilmestynyt postimerkki, joka perustuu "Näkymätön lapsi" -tarinan kuvitukseen. Kyseessä on 2,10 markan merkki, jota on ollut mahdollista käyttää postimaksuna Suomessa vuosina 1992–2011. Merkki on ollut osa muumiaiheista neljän postimerkin vihkoa, joka on julkaistu Helsingissä järjestetyn Nordia-postimerkkinäyttelyn kunniaksi. Vihkon on suunnitellut Pirkko Vahtero, ja sitä on painettu miljoona kappaletta.


title: Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

text: Jonne Valtonen on säveltänyt Tampere Filharmonian tilauksesta kirjan innoittaman orkesterisarjan "Näkymätön lapsi", joka kantaesitettiin Tampereen uudistetun Muumimuseon avajaiskonsertissa elokuussa 2017. Orkesterisarja perustuu viiteen kokoelman novelleista, ja sisältää myös laulu- ja kerrontaosuuksia. Siihen on liitetty myös Janssonin sanoittama ja Erna Tauron säveltämä ”Syyslaulu”.


title: Luettelo Bahian kunnista

text: Tämä on Luettelo Bahian kunnista Brasiliassa. Osavaltio on jaettu yhteensä 416 kuntaan.


title: Rainbow (Ayumi Hamasakin albumi)

text: Rainbow on Ayumi Hamasakin viides studioalbumi, joka julkaistiin 18. joulukuuta 2002. Albumi nousi Oricon-albumilistan ensimmäiselle sijalle ja pysyi listalla kaikkiaan 21 viikkoa.


title: Rainbow (Ayumi Hamasakin albumi)

text: Albumilta on julkaistu singlet ”Free & Easy”, ”H” ja ”Voyage”.


title: Rainbow (Ayumi Hamasakin albumi)

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Ayumi Hamasaki.Kappaleet 1 ja 6 on säveltänyt CMJK. Kappaleet 2 ja 3 on säveltänyt D・A・I. Kappaleet 4, 7, 10, 13 ja 15 ovat säveltäneet CREA ja D・A・I. Kappaleet 5, 11 ja 14 on säveltänyt CREA. Kappaleen 8 on säveltänyt tasuku. Kappaleen 12 on säveltänyt HΛL.


title: Rainbow (Ayumi Hamasakin albumi)

text: Kappaleet 1, 3, 7 ja 9 on sovittanut CMJK. Kappaleet 2, 4, 11 ja 12 on sovittanut HΛL. Kappaleet 5, 8, 10 ja 15 on sovittanut tasuku. Kappaleen 6 ovat sovittaneet Toshiharu Umesaki ja Atsushi Sato. Kappaleen 13 on sovittanut Ken Shima. Kappaleen 14 on sovittanut Seji Kameda.


title: Polaaririntama

text: Polaaririntama voi tarkoittaa:


title: Barents AirLink

text: Barents AirLink (aikaisemmin Nordkalottflyg) on vuonna 1974 perustettu ruotsalainen lentoyhtiö. Se operoi säännöllistä liikennettä Luulajasta mm. Kiirunaan ja Murmanskiin. Yhtiön kotikenttänä toimii Luulajan lentoasema.Barents AirLink lentää säännöllisesti Luulajan lentoasemalta seuraaviin kohteisiin:


title: Barents AirLink

text: Toukokuussa 2005:


title: Billy Elliot

text: Billy Elliot on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Stephen Daldryn ohjaama ja Lee Hallin käsikirjoittama brittiläinen draamaelokuva. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen Everingtonin kaupunkiin County Durhamissa. Elokuvan pääosissa ovat Jamie Bell 11-vuotiaana Billynä, joka haaveilee tanssijan urasta, Gary Lewis hänen isänään, joka on kaivostyöntekijä, Jamie Draven Billyn isoveljenä ja Julie Walters hänen tanssinopettajanaan.


title: Billy Elliot

text: Elokuva sijoittuu vuosiin 1984–1985, jolloin Britanniassa oli käynnissä hiilikaivostyöläisten suuri lakko. Elokuvan päähenkilönä on 11-vuotias Billy Elliot (Jamie Bell), joka rakastaa tanssia ja toivoo pääsevänsä ammattimaiseksi balettitanssijaksi. Billy elää yhdessä leskeytyneen isänsä Jackien (Gary Lewis), vanhemman veljensä Tonyn (Jamie Draven) ja invalidisoituneen, aikoinaan ammattimaiseksi ballerinaksi aikoneen isoäitinsä (Jean Heywood) kanssa. Sekä Jackie että Tony ovat hiilikaivostyöläisiä ja ottaneet osaa lakkoon.


title: Billy Elliot

text: Jackie vie Billyn urheilukeskukseen tutustuttaakseen pojan nyrkkeilyn maailmaan, mutta Billy ei voi sietää lajia lainkaan. Sen sijaan hän tahtoisi osallistua kuntosalissa väliaikaisesti pidetyille balettitunneille. (Se kellarissa sijaitseva sali, jossa balettitunnit on varsinaisesti pidetty, toimii paraikaa kaivostyöläisten väliaikaisena soppakeittiönä.) Billy osallistuu balettitunneille salaa isänsä tietämättä. Myöhemmin Jackie saa kuitenkin tietää asiasta, kun Billyn nyrkkeilyvalmentaja kertoo hänelle pojan useista poissaoloista. Hän kieltää Billyä jyrkästi osallistumasta balettitunneille. Billy on kuitenkin ihastunut tanssiin intohimoisesti ja jatkaa tuntejaan salaa yhdessä tanssinopettajansa Georgia Wilkinsonin (Julie Walters) kanssa.


title: Billy Elliot

text: Georgia uskoo Billyn olevan kyllin lahjakas opiskelemaan Lontoon Royal Ballet Schoolissa. Billy ei kuitenkaan pääse koe-esiintymiseen, sillä Tony pidätetään eräässä poliisien ja lakkoilevien kaivostyöläisten välisessä kahakassa. Georgia käy Billyn kotona kertomassa Jackielle Billyn menettämästä tilaisuudesta. Jackie ja Tony, jotka pelkäävät tanssimisen tekevän Billystä ”hintin”, raivostuvat ajatuksesta, että Billystä tulisi ammattimainen balettitanssija.


title: Billy Elliot

text: Kun Jackie kuitenkin sattumalta näkee Billyn tanssivan, hän tajuaa poikansa olevan hyvin lahjakas. Hän päättää tehdä kaikkensa, jotta Billyn unelma toteutuisi. Jackie yrittää mennä lakkovartion läpi takaisin töihin voidakseen maksaa Billyn balettikoulutuksen, mutta Tony astuu hänen tielleen. Jackien työtoverit ja naapurusto keräävät Billylle rahaa, ja Jackie pääsee viemään Billyn Lontooseen Royal Ballet Schoolin koe-esiintymiseen. Hermostuneisuudestaan huolimatta Billy tanssii hyvin. Asiat uhkaavat kuitenkin mennä pahemman kerran pieleen, kun Billy hermostuu koe-esiintymisen jälkeen ja lyö toista poikaa. Raati nuhtelee häntä ankarasti. Billy on mitä ilmeisimmin menettänyt tilaisuutensa lopullisesti, ja hän palaa häväistynä ja lannistuneena isänsä kanssa takaisin kotiin. Hiukan myöhemmin Billy saa Royal Ballet Schoolilta hyväksymiskirjeen, minkä seurauksena hän muuttaa perheensä luota Lontooseen.


title: Billy Elliot

text: Kuluu 14 vuotta (vuosi on ilmeisesti 1999), ja Billy on viimein saavuttanut päämääränsä: aikuinen Billy (tanssija/näyttelijä Adam Cooper) astuu lavalle tanssiakseen "Matthew Bournen Joutsenlammen" miespääosan Jackien, Tonyn ja Billyn lapsuudenystävän, Michaelin (Merryn Owen), katsellessa häntä yleisön joukossa.


title: Billy Elliot

text: Elokuvan soundtrack sisältää tunnettuja rock- ja punk-rock-kappaleita sekä uusia kappaleita. Niiden välissä kuullaan vuorosanoja itse elokuvasta.


title: Dissosiaatio

text: Dissosiaatiosta voidaan puhua:


title: Purnuvuori

text: Purnuvuori on nykyisin Hiihtokeskus Purnuna tunnetun hiihtokeskuksen entinen nimi. Nimestä luovuttiin vuonna 2004, jolloin Purnunrinteet Oy siirsi toimintansa Juupajoelle, ja paikalla aloitti uusi yhtiö nimeltä Hiihtokeskus Purnu Oy. Purnunrinteet Oy jatkaa edelleenkin toimintaansa Juupajoella, hiihtokeskuksen nimi on Juupavaara.


title: Purnuvuori

text: Alun perin 1980-luvun lopulla aloittanut hiihtokeskus on kokenut kaksi konkurssia. Edellinen konkurssi tapahtui syyskuussa 2007, jolloin Matti Mustosen johdolla toiminut hissiyhtiö Hiihtokeskus Purnu Oy ajautui konkurssiin ennätyksellisen huonolumisen talven seuraksena. Loppusyksystä 2007 lähtien Hiihtokeskuksen taustalla on Vuorenkylän Purnu Oy -niminen yritys, jonka omistajat ovat joukko Hartolalaisista yksityishenkilöitä. Vuorenkylän Purnu Oy osti Hiihtokeskus Purnun konkurssipesän ja keskuksen markkinointinimenä jatkaa Hiihtokeskus Purnu. Uuden yrityksen johdossa on Toivo Vilkman, Matti Mustosen jatkaessa rinnepäällikkönä.


title: Purnuvuori

text: Hiihtokeskus Purnu on hiihto- ja laskettelukeskus Etelä-Suomen läänissä, Hartolan Vuorenkylässä. Laskettelurinteitä on 5, hissejä 1, korkeusero on 100 metriä ja pisin rinne 750 metriä. Laskettelun lisäksi on mahdollisuus hiihtoon EU-tuella rakennetulla hiihtoladulla, josta 2km on valaistua.


title: Purnuvuori

text: Purnu avattiin jälleen 18. helmikuuta 2006. Edellisen kerran keskus oli auki "Purnuvuori" -nimellä keväällä 2004. Paikka oli tällä välillä kiinni edellisen yrittäjän siirryttyä Juupaan, vieden mukanaan hiihtohissit ja pääosan muusta kalustosta. Nykyinen omistaja Matti Mustonen osti Purnuvuoren hiihtokeskuksen rakennukset ja vuokrasi maat vuoden 2004 syksyllä. Mustonen on hiihtokeskusyhtiön entinen toimitusjohtaja 1990-luvun vaihteesta.


title: Purnuvuori

text: Hiihtokeskus Purnun avaamista viivytti rahoitusjärjestelyjen mutkistuminen. Hartolan kunnanvaltuusto myönsi Purnu-yhtiölle kunnan omavelkaisen, enintään 105 tuhannen euron takauksen lokakuussa 2005. Kuitenkin valtuuston jo keväällä ensimmäisen kerran tekemästä takauspäätöksestä valitti Hallinto-oikeuteen Hartolan kunnanvaltuuston jäsen Heikki Leisti (vas). Kouvolan hallinto-oikeus hylkäsi kunnallisvalituksen. Rahoitusta saatiin myös Hämeen TE -keskukselta ja EU:n maaseudun kehittämisohjelmasta.


