title: Hymyhuulet

text: Sankarien tehtävänä oli esimerkiksi matkustaa Göteborgiin estämään Kissanaista eli Arja Saijonmaata voittamasta Eurovision laulukilpailuja. Sketseissä oli myös tyypillistä, että kaikki ideantapaisetkin tulivat aina Ryydmanilta, mutta Chydenius joutui aina toteuttamaan kaikki fyysisesti raskaat osat, kuten soutamaan Ryyd-paatilla (kahden hengen kumiveneellä) Helsingistä Göteborgiin. Sketsit olivat aina kaksiosaisia, jotta Batman-televisiosarjan hengen mukaisesti sankarit saatettiin jättää pinteeseen, kuten juoksemaan kohti päämäärää Ryyd-auton renkaan puhjettua ja kertoa ratkaisu vasta seuraavassa jaksossa.


title: Hymyhuulet

text: Naima-Aslak ja Soikiapää on Aake Kallialan ja Pirkka-Pekka Peteliuksen esittämä saamelaisparivaljakko. Miehillä on usein jokin tehtävä, esimerkkinä naisen iskeminen, mutta tämä ei oikein tahdo onnistua. Parivaljakko tunnetaan ainakin sitaateista "Nunnuka-nunnuka-lai-lai" ja melkein joka sketsin lopussa sanotusta lauseesta "Luostholle lysthinpittoon". Kaksikolla on useimmiten kilisevät muovipussit mukanaan ja he herättivät kiistelyä esittämistään stereotyyppisistä juopoista saamelaisista.


title: Tesco

text: Tesco () on Britannian suurin päivittäistavaroiden vähittäiskauppa ennen Asda- ja Sainsbury’s-ketjuja. Maailmanlaajuisesti se on toiseksi suurin (2013) vähittäiskaupan yritys Wal-Martin (Yhdysvallat) jälkeen.


title: Tesco

text: Jack Cohen perusti yrityksen vuonna 1919 Lontoossa. Nimenä Tesco syntyi vasta 1924. Cohen osti tuolloin suuren erän teetä "T. E. Stockwelliltä" ja päätti nimetä yrityksensä käyttäen välittäjän kolmea ensimmäistä kirjainta ja oman sukunimensä kahta ensimmäistä kirjainta, jolloin muodostui nimi Tesco. Ensimmäinen virallinen Tesco-nimeä kantava kauppa avattiin vuonna 1929 Lontoon Edgwaressa. Yritys noteerattiin Lontoon pörssissä 1947.


title: Tesco

text: Alun perin ruokaan keskittynyt Tesco on laajentanut myyntiään vähitellen myös vaatteiden, elektroniikan ja viihteen saralle.


title: Tesco

text: SOK ja Tesco aloittavat yhteistyön Suomessa vuonna 2017.


title: Turn It On

text: Turn It On on Ronan Keatingin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 17. marraskuuta, 2003 Britteinsaarilla. Siltä julkaistiin kolme singleä: "Lost For Words" albumin julkaisun aikoihin, Kenny Rogers -cover "She Believes (In Me)" helmikuussa 2004 ja LeAnn Rimes -duetto "Last Thing On My Mind" toukokuussa 2004.


title: Turn It On

text: Toisin kuin Britannian listan kärkeen yltäneet edelliset kaksi albumia "Ronan" ja "Destination", "Turn It On" nousi parhaimmillaan sijalle 21. Syyksi epäillään ensimmäistä singlevalintaa, joka sai albumin singleistä huonoimman listasijoituksen nousemalla sijalle 9 Britannian listalla kun seuraavat kaksi julkaisua nousivat sijoille 2 ja 5. Ne eivät kuitenkaan enää pystyneet nostamaan albumin myyntilukuja.


title: Turn It On

text: "Turn It On" erosi edellisistä albumeista yrittämällä edustaa rock-tyylisempää suuntaa. Ronan on kuitenkin sanonut tämän olleen virhe, jota hän ei enää toista.Joillakin Britannian erikoisversion kopioilla on "Give You What You Want" -kappaleen sijasta "Getting Started" (Ronan Keating, Gregg Alexander, Rob Davis) (3:23). Kuitenkin takakannessa, kansilehdessä ja CD:ssä lukee, että "Give You What You Want" on mukana. Suomessa julkaistulla versiolla on vain 12 ensimmäistä kappaletta.


title: Vapaa lista

text: Vapaa lista eli FL () on liechtensteinilainen puolue, jokaa ilmoittaa olevansa demokraattinen, sosiaalinen ja ekologinen. Vuoden 2005 maapäivävaaleissa se sai 13 prosenttia äänistä ja 3 edustajaa maapäiville.


title: Vapaa lista

text: Helmikuun 1993 maapäivävaaleissa Vapaa lista nousi ensimmäisenä "kolmantena puolueena" maapäiville Isänmaallisen liiton ja Edistyksellisen kansanpuolueen rinnalle.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Tampere–Seinäjoki-rata on Suomen rataverkon pääradan osuus Tampereelta Parkanon kautta Seinäjoelle. Rataosuus tunnetaan myös nimillä Parkanon rata ja Parkanon oikorata. Rataosuus on pääosin yksiraiteinen ja sähköistetty, ja se on varustettu junien automaattisella kulunvalvonnalla. Osuudet Tampere–Lielahti ja Pohjois-Louko–Seinäjoki ovat kaksiraiteisia. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan keskitetysti Tampereella sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta. Radan pituus on 160 kilometriä ja suurin nopeus 200 km/h. Rata on poikkeuksellisen suora.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Tampereen–Haapamäen ja Haapamäen–Seinäjoen ratojen ruuhkia helpottamaan rakennettu oikorataosuus avattiin liikenteelle koko matkaltaan vuonna 1971. Joissakin yhteyksissä rataosuus mielletään osaksi Seinäjoen ja Oulun välistä Pohjanmaan rataa.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Kun Suomen rataverkon pääratoja sähköistettiin 1960-luvulla, 1880-luvulla valmistunut Tampereen–Haapamäen–Seinäjoen päärataosuus todettiin ruuhkaiseksi ja huonokuntoiseksi. Sitä korvaamaan, matkaa lyhentämään ja ruuhkia vähentämään rakennettiin oikorata, joka linjattiin lähes viivasuoraan Lielahdesta Seinäjoelle. Rata rakennettiin suurelta osin turvesoille, minkä seurauksena radalla on edelleen painumisongelmia.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Suunnitteluvaiheessa rata linjattiin kulkemaan Parkanon taajaman itäpuolitse, eikä Parkanoon ollut alkuperäisten suunnitelmien mukaan tarkoitus rakentaa lainkaan henkilöliikenneasemaa. Yleisön painostuksesta oikoradan varrelle kuitenkin rakennettiin henkilöliikenteen asema noin kuuden kilometrin päähän Parkanon keskustasta. Tuolloin rakennettu tilapäiseksi tarkoitettu parakkityylinen asemarakennus on edelleen käytössä. Kun uusi Parkanon liikennepaikka otettiin käyttöön, Haapamäen–Porin radalla sijainnut vanha Parkano-niminen liikennepaikka sai nimekseen Kairokoski.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Mikäli Parkanoon olisi ollut jo alun alkaen tarkoitus rakentaa henkilöliikenteen asema, linjaus olisi suunniteltu lähemmäs taajamaa. Teknisesti radan rakentaminen taajaman lähelle olisi ollut mahdollista ja kustannuksiltaan saman hintaista.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Rataosan sähköistystä alettiin rakentaa välittömästi radan valmistumisen jälkeen vuonna 1971, ja sähkövetoinen liikenne päästiin aloittamaan vuonna 1974. Samaan aikaan valmistui myös rataosan kauko-ohjauksen ensimmäinen vaihe, johon kuului yhdeksän liikennepaikkaa: Ylöjärvi, Lakiala, Karhejärvi, Vahojärvi, Parkano, Kuivasjärvi, Madesjärvi, Jalasjärvi ja Louko.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Liikennepaikoille oli rakennettu Siemensin releasetinlaitteet raidevirtapiireineen, mutta rataosalle ei kuitenkaan ollut rakennettu niin sanottua linjasuojastusta silloisen harvan junatiheyden vuoksi. Tämä tarkoittaa, että opastimia oli vain liikennepaikoilla, ja asemien välille menevän tai sieltä saapuvan junan kokonaisuutta valvottiin liikennepaikkaa suojaavien tulo-opastimien yhteydessä olevilla akselinlaskijoilla. Tämän vuoksi liikennepaikkojen välillä saattoi liikkua vain yksi juna kerrallaan.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Omaleimaista kauko-ohjauksen toteuttamistavassa oli se, että kauko-ohjauskomennot ja akselinlaskentatiedot liikennepaikkojen välillä kulkivat radiolinkeissä. Tämän vuoksi jokaisella liikennepaikalla tarvittiin korkea masto, johon sijoitettujen linkkipeilien tuli olla näköyhteydessä sekä edelliseen että seuraavaan mastoon. Antenneja oli tyypillisesti kolme: yhdessä peileistä kulkivat kauko-ohjauskomennot Parkanon ohjauskeskuksen ja liikennepaikan asetinlaitteen välillä, ja loput kaksi olivat niin sanottuja turvallisuuslinkkejä, joiden kautta siirtyivät akselinlaskennan vertailutiedot naapuriliikennepaikkojen välillä. Tällä ratkaisulla säästettiin rataosan mitan (160 km) verran kaapelointia.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Rataosan liikennemäärät kasvoivat kaiken aikaa, ja tilannetta helpottamaan rakennettiin kauko-ohjauksen lisälaitteisto vuonna 1976. Järjestelmän mahdollistamana kauko-ohjaukseen liitettiin lisää liikennepaikkoja seuraavasti: Peräseinäjoki 1976, Ratikylä 1980, Sisättö 1985 ja Ylivalli alkuvuodesta 1986. 1990-luvulle tultaessa asemavälisuojastuksen kapasiteetti alkoi muodostaa kasvaville liikennemäärille kestämättömän tilanteen, ja niinpä vuosikymmenten vaihteessa liikennepaikkojen tulovaihteet muutettiin 80 km/h -nopeuden salliviksi aiemman 35 km/h sijaan. Vuonna 1992 rakennettiin Pohjois-Loukon ja Seinäjoen välinen kaksoisraide, ja tuolloin Loukon liikennepaikka lakkautettiin.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Vanhan kauko-ohjauslaitteiston tullessa tiensä päähän ja paineen läpäisykyvyn kasvattamiselle ollessa suuri, päätettiin rataosalle rakentaa täysin uusi, tietokoneasetinlaitteisiin perustuva turvalaitejärjestelmä. Tuolloin rataosalta poistettiin kaikki jäljellä olleet tasoristeykset, ja rakennettiin viimeisetkin, jo 1960-luvun tilavarauksella olleet liikennepaikat vuonna 1995 (Majajärvi, Poikkeus ja Lamminkoski). Lisäksi liikennepaikkojen välille rakennettiin tehokas raidevirtapiireihin perustuva kauko-ohjaus, jonka myötä liikennepaikkojen välille mahtui useampi peräkkäinajava juna aiemman yhden sijaan. Vanhaa radiolinkkeihin ja akselinlaskentasuojastukseen perustuvaa kauko-ohjausjärjestelmää voitiin alkaa purkaa ja uutta ruotsalaista Ebilock 850 -järjestelmää ottaa vaiheittain käyttöön.


title: Tampere–Seinäjoki-rata

text: Vuoden 1996 sarastaessa kauko-ohjaus oli keskitetty Tampereelle ja Lielahti–Seinäjoki-välin remontti oli valmis. Rataosa oli saanut kaiken vilkasliikenteisellä rataosalla tarvittavan, eli JKV:n, uudet asetinlaitteet, linjasuojastuksen ja raskaamman, UIC54 (=54 kg/m) kiskotuksen. Vaikka rataosa olisikin ollut valmis koviin nopeuksiin heti alusta alkaen, se on kärsinyt lukuisista suo- ja pehmeikköalueiden aiheuttamista painaumista. Vuosina 2006–2008 rakennettiin paljon painumista ehkäiseviä vastapenkereitä ja stabilointeja. 37 vuotta radan valmistumisen jälkeen nopeutta päästiin vaiheittain nostamaan 200 kilometriin tunnissa.


title: Delirium

text: Delirium (latinan ilmauksesta "de lira ire" ’poiketa suorasta linjasta’) tarkoittaa sekavuustilaa, joka johtuu aivojen vajaatoiminnasta. Sen voivat aiheuttaa erilaiset sairaudet ja elimelliset tekijät, kuten esimerkiksi mielenterveyden häiriö tai liiallinen alkoholin käyttö, se voi myös aiheutua muista huumeista tai myrkyistä, hapenpuutteesta, elektrolyyttien epätasapainosta tai jopa unenpuutteesta. Delirium kehittyy yhdestä tunnista yhteen vuorokauteen, ja sen aikana tajunnan taso, tarkkaavaisuus ja huomiokyky ovat heikentyneet.


title: Delirium

text: "Delirium tremens" eli juoppohulluus tarkoittaa tilaa, joka saattaa syntyä lopetettaessa alkoholin käyttö (äkillisesti) pitkäaikaisen käytön jälkeen. Tila syntyy usein 2–4 päivää alkoholinkäytön lopettamisen jälkeen, eli alkoholin aiheuttama kehon myrkytystila (krapula) ja sen mukana tullut tajunnan ja tarkkaavaisuuden hetkellinen heikentymä on jo yleensä loppunut.


title: Delirium

text: Delirium tremensille ovat ominaisia kouristukset ja vapina sekä epämiellyttävät ja pelottavat aistiharhat. Delirium tremens voi johtaa jopa kuolemaan.


title: Delirium

text: Delirium vaatii useimmiten hoitoa sairaalassa, koska deliriumpotilaat ovat usein levottomia ja aggressiivisia. Sairaalassa potilas on jatkuvan tarkkailun alaisena. Usein potilas joudutaan myös eristämään tai sitomaan lepovöin, jotta hän ei vahingoittaisi muita potilaita tai itseään. Tilan hoito perustuu yleensä lääkitykseen muun muassa bentsodiatsepiineilla (esimerkiksi diatsepaami) ja haloperidolilla.


title: For the Sake of Revenge

text: For the Sake of Revenge on Sonata Arctican vuonna 2006 julkaistu livealbumi ja -DVD. Se sisältää Shibuya AX -klubilla Tokiossa, Japanissa 2. helmikuuta 2005 äänitetyn konsertin. DVD-version mukana tulee myös yhtyeen kommenttiraita sekä "The Men of the North in the Land of the Rising Sun" -dokumentti.


title: For the Sake of Revenge

text: "For the Sake of Revenge"n CD-julkaisu viihtyi Suomen virallisella albumilistalla 11 viikkoa, parhaimmalla sijoituksellaan 25. DVD-julkaisu sen sijaan oli julkaisuviikollaan DVD-listan ensimmäisellä sijalla, pysyen listalla 10 viikkoa. DVD-painos myi kultaa (5 000 kpl).


title: Pääri

text: Pääri () on Britannian ylhäisaatelin arvonimeä kantava henkilö. Päärinarvot ovat arvojärjestyksessä korkeimmasta alkaen:


title: Pääri

text: Päärinarvoja on kahdenlaisia, perinnöllisiä, jotka periytyvät yleensä vanhimmalle pojalle ja elinikäisiä, jotka eivät periydy (). Viime vuosikymmeninä uusia perinnöllisiä päärinarvoja on perustettu lähinnä vain kuninkaallisen perheen jäsenille. Nykyisin kaikki uudet elinikäiset päärinarvot ovat paroninarvoja.


title: Pääri

text: Vuoteen 1999 saakka kaikki päärit olivat myös Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen () jäseniä, mutta reformissa tämä oikeus vietiin useimmilta päärinarvonsa perintönä saaneilta. Käytännössä suurin osa pääreistä ei kuitenkaan ollut aikaisemminkaan ottanut paikkaansa ylähuoneessa. Kaikki elinikäisten päärinarvojen kantajat sen sijaan ovat oikeutettuja ylähuoneen jäsenyyteen kunhan täyttävät perusvaatimukset, kuten iän ja kansalaisuuden.


title: Pääri

text: Alempaan aateliin kuuluvat ritarit () ja baronetit () eivät ole päärejä.


title: Omaishoito

text: Omaishoito on Suomessa toimeksiantosuhteessa tehtyä hoivatyötä, josta maksetaan palkkio. Vuoden 2006 alusta voimaan tulleen omaishoitolain mukaan alin palkkioluokka on 300 euroa kuukaudessa. Omaishoidon tuki on lakisääteinen sosiaalipalvelu, jolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan kotona tapahtuvan hoidon ja huolenpidon turvaamiseksi annettavaa hoitopalkkiota ja palveluja.


title: Omaishoito

text: Edut määritellään hoito- ja palvelusuunnitelmassa, joka tehdään sen kunnan kanssa, jossa omaishoidon tukea anova asuu. Tuen myöntämiskäytännöissä on runsaasti kunnallisia eroavaisuuksia. Omaishoidon tukea saa 29 000 henkilöä.


title: Omaishoito

text: Omaishoitaja on henkilö, joka on tehnyt omaisensa tai läheisensä asuinkunnan kanssa omaishoidon sopimuksen tämän hoivasta ja hoitotyöstä ja kantaa siitä pääasiallisen vastuun ensisijaisena hoitajana.


title: António Pinho Vargas

text: António Pinho Vargas (s. 15. elokuuta 1951, Vila Nova de Gaia) on portugalilainen muusikko. Hän on kirjoittanut myös musiikkiaiheisia kirjoja ja esseitä.


title: António Pinho Vargas

text: Vargas opiskeli historiaa Porton yliopistossa. Vuosina 1987–1990 hän opiskeli Rotterdamin konservatoriossa. Hän on opettanut Lissabonissa sävellystä vuodesta 1991 lähtien.


title: António Pinho Vargas

text: Vargas on julkaissut useita jazz-albumeita, joista ensimmäinen oli "Outros Lugares" (1983). Alankomaista palattuaan hän on toiminut pääasiassa klassisen musiikin säveltäjänä.


title: Éric Desjardins

text: Éric Desjardins (s. 14. kesäkuuta 1969 Rouyn, Québec) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Éric Desjardins

text: Ennen ammattilaisuraansa Desjardins kiekkoili Granby Bisonsin riveissä LHJMQ-junioriliigassa. Kahden Bisons-kauden aikana hänelle kertyi LHJMQ:n runkosarjaotteluja yhteensä 128, joissa hän keräsi 105 tehopistettä, 32 maalia ja 73 syöttöpistettä. Vuonna 1987 Desjardins nimettiin LHJMQ:n toiseen tähdistökenttään ja vuonna 1988 liigan ensimmäiseen tähdistökenttään. Vuonna 1988 hän voitti myös LHJMQ:n parhaalle puolustajalle jaettavan Émile Bouchard Trophyn. NHL-varauksen Desjardins sai vuonna 1987, kun Montreal Canadiens varasi hänet numerolla 38 NHL:n uusien pelaajien varaustilaisuuden toisella kierroksella.


title: Éric Desjardins

text: Desjardins teki ammattilaisdebyyttinsä keväällä 1988, LHJMQ-kauden päätyttyä, Montreal Canadiensin silloisen farmiseuran Sherbrooke Canadiensin riveissä AHL-liigassa. NHL:ssä hän debytoi kaudella 1988–1989, jolla hän pelasi Canadiensin paidassa 36:ssa runkosarjaottelussa tehden niissä 14 tehopistettä, kaksi maalia ja kaksitoista syöttöpistettä. Kevään 1989 pudotuspeleissä hän kuului Canadiensin Stanley Cupin loppuotteluihin edenneeseen miehistöön, joka kuitenkin lopulta hävisi mestaruuden Calgary Flamesille otteluvoitoin 2–4; Desjardins pelasi pudotuspeleissä Canadiensin paidassa 14:ssä ottelussa 21:tä iskien kaksi tehopistettä, maalin ja yhden syöttöpisteen.


title: Éric Desjardins

text: Neljännellä Canadiens-kaudellaan, kaudella 1991–1992, hän vakiinnutti paikkansa yhtenä Canadiensin puolustuksen tärkeimmistä pelaajista. Desjardins oli 1991–1992 Canadiensin eniten pisteitä tehnyt puolustaja tehtyään 77:ssä pelaamassaan ottelussa 38 tehopistettä, kuusi maalia ja 32 syöttöpistettä, ja keväällä 1992 hänet valittiin ensimmäistä kertaa urallaan NHL:n tähdistöotteluun. Hän oli Canadiensin tehokkain puolustaja myös seuraavalla kaudella ja oli erityisen tärkeässä roolissa kevään 1993 pudotuspeleissä, joissa hän oli 24:nnen Stanley Cup -mestaruutensa voittaneen Canadiens-ryhmän viidenneksi tehokkain pelaaja tehtyään 20:ssä pudotuspeliottelussa 14 tehopistettä, neljä maalia ja kymmenen syöttöpistettä. Canadiensin 4–1 voittoon päättyneen, Los Angeles Kingsiä vastaan pelatun loppuottelusarjan toisessa ottelussa, joka päättyi jatkoajan jälkeen 3–2 Canadiensille, Desjardins viimeisteli kaikki Canadiensin kolme osumaa ollen näin ensimmäinen hattutempun Stanley Cup -finaaleissa tehnyt puolustaja.


title: Éric Desjardins

text: Desjardins jatkoi Canadiensin riveissä helmikuuhun 1995 asti, jolloin hänet kaupattiin kesken työsulun lyhentämän kauden 1994–1995 Philadelphia Flyersiin yhdessä Gilbert Dionnen ja John LeClairin kanssa vaihdossa Mark Recchiin ja kolmannen kierroksen varausoikeuteen. Desjardins pelasi Canadiens-urallaan 405 NHL:n runkosarjaottelua tehden 179 tehopistettä, 43 maalia ja 136 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluita hänelle kertyi Canadiens-vuosiensa aikana 71, joissa syntyi 29 tehopistettä, yhdeksän maalia ja 20 syöttöpistettä. Desjardins ylitti kolmenkymmenen runkosarjapisteen rajan kuuden Canadiens-kautensa aikana kolmesti ja teki enimmillään 45 pistettä (13 maalia ja 32 syöttöpistettä) yhden kauden aikana, mikä tapahtui kaudella 1992–1993.


title: Éric Desjardins

text: Desjardins pelasi Philadelphia Flyersin riveissä yksitoista kautta kuuluen vuodesta toiseen seuran puolustuksen tukipilareihin. Hän voitti Flyersin parhaalle puolustajalle jaettavan Barry Ashbee Trophyn ennätykselliset seitsemän kertaa, vuosina 1995–2000 ja 2003, ja kaudeksi 2000–2001 Desjardins nimettiin Flyersin kapteeniksi Eric Lindrosin jälkeen; hän toimi tehtävässä vuoden ennen kuin kapteenius siirtyi seuraavasta kaudesta alkaen Keith Primeaulle. Desjardins pelasi Flyers-vuosinaan kahdesti NHL:n tähdistöottelussa, vuosina 1996 ja 2000, ja kauden 1999–2000 päätteeksi hänet valittiin liigan toiseen tähdistökenttään.