title: Purnuvuori

text: Nykyisellä hissiyhtiöllä ei ole takauksia Hartolan kunnalta.


title: Kirkkolaiva

text: Kirkkolaiva eli votiivilaiva (, "(uhri)lupaus", "(uhri)lahja", "rukous", "toivomus") on jollekin kirkolle lahjoitettu laivan pienoismalli, joka voi olla esimerkiksi ripustettuna kirkon kattoon. Kirkkolaivaperinne on tunnettu Keski- ja Etelä-Euroopassa ainakin keskiajalta saakka.


title: Kirkkolaiva

text: Kirkkolaivoja kutsutaan usein votiivilaivoiksi, koska niitä on lahjoitettu esimerkiksi merihädässä Jumalalle annettujen lupausten mukaisesti. Kirkkolaivoja saatettiin antaa myös etukäteen vaaralliseksi tiedetyn merimatkan turvaamiseksi.


title: Kirkkolaiva

text: Laivoja on annettu myös kirkollisten ja kansallisten juhlapäivien kunniaksi ja joskus perhejuhlien tai työtovereiden merkkipäivien yhteydessä. Lahjoilla muistettiin usein myös merellä hukkuneita. Joskus kirkkolaivoja hankittiin vain koristamaan kirkkoja, sillä laiva symboloi kristillistä seurakuntaa.


title: Kirkkolaiva

text: Kirkkolaivojen valmistajat olivat usein laivanrakentajia, merimiehiä tai muuten laivojen pienoismallien rakentamiseen pystyviä. He olivat usein myös lahjoittajia. Suurinta osaa kirkkolaivanrakentajista ei kuitenkaan tunneta.


title: Kirkkolaiva

text: Kirkkolaivojen lahjoittajat tunnetaan niiden rakentajia paremmin. Suomessa lahjoittajista suurin yksittäinen ammattiryhmä ovat olleet merenkulun ammattilaiset. Toiseksi eniten kirkkolaivoja ovat hankkineet seurakunnat itse. Laivoja ovat lahjoittaneet myös muun muassa kirkonpalvelijat, kauppiaat, sotilaat, talonpojat, virkamiehet ja seurakuntien nuoriso.


title: Kirkkolaiva

text: Suomalainen kirkkolaivatraditio periytyy ainakin 1500-luvulle. Ilmeisesti perinne levisi Ruotsista ensimmäisenä Ahvenanmaalle ja sieltä edelleen Turun saaristoon ja mantereelle. Traditio oli voimakkain rannikkoseuduilla, ja erityisesti niillä alueilla, joilla laivanrakennuksella oli merkittävä osuus elinkeinoelämästä. Suomessa ja muissa Pohjoismaissa kirkkolaivaperinteen kukoistuskausi oli 1600–1700-luvuilla. Suomen kirkoissa olleista tai olevista yli 200 kirkkolaivasta noin puolet on ajoitettu 1600- ja 1700-luvuille.1600-luvun alkupuolella Suomessa oli jo suhteellisen paljon kirkkolaivoja.


title: Kirkkolaiva

text: Vanhin Suomessa säilynyt kirkkolaiva on Hauhon kirkon laiva vuodelta 1609. Se on myös vanhimpia säilyneitä kirkkolaivoja Pohjoismaissa. Malliltaan Hauhon laiva edustaa 1500-luvun lopun kaljuunaa. Kolmimastoinen laiva on koristeltu kaljuunakuvalla, joka on pienikokoinen naisfiguuri vaakunakilpi kädessään. Laiva on aseistettu 22 tykillä, ja sen miehistönä on puunukkeja. Vastaavantyyppisiä kirkkolaivoja tunnetaan Euroopasta vain muutamia. Hauhon seurakunta luovutti kirkkolaivan jo vuonna 1882 Suomen muinaismuistoyhdistykselle. Nykyään laiva kuuluu Suomen kansallismuseon kokoelmiin ja on esillä Suomen merimuseossa Kotkassa. Sitä on aiemmin lainattu tarkkaan harkiten joihinkin näyttelyihin, muun muassa Raahessa 1987 olleeseen HIIOHOI!-laivanmallinäyttelyyn.


title: Kirkkolaiva

text: Kälviän kirkkolaivan lahjoitti Matti Malmsten; laiva mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1846 kirkkoneuvoston pöytäkirjassa. Se edustaa 1600-luvun hollantilaista sotalaivatyyppiä.


title: Kirkkolaiva

text: Suomen suurin kirkkolaiva on Upinniemen varuskuntakirkossa sijaitseva Åke Sandwallin rakentama "Suomen Joutsenen" pienoismalli.


title: Kirkkolaiva

text: Kirkkolaivoihin on liittynyt jonkin verran uskomuksia. Suomessa laivat kiinnitettiin kirkkojen kattoihin yleensä hamppuköysillä, jotka kosteusolosuhteista ja ilmavirroista riippuen kiertyivät auki ja kiinni ja saivat laivat liikehtimään. Laivan liikehdinnästä ennustettiin säätä ja tuulen suuntaa ainakin Ahvenanmaalla. Ennustaminen tunnettiin myös Ruotsissa ja Norjassa.


title: Dikloorimetaani

text: Dikloorimetaani (CHCl) on helposti haihtuva väritön polaarinen orgaaninen kloorattu hiilivety, jota käytetään liuottimena. Se ei ole erityisen myrkyllinen, mutta höyryjen hengittämistä pitää välttää. Dikloorimetaani on karsinogeeninen aine.


title: Dikloorimetaani

text: Dikloorimetaanista käytetään myös nimityksiä "metyleenikloridi" tai "DCM".


title: Dikloorimetaani

text: Dikloorimetaani on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, kirkas neste, jolla on makea kloroformia muistuttava haju. Sen moolimassa on 84,9 g/mol, sulamispiste −96,7 °C, kiehumispiste 40 °C (313 K), suhteellinen tiheys 1,3 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 20 °C:n lämpötilassa 1,3 g/100 ml, itsesyttymislämpötila 556 °C ja CAS-numero 75-09-2.


title: Dikloorimetaani

text: Ensimmäinen dikloorimetaanin valmistustapa oli pelkistää trikloorimetaania alkoholiliuoksessa sinkin avulla. Henri Victor Regnault valmisti sitä vuonna 1840 klooramalla kloorimetaania. Nykyään suuren mittakaavan valmistusmenetelmät perustuvat metaanin tai kloorimetaanin klooraukseen.


title: Dikloorimetaani

text: Tärkein dikloorimetaanin käyttökohde on liuotinkäyttö, mihin se soveltuu hyvin hyvän liuotuskykynsä ja palamattomuutensa vuoksi. Sitä käytetään maalinpoistoaineissa sekä liuottamaan selluloosaestereitä, rasvoja, vahoja ja muoveja. Sitä käytetään myös liuottimena liuotinuutossa muun muassa kofeiinin eristämisessä, lääkeaineiden eristämisessä, eteeristen öljyjen uutoissa ja kookosvoin valmistamisessa. Se muodostaa atseotrooppisen seoksen veden kanssa, minkä vuoksi sitä voidaan käyttää veden poistoon orgaanisista liuottimista.


title: Dikloorimetaani

text: Dikloorimetaanista voidaan klooraamalla valmistaa trikloori- tai tetrakloorimetaania ja alumiinikatalyytin ja bromin läsnä ollessa muodostuu bromikloorimetaania tai dibromimetaania. Alumiinikatalyytin läsnä ollessa yhdiste reagoi 220 °C:n lämpötilassa hiilidioksidin kanssa muodostaen klooriasetyylikloridia ja kuuman ammoniakkiliuoksen kanssa heksametyleenitetramiinia. Muita käyttökohteita ovat kylmälaitteet ja puudutus.


title: Sotahuuto (yhtye)

text:
Sotahuuto on suomalainen, Helsingistä kotoisin oleva thrash- ja death -metallimusiikkia soittava yhtye, joka tunnettiin ennen vuotta 2003 nimellä Catrabbits. Sotahuuto on julkaissut neljä albumia, "Sotahuuto" (2005), "Ihmisen jälki" (2007), "Vastarintaan" (2009) ja "Pahoinvointivaltio" (2014). Yhtyeen sanoitukset käsittelevät henkilökohtaisia tuntemuksia, kokemuksia ja elämänasenteita kristityn näkökulmasta.
Vuonna 1999 laulaja Retu ja kitaristi Mikko perustivat nimettömän yhtyeen, joka soitti aluksi suomenkielistä punk rockia. Yhtyeen tyyliksi muodostui pian hardcore punk, vaikuttajanaan muiden muassa kotimainen Terapia ja australialainen Mortification. Yhtye teki ensimmäisen esiintymisensä Kouvolassa tammikuussa 1999. Ennen konserttia yhtye nimettiin Catrabbitsiksi erään sketsin mukaan. Muutama kuukausi ensimmäisen konsertin jälkeen kitaristi Pekka ja rumpali Eero liittyivät yhtyeeseen, ja Jukka M. erosi kokoonpanosta. Tällä kokoonpanolla yhtye soitti muutaman konsertin. Vuoden 1999 lopulla kitaristi Mikko jätti Catrabbitsin. Ville otti kitaristin paikan ja Jukka P. liittyi basistiksi.


title: Sotahuuto (yhtye)

text: Soitettuaan yhden konsertin Jukka P:n tilalle tuli Matti ja Ville lähti yhtyeestä. Catrabbits äänitti ja julkaisi ep:n "Mistä löydät" keväällä 2000. Julkaisun jälkeen Tero liittyi yhtyeen riveihin toiseksi kitaristiksi. Vuosien 2000 ja 2002 välillä yhtye teki muutamia konsertteja. Catrabbits äänitti ensimmäisen täyspitkän studioalbuminsa "Särkynyt elämä" vuonna 2001. Keväällä 2002 Tero jätti yhtyeen. Kappale "Ahdistus" pääsi kokoelmalevylle "The Metal Rose Collection".


title: Sotahuuto (yhtye)

text: Vuonna 2002 yhtye äänitti "Loppuun asti" -nimisen äänitteen, jonka jälkeen Catrabbits soitti joitain konsertteja sessiokitaristin avulla. Varhain vuonna 2003 Taneli liittyi yhtyeeseen täydentämään kokoonpanoa.


title: Sotahuuto (yhtye)

text: Syyskuussa 2003 yhtye vaihtoi nimekseen "Sotahuuto", ja tyyli kehittyi raskaammaksi ja hyökkäävämmäksi. Sotahuudon musiikkia on kuvailtu death metaliksi ja thrash metaliksi, jossa on mukana vivahteita myös hardcoresta ja metalcoresta. Vuonna 2004 Sotahuuto alkoi työskennellä vakituisen live-miksaajan Jukka L:n kanssa ja Sotahuuto äänitti ensimmäisen albuminsa vuonna 2005 Studio Watercastlessa tuottajanaan Arttu Sarvanne.


title: Sotahuuto (yhtye)

text: Studiosessioiden jälkeen yhtye julkaisi nimialbuminsa "Sotahuuto" levymerkillä Metal Union Records. Sotahuuto kuvautti musiikkivideon nimikappaleesta. Sotahuuto alkoi soittaa esikoisalbuminsa myötä suuremmissa tapahtumissa myös ulkomailla: norjalainen Seaside-festivaali kiinnitti yhtyeen esiintyjälistalleen vuonna 2006. Yhtye palasi Norjaan vielä samana vuonna, kun Sotahuuto esiintyi Nordic Fest -tapahtumassa ja yhtyeen keikkavuosi huipentui ensimmäiseen keikkaan Ruotsissa.


title: Sotahuuto (yhtye)

text: Sotahuudon toinen albumi "Ihmisen jälki" julkaistiin 8. elokuuta 2007 levymerkillä Maanalainen Levykauppa. Albumi meni ilmestyessään Suomen virallisella albumilistalla sijalle 35. Vuonna 2008 Sotahuuto teki kotimaan keikkojen lisäksi muutaman keikan USA:ssa mm.Cornerstone -festivaaleilla.


title: Sotahuuto (yhtye)

text: Kolmannen albumin Vastarintaan Sotahuuto julkaisi 5. elokuuta 2009 levymerkillä Bullroser Records. Albumin myötä yhtye keikkaili jälleen myös Ruotsissa, tällä kertaa Frizon -festivaaleilla. Sotahuuto keikkaili edelleen vuosina 2009-2011 säännöllisesti. "Sotahuuto" on albumeillaan ja keikoillaan saanut myönteisen vastaanoton monilta arvostelijoilta kuin myös hardcore- ja metallimusiikkiharrastajilta. Vuoden 2012 alusta alkaen yhtye on pitänyt keikkataukoa ja keskittynyt uuden materiaalin työstämiseen. Vuoden 2013 keväällä Eero siirtyi rumpujen takaa toiseksi vokalistiksi ja Teemu tuli uutena jäsenenä rumpaliksi.


title: Sotahuuto (yhtye)

text: Neljännen albumin Pahoinvointivaltio Sotahuuto julkaisi 15. marraskuuta 2014 levymerkillä Die And Gain Records. Uuden albumin myötä Sotahuuto palasi keikkalavoille syksyllä 2014. Sotahuuto soitti 25.4.2015 Nokialla keikan, joka oli Pekan, Tanelin, Matin ja Teemun viimeinen yhtyeen riveissä, mutta Retu ja Eero jatkavat uudistuneen Sotahuudon riveissä. Sotahuudon uusi kokoonpano (Retu laulu, Eero laulu, Heikki kitara, Ville kitara, Aleksi basso ja Juuso rummut) aloitti treenaamisen elokuussa 2015. Kesällä 2016 Sotahuudon kokoonpanossa tapahtui muutoksia Heikin jäätyä pois. Heikin tilalle toiseen kitaraan tuli rumpujen takaa Juuso ja uudeksi rumpaliksi saatiin Rami. Syksyllä 2016 Sotahuuto on aloittanut tulevan albumin biisien treenaamisen.


title: Sotahuuto (yhtye)

text: Heikki soittaa kitaraa Returned -yhtyeessä. Pekka soittaa kitaraa ja laulaa Enshroudingissa ja Sáwolissa. Taneli soittaa kitaraa Kls ja Kyösti ja Kylänmiehet -yhtyeissä sekä bassoa Suomen Zorro -yhtyeessä. Lisäksi hän oli The Rain -yhtyeen Hulluutta-kiertueen kitaristina 2005–2006. Matti soittaa bassoa myös Profound Desiressä ja Sáwolissa. Teemu soittaa rumpuja In Process -yhtyeessä ja bassoa Suudella yhtyeessä sekä kitaraa Sáwolissa.


title: Elektra (täsmennyssivu)

text: Elektra tai Electra voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jermaine Jenas

text: Jermaine Anthony Jenas (s. 18. helmikuuta 1983 Nottingham, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa Queens Park Rangers. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Jermaine Jenas

text: 177 senttiä pitkä Jenas aloitti uransa kotikaupunkinsa seurassa Nottingham Forestissa vuonna 1999. Nottinghamissa Jenas pelasi helmikuuhun 2002 saakka, kunnes Newcastle United hankki hänet viidellä miljoonalla punnalla. Vuonna 2003 pelaajayhdistys PFA valitsi Jenasin .


title: Jermaine Jenas

text: 31. elokuuta 2005, 110 Newcastle-ottelun jälkeen Jenasin nykyinen seura Tottenham Hotspur osti nuorukaisen seitsemällä miljoonalla punnalla.


title: Jermaine Jenas

text: Englannin maajoukkueessa Jenas teki debyyttinsä helmikuussa 2003 ottelussa Australiaa vastaan. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2006 MM-kilpailuissa.


title: Las Médulas

text: Las Médulas on entinen kultakaivosalue Espanjassa. Se oli Rooman valtakunnan tärkein kullankaivualue. Las Médulaksen erikoinen maisema johtuu roomalaisten käyttämästä kaivutekniikasta, jossa kiveen tehtiin ensin pieniä reikiä Plinius vanhemman kuvaamalla tekniikalla, ja reikiin johdettiin suuret määrät vettä joka sai aikaan maanvyöryjä.


title: Las Médulas

text: Jotta Las Médulakseen olisi saatu tarvittavat suuret vesimäärät Sierra de la Cabreralta, roomalaiset rakensivat yli sata kilometriä kanavia. Osia vesiputkijärjestelmistä on säästynyt meidän päiviimme asti.


title: Las Médulas

text: Las Médulaksen maisema on Unescon maailmanperintökohde.


title: Yangin–Millsin olemassaolo

text: Yangin–Millsin olemassaolo on matemaattinen ongelma, jossa on tarkoituksena todistaa Yangin–Millsin teorian olemassaolo ja se, että sillä on massavaje. Todistuksen tulee täyttää modernin matemaattisen fysiikan standardit. Yangin–Millsin olemassaolo on yksi niistä seitsemästä matemaattisesta ongelmasta, joiden ratkaisuista Clay-instituutti on luvannut miljoonan Yhdysvaltain dollarin palkinnot.


title: Elektra (plejadi)

text: Elektra () oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi seitsemästä plejadista, Atlaksen ja Pleionen tyttäristä. Hän synnytti Zeukselle Dardanoksen, troijalaisten myyttisen kantaisän. Erään legendan mukaan hän hävisi surun murtamana Troijan tuhon jälkeen.


title: Turun Weikot

text: Turun Weikot Ry (TuWe) on vuonna 1912 perustettu turkulainen urheilun yleisseura. Seuran lajeina ovat jalkapallo, jääkiekko, keilailu, lentopallo, nyrkkeily, voimailu, voimistelu ja yleisurheilu.


title: Turun Weikot

text: Seura perustettiin vuonna 1912 nimellä Turun Työväenyhdistyksen Voimistelu ja Urheiluseura Veikot. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Oskari Vuoristo ja sihteeriksi Ernst Lähde. Turun raastuvanoikeus päätti lakkauttaa seuran 2.7.1930, jonka jälkeen toimintaa jatkettiin nimellä Turun Työväenyhdistyksen V- ja U-seura Auran Voima. Nimi lyhennettiin vuonna 1933 TTY:n V- ja U-seura Voimaksi. Vuoden 1947 vuosikokous päätti yksimielisesti lopettaa TTY:n V- ja U-seura Voima ry:n ja perustaa TTY:n V- ja U-seura Veikot ry:n, jolle siirrettiin Voiman omaisuus varoineen ja velkoineen. Vuonna 1958 seuran nimi TTY:n V- ja U-seura Veikot muuttui V- ja U-seura Turun Weikot ry:ksi. Näin virallistettiin irtautuminen Turun Työväenyhdistyksestä ja samalla seuran nimi kirjoitettiin ensi kertaa virallisesti tupla-W:llä. Vuonna 1972 nimeksi rekisteröitiin Urheiluseura Turun Weikot ry ja vuonna 1993 seuran nimi muuttui jälleen, kun se lyhennettiin nykyiseen muotoonsa Turun Weikot ry:ksi.


title: Turun Weikot

text: Paini oli seuran lajivalikoimassa jo perustamisvuonna 1917. Vuonna 1921 Suomi-Saksa-painiottelussa olivat Veikoista mukana Ilmari Rantanen ja Vihtori Laine, jotka voittivat kaikki vastustajansa. Vastavierailulla Suomessa olivat joukkueessa mukana lisäksi Väinö Saarinen ja Oskari Suomi. Myös tällöin seuran painijat voittivat kaikki vastustajansa. TUL:n vuoden 1923 liittojoukkueeseen kuuluivat Veikoista Paavo Suomi (60 kg), Onni Pellinen (82,5 kg) ja Oskari Meisvuosi (yli 82,5 kg). Joukkue voitti kaikki ottelunsa Unkarin, Itävallan ja Saksan kiertueillaan.


title: Turun Weikot

text: TUL:n mestareita ovat olleet


title: Turun Weikot

text: Kun seura menetti työväentalolla olleen painisalin vuonna 1955, ei painijoilla ollut hyviä harjoittelumahdollisuuksia Veikoissa. Viimeinen painiottelu Veikkojen väreissä käytiin piirinmestaruuskisoissa vuonna 1957. Painijat siirtyivät pääasiassa vastaperustettuun erikoisseura Turun Työväen Voimailijoihin.


title: Turun Weikot

text: Pyöräily oli seuran lajivalikoimassa jo varhaisessa vaiheessa. Ensimmäinen TUL:n mestari oli Ilmari Mäkelä, joka voitti mestaruuden 1 km, 10 km ja 30 km matkoilla. 1950-60-luvuilla seuran pyöräilijät saavuttivat jo 48 TUL:n mestaruutta. Toiminta hiipui kuitenkin nopeasti 1960-luvun lopulla.


title: Turun Weikot

text: 1920-luvulla seuran jäsenet järjestivät ja osallistuivat hiihto-, luistelu ja mäkihyppykilpailuihin. Luistelu oli pyöräilijöiden suosima talvilaji. Vuonna 1954 yhtä lukuun ottamatta kaikkien yleisen sarjan matkojen piirinmestari tuli Veikoista. Poikkeustapauksia lukuun ottamatta pyöräily, hiihto ja luistelu olivat 1960-luvun lopulta lähtien Weikoissa vain historiaa. Mäkihypynkin harrastustoiminta oli pitkälti sidottu Turun Urheilupuiston hyppyriin, jossa pidettiin viimeiset kilpailut vuonna 1951. Hyppyri purettiin vuonna 1957.


title: Turun Weikot

text: Jääpallo ja uinti tulivat ohjelmaan vuonna 1921. Voiman aikakaudella jääpallo aloitettiin uudelleen vuonna 1935, ja samoihin aikoihin oteltiin myös käsipallossa. Sotien jälkeen käsipalloilu käynnistettiin Voimassa uudelleen ja mukaan tuli lisäksi naisten koripallo. Pesäpalloa pelattiin 1930-luvulla, jolloin mukana oli sekä naisten, miesten että nuorten joukkueet. Parhaiten menestyi naisten joukkue, joka saavutti piirinmestaruuden vuosina 1935-1938. Vuonna 1994 aloitettiin uudelleen toiminta käsipallossa, mutta tämä kokeilu loppui vähin äänin.