title: Éric Desjardins

text: Uransa parhaat pistemäärät hän teki kausilla 1998–1999 ja 1999–2000, joilla molemmilla hän ylitti viidenkymmenen tehopisteen rajan; 1998–1999 hän pelasi 68:ssa runkosarjaottelussa tehden 51 tehopistettä, 15 maalia ja 36 syöttöpistettä, ja 1999–2000 hänelle kertyi 81:ssä runkosarjaottelussa 55 tehopistettä, 14 maalia ja 41 syöttöpistettä. Neljänkymmenen runkosarjapisteen rajan Desjardins rikkoi yhteensä viidellä Flyersissa pelaamallaan kaudella ja kolmenkymmenen pisteen rajan seitsemällä Flyers-kaudellaan.


title: Éric Desjardins

text: Keväällä 1997 Desjardins pääsi pelaamaan Flyersin paidassa Stanley Cupin voitosta, mutta mestaruus meni lopulta Detroit Red Wingsille suoraan voitoin 4–0; Desjardins keräsi kevään 1997 pudotuspeleissä 19:ssä pelaamassaan ottelussa kymmenen tehopistettä, kaksi maalia ja kahdeksan syöttöpistettä, ollen Flyersin kuudenneksi tehokkain pisteidentekijä "Legion of Doom" -kentän (LeClair, Lindros ja Mikael Renberg), Rod Brind'Amourin ja Janne Niinimaan jälkeen.


title: Éric Desjardins

text: Desjardins päätti ammattilaisuransa kesällä 2006. Kahdella viimeisellä NHL-kaudellaan, 2003–2004 ja 2005–2006, hän kykeni pelaamaan loukkaantumisten vuoksi yhteensä vain 93:ssa runkosarjaottelussa 164:stä mahdollisesta ja joutui olemaan sivussa myös kevään 2003 pudotuspeleistä, jotka olivat seitsemäntoista kauden aikana ainoat pudotuspelit, joissa hän ei pelannut. Desjardins pelasi Flyers-vuosiensa aikana 738 NHL:n runkosarjaottelua tehden niissä tehot 93 maalia ja 303 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluita hänelle kertyi Flyers-paidassa 97, joissa syntyi 51 tehopistettä, 14 maalia ja 37 syöttöpistettä. Desjardins on Flyers-historian toiseksi eniten otteluja pelannut ja toiseksi eniten pisteitä tehnyt puolustaja Mark Howen jälkeen.


title: Éric Desjardins

text: Desjardins edusti maataan kerran olympiatasolla, Naganon olympiakisojen kiekkoturnauksessa vuonna 1998. Hän pelasi turnauksessa, jossa Kanada jäi neljänneksi, kuusi ottelua jääden ilman pisteitä. Lisäksi hän edusti Kanadaa aikuisten tasolla myös vuoden 1991 Canada Cupissa, jonka Kanada voitti, ja vuoden 1996 World Cupissa, jossa maa sijoittui Yhdysvaltojen jälkeen toiseksi. Nuorten tasolla hän edusti maataan kaksissa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Hän oli vuonna 1988 voittamassa Kanadalle nuorten MM-kultaa.


title: Éric Desjardins

text: Éric Desjardins pelasi 17 kautta kattavan NHL-uransa aikana yhteensä 1143 runkosarjaottelua tehden niissä 575 tehopistettä, 136 maalia ja 439 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluita hänelle kertyi yhteensä 168, joissa syntyi 80 tehopistettä, 23 maalia ja 57 syöttöpistettä. Plusmiinustilastossa Desjardins saavutti positiivisen lukeman peräti 15:llä kaudella ja parhaimmillaan hän saavutti lukeman +30, mikä tapahtui kaudella 2002–2003.


title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Vilhelm I (24. elokuuta 1772, Haag – 12. joulukuuta 1843, Berliini), , oli Alankomaiden prinssihallitsija 1813–1815 sekä Alankomaiden kuningas ja Luxemburgin suurherttua 1815–1840. Hänen aikanaan Alankomaiden talous lähti nousuun ranskalaisvallan jälkeen.


title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Orania-Nassau-sukuisen kuningas Vilhelm I:n vanhemmat olivat Oranian viimeinen käskynhaltija Vilhelm V ja hänen vaimonsa Preussin Wilhelmina. Vilhelm oli vuoteen 1813 asti Oranian prinssi Vilhelm VI. Hän avioitui vuonna 1791 Preussin kuninkaan Fredrik Vilhelm II:n tyttären, (Frederica Louisa) Wilhelminan kanssa. Kuningas Vilhelm I sai kuningatar Wilhelminan kanssa neljä lasta:


title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Wilhelminan kuoltua 1837 Vilhelm avioitui kreivitär Henriette d’Oultremont de Wegimontin kanssa 1841 Berliinissä, missä hän kuoli 1843.


title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Vilhelm V oli Oranian perinnöllinen käskynhaltija, kun Ranskan vallankumousarmeija hyökkäsi Alankomaihin. Hän pakeni poikansa kanssa Englantiin. Toisin kuin isänsä, Vilhelm oli vahvaluontoinen, ja hän yritti saada tasavallan takaisin. Vuonna 1799 Vilhelm nousi maihin nykyisessä Pohjois-Hollannissa. Paikallinen hollantilaisväestö ei ollut tyytyväisiä prinssin saapumiseen. Joitakin paikallisia oranialaisia oli jopa teloitettu. Useitten pienehköjen taisteluitten jälkeen hänen oli pakko lähteä jälleen maasta. Napoleon Bonaparte antoi hänelle muutamia saksalaisia ruhtinaskuntia korvauksena menetetyistä alueista. Nämä ruhtinaskunnat takavarikoitiin, kun Napoleon hyökkäsi Saksaan 1806. Vilhelm sai tukea hänen preussilaisilta sukulaisiltaan.


title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Napoleonin hävittyä Leipzigin taistelussa lokakuussa 1813 Ranskan joukot perääntyivät kotimaahansa. Hollannin maakuntahallitus muodostettiin, ja Vilhelm kutsuttiin takaisin maahan. Aika oli otollinen prinssille, koska ranskalaiset olivat lähteneet maasta ja jättäneet Hollannin talouden heikkoon tilaan.


title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: 30. marraskuuta 1813 Vilhelm nousi maihin Scheveningenissä, mistä hän oli lähtenyt maanpakoon isänsä kanssa 18 vuotta aiemmin. Joulukuun kuudentena maakuntahallitus tarjosi hänelle kuninkaan arvonimeä. Vilhelm kieltäytyi ja ilmoitti, että hän nousisi valtaistuimelle vain, jos hänestä tulisi prinssihallitsija. Lisäksi Vilhelm vaati, että kansan oikeudet olisi turvattava perustuslailla. Perustuslaki antoi Vilhelmille lähes rajattomat valtaoikeudet, ja ministerit olivat vastuussa ainoastaan hänelle. Vilhelmistä tuli prinssihallitsija Amsterdamin Nieuwe Kerkissä 1813. Seuraavana vuonna hän sai ylimmän vallan koko Alankomaissa.


title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Napoleonin uhan noustua tämän paettua Elbalta Vilhelm julistautui Alankomaiden kuninkaaksi 16. maaliskuuta 1815. Hänen poikansa, tuleva kuningas Vilhelm II osallistui liittoutuneiden joukkojen yhteisenä komentajana Waterloon taisteluun. Kun Napoleon oli lähetetty maanpakoon Saint Helenalle, Vilhelm I hyväksyi uuden perustuslain, joka tarjosi edelleen hallitsijalle varsin laajan vallan.


title: Roscoe Lee Browne

text: Roscoe Lee Browne (2. toukokuuta 1922, Woodbury, New Jersey – 11. huhtikuuta 2007, Los Angeles) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka loi uraa televisiossa, teatterissa ja elokuvissa. Hänet tunnettiin tummasta bassoäänestään, ja useimmiten hän saikin näyteltäväkseen sivistyneitä ja arvovaltaisia roolihahmoja.


title: Roscoe Lee Browne

text: Alun perin hän oli urheilija, ja Pariisissa vuonna 1951 hän teki 800 metrin juoksussa uuden ennätyksen. Sittemmin hän joutui lopettamaan urheilijanuransa vammautumisen vuoksi.


title: Roscoe Lee Browne

text: Browne tuli tunnetuksi komediasarjasta "Kupla", jossa hän näytteli piikikästä ja sivistynyttä hovimestari Saundersia. Pienempiä rooleja hän näytteli muun muassa sarjoissa "Perhe on pahin", "Bonanza", "Apinoiden planeetta", "The Cosby Show", "A Different World", "Shield – lain varjolla" ja "Kova laki". Hän näytteli myös lukuisissa elokuvissa ja toimi äänenä muun muassa elokuvissa "Babe – urhea possu", "Babe suurkaupungissa" ja "Aarreplaneetta".


title: Roscoe Lee Browne

text: Browne kuoli syöpään Los Angelesissa 2007.


title: Ahvenanmaan väestö

text: Ahvenanmaan väestö oli vuonna 2008 27 456 henkeä, jotka asuvat yhteensä 65 saarella. Ruotsinkielisten osuus väestöstä on 92,0 %. Naisten osuus maakunnan väestöstä on 51 %. Ulkomaalaisia oli vuonna 2008 2 06 henkeä. Maakunnan väestöstä noin 40 % asuu Maarianhaminassa. Ahvenanmaalla on voimassa kotiseutuoikeusjärjestelmä ("hembygdsrätt"). Henkilöllä tulee olla kotiseutuoikeus, ennen kuin on mahdollista omistaa kiinteää omaisuutta saarella, äänestää maakuntapäivävaaleissa tai harjoittaa elinkeinoa.


title: Ahvenanmaan väestö

text: Ahvenanmaan bruttokansantuote henkeä kohden on jonkin verran Suomen keskiarvoa suurempi ja samaa luokkaa Uudenmaan maakunnan kanssa.


title: Ahvenanmaan väestö

text: Ensimmäisten ihmisten arvioidaan saapuneen Ahvenanmaalle noin 4200 eaa. Nämä olivat idästä saapuneita kampakeraamista kulttuuria edustaneita metsästäjä-keräilijöitä, jotka asuivat alueella kausiluotoisesti. Pysyvä asutus alkoi noin vuonna 2500 eaa. uuden lännestä suuntautuneen maahanmuuton myötä. Ahvenanmaalta, Jomalan Jettbölestä on löydetty Suomen ainoa säilynyt kivikautinen luuranko, joka on haudattu sikiöasentoon. Pronssikaudella läntisen pronssikulttuurin ydinalue rajoittui Ahvenanmaalle ja Suomen rannikolle Porvoon- ja Lapuanjokien välille


title: Ahvenanmaan väestö

text: Ahvenanmaan paikannimistön perusteella on arvioitu, että alueella on asunut suomenkielistä väestöä keskiajalle saakka. Useiden Ahvenanmaan paikannimien uskotaan pohjautuvan suomenkielisistä nimimuodoista. Keskiajalta alkaen Ahvenanmaalle ja ulkosaaristoon on muuttanut kalastajia, jotka ovat säilyttäneet suomen kielen parin sukupolven ajan.. Viimeisimmät kalastajat muuttivat alueelle Turunmaalta 1800-luvulla. Heidän jälkeläisensä muodostivat suomenkielisen väestönosan 1900-luvun alkupuolella. Vuonna 1910 Ahvenanmaalla asui vajaa 900 suomenkielistä.