title: Turun Weikot

text: Vuonna 1983 perustetun judojaoston toiminta alkoi lupaavasti, sillä harrastajamäärä kasvoi nopeasti viiteenkymmeneen. Yhtenä suurimpana ongelmana oli kuitenkin sopivien harjoitustilojen puute Turussa. 1980-luvulla aloitettiin myös tennis ja kuntoliikuntajaostot. Näiden toiminta jäi lyhytaikaiseksi.


title: Turun Weikot

text: Seuran hallituksen puheenjohtaja valitaan syyskokouksessa. Seuran historian aikana puheenjohtajina ovat olleet:


title: Turun Weikot

text: Seuran jalkapallossa aikuisten joukkueita ovat


title: Turun Weikot

text: Ensimmäinen miesten jalkapallojoukkue aloitti vuonna 1920. Miesten edustusjoukkue pelasi kolme kautta jalkapallon mestaruussarjassa vuosina 1948–1950, sijoittuen parhaimmillaan kuudenneksi kaudella 1949. Joukkueen pelaajiin lukeutui Kalevi Lehtovirta joka oli mukana mm. Suomen maajoukkueessa Helsingin olympialaisissa 1952.


title: Turun Weikot

text: Miesten edustusjoukkue pelasi lisäksi I-divisioonaa yhteensä 9 kautta 1950- ja 1960-luvuilla. Tällä hetkellä miesten edustusjoukkue pelaa Kolmosta.


title: Turun Weikot

text: Naisten ensimmäinen joukkue aloitti vuonna 2002. Joukkue pelaa tällä hetkellä Naisten Ykköstä.


title: Turun Weikot

text: Seuran jalkapalloilijoiden kotikenttä on Raunistulan tekonurmikenttä.


title: Turun Weikot

text: Nykyisin jääkiekkojaoston toiminta painottuu junioriurheiluun.


title: Turun Weikot

text: Jääkiekko otettiin seuran ohjelmaan vuonna 1945. Jo vuonna 1947 Voima voitti TUL:n mestaruuden valmentajanaan Alku Kaukonen. Mestarijoukkueessa pelasivat Turkka Salmi, Ekroos, Martti Halme, Kalevi Lehtovirta, Talat Ismail, E. Koski, Esko Hällfors, Kiviluoto, Antero Sahlsten ja Helge Vienonen.


title: Turun Weikot

text: Seura uusi TUL:n mestaruuden seuraavana vuonna Veikkojen nimellä, jolloin mukana olivat maalivahti Reino Helispuro ja pelaajat Turkka Salmi, E. Koski, Helge Vienonen, Talat Ismail, Esko Hällfors, Sulo Honka, Martti Halme, Antero Sahlsten ja Kalevi Lehtovirta.


title: Turun Weikot

text: 1950-luvun alussa Veikot pelasi Suomi-sarjaa, 1955 oli välivuosi ja vuonna 1956 aloitettiin maakuntasarjassa.


title: Turun Weikot

text: Sijoituttuaan Suomensarjan lähsilohkossa toiseksi ja voitettuaan ylimääräisen loppuottelun edustusjoukkue nousi takaisin TUL:n mestaruussarjaan 1960-luvun alussa. 1960-luvulla Weikot pelasi välillä Suomi-sarjaa ja välillä maakuntasarjaa.


title: Turun Weikot

text: Seuran historian kolmas TUL:n mestaruus saavutettiin vuonna 1970, ja samalla edustusjoukkue saavutti Suomi-sarjan hopeaa. TUL:n mestaruus uusittiin seuraavana vuonna. Vuonna 1972 Weikot putosi Suomi-sarjasta maakuntasarjaan, mutta saavutti kuitenkin TUL:n hopeatilan.


title: Turun Weikot

text: 1970-luvun jälkipuolikolta lähtien edustusjoukkue pelasi III-divisioonaa. Vuonna 1995 edustusjoukkue saavutti II-divisioonaan oikeuttavan lohkovoiton, mutta taloudellisista syistä II-divisioonaan nousuun ei ollut mahdollisuuksia.


title: Turun Weikot

text: Yleisissä valtakunnallisissa sarjoissa seuralla on nykyisin kolme joukkuetta:


title: Turun Weikot

text: Seuran keilailujaosto perustettiin Aninkaisten keilahallin valmistuttua vuonna 1953. Vuosina 1978-1979 miesten joukkue pelasi mestaruussarjassa. Tämän jälkeen kilpailtiin II-sarjassa kunnes vuonna 1986 joukkue putosi III-sarjaan ja edelleen seuraavana vuonna IV-sarjaan. Kaudella 1989-1990 Weikot teki paluun III-sarjaan ja seuraavaksi kaudeksi se nousi jälleen II-sarjaan. III-sarjassa kilpailtiin kaudesta 1992-1993 alkaen aina kauteen 2000-2001 asti, jonka jälkeen uusi kausi aloitettiin IV-sarjassa. Nousu takaisin III-sarjaan tapahtui seuraavana vuonna. Kaudella 2004-2005 miesten joukkue voitti lohkonsa ja nousi II-sarjaan.


title: Turun Weikot

text: Vuonna 2005 Suomen Keilailuliitto hyväksyi Crystal Rollersin (CR) miesten ykkössarjapaikan siirron Weikoille, jolloin seuraan siirtyi 13 keilaajaa joista viisi mestaruusluokassa. Kaiken kaikkiaan rekisteröityneitä keilaajia oli Weikoissa 77, jolla seura saavutti selkeästi Turun suurimman keilailuseuran aseman. Kaudella 2005-2006 Weikot voitti I-sarjan ja nousi SM-liigaan.


title: Turun Weikot

text: Naisten joukkue aloitti valtakunnallisessa III-sarjassa vuonna 1995 josta se nousi II-sarjaan. Kauden 2003-2004 naisten joukkue aloitti I-sarjassa, mutta putosi kaudeksi 2005-2006 II-sarjaan. Sarjan voitto nosti joukkueen takaisin ykköseen seuraavalla kaudella.


title: Turun Weikot

text: Sami Konsteri oli voittamassa Suomelle triohopeaa Kuala Lumpurin MM-kilpailuissa vuonna 2003. Vuonna 2008 hän voitti pronssimitalin Maailman Ranking-finaalissa Jakartassa ja myös Euroopan mestarien Cupissa Duisburgissa.


title: Turun Weikot

text: SM-kilpailuissa seuraavat Weikkojen keilaajat ovat yltäneet mitalisijoille:


title: Turun Weikot

text: Nykyisin seurassa on yksi miesten lentopallojoukkue, joka pelaa viitossarjaa.


title: Turun Weikot

text: Ensimmäinen miesten joukkue aloitti vuonna 1982, ja seuraavana vuonna aloitti naisten joukkue. Kummatkin pelasivat viitossarjassa. Kaudelle 1988-1989 Weikot starttasi kahdella miesten joukkueella, joista toinen pelasi nelos- ja toinen viitossarjaa. Nelossarjan joukkue kuitenkin tippui viitossarjaan. Toisesta miesten joukkueesta luovuttiin ja seuraavina kausina miesten joukkue pelasi välillä nelos- ja välillä viitossarjassa. Naisten joukkue pelasi nelossarjaa kaudesta 1988-1989 lähtien ja säilytti asemansa. Naisten joukkueen toiminta kuitenkin hiipui 1990-luvulla.


title: Turun Weikot

text: Nykyisin seuran nyrkkeilytoiminta painottuu juniori- ja harrastetoimintaan. Yleisen sarjan kilpailutoiminnassa on kuitenkin aikaisempina vuosikymmeninä saavutettu SM-mitalisijoja.


title: Turun Weikot

text: Weikkojen väreissä voitettiin ensi kerran SM-mitali vuonna 1957, kun Reijo Videnius (60 kg) otti pronssia. Vuoden 1963 Suomen ja Pohjoismaiden mestari (81 kg) Ismo Leinonen oli ottanut SM-kultaa Turun Kehä-Haiden nimissä jo vuonna 1959, ja saavutti TUL:n mestaruuden vuosina 1957, 1958, 1959 (TuKH), 1961, 1962 ja 1963. Vuonna 1965 Hannu Mäki voitti 75-kiloisissa Suomen mestaruuden ja Teppo Oksanen oli 51-kisoisissa hopealla. Seuraavana vuonna Vihtori Pöyhönen (81 kg) saavutti SM-pronssia. Jorma Pikkujämsä (67 kg) otteli jaetulle pronssille vuoden 1971 SM-kisoissa.


title: Turun Weikot

text: Sarjassa 48 kg otellut Mikko Mantere voitti ensimmäisen SM-kultansa vuonna 1992. Seuraavana vuonna Mantere voitti TUL:n ja Suomen mestaruuden. Hän oli mukana Tampereen MM-kisoissa, jossa hän kuitenkin karsiutui. EM-kisoista Turkin Bursassa hän saavutti pronssimitalin. Seuraavana vuonna Mantere ja Joni Järvinen voittivat TUL:n mestaruudet. SM-nyrkkeilyissä Mantere (48 kg) ja Järvinen (51 kg) saavuttivat hopeaa.


title: Turun Weikot

text: Vuonna 1995 Mantere voitti SM-kultaa 48-kiloisissa ja Järvinen sijoittui hopealle 54-kiloisissa. Saman vuoden Berliinin MM-kilpailuissa Mantere kuitenkin hävisi jo avausottelunsa. Vuonna 1996 Järvinen kirkasti SM-mitalinsa värin kultaan, seuraavana vuonna hän oli jälleen hopealla.


title: Turun Weikot

text: Seurassa on yksi aikuisten salibandyjoukkue:


title: Turun Weikot

text: Salibandyjaosto perustettiin seuraan vuonna 1993. Vuonna 1994 joukkue aloitti piirisarjassa ja vuonna 1996 SSBL:n VI-divisioonassa nousten V-divisioonaan seuraavaksi kaudeksi. Vuonna 2000 edustusjoukkue nousi SSBL:n IV-divisioonaan ja vuonna 2001 valtakunnalliseen SSBL:n II-divisioonaan. Edustusjoukkue pelasi II-divisioonaa vuoteen 2003 asti.


title: Turun Weikot

text: Painonnosto tuli Weikkoihin 1950-luvun alussa, jolloin Matti Peiponen edusti yhdessä Reino "Kraana" Suomisen ja Pertti Ketosen kanssa Pohjoismaiden parhaimmistoa. Nykyisin Weikkojen voimailu painottuu enemmän kuntoiluun.


title: Turun Weikot

text: Vuonna 1961 Weikot sai TUL:n parhaan seuran palkinnon painonnostossa. Seuran nimissä oli kaksi Pohjoismaiden, kaksi Suomen, 13 TUL:n ja 16 piirin ennätystä. TUL:n ja Pohjoismaiden mestari, yli 90-kiloisissa kisannut "Kraana" nimettiin EM- ja MM-kilpailuihin. EM-kisoissa hän oli neljäs ja MM-kisoissa seitsemäs. Kraana valittiin lisäksi vuosina 1962 ja 1963 TUL:n parhaaksi urheilijaksi.