title: Ahvenanmaan väestö

text: Suomenkielisiä maakunnassa asui 1 354 eli 5,0 prosenttia (2006). Suomenkielinen väestönosa on hieman kasvamassa. Nykyisin suurin osa suomenkielisistä asuu Maarianhaminassa ja Brändössä, joista Brändössä suomenkielisiksi rekisteröityneitä on yli 10 %. (Maarianhaminassa 5,6% suomenkielisiä) Suomenkielinen toiminta on Ahvenanmaalla vähäistä. Suomenkielisten yhdistys Ahvenanmaalla on Ahveniset ry, joka pyrkii muun muassa tuomaan Ahvenanmaan kirjastoihin lisää suomenkielisiä kirjallisuutta ja lapsille suomenkielisiä satutunteja. Yhdistys on kasvava ja saa koko ajan uusia jäseniä, varsinkin nuorista saarelle mantereelta muuttavista perheistä.


title: Ahvenanmaan väestö

text: Ahvenanmaa määritellään itsehallintolailla yksikielisesti ruotsinkieliseksi alueeksi. Suomea opetetaan oppiaineena ja sitä pyytäville järjestetään äidinkielen opetusta suomeksi. Suomen kansalaisilla on kuitenkin oikeus asioida valtion viranomaisissa ja oikeusistuimissa suomeksi. Kunnallisissa viranomaisissa vastaavaa oikeutta ei ole.


title: Ahvenanmaan väestö

text: Luterilaisella kirkolla ei ole Ahvenanmaalla omaa suomenkielistä seurakuntaa, mutta Maarianhaminan evankelis-luterilaisessa seurakunnassa järjestetään suomenkielistä toimintaa, kuten suomenkielisiä jumalanpalveluksia.


title: Martti Kononen

text: Martti Kononen on Eero Pasasen dekkareiden päähenkilö.


title: Martti Kononen

text: Kononen on keskusrikospoliisin rikostarkastaja. Hän on ylipainoinen ja näyttää presidentti Ahtisaarelta. Laihdutusta on kyllä yritetty tuloksitta. Kononen asuu ja liikkuu lähinnä Helsingin keskustassa, Töölön ja Kruununhaan alueilla. Hän siirtyy etätöihin kun keskusrikospoliisi muuttaa Vantaan Jokiniemeen. Oluen ystävänä Kononen kuluttaa ajastaan paljon Helsingin kapakoissa ja osa rikoksista selviääkin juuri kapakoissa tehdyn selvitystyön avulla. Konosen apurina on usein etsivä Sumanen. Virkaintoisesta komisario Hämäläisestä puolestaan aiheutuu harmia aina välillä.


title: Martti Kononen

text: Kirjojen kirjoittaja Eero Pasanen oli koulutukseltaan tekniikan tohtori ja työskenteli Helsingin kaupungin liikennesuunnitteluosastolla.


title: Richard Wright (muusikko)

text: Richard William ”Rick” Wright (28. heinäkuuta 1943 Hatch End, Lontoo – 15. syyskuuta 2008) oli englantilainen itseoppinut pianisti ja kosketinsoittaja. Hän oli yksi Pink Floyd -yhtyeen perustajajäsenistä.


title: Richard Wright (muusikko)

text: Wrightin tärkeimpiä sävellyksiä Pink Floydin kanssa ovat ”A Saucerful of Secrets”, ”Echoes” ja ”Shine On You Crazy Diamond”, sekä hänen instrumenttien osalta säveltämänsä ”The Great Gig in the Sky”, jonka lauluosuudet improvisoi Clare Torry.


title: Richard Wright (muusikko)

text: Wrightin tunnetuimpia täysin omia sävellyksiä ovat ”Us and Them” ja ”Summer ’68”.


title: Richard Wright (muusikko)

text: Wright toimi usein Pink Floydin taustalaulajana, mutta myös satunnaisesti päälaulajana. Wrightin suhde yhtyeen basistiin Roger Watersiin kuitenkin tulehtui niin pahasti, että Wright erotettiin yhtyeestä "The Wall" -albumin nauhoitusten aikana 1979, minkä jälkeen hänet palkattiin kiertuemuusikoksi samaiselle kiertueelle. Kiertue oli yhtyeelle taloudellisesti tappiollinen, mutta Wright sai palkkionsa, koska hän oli työsuhteessa Pink Floydiin.


title: Richard Wright (muusikko)

text: Wright otettiin takaisin yhtyeen riveihin Watersin lähdön jälkeen vuonna 1986. Myöhäiskauden Pink Floydin tuotannon merkittävimpiä kappaleita on Wrightin säveltämä ”Wearing The Inside Out” albumilta "The Division Bell". Nick Mason kirjoitti vuonna 2004 samaa nimeä mukailevan yhtyeen historiikin "Inside Out: A Personal History of Pink Floyd" (Weidenfeld & Nicolson, ISBN 978-0-297-84387-0).


title: Richard Wright (muusikko)

text: Wright osallistui Syd Barrettin toisen sooloalbumin "Barrett" (1970) äänityksiin David Gilmourin kanssa.


title: Richard Wright (muusikko)

text: Wrightin ensimmäinen sooloalbumi "Wet Dream" julkaistiin syyskuussa 1978. Albumilla vieraili Pink Floydin kiertuekitaristinakin toiminut Snowy White. Albumin kappaleista Wrightin käsialaa ovat paitsi kaikki ”Against the Odds”, jonka hän teki vaimonsa Julietten kanssa. Albumin kansitaiteen suunnitteli Hipgnosis, joka on tehnyt kansitaidetta myös Pink Floydille. Vuonna 1984 Wrightilla oli muusikko Dave Harrisin kanssa lyhytikäinen yhteistyöprojekti nimeltä "Zee", jonka materiaalista osa julkaistiin albumilla "Identity". Tyyliltään albumin musiikki oli elektronista poppia lievällä rock-vivahteella.


title: Richard Wright (muusikko)

text: Vuonna 1996 Wright julkaisi "Broken China" -nimisen albumin, joka lähenteli Pink Floyd -kauden albumien äänimaailmaa. Albumi käsitteli hänen kolmannen vaimonsa Millien kamppailua masennusta vastaan. Sinéad O’Connor vieraili albumilla muutaman kappaleen lauluosuuksissa.


title: Richard Wright (muusikko)

text: 2000-luvulla Wright toimi David Gilmourin kiertueilla kosketinsoittajana ja soitti tämän albumin "On an Island" (2006) nimikappaleessa urkuja ja kappaleessa ”The Blue” koskettimia laulaen joitakin vokaaliosuuksia.


title: Richard Wright (muusikko)

text: Wright kuoli kotonaan 15. syyskuuta 2008 sairastettuaan lyhyen aikaa syöpää. Hän oli kuollessaan 65-vuotias.


title: Ahvenanmaalaiset

text: Ahvenanmaalaiset ovat Suomeen kuuluvan Ahvenanmaan maakunnan asukkaita. Ahvenanmaalaisia elää maastamuutosta johtuen myös Ruotsissa, Suomen mannermaalla ja muissa Pohjoismaissa. Heidän määräkseen on arvioitu noin 65 000, mutta joidenkin ahvenanmaalaisten nationalistien mukaan heitä on jopa 75 000. Itse Ahvenanmaalla heitä on noin 26 000 henkilöä. Ahvenanmaalaisilla on selvästi muista suomenruotsalaisista eroava, oma identiteetti.


title: Ahvenanmaalaiset

text: Nykyisten ahvenanmaalaisten esivanhemmat ovat pääosin ruotsalaisia, jotka tulivat saarille 1100-luvulla Ruotsin valtakunnan laajentaessa aluettaan Suomeen. Tosin saarilla esiintyy myös varhaista suomalaisperäiseksi katsottua paikannimistöä. Saarilla asui luultavasti skandinaaveja jo viikinkiajalla, mutta esihistoriallisen ja keskiaikaisen asutuksen välillä saattaa olla 1000-luvulle ajoittuva asutuskatko.


title: Ahvenanmaalaiset

text: Saaret liitettiin Venäjän keisarikuntaan muun Suomen mukana vuonna 1809. Venäjä linnoitti saaret, mutta linnoitukset purettiin Oolannin sodan jälkeen tehdyn Pariisin rauhansopimuksen mukaisesti. 1800-luvulla ahvenanmaalaiset omistivat suuren kauppalaivaston, joka erityisesti kuljetti Australiassa tuotettua viljaa Euroopan markkinoille. Ahvenanmaalaisen laivaston asema heikkeni höyrylaivojen tullessa käyttöön, sillä suurin osa ahvenanmaalaisten laivoista oli purjelaivoja. Venäjän hallinto herätti ahvenanmaalaisissa vastustusta. Tämä kulminoitui vuonna 1905 tapahtuneeseen kapinaan, joka kukistettiin. Britannian ja Ranskan suostumuksella Venäjä linnoitti Ahvenanmaan uudelleen vuonna 1915. Linnoittaminen kasvatti nationalistisia liikkeitä edelleen. Monet ahvenanmaalaiset haaveilivat pääsystä takaisin Ruotsin yhteyteen.


title: Ahvenanmaalaiset

text: Suomen itsenäistyttyä vuonna 1917 se julisti Ahvenanmaan kuuluvaksi itseensä. Ahvenanmaalaiset järjestivät kansanäänestyksen, jossa enemmistö heistä äänesti maakunnan Ruotsiin liittämisen puolesta. Ruotsi tunnusti Suomen itsenäisyyden eikä tukenut virallisesti ahvenanmaalaisia separatisteja, vaikka Ruotsin yleinen mielipide oli selvästi näiden puolella. Ruotsi kuitenkin miehitti saariston sen ”suojelemiseksi” vuonna 1918, mutta vetäytyi saksalaisten tieltä samana vuonna. Kiista jatkui ja vuonna 1920 tilanne oli kiristynyt jo siten, että sodan uhka oli ilmeinen. Lopullisesti Ahvenanmaan kysymys ratkaistiin Kansainliitossa vuonna 1921. Saari jäi Suomen yhteyteen, mutta se sai huomattavan autonomian.


title: Ahvenanmaalaiset

text: 1960- ja 1970-luvuilla nationalismin vaikutus saarilla heikkeni. Monet ahvenanmaalaiset muuttivat Ruotsiin, mikä johti väkiluvun pienenemiseen. Ahvenanmaan talous sitä vastoin kasvoi turismin avulla. Turisteja houkuttelivat etenkin verovapaat tuotteet, joita myydään Ahvenanmaan kautta Ruotsiin menevillä laivoilla. 1970-luvulla Ahvenanmaa sai erillisen edustuksen Pohjoismaiden neuvostoon. Vuonna 1993 Ahvenanmaan itsehallintoa vahvistettiin entisestään.


title: Ahvenanmaalaiset

text: Suomen liittyminen Euroopan unioniin on herättänyt huolia saaren demilitarisoidun aseman puolesta sekä verovapaiden tavaroiden myymisen jatkuvuudesta. Lähes 70 % ahvenanmaalaisista saa tulonsa eri tavoilla turismiin liittyvistä ammateista. Ahvenanmaa on erityislainsäädännöllä EU:n ulkopuolella ja unionin kansalaisia voidaan estää ostamasta tontteja saarelta, tai perustamasta sinne yrityksiä.


title: Ahvenanmaalaiset

text: Ahvenanmaalaiset puhuvat suomenruotsista poikkeavaa ruotsin kielen murretta. Sillä on samanlaisia piirteitä sekä suomenruotsin, että Uplannin murteiden kanssa ja se luokitellaan yleensä ruotsin kielen itämurteisiin suomen- ja vironruotsin kanssa. Vaikutteita on tullut suomesta, venäjästä ja englannista. Paikallisessa murteessa on myös säilynyt monia vanhoja piirteitä, jotka ovat jo hävinneet Ruotsin mannermaalla puhutusta kielestä.


title: Aleksandr Rodzjanko

text: Aleksandr Pavlovitš Rodzjanko (, 13. elokuuta 1879 – 6. toukokuuta 1970) oli venäläinen kenraaliluutnantti, joka taisteli ensimmäisenä kaikkiaan kolmesta Luoteis-Venäjän armeijan komentajista Venäjän sisällissodassa Vironmaalla ja Petrogradin lähialueilla.


title: Aleksandr Rodzjanko

text: Aleksandr Rodzjanko oli Venäjän tsaarinaikaisen poliitikon Mihail Rodzjankon veljenpoika. Aleksandr sai sotilaskoulutuksena Venäjällä ja Ranskassa. Vuonna 1912 hänestä tuli eversti ja otti osaa ensimmäiseen maailmansotaan. Venäjän vallankumouksen jälkeen Rodzjanko sai apua englantilaisilta ja taisteli valkoisten vastavallankumouksellisten puolella Latviassa.


title: Aleksandr Rodzjanko

text: Vuonna 1919 valkoisen armeijan komentaja Nikolai Judenitš lähetti Rodzjankon Virosta Englantiin, jossa hänen piti saada taloudellista apua. Rodzjanko ei palannut Viroon, vaan muutti asumaan Saksaan. Hän kuoli 92-vuotiaana New Yorkissa.


title: Suurin lentoonlähtöpaino

text: Suurin lentoonlähtöpaino (, ) on ilmailussa käytettävä termi, jolla tarkoitetaan ilma-aluksen suurinta mahdollista lentoonlähtöpainoa. Termistä käytetään myös joissain tapauksissa muotoa "Maximum Take-Off Mass".


title: Suurin lentoonlähtöpaino

text: Lentoonlähtöpainon suuruuteen vaikuttavat monet tekijät, kuten sääolosuhteet, kiitotien pituus, ilmanpaine ja voimalaitteen teho.


title: Mihail Rodzjanko

text: Mihail Vladimirovitš Rodzjanko (; 20. helmikuuta 1859 Jekaterinoslavin kuvernementti – 24. tammikuuta 1924 Beodra, Jugoslavia) oli venäläinen poliitikko, joka toimi Venäjän keisarikunnan valtakunnanduuman viimeisenä puhemiehenä vuosina 1911–1917.


title: Mihail Rodzjanko

text: Rodzjanko oli oktobristien puolueen perustajia. Hänestä tuli vuonna 1911 duuman jäsen ja hieman myöhemmin duuman puhemies, kun edellinen puhemies Aleksandr Gutškov erosi. Rodzjanko oli vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen tärkeimpiä toimijoita. Hän oli duuman väliaikaisen komitean puheenjohtaja, ja juuri hän neuvotteli tsaari Nikolai II:n kanssa tämän kruunusta luopumisesta. Rodzjanko ei kuitenkaan tullut jäseneksi väliaikaiseen hallitukseen.


title: Mihail Rodzjanko

text: Rozjanko joutui bolševikkivallankumouksen jälkeen pakenemaan maasta vuonna 1920 Jugoslaviaan, jossa hän kuoli vuonna 1924. Hänen veljenpoikansa Aleksandr Rodzjanko taisteli valkoisten puolella Venäjän sisällissodassa.


title: Pohjankangas

text: Pohjankangas on noin 30 kilometrin pituinen harjumuodostuma Pohjois-Satakunnassa.


title: Pohjankangas

text: Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Kankaanpään kaupungin alueella. Aivan pohjoisin osa Pohjankankaasta on Karvian kunnan alueella ja kuuluu Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistoon. Kankaanpäässä oleva alue on lähes kokonaan valtion omistuksessa ja muodostaa Pohjankankaan ampuma-alueen, joka on kaikkiaan noin 20 kilometrin pituinen.


title: Pohjankangas

text: Pohjankangas alkaa Kankaanpään Niinisalosta, jonka eteläpuolelle se jatkuu parinkymmenen kilometrin pituisena Hämeenkankaan harjumuodostumana. Alueen eteläosassa on "Mustakeidas"-niminen keidassuo, jonka jälkeen alkaa varsinainen Pohjankankaan harju.


title: Hämeenkangas

text: Hämeenkangas on hieman yli 20 kilometriä pitkä harjujakso, joka sijaitsee Pohjois-Satakunnassa Kankaanpään ja Jämijärven alueilla.


title: Hämeenkangas

text: Hämeenkankaan korkein kohta on 185 metriin yltävä Soininharju Jämin lentokentän tuntumassa Jämijärvellä. Se on myös Satakunnan maakunnan korkein maastokohta. Harjujakson keskimääräinen korkeus merenpinnasta on 120–130 metriä ja sen reunamilla on laajoja soita. Osa soista on otettu turpeennostoalueiksi. Hiekan- ja soranottopaikkoja on vain satunnaisesti. Niinisalossa harjun kupeessa sijaitsee Valkiajärvi, joka laskee itään kohti Kyrösjärveä.


title: Hämeenkangas

text: Hämeenkankaan alue muistuttaa L-kirjainta, jonka pohjoispäässä on Niinisalon varuskunta. Alue jatkuu varuskunnasta noin kymmenen kilometriä etelään Kuninkaanlähteen leirintäalueen tuntumaan. Sen jälkeen harju kääntyy itään kohti Jämin lentokenttää ja jatkuu noin kymmenen kilometrin verran, kunnes päättyy hieman Ikaalisten puolella. Alueen leveys vaihtelee kolmesta viiteen kilometriin. Niinisalon varuskunnan pohjoispuolella harjumuodostuma jatkuu Pohjankankaan harjuna.


title: Hämeenkangas

text: Hämeenkangas on karua kangasmetsää, joka kasvaa ympäristöään selkeästi korkeammalla harjulla. Vallitsevana puulajina on mänty, mutta joukossa on myös satunnaisesti kuusta ja koivua. Alueen kasvillisuuteen kuuluu useita harvinaistuneita tai uhanalaisia lajeja.


title: Hämeenkangas

text: Maaperä koostuu pääasiassa hienojakoisesta hiekasta. Alueella on hyvä latuverkosto, ja maastossa on huomattava määrä uria. Opasteita ei kuitenkaan ole, joten Hämeenkankaalla tulee pääsääntöisesti liikkua kartan avulla. Urien varrella on valmiita laavuja, joiden käyttö on sallittua silloin, kun ne eivät ole puolustusvoimien käytössä.


title: Hämeenkangas

text: Hämeenkankaan harjoitusalueelta on vuodesta 1955 lähtien talvisin rakennettu latureitti Pirkan hiihdon reitin mukaisesti Tampereelle.


title: Hämeenkangas

text: Hämeenkangasta pitkin kulkee historiallinen, aikanaan Hämeestä Pohjanmaalle vienyt Kyrönkankaantie. Sitä pitkin kulkivat satoja vuosia sitten pirkkalaiset pohjoisilla eräretkillään. Tiellä alkoi postinkuljetus 1600-luvulla heti sen jälkeen, kun Ruotsi-Suomeen oli perustettu postilaitos. Tien varrella oli Hämeenkankaan alueella kolme kestikievaria silloisen päivämatkan päässä toisistaan: Niinisalossa, Jämijärven Sormenpellossa (lähellä nykyistä Jämin lentokenttää) ja Ikaalisten Vatulassa.


title: Hämeenkangas

text: Myös kahden Ruotsin kuninkaan tiedetään liikkuneen maantiellä. Kustaa II Aadolf matkusti sitä pitkin vuonna 1614 Ilmajoelta Hämeenlinnaan. Vuonna 1752 taas juuri valtaistuimelle noussut Aadolf Fredrik, joka oli tutustumassa Suomeen, pysähtyi seurueineen lepäämään ja ruokailemaan Kuninkaanlähteelle, joka sai nimensä muistoksi juuri tästä käynnistä.


title: Hämeenkangas

text: Kyrönkankaantie jäi pois käytöstä 1800-luvun puolivälin jälkeen ja siksi sen maisemakuva on säilynyt erämaisena nykypäiviin saakka.


title: Hämeenkangas

text: Hämeenkankaan harjoitusalue on Kankaanpään ja Jämijärven alueilla sijaitseva Niinisalon varuskunnan lähiharjoitusalue. Se toimii myös Metsähallituksen ylläpitämänä ulkoilumaastona.


title: Raamatun käsikirjoitukset

text: Raamatun käsikirjoitukset ovat käsin kirjoitettuja kopioita Raamatun tai sen osan alkuperäisestä tekstistä, joskin saman Raamatun osan eri käsikirjoituksissa eli manuskripteissä on tyypillisesti eroavaisuuksia yleensä tahattomien kopiointivirheiden johdosta. Käsikirjoituksia tutkii eräs eksegetiikan haara, isagogiikka.


title: Raamatun käsikirjoitukset

text: Uuden testamentin alkuperäiset tekstit on kirjoitettu papyrukselle sekä pergamentteihin. Papyrus ja pergamentti eivät säily ikuisesti, siksi kaikki alkuperäiset tekstit ovat aikoja sitten muuttuneet lukukelvottomiksi ajan tuhotessa ne. Sen tähden kaikki UT:n tekstit kopioitiin aina uudelleen ja näin alkuperäiset tekstit ovat säilyneet kopioina aina tähän päivään asti. Näistä alkuperäisistä kopioiduista teksteistä käytetään nimitystä käsikirjoitukset.


title: Raamatun käsikirjoitukset

text: Käsikirjoitukset voidaan jakaa papyrus- ja pergamenttikäsikirjoituksiin.


title: Raamatun käsikirjoitukset

text: Papyrus oli yleisin kirjoitusmateriaali Rooman valtakunnassa ajanlaskumme ensimmäisinä vuosisatoina. Papyrus oli materiaalina hyvin hauras, murentui käytössä, eikä kestänyt kosteutta ja oli epäkäytännöllinen kirjamuodossa. Siksipä kaikki säilyneet käsikirjoitukset ovatkin säilyneet hautautuneena paikoissa, joissa on äärimmäisen kuivaa — esimerkiksi Egyptissä.


title: Raamatun käsikirjoitukset

text: Egyptissä papyruskääröjä käytettiin ainakin kahdeksannelle vuosisadalle asti, vaikka pergamenttia oli käytetty jo ennen Kristuksen syntymää. Kolmannella vuosisadalla pergamentti syrjäytti papyruksen kaikkialla muualla. Neljännen vuosisadan alussa pergamenttikirjat ottivat papyruskääröistä selkävoiton. Hallituskaudellaan Konstantinus käski Eusebiuksen teettää 50 käsikirjoitusta pergamentille Bysantin kirkkojen käyttöön.


title: Raamatun käsikirjoitukset

text: Useat tärkeimmistä käsikirjoituksista ovat palimpsesteja. Palimpsesti on antiikkinen tai keskiaikainen, useimmiten pergamentille kirjoitettu käsikirjoitus, jonka alkuperäinen teksti on myöhemmin pyyhitty raaputtamalla pois ja korvattu uudella tekstillä. Kirjoitusmateriaalia kierrätettiin usein sen kalleuden takia. Monissa tapauksissa vanhempi teksti pystytään erottamaan uudemman tekstin alta, joko paljaalla silmällä tai sitten modernin tekniikan avulla.


title: D’oh!

text: D’oh! (lausutaan [tou], [dou] tai [dau]) on englanninkielinen hokema, joka on tullut tunnetuksi animaatiosarjasta "Simpsonit". Sarjan päähenkilö Homer Simpson lausahtaa ”d’oh!” aina, kun jokin menee odottamattomasti pieleen tai hän tajuaa olleensa väärässä.


title: D’oh!

text: Huudahduksen keksi Homerin ääninäyttelijä Dan Castellaneta. Alun perin huudahdus oli vain vaivainen ulvahdus, mutta Castellaneta muutti sitä vähitellen.


title: D’oh!

text:
Homerin ohella huudahdusta ovat käyttäneet myös hänen biologiset sukulaisensa – poika Bart, tyttäret Lisa ja Maggie, äiti Mona, isä Abe sekä velipuoli Herb. Satunnaisesti myös muutamat muut sarjan hahmot ovat käyttäneet sitä, muun muassa Marge, Hassu-klovni ja johtaja Burns.
D’oh!-huudahdus lisättiin vuonna 2001 "Oxford English Dictionary" -sanakirjaan.