title: Turun Weikot

text: Voimanostossa Ari Oksanen (60 kg) voitti vuonna 1992 TUL:n mestaruuden, SM-pronssia, Pohjoismaiden mestaruuden ja oli MM-kisoissa yhdeksäs. Jouko Roininen (110 kg) sijoittui hopealle. Oksanen voitti vuonna 1993 voimanostossa jälleen Pohjoismaiden mestaruuden ja SM-hopeaa. EM-kisoissa hän oli samana vuonna voimanostossa viides ja penkkipunnerruksessa kahdeksas. Vuonna 1994 hän oli voimanostossa EM-kisoissa yhdeksäs ja SM-kisoissa hopealla. Vuonna 1995 sarjassa 67,5 kg Oksanen sijoittui voimanoston SM-kisoissa hopealle, EM-kisoissa kuudenneksi ja MM-kisoissa seitsemänneksi. Lisäksi hän saavutti penkkipunnerruksen SM-hopeaa ja EM-kuutostilan.


title: Turun Weikot

text: Nykyinen voimistelujaosto perustettiin vuonna 2004. Seurassa on nykyisin kuusi joukkuetta tanssissa ja joukkuevoimistelussa.


title: Turun Weikot

text: Voimistelu oli seuran tärkein toiminta-alue ensimmäisinä perustamisen jälkeisinä vuosina. Ensimmäinen seuran valmentaja olikin voimisteluharjoitusten johtaja Weikko Nevalainen. Edustusjoukkueina toimivat miesten ja naisten "valiojoukot".


title: Turun Weikot

text: Turun Weikot on Suomen parhaimpia yleisurheiluseuroja. Se on seuraluokittelussa Suomen 20 parhaan seuran tuntumassa. Seuraa edustavat muiden muassa Annemari Sandell-Hyvärinen, Kirsi Valasti, Juha Hellstén ja Anne Halkivaha.


title: Turun Weikot

text: Seuran kestävyysurheilijat edustivat Suomea useassa arvokisassa. Aarno Ristimäki valittiin vuoden 1975 maastojuoksun MM-kisoihin Rabatiin ja myös vuoden 1977 maastojuoksun MM-kisoihin. Jouko Santanen valittiin vuoden 1976 MM-maastojuoksukisoihin. Kävelijä Reima Salonen saavutti 50 kilometrin kävelyssä Malmössä 1976 MM-pronssia. Hänet valittiin seuraavana vuonna TUL:n parhaaksi urheilijaksi. Malmössä kilpaili samalla matkalla myös Seppo Immonen (20. sija). Prahan EM-kisoissa vuonna 1978 mukana oli peräti kolme weikkolaista, Salonen ja Immonen 50 km kävelyssä ja Ristimäki maratonjuoksussa. Salonen ei kuitenkaan terveyssyistä päässyt aloittamaan kisaa.


title: Turun Weikot

text: Seuran historian ensimmäinen olympiakisoihin valittu urheilija Reima Salonen sijoittui vuoden 1980 Moskovan olympialaisten 20 km kävelyssä yhdeksänneksi. 50 km:n matkalla hän ei tullut maaliin asti. Kaksi vuotta myöhemmin hän saavutti TUL:n kaikkien aikojen ensimmäisen Euroopan mestaruuden Ateenan EM-kisoissa 50 km:n matkalla. 20 kilometrillä hän oli kahdeksas. Salonen oli jälleen mukana Los Angelesin olympialaisissa vuonna 1984, jolloin hänen lisäkseen Weikoilla oli toinenkin edustaja kisoissa, Helena Laine keihäässä. Salonen ylsi neljänneksi 50 km kävelyssä ja keihäässä Laine sijoittui yhdenneksitoista. Helsingin MM-kisoissa 1983 Salonen oli neljäs ja Seppo Immonen 14. 50 km kävelyssä. 20 km:n matkalla Salonen oli 12. Vuoden 1986 Stuttgartin EM-kisoissa Salonen oli 50 km:n matkalla viides, 20 km:n matkalla hänet hylättiin. Vesa Puukari valittiin vuoden 1987 Rooman MM-kisoihin 20 ja 50 km matkoille, joista jälkimmäisessä hänet kuitenkin hylättiin. Salonen vastasi näissäkin kisoissa parhaasta kävelijöiden suomalaissijoituksesta ollen kymmenes 20 km:n matkalla. Hän keskeytti 50 km kisassa. Reima Salonen valittiin vielä vuoden 1988 Soulin olympialaisiin. 20 km kävelyssä hän oli 42. ja 50 km:n matkalla 18.


title: Turun Weikot

text: Veijo Savikko valittiin vuoden 1991 Tokion MM-kisoihin, mutta keskeytti lajissaan 50 km kävelyssä. Marika Salminen valittiin vuoden 1993 Stuttgartin MM-kisojen ja vuoden 1994 Helsingin EM-kisojen kolmiloikkaan. Jukka Savonheimo saavutti 1990-luvulla lukuisia SM-mitaleja muun muassa 1 500 metrin juoksussa. Hänet valittiin maastojuoksun EM-kisajoukkueeseen Belgian Charleroihin vuonna 1996 ja Portugalin Oeirasiin vuonna 1997.


title: Turun Weikot

text: Weikkoihin siirtynyt Belfastin maastojuoksun MM-pronssimitalisti Annemari Sandell-Hyvärinen osallistui vuonna 2000 Vilamouran MM-kisoihin sijoittuen 24:ksi, ja Brysselin EM-kisoissa vuonna 2008 hän ylsi kuudenteentoista sijaan. Juha Hellstén oli puolestaan mukana maastojuoksun EM-kilpailuissa vuonna 2001 ja Edinburghin EM-maastoissa vuonna 2003. Kirsi Valasti valittiin vuoden 2004 Ateenan olympialaisiin. Hän karsiutui alkuerissä. Helsingin MM-kisoissa 2005 kilpaili Weikkojen Outi Sillanpää 20 km kävelyssä, ja tämän lisäksi Nghi "Nipa" Tran oli Suomen 4×100m viestijoukkueessa. Vuoden 2006 Göteborgin EM-kisoihin valittiin Weikkolainen keihäänheittäjä Kirsi Ahonen. Nghi Tran oli vuonna 2005 mukana Madridin EM-hallikisoissa 60m ja 200m juoksuissa sekä Helsingin MM-kisoissa 4×100m viestijuoksussa. Seuraavana vuonna hänet valittiin Moskovan halli-MM-kisoihin 60 metrille sekä Göteborgin EM-kisoihin 100m juoksuun ja Suomen pikaviestijoukkueeseen. Vuonna 2007 hän osallistui Birminghamin halli-EM-kisoissa 60 metrin juoksuun.SM-maastojuoksun joukkuekilpailu:


title: Mikkelin Kilpa-Veikot

text: Mikkelin Kilpa-Veikot (MiKV) on vuonna 1902 perustettu mikkeliläinen yleisurheiluseura. MiKV:n puheenjohtaja on Juha Putkonen. Mikkelin Kilpa-Veikot oli Suomen Urheiluliiton seuraluokittelun 29:s vuonna 2011.


title: Mikkelin Kilpa-Veikot

text: Kilpa-Veikot pelasivat 1920-luvulla myös jalkapalloa osallistuen lajin suomenmestaruuskilpailuihin 1927 ja 1928. Seura oli Savon piirin moninkertainen mestari. Jalkapallo loppui seurasta, kun kaupunkiin perustettiin 1929 palloilun erikoisseura Mikkelin Palloilijat.


title: Markku Pääskynen

text: Markku Tapio Pääskynen (s. 23. maaliskuuta 1973 Hartola) on suomalainen kirjailija. Hän työskenteli aimmin myös kustannustoimittajana.


title: Markku Pääskynen

text: Pääskynen asui vuodet 1987–1992 Kuopiossa ja valmistui vuonna 1999 filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta. Hänen esikoisteoksensa "Etanat" ilmestyi vuonna 2002. Se kertoo Göteborgissa tapahtuvasta useita kuolonuhreja vaativasta liikenneonnettomuudesta, jonka myötä henkilöiden elämät kietoutuvat toisiinsa. Teos oli ehdolla Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon ja Savonia-kirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: Markku Pääskynen

text: Vuonna 2003 ilmestyi Pääskysen toinen romaani, "Ellington", jonka keskiössä on murhaajan tarina. Teos oli Savonia-kirjallisuuspalkintoehdokas ja Olvi-säätiön kirjallisuuspalkintoehdokas. Pääskysen kolmas teos "Tämän maailman tärkeimmät asiat" (2005) on Helsinkiin sijoittuva yhdenpäivänromaani, joka kertoo nuoren mieskirjailijan lapsuus- ja nuoruusmuistoista. Teos sai Savonia-kirjallisuuspalkinnon.


title: Markku Pääskynen

text: Pääskysen neljäs romaani "Vihan päivä" (2006) on monologi, jonka äänenä on masennusta sairastava perheenäiti. Teos sai Kalevi Jäntin palkinnon ja oli ehdolla Finlandia-palkinnon saajaksi. Myös vuonna 2015 ilmestynyt "Sielut" oli Finlandia-ehdokas.


title: Markku Pääskynen

text: Vuonna 2010 ilmestyi Pääskysen suomennos Odysseus Elytiksen teoksesta "Ylistetty olkoon".


title: Markku Pääskynen

text: Pääskysen puoliso on vuodesta 2012 runoilija Saila Susiluoto. Hänen entinen puolisonsa on kirjailija Laura Honkasalo. Heillä on kaksi lasta.


title: Dimetyylieetteri

text: Dimetyylieetteri (DME) on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, helposti syttyvä kaasu, jolla on dietyylieetteriä muistuttava makeahko haju. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava CHOCH. Dimetyylieetteristä käytetään myös nimityksiä "metyylieetteri", "oksibismetaani", "puueetteri" tai "metoksimetaani".


title: Dimetyylieetteri

text: DME:tä voidaan valmistaa muun muassa metaanista tai kivihiilestä Fischer-Tropsch -menetelmällä. Sitä käytetään ponneaineena aerosolipakkauksissa. Sen korkea setaaniluku mahdollistaa käytön dieselpolttoaineena, miksi siitä toivotaankin dieselöljyn puhtaasti palavaa korvaajaa. Nesteytetyn DME:n energiatiheys on noin puolet dieselöljyn vastaavasta. Koska DME on synteettinen polttoaine, sen valmistaminen huonontaa energiatasetta joten sen energiatehokkuus on dieselöljyä huonompi. Toisaalta raakaöljyvarojen niukentuessa ja öljyn hinnan noustessa myös biomassasta valmistettu dimetyylieetteri muuttuu kilpailukykyiseksi. Dimetyylieetteriä onkin kaavailtu metanolitaloudessa käytettäväksi polttoaineeksi.


title: Dimetyylieetteri

text: Dimetyylieetterin moolimassa on 46,07 g/mol, sulamispiste −141,5 °C, kiehumispiste −23,6 °C, suhteellinen tiheys 0,61 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 2,4 g/100 ml, itsesyttymislämpötila 350 °C ja CAS-numero 115-10-6.


title: Joona Karevaara

text: Joona Karevaara (s. 26. elokuuta 1987 Hämeenlinna) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Hämeenlinnan Pallokerhossa yhteensä 182 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua tehopistein 11+16=27 ja keräten 34 jäähyminuuttia. Karevaara voitti myös Mestiksen mestaruuden KooKoossa vuonna 2015. Uransa kaksi viimeistä kauttaan hän pelasi Saksassa. Karevaara laukoi oikealta.