title: Summer ’68

text: ”Summer ’68” on englantilaisen rockyhtye Pink Floydin musiikkikappale, joka julkaistiin albumilla "Atom Heart Mother" (1970). Kappaleen kesto on 5:28, ja sen on sanoittanut Rick Wright, joka myös laulaa kappaleen. Taustalaulajana toimii David Gilmour.


title: Meier (noppapeli)

text: Meier on saksalaisperäinen noppapeli. Se tunnetaan myös nimillä Mäxchen, Mäxle, Lügenmax, Schummelmax, Mexican, Meterpeter ja Einundzwanzig ("21"), joka tulee korkeimmasta numeroyhdistelmästä. Peliä pelataan noppaparilla ja pikarilla. Pelissä huomioon otettavat numeroyhdistelmät ovat alhaalta ylöspäin: 31, 32, 41, 42, 43, 51, 52, 53, 54, 61, 62, 63, 64, 65, 11, 22, 33, 44, 55, 66 ja 21.


title: Meier (noppapeli)

text: Pelin voittaja on viimeiseksi jäljelle jäänyt pelaaja. Pelaajat putoavat ennalta sovitun virhemäärän (esimerkiksi 3) jälkeen. Pelin kulku etenee vuoropohjaisesti siten, että aloittaja heittää pikarilla kahta noppaa. Katsottuaan oman tuloksensa heittäjä siirtää pikarin pöytää pitkin seuraavalle ja lausuu heittämänsä luvun. Seuraava pelaaja toimii jollakin seuraavista tavoista:


title: Meier (noppapeli)

text: Jos pelaaja epäonnistuu suuremman heittämisessä tai jos epäily osoittautuu aiheettomaksi tai jos seuraava pelaaja paljastaa hämäyksen, merkitään pelaajalle virhe. Kun ennalta sovittu virheiden määrä tulee täyteen, pelaaja putoaa pelistä.


title: Meier (noppapeli)

text: Tilanteessa, jossa pikari on heiton jälkeen kiertänyt kaikki pelaajat katsomatta ja se palautuu heittäjälle merkitään virhe:


title: Meier (noppapeli)

text: Liian nopea pikarin liikuttaminen ja pöydän mahdolliset epätasaisuudet saattavat vaikuttaa noppien asentoon ja siksi vuoronvaihto tapahtuu siten, että vastuu luvusta on aina viimeisellä liikuttajalla. Siksi heittäjä siirtää pikarin seuraavalle, jonka ennen siihen koskemistaan on päätettävä mitä tekee.


title: Grave Digger

text: Grave Digger on 1980-luvulla perustettu saksalainen metalliyhtye.


title: Grave Digger

text: Grave Digger nauhoitti elokuussa 2008 Principal studiolla uusimman albuminsa "Ballads Of A Hangman". Levy julkaistaan bändin keulahahmon mukaan tammikuun 9. päivä 2009. Levy oli kuitenkin vuotanut nettiin jo joulukuun 23. päivä. Laulaja Chris Boltendahl on sanonut vuonna 2006 yhtyeen virallisilla kotisivuilla, että Grave Digger jatkaa soittamista ja esiintymistä korkeintaan seitsemän vuotta.


title: Titaanitetrakloridi

text: Titaanitetrakloridi TiCl on titaanin ja kloorin yhdiste. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön - vaaleankeltainen neste. Titaanitetrakloridin moolimassa on 189,7 g/mol, sulamispiste -24,1 °C, kiehumispiste 136,4 °C, tiheys 1,7 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 7550-45-0.


title: Titaanitetrakloridi

text: Titaanitetrakloridia valmistetaan kuumentamalla titaanidioksidin ja pelkistimenä toimivan hiilen ja kloorin seosta. Titaanitetrakloridi reagoi veden kanssa muodostaen titaanioksidia. Tätä reaktiota käytetään puolijohdeteollisuudessa hyväksi titaanioksidikalvojen tekemisessä.


title: Titaanitetrakloridi

text: Titaanitetrakloridi on ärsyttävää joutuessaan iholle, silmiin tai keuhkoihin. Suurten määrien hengittäminen saattaa vahingoittaa keuhkoja kuolettavasti. Pienemmillä pitoisuuksilla titaanitetrakloridi aiheuttaa hengitettynä yskää ja puristavaa tunnetta keuhkoissa. Titaanitetrakloridi voi aiheuttaa palovammoja iholle. Ei ole todisteita, että titaanitetrakloridi olisi karsinogeeninen ihmisille.


title: Kristian Huselius

text: Kristian Huselius (s. 10. marraskuuta 1978 Haninge, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan sekä kotimaassaan että Pohjois-Amerikan NHL-sarjassa. NHL:ssä hän edusti kolmea eri seuraa kymmenen kauden aikana. Huselius voitti kahdesti Eliterienin mestaruuden, ja hänet palkittiin kerran Guldhjälmenillä, sarjan parhaana pelaajana. Ruotsin paidassa Huselius sai kahdesti MM-pronssia. Huseliuksen ura loppui vuonna 2013 AIK:ssa.


title: Kristian Huselius

text: Huseliuksen ammattilaisura alkoi kaudella 1996–1997 Eliterienin Färjestadissa. Pisteitä ei ensimmäisellä kaudella juurikaan kertynyt, mutta Färjestads voitti Elitserienin mestaruuden. mutta vuosi 1997 poiki varauksen NHL:ään. Varaajana toimi Florida Panthers, joka nappasi Huseliuksen varaustilaisuuden toisella kierroksella numerolla 47. Kausi 1997–1998 oli Färjestadin osalta jälleen menestyksekäs Elitserienissä, sillä joukkue voitti toisen perättäisen mestaruutensa.


title: Kristian Huselius

text: Ura Färjestadissa kesti kauden 1998–1999 puoliväliin, jolloin Huselius siirtyi Elitserienin kestomenestyjän Västra Frölundan riveihin. Jo ensimmäisellä kokonaisella Frölundan kaudella 1999–2000 otteluita kertyi 50 ja niissä tehopisteet 21 + 23 = 44. Kausi 2000–2001 tullaan kuitenkin Ruotsissa muistamaan Huseliuksen lopullisena läpimurtona. Tuolloin hän teki 49 ottelussa tehopisteet 32 + 35 = 67, ja varmisti näytöillään paikkansa tulevaksi kaudeksi NHL:ään. Huselius voitti Elitserienin pistepörssin ja teki myös eniten maaleja ja sai eniten syöttöpisteitä. Hänet palkittiinkin kauden päätteeksi Guldhjälmenilla Elitserien arvokkaimpana pelaajana.


title: Kristian Huselius

text: NHL-tulokaskausi 2001–2002 Florida Panthersin paidassa nostatti suuren huomion, kun Huselius keräsi 79 ottelussa tehot 23 + 22 = 45. Kauden päätteeksi Huselius valittiin NHL:n tulokaskentälliseen muun muassa Dany Heatleyn ja Ilja Kovaltšukin ohella. Tulokaskauden jälkeen Huseliuksen pistemäärät tulivat kuitenkin Florida-aikanaan vuosi vuodelta tasaisesti alaspäin. Tähän Huselius on kertonut syyksi Panthers-valmentaja Mike Keenanin, joka ei antanut hänelle tarpeeksi vastuuta, ja mies harkitsi jo paluuta Eurooppaan. NHL-työsulun myötä kaudella 2004–2005 Huselius kävi pelaamassa Elitserienissä Linköpingin riveissä 34 ottelua ja teki tehot 14 + 35 = 49. Lisäksi hän pelasi 4 pudotuspeliottelua Sveitsin A-liigan Rapperswil-Jonassa ja teki tehot 1 + 3 = 4. Työsulun aikana Ruotsissa herätti kohua raiskaustapaus, jossa Huseliuksen ja kolmen muun jääkiekkoilijan epäiltiin olevan mukana. Lopulta mitään näyttöä pelaajien syyllisyydestä ei löytynyt ja syytteet kumottiin.


title: Kristian Huselius

text: Kausi 2005–2006 alkoi Huseliuksen kannalta heikosti. Tehopisteitä ei syntynyt ja uusi valmentaja Jacques Martin piti Huseliuksen vaihtopenkillä ottelusta toiseen. Lopulta Huselius sai hyviä uutisia, kun hänet siirrettiin Calgary Flamesiin vaihdossa puolustaja Steve Montadoriin. Uudessa seurassaan hän ehti kauden päätteeksi pelaamaan 54 ottelua ja teki niissä 39 tehopistettä.


title: Kristian Huselius

text: Calgaryssä Huselius jatkoi tehokkaasti ja teki kaudella 2006–2007 piste-ennätyksensä 77 tehopistettä 81 ottelussa. Myös seuraavalla kaudella Huselius pääsi lähes samoihin lukemiin tehtyään 66 tehopistettä. Kesällä 2008 Huseliuksen Calgaryn pesti tuli kuitenkin päätökseen, kun hän teki neljän vuoden sopimuksen Columbus Blue Jacketsin kanssa. Huseliuksen kaksi ensimmäistä kautta Blue Jacketsissa olivat hyviä, mutta sitten häntä alkoivat vaivata loukkaantumiset. Kahden seuraavan kauden aikana hän pelasi yhteensä vain 41 ottelua 164 mahdollisesta. Huselius oli pitkään pelaamatta ja palasi kaukaloon joulukuussa 2012, kun teki sopimuksen Elitserien-seura AIK:n kanssa. Hän pelasi joukkueessa kuitenkin vain kolme ottelua ja ilmoitti sitten joutuvansa lopettamaan uransa lonkkavaivojen takia.


title: Kristian Huselius

text: Huselius aloitti maajoukkueuransa nuorisomaajoukkueissa, joissa hän oli Ruotsin vakiokalustoa. Hän pelasi 18-vuotiaiden EM-kilpailut vuonna 1996. Ruotsi sijoittui kilpailuissa pronssille. Nuorten MM-kilpailuissa Huselius edusti Ruotsia vuosina 1997 ja 1998.


title: Kristian Huselius

text: Miesten maajoukkueessa Huselius on pelannut Ruotsin arvokisajoukkueessa vuosien 2000, 2001 ja 2002 maailmanmestaruuskilpailuissa, joista kahdesta jälkimmäisestä hänellä on saavutuksena pronssimitali. Kaikkiaan Huselius on pelannut 80 maaottelua.


title: GM Korea

text: GM Korea on General Motors -yhtymän omistama, alkuaan eteläkorealainen autonvalmistaja. Se perustettiin 1971. Euroopassa GM Korean valmistamia autoja myytiin kymmenisen vuotta, kunnes Chevrolet-merkki vetäytyi Euroopasta 2010-luvun puolivälissä.


title: GM Korea

text: GM Korean autoissa käytetään muun muassa australialaisen Holdenin moottoreita ja muista Generalin Motorsin tuotteista muun muassa Opelin osia.


title: GM Korea

text: Tehdas osallistuu myös WTCC-kilpasarjaan. Ajokkeina ovat porrasperäiset Chevrolet Lacettit (Suomessa mallia myytiin Chevrolet Nubiran nimellä). Tallin kuljettajina toimivat Nicola Larini, Alain Menu sekä Rob Huff.


title: Niilo Liakka

text: Niilo Liakka (23. kesäkuuta 1864 Alatornio – 26. tammikuuta 1945 Helsinki) oli kanslianeuvoksen arvonimen saanut kansanvalistuksen edistäjä, maalaisliittolainen kansanedustaja ja ministeri. Liakka oli ministerinä yhteensä 1 027 päivää.


title: Niilo Liakka

text:
Niilo Liakka tuli ylioppilaaksi vuonna 1883 Oulun suomalaisesta lyseosta. Helsingin yliopistossa Liakka keskittyi historiaan ja suomen kieleen. Ylioppilasaikanaan hän toimi Kotikielen seuran sihteerinä 1886–1890. Liakka oli myös
Suomalaisen kansakoulun ystäväin ensimmäinen sihteeri. Liakka valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1889 ja maisterin arvon hän sai seuraavana vuonna. Liakka oli vahva suomalaisuusmies, mutta puheissaan kuitenkin maltillinen arvostaen myös ruotsin kieltä, koska se takasi yhteydenpidon koko Skandinaviaan.


title: Niilo Liakka

text: Liakka kuului myös Pohjalaisen Osakunnan suomalaisryhmän johtomiehiin. Maltillisena suomalaisena Liakka pääsi Uusi Suometar -sanomalehden toimitukseen tehden yhteistyötä Y. S. Yrjö-Koskisen ja Agathon Meurmanin kanssa. Liakka toimi vuosina 1890–1891 Turussa Aura-sanomalehden päätoimittajana. Merkittävin tämän ajan ystävyyssuhde syntyi historian tutkija Väinö Voionmaan kanssa. Voionmaan sisaresta tuli sittemmin Liakan aviopuoliso.


title: Niilo Liakka

text: Liakka oli 27-vuotias, kun Pohjalainen Osakunta lähetti hänet Tanskaan ja Ruotsiin tutustumaan sikäläisiin kansanopistoihin. Oppi Pohjoismaissa ei mennyt hukkaan, sillä Liakasta tuli Ilmajoen kansanopiston ensimmäinen johtaja vuonna 1892. Tässä tehtävässä hän oli 12 vuotta.


title: Niilo Liakka

text: Tämän jälkeen vuonna 1904 Liakka siirtyi syntymäseudulleen Alatorniolle Kivirannan kylään perustetun Peräpohjolan kansanopiston johtajaksi. Liakka joutui uuden tehtävänsä alkuvaiheessa suuriin vaikeuksiin johtuen sen ajan poliittista vastakkainasetteluista. Ensimmäinen sortokausi oli juuri päättymässä syksyn 1905 yhteiskunnallisten vastakkainasettelujen johdosta. Suomessa vanhasuomalaisten myöntyväisyysmiesten senaatti joutui eroamaan. Koska Liakka oli kuulunut poliittisesti vanhasuomalaisen Uusi Suometar -lehden toimituskuntaan, hän joutui Alatorniolla vaikeuksiin. Kansanopiston johtokunta tuki kuitenkin Liakkaa, ja hän sai jatkaa tehtävässään aina kesään 1908 asti.


title: Niilo Liakka

text: Liakka oli Kansanvalistusseuran sihteeri ja sen kalenterien toimittaja. Hän oli etätoimittajana tiedejulkaisussa Valo – tiedettä kaikille -nimisessä 1920-luvulla ilmestyneessä tiedelehdessä


title: Niilo Liakka

text: Liakka valittiin kansanedustajaksi vuoden 1919 ensimmäisissä vaaleissa maalaisliiton listalta.


title: Niilo Liakka

text: Liakka aloitti ministeriuransa Vennolan II hallituksessa 1921–1922 kirkollis- ja opetusministerinä, ja sen jälkeen hän oli Kallion ensimmäisessä hallituksessa 1922–1924 opetusministerinä ja vuonna 1924 muodostetussa Ingmanin II:ssa hallituksessa sosiaaliministerinä.


title: Niilo Liakka

text: Työstään kansanvalistajana Liakka sai kanslianeuvoksen arvonimen vuonna 1925.


title: Niilo Liakka

text: Liakan puoliso oli vuodesta 1893 Väinö Voionmaan sisar Flora Siveä Wallin (k. 1945), lapsia Armi, Laina, Sirkka ja Päivä. Kaksi lasta, Niilo ja Anna, kuoli pienenä. Liakan vävyn veli oli Akateemisen Karjala-Seurassa aktiivisesti toiminut Niilo Kärki. Tyttäristä Sirkka Liakka oli ensimmäinen TKK:n maanmittausosastolta valmistunut nainen ja samalla Pohjoismaiden ensimmäinen kenttätöissä toiminut naismaanmittari.


title: Bradley Nowell

text: Bradley Nowell (22. helmikuuta 1968 – 25. toukokuuta 1996) oli yhdysvaltalaisen ska-punk-yhtye Sublimen laulaja ja kitaristi. Hän syntyi muusikkoperheeseen Kalifornian Long Beachilla ja kuoli San Franciscossa heroiinin yliannostukseen 28-vuotiaana.


title: Animals (albumi)

text: Animals on vuonna 1977 julkaistu Pink Floydin albumi. Albumia innoitti George Orwellin kirja "Eläinten vallankumous", mutta toisin kuin neuvostovastainen Orwellin teos, "Animals" käsittelee kapitalistista kilpailuyhteiskuntaa ja arvostelee jyrkästi markkinatalousjärjestelmää ja muun muassa Mary Whitehousea.


title: Animals (albumi)

text: Levy äänitettiin tuolloin yhtyeen omistuksessa olleella Britannia Row -studiolla. "Wish You Were Here" -levyn teon ajoilta yhtyeelle oli jäänyt kaksi pitkää kappaleluonnosta, Roger Watersin säveltämä "Raving and Drooling" sekä Watersin ja David Gilmourin yhteistyösävellys "You Gotta Be Crazy". Raving and Droolingista kehittyi lopulta "Sheep" ja Gotta Be Crazystä "Dogs". Levy on Dogs-kappaletta lukuun ottamatta täysin Watersin kirjoittama ja säveltämä (David Gilmour hoiti osan sävellystyöstä Dogsilla), mikä kertoo Watersin kasvaneesta roolista. Richard Wright on aiempiin vuosiin verrattuna tällä albumilla jo melkoisen syrjässä - ei sävellyksiä eikä oikeastaan soolojakaan.


title: Animals (albumi)

text: Roger Waters suunnitteli levyn ulkoasun, ja toteuttajaksi valittiin aiempien Pink Floyd -levyjen tapaan Hipgnosis. Kansikuvassa nähdään Battersean hiilivoimalaitos, jonka piippujen välissä leijuu iso puhallettava sika. Siasta tuli klassinen elementti yhtyeen massiivisiin live-esiintymisiin.


title: Animals (albumi)

text: Levyn yleistunnelma on Orwellin klassikkoromaanin tapaan synkkäsävyinen. Yksi eläin kuvaa tiettyä ihmistyyppiä. "Koirat" ovat rahan perässä juoksevia liikemiehiä, jotka "tilaisuuden saadessaan puukottavat selkään". "Siat" ovat yhteiskunnan vallanpitäjiksi pyrkiviä häikäilemättömiä tyranneja ja porvaristoa. "Lampaat" ovat edellä mainittujen vallassa olevia tavallisia mutta kapeakatseisia ihmisiä, jotka elävät tietämättöminä yhteiskunnan tilasta.


title: Animals (albumi)

text: Siat ovat albumin alussa vallassa, jota aloittava raita "Pigs on the Wing Part 1" kuvastaa ja täten antaa pohjan albumin teemalle.


title: Animals (albumi)

text: "Dogs"-kappale kuvastaa koirien luonnetta: ne ovat itsekeskeisiä, kylmiä ja petollisia, ja puukottavat tilanteen salliessa selkään: "So that when they turn their backs on you, you'll get the chance to put the knife in". Koirat luulevat että kaikki muutkin ovat samanlaisia selkäänpuukottajia, eivätkä siksi tunne huonoa omatuntoa ("And you believe at heart, everyone's a killer"). Koirat kuitenkin ovat uhriasemassa, koska siat hallitsevat niitä niiden tietämättä; "Sometimes it seems to me as if I'm just being used."


title: Animals (albumi)

text: "Pigs (Three Different Ones)" kertoo yhteiskunnan valtaapitävistä ihmisistä verraten heitä sikoihin. Ne ovat viheliäisiä ja kylmiä muita kohtaan ("You're trying to keep our feelings off the street"). Siat ovat vallanpitäjiksi pyrkiviä riistäviä hallitsijoita.


title: Animals (albumi)

text: "Sheep"-kappaleessa perehdytään ylempien yhteiskuntaluokkien sorron tietämättöminä hyväksyviin ja valtavirran mukana ajelehtiviin kansalaisiin lampaina. Lampaat ovat tietämättömiä muiden eläimien ajatuksista ja suunnitelmista, kuitenkin tietäen että hieman jotain pahaa on suunnitteilla ("Only dimly aware of a certain unease in the air "). Lampaat saavat tietää että aavistus vaarasta oli oikea ("Now things are really what they seem. No this is not a bad dream.") Kappaleen lopussa lampaille kerrotaan koirien kuolleen. Siat varoittavat kuitenkin lampaita ja kehottavat niitä tekemään ohjeiden mukaan selvitäkseen. ("Have you heard the news? The dogs are dead. You better stay home and do as you're told. Get out of the road if you want to grow old") Syytä koirien kuolemaan ei mainita kappaleessa. Kappale Dogs viittaa siihen, että ne itse aiheuttivat kuolemansa. Koirat luultavasti kuolivat uupumukseen tai tekivät itsemurhan ("So have a good drown, as you go down, all alone, dragged down by the stone"). Sheepin päättävää aggressiivista kitarasooloa pidetään yleisesti itse konseptin päätöksessä vaiheena, jonka aikana lampaat heräävät 'horroksestaan' ja hyökkäävät sikojen luomaa yhteiskuntaa vastaan voittaen nämä.


title: Animals (albumi)

text: Levyn päättää "Pigs on the Wing"-duologian toinen osa, jossa kiteytetään koirien asema sikojen uhrina. Nekin ovat haavoittuvaisia, lopulta sikojen tuhoamia riiston kohteita samalla tavalla kuin lampaatkin ("Any fool knows a dog needs a home, a shelter from pigs on the wing").


title: Animals (albumi)

text:
A-puoli
B-puoli
Levyn päävokalisti on Waters, kappaleessa "Dogs" toisena päävokalistina on Gilmour


title: Lorne Greene

text: Lorne Greene (oikealta nimeltään Lyon Himan Green) O.C., LL.D. (12. helmikuuta 1915 Ottawa, Ontario – 11. syyskuuta 1987 Santa Monica, Kalifornia) oli kanadalainen näyttelijä.


title: Lorne Greene

text: Greene aloitti uransa Kanadan televisiossa. Matalan ja arvovaltaisen äänensä ansiosta hän menestyi uutistenlukijana ja sai lempinimen ”Kanadan ääni”. Kun Greene kertoi uutisissa toisen maailmansodan kauheuksista, katsojat alkoivat nimittää häntä ”tuhon ääneksi”.


title: Lorne Greene

text: Muutettuaan 1950-luvulla Yhdysvaltoihin Greene aloitti uran elokuvanäyttelijänä Hollywoodissa. Elokuvien lisäksi hän esiintyi myös radiossa ja televisiossa. Suuren yleisön tietoisuuteen hän tuli jo ensimmäisellä roolillaan television lännensarjassa "Bonanza", jossa hän näytteli Ben Cartwrightia. Toinen erityisen tunnettu rooli hänellä oli tieteissarjassa "Taisteluplaneetta Galactica", jossa hän esitti komentaja Adamaa.


title: Lorne Greene

text: Greenellä on kolme lasta.


title: Lorne Greene

text: Aktiivisen näyttelijänuransa päätyttyä Greene teki luonto-ohjelmia eri puolilla maailmaa – myös Suomessa. Ne olivat ehkä viihteellisempiä kuin muut luonto-ohjelmat, mutta katsojia niillä riitti.