title: Joona Karevaara

text: Karevaara on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän jakoi kaudella 2003–2004 11 osumallaan joukkueen B-nuorten sisäisen maalipörssin voiton Raimo Halmisen kanssa. Kaudella 2005–2006 Karevaara oli tehoilla 11+21=32 HPK:n A-nuorten paras syöttäjä ja hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Matti Huillan kanssa. Karevaara oli myös HPK:n paras maalintekijä kevään 2006 pudotuspeleissä tehtyään kolmessa ottelussa kaksi maalia. Maaliskuussa 2006 hän teki HPK:n kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Jo seuraavana päivänä, 14. maaliskuuta 2006 Karevaara pelasi uransa ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella Pelicansia vastaan. Hän pelasi ottelussa samassa ketjussa Jani Keinäsen ja Jyrki Louhen kanssa. Karevaara debytoi jo aiemmin kauden aikana miesten peleissä pelattuaan yhden Mestis-ottelun alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Joona Karevaara

text: Kauden 2006–2007 Karevaara pelasi suurimmaksi osaksi HPK:n A-nuorissa, jonka paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä hän oli tehoilla 12+21=33. Hän oli joukkueen paras maalintekijä myös kevään 2007 karsintasarjassa seitsemällä osumallaan. Karevaara pelasi kauden aikana myös neljä SM-liigaottelua sekä kolme Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Myös kausi 2007–2008 kului hänellä vielä suurimmaksi osaksi HPK:n A-nuorissa. Karevaara oli joukkueen paras maalintekijä viidellä osumallaan kevään 2008 pudotuspeleissä. Tammikuussa 2008 hän siirtyi lainalle Mestis-joukkue TuToon. Neljän siellä pelatun ottelun jälkeen Karevaara kutsuttiin kuitenkin Antti Kerälän kanssa HPK:n SM-liigajoukkueeseen paikkaamaan loukkaantumisia. Kaksikko pelasi suurimmaksi osaksi yhdessä myös loppukaudella SM-liigassa, jolloin Karevaara teki 17 runkosarjaottelussa kaksi syöttöpistettä.


title: Joona Karevaara

text: Kausi 2008–2009 oli Karevaaralle ensimmäinen kokonainen SM-liigassa; hän teki 51 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa tehot 3+4=7. Karevaara avasi liigauransa maalitilin ja liigakautensa pistetilin tehokkaasti tehtyään 11. marraskuuta 2008 tehot 2+1=3 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Hän teki HPK:n 0-6-voittoon päättyneen ottelun avausmaalin, joka näin ollen jäi joukkueen voittomaaliksi. Karevaara palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Hän pelasi kauden aikana myös kahden ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa lokakuussa 2008. Kauden 2009–2010 Karevaara pelasi kuitenkin suurimmaksi osaksi lainalla Mestiksessä, jossa hän pelasi Savonlinnan Pallokerhon ja LeKin riveissä yhteensä 22 runkosarjaottelua tehopistein 11+13=24. SM-liigaotteluita Karevaaralle kertyi seitsemän.


title: Joona Karevaara

text: Karevaara pelasi kauden 2010–2011 kokonaan SM-liigassa, jossa hän teki yhden kauden piste-ennätyksensä tehtyään 51 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa tehot 5+7=12. Karevaara aloitti kautensa väkevästi, mutta teki viimeisimmän SM-liigamaalinsa joulukuun alussa, jonka jälkeen hän hyytyi loppukaudesta jääden myös hyvin pieneen rooliin. Karevaaralta jäi lopulta tekemättä läpimurto SM-liigaan.


title: Joona Karevaara

text: Kesäkuussa 2011 Karevaara teki vuoden mittaisen sopimuksen Mestis-joukkue Jokipoikien kanssa. Hän nousi kaudella 2011–2012 joukkueen varakapteeniksi ja oli tehoilla 18+18=36 Jokipoikien toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Karevaara jakoi tehoilla 3+7=10 koko kevään 2012 pudotuspelien pistepörssin voiton Sportin Lassi Kokkalan ja Markus Piispasen kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa. Toukokuussa 2012 Karevaara teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jokipoikien kanssa. Hän oli kaudella 2012–2013 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Roope Rannan jälkeen tehoilla 20+25=45. Karevaara jakoi koko maalipörssin toisen sijan viiden muun pelaajan kanssa ja pistepörssin neljännen sijan TuTon Antti Virtasen kanssa. Kevään 2013 pudotuspeleissä hän oli Jokipoikien paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+5=7. Karevaara edusti aikana Pohjoisen joukkuetta Mestis Hockey Dayn tähdistöottelussa.


title: Joona Karevaara

text: Toukokuussa 2013 Karevaara siirtyi try-outille Rauman Lukkoon. Hän jäi kuitenkin elokuussa ilman sopimusta ja jatkoi kaudella 2013–2014 Mestis-pelejään KooKoon riveissä tehtyään samassa kuussa 1+1-vuotisen sopimuksen joukkueen kanssa. Karevaara voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden. Kaudella 2014–2015 hän oli KooKoon toiseksi paras pistemies Juuso Rajalan jälkeen tehoilla 20+27=47. Karevaara sijoittui koko Mestiksen pistepörssissä kolmanneksi. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.


title: Joona Karevaara

text: Kaudeksi 2015–2016 Karevaara palasi vuoden mittaisella sopimuksella kasvattajaseuraansa Hämeenlinnan Pallokerhoon. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi sieltä vuoden mittaisella sopimuksella Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle DEL2-liigan ESV Kaufbeureniin. Karevaara oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 14+23=37. Pudotuspeleissä hän jakoi Kaufbeurenin sisäisen tehotilaston voiton Michael Fröhlichin kanssa lukemalla +2. Kesäkuussa 2017 Karevaara teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2017–2018 hän nousi Kaufbeurenin varakapteeniksi.


title: Joona Karevaara

text: Syyskuussa 2018 Karevaara ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa. Hän siirtyi automyyjäksi Suomen Autokauppa Oy:lle.


title: Joona Karevaara

text: Karevaara pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2004.


title: HMS Archer (D78)

text: HMS Archer (D78, alun perin BAVG-1) oli Yhdysvalloissa rakennettu "Long Island" -luokan saattuetukialus, joka siirrettiin Kuninkaallinen laivaston käyttöön vuokraus- ja lainaussopimuksen nojalla toisessa maailmansodassa.


title: HMS Archer (D78)

text: Laivan rakentaminen aloitettiin 7. kesäkuuta 1939, jolloin sen nimeksi oli tarkoitus tulla "Mormacland". Se laskettiin vesille 14. joulukuuta 1940 ja otettiin käyttöön 17. marraskuuta 1940. Alukseen rakennettiin 438 jalan puinen lentokansi sekä pieni komentosilta lentokannen vasempaan reunaan. Lentokonehallit oli sijoitettu lentokannen takaosan alle ja niiden korkeus oli 18 jalkaa ja 9 tuumaa. Alukseen sijoitetun hissin koko oli 38 jalkaa kertaa 34 jalkaa ja se kykeni nostamaan 6 tonnia painavan koneen. Alukseen sijoitettu katapultti kykeni antamaan 3,5 tonnin koneelle 60,8 solmun lähtönopeuden. Alus kykeni kuljettamaan 16 lentokonetta.


title: HMS Archer (D78)

text: Aluksen voimanlähde oli monimutkainen sisältäen neljä yksinkertaisesti toisiinsa kytkettyä moottoria. Alus kärsi voimanlähde ongelmista koko palveluksensa ajan ja johti lopulta varhaiseen aktiivipalveluksesta poistamiseen.


title: HMS Archer (D78)

text:
"HMS Archer" aseistettiin kolmella 4 tuuman 50 kaliiperin Yhdysvaltalaisella Mk 9 -tykillä, jotka korvattiin 4" QF Mk V -tykeillä elokuussa 1942 sekä viidellätoista 20 millimetrin Bofors-ilmatorjuntatykillä. Neljä 40 mm Boforsia lisättiin helmikuussa 1943, jolloin myös 20 mm:n Boforseista poistettiin yksi.
"HMS Archerilla" oli kuitenkin ongelmia moottoreiden kanssa ja varsinaisesti se otettiin palveluskäyttöön vasta toukokuussa 1943, mutta vain kahden tehtävän jälkeen ilmenneiden ongelmien takia se siirrettiin pois aktiivipalveluksesta. Laivaa käytettiin varastona ja majoitusaluksena, kunnes se otettiin muutostöiden jälkeen palveluskäyttöön lentokoneiden kuljetusaluksena 3. elokuuta 1944 nimellä "Empire Lagan".


title: HMS Archer (D78)

text: Alus palautettiin Yhdysvaltain laivastolle 8. tammikuuta 1946 ja myöhemmin samana vuonna se myytiin ruotsalaiseksi kauppalaivaksi nimellä "Anna Saelen". Sittemmin 1955 alus siirtyi kreikkalaiseksi nimellä "Tasmania" ja edelleen vuonna 1961 Taiwaniin nimellä "Union Reliance". Alus romutettiin New Orleansissa maaliskuussa 1962.


title: Antti Kerälä

text: Antti Kerälä (s. 3. helmikuuta 1987 Hattula) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Tanskan Metal Ligaenin Herning Blue Foxissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Antti Kerälä

text: Kerälä on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän teki debyyttinsä miesten peleissä pelatessaan kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa kaudella 2006–2007.


title: Antti Kerälä

text: Kaudella 2007–2008 Kerälä pelasi pääosan kaudestaan A-nuorissa. Hän oli kaudella HPK:n A-junioreiden paras pistemies 26 ottelussa tekemillään tehoilla 16+26=42. Vuodenvaihteen jälkeen Kerälä siirtyi Mestikseen TuTon vahvuuteen. Hän pelasi TuTossa neljä ottelua tehoin 2+1=3, kunnes siirtyi Joona Karevaaran kanssa loppukaudeksi HPK:n SM-liigajoukkueeseen paikkaamaan joukkueen loukkaantumisista aiheutunutta hyökkääjäpulaa. Kerälä teki seitsemässä SM-liigaottelussa tehot 1+1, jotka syntyivät 26. tammikuuta 2008 pelatussa vierasottelussa Tampereen Ilvestä vastaan. Ottelu oli hänen liigauransa kolmas. Kerälä vahvisti loppukaudesta myös HPK:n A-nuoria pudotuspeleissä.


title: Antti Kerälä

text: Elokuussa 2008 Kerälän ja Sami Lähteenmäen ilmoitettiin poistuvan HPK:n liigaringistä ja siirtyvän Mestikseen. Kummatkin siirtyivät TuToon. Molemmat kuitenkin jättivät joukkueen lokakuussa 2008 ja TuTon tiedotteen mukaan he "eivät kotiutuneet Turkuun". Sekä Kerälällä että Lähteenmäellä oli voimassa olevat sopimukset HPK:n kanssa. Kerälä löysi nopeasti itselleen uuden joukkueen Lempäälän Kisasta, jonne hän siirtyi toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella. Hän pelasi LeKissä 12 ottelua, jonka jälkeen hän palasi HPK:n vahvuuteen. Hän pelasi kahdeksan SM-liigaottelua tehoin 0+2=2 sekä yhden ottelun A-nuorissa samoilla tehoilla, kunnes siirtyi tammikuussa 2009 loppukaudeksi Mikkelin Jukureihin. Joukkue oli hänelle jo kauden kolmas Mestiksessä. Jukureissa lainalla pelannut Tuomas Muhonen siirtyi puolestaan HPK:n vahvuuteen. Yhteensä Kerälä teki kauden aikana 28 Mestis-ottelussa tehot 9+12=21.


title: Antti Kerälä

text: Kaudeksi 2009–2010 Kerälä siirtyi Jokipoikiin. Hän teki 45 ottelussa tehot 10+38=48, joilla oli Jokipoikien paras pistemies, Mestiksen pistepörssin seitsemäs TuTon Jussi Tapion kanssa sekä Mestiksen syöttöpörssin toinen TuTon Tuukka Pulliaisen jälkeen. Kerälä valittiin kauden päätteeksi Mestiksen ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja herrasmiespelaajaksi. Kerälä voitti Mestiksen mestaruuden keväällä 2010. Hän jakoi tehoilla 6+7=13 pudotuspelien pistepörssin voiton KooKoon Ville-Vesa Vainiolan kanssa. Jokipojat kohtasivat SM-liigakarsinnoissa Tampereen Ilveksen, jolle joukkue kuitenkin hävisi otteluvoitoin 4–1.


title: Antti Kerälä

text: Toukokuussa 2010 Kerälä teki kaksivuotisen sopimuksen Jokereiden kanssa. Hän pelasi joukkueessa onnistuneen tulokaskauden tekemällä runkosarjan 60 ottelussa tehot 17+24=41. Kerälä oli Jokereiden kolmanneksi paras pistemies Janne Lahden ja Teemu Pulkkisen jälkeen, joiden kanssa hän muodosti tehokkaan hyökkäysketjun. Tulokkaiden pistepörssissä Kerälä oli toinen Pulkkisen jälkeen. Hän oli kauden päätteeksi ehdolla SM-liigan vuoden tulokkaalle myönnettävän Jarmo Wasaman muistopalkinnon saajaksi, mutta toimittajat äänestivät Teemu Pulkkisen voittajaksi.


title: Antti Kerälä

text: Kauden 2011–2012 Kerälä aloitti tutussa ketjussaan Lahden ja Pulkkisen keskellä, mutta tehottomuus kuitenkin pienensi hänen rooliaan. Hän teki lopulta 8+12=20 tehopistettä 55 ottelussa. Keväällä 2012 Jokerit voitti SM-pronssia.


title: Antti Kerälä

text: Kaudeksi Kerälä siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KalPaan. Hän pelasi kauden aikana paljon myös laitahyökkääjänä ja sai joukkueen vakiohyökkääjistä vähiten jääaikaa. Kerälä teki 57 runkosarjaottelussa tehot 10+14=24. Hän oli kevään 2013 pudotuspeleissä KalPan paras pistemies Sakari Salmisen kanssa tehtyään kolmessa ottelussa tehot 2+2=4. Kausi 2013–2014 Kerälällä alkoi tehopisteiden valossa vaatimattomasti, kun hän teki 12 pelaamassaan runkosarjaottelussa vain yhden syöttöpisteen. KalPa purki Kerälän sopimuksen lokakuussa 2013. Joukkue kuitenkin lainasi hänet marraskuussa Kerälän aiempaan seuraan Hämeenlinnan Pallokerhoon joutaukoon asti kestäneellä sopimuksella. Joulukuussa hänen lainasopimustaan jatkettiin kauden loppuun.


title: Antti Kerälä

text: Kerälä siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Porin Ässiin kaudeksi 2014–2015. Syyskuussa 2015 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen ja marraskuun loppuun asti ulottuneen koeajan sisältävän sopimuksen oltuaan alkukauden 2015–2016 ilman sopimusta. Kerälä sai koejaksonsa päätteeksi loppukauden jatkosopimuksen. Hän jakoi 23 syöttöpisteellään Ässien sisäisen syöttöpörssin voiton Juha Kiilholman kanssa ja teki kaikkiaan 30 tehopistettä. Kerälä jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Niko Ojamäen kanssa lukemalla +12. Tammikuussa 2016 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Ässien kanssa.


title: Antti Kerälä

text: Kaudella 2016–2017 Kerälä onnistui pelaamaan Ässissä 51 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua keräämättä ainuttakaan jäähyminuuttia. Kauden 2017–2018 kynnyksellä hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tanskan Metal Ligaenin Herning Blue Foxiin.


title: Jani Keinänen

text: Jani Keinänen (s. 23. maaliskuuta 1976 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen keskushyökkääjä. Hän toimii nykyään Mestis-joukkue Heinolan Peliittojen päävalmentajana. Keinänen pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 610 runkosarjaottelua tehopistein 90+128=218 ja keräten 304 jäähyminuuttia sekä 60 playoff-ottelua tehopistein 4+13=17 ja keräten 44 jäähyminuuttia. Hänet tunnettiin puolustavan sentterin roolistaan. Jatkoaika.com -verkkolehden mukaan Keinäsen vahvuuksiin kuului tasaisuus, pelinlukutaidot, syöttäminen, maalintekotaidot ja johtajuus. Hän pelasi urallaan myös Tanskassa.


title: Jani Keinänen

text: Keinänen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän debytoi HPK:n SM-liigajoukkueessa kaudella 1995–1996. Keinänen pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin seuran A-nuorissa, joita hän oli kauden päätteeksi nostamassa I-divisioonasta SM-sarjaan. Kaudella 1996–1997 Keinänen sijoittui tehoilla 21+31=52 koko A-nuorten SM-liigan pistepörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri ja serkku Toni Saarinen. Hän voitti HPK:n A-nuorten nousijajoukkueessa kauden päätteeksi SM-hopeaa. Keinänen pelasi samalla kaudella myös SM-liigassa 18 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.


title: Jani Keinänen

text: Ensimmäiselle kokonaisella SM-liigakaudellaan 1997–1998 Keinänen teki 48 runkosarjaottelussa tehot 3+1=4 ja edusti HPK:ta myös kahdeksan ottelun verran EHL:ssä tehopistein 1+1=2. Kausi 1998–1999 päättyi SM-pronssiin. Kaudeksi 1999–2000 hän siirtyi SM-liigan nousijajoukkue Pelicansiin. Kaudella 2000–2001 Keinänen nousi joukkueen varakapteeniksi. Kaudella 2002–2003 hän oli Pelicansin paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 12+15=27. Kaudella 2003–2004 Keinänen ehti tehdä 44 runkosarjaottelussa tehot 9+15=24, joilla hän oli kauden päätyttyäkin Pelicansin kolmanneksi paras pistemies sekä paras syöttäjä Jari Kauppilan kanssa. Siirtorajan kynnyksellä, tammikuun 2004 lopulla Keinänen palasi kasvattajaseuraansa HPK:hon vaihdossa Harri Suutariseen ja Olli Korkeavuoreen. Yhteensä hän teki kauden aikana tehot 13+22=35, jotka ovat Keinäsen yhden kauden piste-ennätys SM-liigassa. Huhtikuussa 2004 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen HPK:n kanssa.


title: Jani Keinänen

text: Kaudeksi 2004–2005 Keinänen nimettiin HPK:n kapteeniksi. Hän ei lunastanut häneen kohdistuneita odotuksia, mutta Keinänen onnistui kuitenkin tutussa puolustavan sentterin roolissaan. Hän ei onnistunut syyskaudella kertaakaan maalinteossa, vaan avasi maalihanansa vasta loppukaudesta, jolloin Keinänen teki seitsemän osumaa. Hän johdatti HPK:n kauden päätteeksi SM-pronssiin. Maaliskuussa Keinänen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Hän jatkoi kaudella 2005–2006 HPK:n varakapteenina ja pelasi lähinnä kolmosketjun roolissa. Keinänen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Hänen huhuttiin siirtyneen seuraavaksi kaudeksi Ruotsiin, mutta Keinänen halusi kuitenkin jatkaa uraansa Suomessa ja hän teki HPK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen toukokuussa 2006. Kausi 2006–2007 päättyi SM-pronssiin.


title: Jani Keinänen

text: Keinänen siirtyi kaudeksi 2007–2008 ensimmäisen kerran ulkomaille tehtyään sopimuksen Tanskan AL-Bank Ligaenissa pelanneen Herning Blue Foxin kanssa. Hän kuului Tanskan-mestaruuden voittaneen joukkueen avainpelaajiin ja sijoittui tehoilla 10+18=28 koko kevään 2008 pudotuspelien pistepörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Blaine Down. Kaudeksi 2008–2009 Keinänen palasi Suomeen ja aloitti kauden toistaiseksi voimassa olleella sopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Kiekossa. Vain kolmen siellä pelatun ottelun jälkeen hän siirtyi kuukauden mittaisen koeajan kautta Tampereen Ilvekseen paikkaamaan Lauri Tukosen ja Sami Torkin loukkaantumisia.


title: Jani Keinänen

text: Kauden 2009–2010 Keinänen aloitti taas toistaiseksi voimassa ollella sopimuksella HeKissä. Hän tavoitteli pelipaikkaa SM-liigasta ja ulkomailta, mutta Keinänen saatiin kuitenkin jatkamaan joukkueessa kauden loppuun asti, sillä ryhmä yksityishenkilöitä sai haalittua kasaan kolehdin, joka kattoi hänen loppukauden palkkansa. Keinäsen loppukauden sopimus varmistui tammikuussa 2010. Hän oli HeKin paras pistemies, maalintekijä (Jesse Urosen kanssa) ja syöttäjä tehoilla 13+29=42. Joukkue ajautui kauden päätteeksi karsintasarjaan, mutta HeKi kuitenkin säilytti sarjapaikkansa ja Keinänen voitti karsintojen pistepörssin tehoilla 4+8=12.


title: Jani Keinänen

text: Kaudeksi 2010–2011 Keinänen siirtyi KooKoohon, jonka varakapteeni hänestä tuli. Keinäsen kauso päättyi Mestis-pronssiin. Kaudeksi 2011–2012 hän palasi taas Heinolaan. Keinänen oli Niko Forsströmin ohella HeKistä Peliitat-nimeen palanneen joukkueen ensimmäinen hankinta uusvanhan nimen alla hänen tehtyä vuoden mittaisen sopimuksen huhtikuussa 2011. Keinäsestä tuli joukkueen varakapteeni ja hän voitti Peliittojen sisäisen pistepörssin tehoilla 6+18=24. Keinänen oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä myös kevään 2013 karsintasarjassa tehoilla 1+8=9. Kaudella 2012–2013 hän nousi Peliittojen kapteeniksi. Keinänen voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 6+29=35, kuten myös kevään 2013 pudotuspeleissä tehoilla 1+3=4.


title: Jani Keinänen

text: Kaudella 2013–2014 Keinänen oli tehoilla 11+16=27 Peliittojen toiseksi paras pistemies Miika Heikkilän kanssa. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2014.


title: Jani Keinänen

text: Keinänen siirtyi kaudeksi 2014–2015 Viron A-maajoukkueen apuvalmentajaksi Jussi Tupamäen johtamaan valmennustiimiin. Joukkue nousi vuoden 2015 IB-divisioonan turnaukseen edellisenä vuonna IIA-divisioonasta. Viro onnistui säilyttämään sarjapaikkansa sijoittuen viidenneksi. Kaudeksi 2016–2017 Keinänen nimettiin Heinolan Peliittojen apuvalmentajaksi Marko Tuomaisen johtamaan valmennustiimiin. Joukkueen kausi päättyi puolivälieriin. Kaudella 2017–2018 hän jatkaa Peliittojen apuvalmentajana päävalmentajaksi nostetun edellisen kauden toisen apuvalmentajan, Santeri Heiskasen alaisuudessa. Runkosarjan lopulla, maaliskuussa 2018 Keinänen nostettiin joukkueen päävalmentajaksi, kun Peliitat erotti Heiskasen joukkueen ollessa sarjataulukossa viimeisenä.


title: Jani Keinänen

text: Keinäsen serkku Toni Saarinen pelasi omalla urallaan yli 300 SM-liigaottelua.


title: Tiya

text: Tiya on kaupunki eteläisessä Etiopiassa. Se sijaitsee etelään Addis Abebasta Etelän monikansallisen maakunnan alueella. Kaupungissa on 3 363 asukasta (2005).


title: Tiya

text: Tiya tunnetaan läheisestä arkeologisesti merkittävästä alueesta, jolla sijaitsee useita muinaista hautapaikkaa merkitseviä steeloja. Alue valittiin vuonna 1980 UNESCOn maailmanperintöluetteloon.


title: Amfoteerisuus

text: Amfoteerinen aine voi toimia sekä happona että emäksenä. Esimerkiksi vesi ja alumiinihydroksidi ovat amfoteerisia aineita reagoiden happojen kanssa emäksisesti ja emästen kanssa happamasti.


title: Amfoteerisuus

text: Vesimolekyyli toimii emäksenä esimerkiksi HCl:n kanssa ja vastaanottaa protonin, jolloin muodostuu oksoniumioni ja kloridi-ioni:


title: Amfoteerisuus

text: HO + HCl → HO + Cl


title: Amfoteerisuus

text: Vesimolekyyli toimii happona esimerkiksi ammoniakin kanssa ja luovuttaa protonin, jolloin muodostuu hydroksidi-ioni ja ammoniumioni:


title: Amfoteerisuus

text: HO + NH → NH + OH


title: Amfoteerisuus

text:
Vesimolekyyli voi myös luovuttaa toiselle vesimolekyylille vetyionin, jolloin toinen
vesimolekyyli toimii happona ja toinen emäksenä:


title: Amfoteerisuus

text: 2HO → HO + OH


title: Amfoteerisuus

text: Kyseinen reaktio tapahtuu siis koko ajan vedessä, mutta hyvin vähäisessä määrin.


title: Amfoteerisuus

text: Alumiinihydroksidi (jonka rakenne voi olla monimutkaisempi kuin alumiini-ioni ja kolme hydroksidi-ionia) toimii emäksenä hapon läsnä ollessa luovuttaen hydroksidi-ionit vetykloorihapon protoneille, jolloin muodostuu suolaa eli alumiinikloridia ja vettä kuten yleensäkin neutralointireaktioissa.


title: Amfoteerisuus

text: Al(OH) + 3HCl → AlCl + 3HO


title: Amfoteerisuus

text:
Happona alumiinihydroksidi reagoi esimerkiksi natriumhydroksidin kanssa vastaanottaen hydroksidi-ionin,
jolloin syntyy tetrahydroksoaluminaatti-ioni
Al(OH), joka puolestaan liittyy positiivisesti varautuneeseen natriumioniin.


title: Amfoteerisuus

text: Al(OH) + NaOH → NaAl(OH)


title: Tk3

text: Tk3, lempinimi "Pikku-Jumbo", on Valtionrautateiden käyttämä höyryveturi, tyypiltään kevyt tavarajunaveturi. Vetureita rakennettiin kaikkiaan 161 kappaletta vuosina 1927–1953. Tk3 oli valmistusmäärältään suurin höyryveturisarja Suomessa, ja kaikki sarjan veturit eivät ehtineet olla samaan aikaan käytössä. Veturit saivat alun perin sarjamerkinnän K5, joka vaihdettiin Tk3:ksi vuonna 1942.


title: Tk3

text: Tk3-vetureita oli käytössä tavarajunissa höyryveturiliikenteen päättymiseen saakka vuonna 1975. Osa vetureista jouduttiin luovuttamaan Neuvostoliitolle talvisodan jälkeen, jolloin tuli tarvetta uusille vetureille. Suomalaisten Tampellan ja Lokomon veturitehtaiden rajallisesta tuotantokapasiteetista johtuen veturit 1147–1166 rakensi tanskalainen Frichs vuonna 1949.


title: Tk3

text: Tk3 muistuttaa raskaampaa Tv1-tavarajunaveturia. Veturi on kaksoiskoneistoinen ja tulistajatyyppinen. Veturin numero 1168 omistaa Höyryraide Oy, joka kunnosti veturin liikennöintikuntoiseksi jo vuosina 1996–1999. Museoliikennöinnin Höyryraide aloitti Porvoon radalla heti veturin kunnostuksen valmistuttua kesällä 1999. Höyryveturi Tk3 1168 on ainoa Lokomon valmistama Tk3 -sarjan veturi, joka on kunnostettu museoliikenteeseen.


title: Tk3

text: Nro 1136 Haapamäen museoveturiyhdistyksen hallussa.


title: Tk3

text: Nro 1150, kolmas käyttökuntoinen Tk3 on Veturimuseon hallinnoima ja VR:n omistama.


title: Tk3

text: Syksyllä 2007 valmistui ajokuntoon Rovaniemelle sijoitettu Tk3 1148. Sen liikennekelpoisuustarkastus tehtiin marraskuun lopussa 2007. Sitä käytettiin brittituristeille tarkoitetussa Arctic Express -junassa.


title: Tk3

text: Näiden neljän lisäksi Englannissa, Epping-Ongar -museorautatiellä, on ajokuntoisena aiemmin Suomessa käytössä ollut Höyryveturimatkat 1009 Oy:n (Steam Traction Ltd) Tk3 1151 (sponsorinumeroltaan 1819). Sen omistaa Höyryveturimatkojen brittiläinen omistaja Nigel Sill, ja se laivattiin Englantiin vuonna 2005.


title: Tk3

text: Tk3-vetureita on myös useilla asemilla muistomerkkeinä sekä muun muassa Haapamäen höyryveturipuistossa.


title: Koeampumalaitos

text: Koeampumalaitos (lyhenne KoeAL) on Suomen maavoimiin kuuluva laitos ja puolustusvoimien ainoa raskaiden aseiden koeammuntoja varten varustettu yksikkö. Sen käytössä on ampumakenttä Pohjankankaan ampuma-alueella Niinisalon varuskunnassa Kankaanpäässä sekä koeammunta-asema.


title: Koeampumalaitos

text: Koeampumalaitos aloitti toimintansa Utissa vuonna 1921 nimellä Tykistön Koeampumakenttä ja perustettiin itsenäisenä lokakuussa 1939, jolloin se aloitti Niinisalossa Koeasema-nimellä. Kaasusuojelukoulu siirtyi Niinisaloon Santahaminasta 1944.


title: Koeampumalaitos

text: Koeampumalaitos on ollut osa Puolustusvoimien materiaalilaitosta vuodesta 1993 lukien ja osa Maavoimien materiaalilaitosta vuoden 2008 alusta. Laitoksella on henkilöstöä reilut 60 henkeä.


title: Koeampumalaitos

text: Koeampumalaitoksen päätehtävänä ovat muun muassa koeammunnat, ampumatarvikkeiden ja aseiden testaus eri olosuhteissa sekä koeräjäytysten tekeminen. Laitoksen asiakkaina ovat myös kotimaiset yksityisen sektorin teollisuusyritykset. Esimerkiksi kaikki Suomeen maahantuodut aseet, ampumatarvikkeet ja asejärjestelmät kokeillaan Niinisalossa ennen käyttöönottoa.


title: Koeampumalaitos

text: Laitoksella on myös kiinteä koeampuma-asema Katajaluodon koeasema ("KoeAs") Helsingin Katajaluodossa. Se suorittaa myös liikkuvaa testaus- ja dokumentointitoimintaa muun muassa Rovajärven ampuma-alueella. Asema tunnettiin aikaisemmin vielä 60-luvulla nimellä Keskuskoeampuma-asema (KKoeAs/KoeAL).


title: Koeampumalaitos

text: Koeampumalaitoksen toiminta vanhalla nimellä loppui vuoden 2012 lopussa, jolloin laitoksesta tuli perustetun puolustusvoimien Räjähdekeskuksen Ähtärin hallintoyksikön alayksikkö.


title: Koeampumalaitos

text: Koeampumalaitoksella syttyi vakava tulipalo 7. syyskuuta 2006, jossa Pohjankankaan ampuma-alueella tuhoutui rakennus mittalaitteineen. Henkilövahingoilta vältyttiin, mutta aineelliset vahingot olivat silloisen laitoksen johtajan, everstiluutnantti Tero Luukkosen mukaan "melkoiset".


title: Koeampumalaitos

text: Laitoksen historian voidaan katsoa alkaneen Helsingin Santahaminaan vuonna 1919 perustetusta Suomen Armeijan Koeasemasta. Koeampumalaitoksen vuosipäivä on 19. marraskuuta ja kunniamarssi on Ratsuväen 30-vuotisen sodan marssi (sanat S. Topelius). Laitos tunnettiin vuoteen 1966 saakka nimellä "Koeampuma-asema" (KoeAs, joskus RtKoeAs) ja 50-luvulla nimellä "Kenttätykistön Koeampuma-asema", tätä ennen "Tykistön Koeampuma-asema".


title: Koeampumalaitos

text: Laitoksen johdossa ovat palvelleet mm.:


title: Gottfried Feder

text: Gottfried Feder (27. tammikuuta 1883 Würzburg – 24. syyskuuta 1941 Murnau) oli saksalainen diplomi-insinööri, taloustieteilijä ja Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen varhainen teoreetikko.


title: Gottfried Feder

text: Porvarillisista oloista kotoisin ollut Feder valmistui 1905 diplomi-insinööriksi. Vuonna 1908 hänestä tuli osakas müncheniläiseen rakennusfirmaan. Hän toteutti useita rakennusprojekteja Bulgariassa, ja 1918 hän rakensi Saksan ensimmäisen rautabetonilaivan. Vuonna 1919 Feder perusti antikapitalistisen ja antisemiittisen järjestön "Deutscher Kampfbund zur Brechung der Zinsknechtschaft" (”Saksan taisteluliitto korko-orjuuden murtamiseksi”). Järjestön keskeisiä tavoitteita olivat ”korko-orjuuden” murtaminen, pankkien ja suuryritysten kansallistaminen eli talouselämän osittainen sosialisointi sekä ”pörssikeinottelun” ja ”rahajuutalaisten” vastustaminen. Järjestön keskuspaikka toimi Pollnissa, nykyisessä Dachaussa.