title: Lorne Greene

text: Lorne Greene menehtyi 72-vuotiaana keuhkokuumeeseen.


title: Lorne Greene

text: Kanadan posti julkaisi Greenen kunniaksi postimerkin vuonna 2006.


title: Fisksätra

text: Fisksätra on asuinalue ja taajama Nackan kunnassa Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 475 asukasta. Fisksätra on koko Ruotsin tiheimmin asuttu taajama: väestötiheys on yli 7 000 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Fisksätra

text: Alueelle rakennettiin vuosina 1971–1974 suurehko kerrostalolähiö. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Tukholman keskustasta itään. Sen suunnittelivat arkkitehdit Tore Forsman, Ulf Snellman ja Kjell Rosenberg. Aluetta leimaavat suurien kerrostalojen rakennusmassat ja niiden väliset viheristutuksin koristellut pihat leikkipaikkoineen. Kerrostalojen ympäristö on luonnonläheistä merenrantaa ja metsiä. Vuonna 1996 Stena Fastigheter AB otti alueen rakennuskannan hallintaansa. Sen jälkeen on tehty piharemontteja, mutta yhtään julkisivukorjausta ei ole tehty rakennusten valmistumisen jälkeen.


title: Fisksätra

text: Tukholman Slussenilta alkavalla Salstjöbanalla on asema Fisksätrassa, matka keskustaan vie noin 20 minuuttia. Seuraava asema Slussenin suuntaan on Östervik, Saltsjöbadenin suuntaan Igelboda. Slussenilta on edelleen vaihtoyhteys Tukholman Tunnelbanan reiteille. Linja-auto 465 hoitaa liikennettä kunnan keskustaan Nackaan. Linja numero 495 palvelee yöliikenteessä. Tukholman ja Saltsjöbadenin välinen moottoritie kulkee Fisksätran vierestä.


title: Fisksätra

text: Alueella on pienvenesatama, kansainvälinen koulu, montessorikoulu, urheiluhalli, jalkapallo- ja urheilukenttä ja golfkenttä. Siellä on myös terveysasema ja kauppoja.


title: Kaliumkloridi

text:
Kaliumkloridi KCl on kaliumista ja kloorista koostuva väritön, hygroskooppinen (vettä itseensä imevä), hyvin veteen liukeneva ja palamaton kiteinen aine. Kaliumkloridin moolimassa on 74,6 g/mol, sulamispiste 770–773 °C, härmistymislämpötila 1 500 °C, tiheys 1,98 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero on 7447-40-7.
Suun kautta kaliumkloridin LD on noin 2,5 g/kg. Suoraan suoneen annettuna LD on vähän yli 100 mg/kg (7,6 grammaa 75 kg painavalle). Suuret annokset aiheuttavat hyperkalemian ja siitä johtuvan sydänlihaksen sähkötoiminnan häiriön ja edelleen sydänpysähdyksen. Suurin osa kaliumista ihmiskehossa sijaitsee lihaksissa, joissa se elektrolyyttinä toimii hermoimpulssien välittäjänä. Letaaliannoksena annetun kaliumkloridin aiheuttama hyperkalemia häiritsee sydänlihaksen hermoimpulssien kulkua tehden sydänlihaksesta liikaa sähköä johtavan, jolloin hermoimpulssit menevät suoraan lihaksen läpi, eikä sydän enää reagoi niihin. Tämä aiheuttaa sydämen pysähtymisen. Tajuissaan olevalle se aiheuttaa samanlaiset kivut kuin sydänkohtauksessa.


title: Norman Angell

text: Sir Ralph Norman Angell Lane (26. joulukuuta 1872 – 7. lokakuuta 1967) oli englantilainen kirjoittaja ja työväenpuolueen kansanedustaja. Hän vietti nuoruudessaan seitsemän vuotta Kaliforniassa, ensin cowboyna, myöhemmin lehtimiehenä. Englantiin palattuaan hän liittyi työväenpuolueeseen ja nousi sen kansanedustajaksi 1929–1931.


title: Norman Angell

text: Angellin tunnetuin teos on vuodelta 1909 nimeltään "Europe's Optical Illusion". Se kertoo taloudellisen ja poliittisen vallan jakautumisesta ja suhteesta toisiinsa. Joidenkin mukaan työn ilmestymisen jälkeen toteutuneet kaksi maailmansotaa traagisesti todistavat Angellin olleen oikeassa.


title: Norman Angell

text: Angell sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1933.


title: Evoluutioteorian historia

text: Evoluutioteorian historia on melko pitkä, sillä jo eräät antiikin filosofit arvelivat, että eläimet ovat saattaneet muuttua ajan myötä. Antiikin aikana pohdinnat evoluutiosta jäivät kuitenkin vain ajatuksen asteelle. Euroopassa antiikin ajan pohdinnat jäivät pitkäksi aikaa varjoon Rooman valtakunnan luhistuttua, mutta esimerkiksi jatkuivat islamilaisessa maailmassa, josta latinankielisiä käännöksiä lopulta ilmaantui myös Eurooppaan. Ajan henki oli Euroopassa pitkään epäsuotuisa, sillä kristinuskon Raamattu oli suurin auktoriteetti huomattavankin pitkään, eikä evoluutioajatuksia voitu hyväksyä saati sitten edes pohdittu.


title: Evoluutioteorian historia

text: 1600-luvun lopulla englantilainen naturalisti John Ray määritteli ensimmäisenä lajin nykyaikaisella tavalla. Hänen määritelmäänsä ei kuitenkaan voida soveltaa muun muassa suvuttomasti lisääntyviin lajeihin. Hän määritteli lajin olevan eläinten tai kasvien ryhmä, jonka jäsenet muistuttavat toisiaan enemmän kuin muiden vastaavien ryhmien jäseniä. Saman ryhmän lajit voivat risteytyä keskenään, mutta eivät toisten ryhmien jäsenten kanssa. Rayn käsityksen mukaan kaikki elävät olennot kuuluvat johonkin lajiin, ovat muuttumattomia ja pysyviä. Kaikki lajit olivat syntyneet Raamatussa kuvatulla tavalla ja niille oli annettu ominaisuudet luomisen yhteydessä.


title: Evoluutioteorian historia

text: Nykyaikainen evoluutioajattelu sai alkunsa 1700- ja 1800-luvuilla . Ensimmäisiä uuden ajan ajattelijoita ja tutkijoita olivat 1700-luvun ranskalaiset valistuksen ajan filosofit. Valistuksen aika merkitsi läpimurtoa tieteen ja tutkimuksen saralla. Evoluutiosta kirjoitti ja keskusteli esimerkiksi aikakautensa tunnetuin biologi Georges Buffon. Buffonin edistykselliset ajatukset torjui erityisesti teologinen tiedekunta, ja hän joutui peruuttamaan kehitykseen viittaavat kannanottonsa.


title: Evoluutioteorian historia

text: Charles Darwinin isoisä, lääketieteen tohtori Erasmus Darwin oli 1700-luvun jälkipuoliskolla arvostettu tutkija Englannin tiedeyhteisöissä. Hän sai vuonna 1767 suuren määrän Englannin kanavaverkoston tunnelista kaivettuja fossiileita tutkittavakseen. Monet fossiileista muistuttivat nykyisiä eläimiä, mutta olivat kuitenkin eri lajia. Hänelle syntyi ajatus, että eläinten on täytynyt kehittyä vähitellen. Hän jatkoi ajatustaan loogisesti pidemmälle päätyi johtopäätökseen, että kaikella nykyisellä elämällä on täytynyt olla yhteinen alkuperä. Hän esitti alkuperän olleen meressä syntynyt mikroskooppisen pieni "elävä säie". Hänen suurimpia esteitään kuitenkin oli ajan henki, joka ei suosinut moisia ajatuksia. 1700-luvulla uskonnolla ja kirkolla oli huomattavasti enemmän vaikutusvaltaa, kuin sata vuotta hänen jälkeensä eläneen pojanpoikansa aikaan, joka vielä silloinkin joutui arvostelijoiden hampaisiin. Taikausko ja tietämättömyys olivat valloillaan vielä hallitsevassa luokassa, eikä hän voinut riskeerata työpaikkaansa ja toimeentuloaan. Hän kuitenkin kirjoitti aikansa merkittävimmän lääketieteellisen teoksen vuonna 1794 julkaistun kirjan "Zoonomia". Kirjan lopussa hän toi esille ajatuksen lajien muuttumisesta, mutta se jäi monelta huomaamatta. Hän toi esiin muun muassa luonnonvalinnan, olemassaolotaistelun ja parhaiden yksilöiden eloon jäämisen, kaikki keskeisiä ajatuksia hänen syntymättömän pojanpoikansa mullistavassa kirjassa. Hänen kehitystä koskevat ajatuksensa tehtiin kuitenkin naurettaviksi ja mitätöitiin. Hänen ajatuksillaan oli kuitenkin merkittävät vaikutukset 1800-luvun myöhempään evoluutiotutkimukseen.


title: Evoluutioteorian historia

text: Jean Baptiste Lamarck esitteli 1802 täydellisen evoluutioteorian ja täydensi sitä 1809 kirjassaan ""Eläintieteen filosofia"", mutta hänen työtoverinsa, kirjaimellisesti Raamattuun uskova aikansa vaikuttavimpia henkilöitä ollut, luonnonhistorian professori Georges Cuvier tyrmäsi sen arvovallallaan. Cuvier teki Lamarckin ajatukset naurettavaksi. Hän löysi niistä puutteita ja virheitä, mutta häneltä jäi huomaamatta että evoluutioteorian lukuisat kohdat, jotka olivat täysin oikein. Tärkein Lamarckin perusajatus oli, että eliöt ovat muuttuneet vähitellen ja sopeutuneet ympäristöönsä. Ehkäpä Cuvierin tunnetuin lentävä lausahdus oli "fossiilista ihmistä ei ole olemassa." Cuvier kuoli 1832 mutta hänen ehdoton auktoriteettinsa jäi painostamaan tutkijoita. Lamarckin ajatukset tehtiin naurettaviksi esimerkiksi kokeella, jossa eläviltä hiiriltä leikattiin hännät pois sukupolvi toisensa jälkeen, ja aina ne kasvoivat yhtä pitkiksi. Nykyisin moisen kokeen tekeminen tekisi lähinnä sen suorittajan naurettavaksi. Lamarck ei pystynyt vastaamaan kritiikkiin. Hän kuoli 85-vuoden iässä sokeutuneena ja unohdettuna. Lamarckin ajatukset kuitenkin vaikuttivat voimakkaasti myöhempiin ajatuksiin evoluutiosta, eikä vieläkään lamarkismi ole täysin kuollut.


title: Evoluutioteorian historia

text: Biologiset evoluutioteoriat tulivat tunnetuksi vasta 1859. Silloin julkaistiin Charles Darwinin ""Lajien synty luonnollisen valinnan vaikutuksesta"". Kirja syntyi viisi vuotta kestäneen maailmanympärimatkan aikana tehtyjen havaintojen innoittamana. Darwinia innoitti erityisesti hänen isoisänsä teos sekä lisäksi englantilaisen papin, Thomas Malthusin 1798 ilmestynyt teos "Essay on the Principle of Population". Teos vahvisti hänen käsitystään luonnonvalinnasta. Darwin valmisteli kirjaa useita vuosia, keräsi siihen todistusaineistoa ja ajatuksia havainnoimalla, tutkimalla ja kirjeenvaihdon kautta. Darwinin ajatukset eivät kuitenkaan olleet uusia, eivätkä ne syntyneet tyhjästä. Hän myös kertoo sen kirjassaan, jossa hän luettelee evoluutioajatuksia esittäneitä henkilöitä. Darwinin suuri ansio oli, että hän esitti ajatuksensa loogisesti sekä keräsi niitä tukemaan valtavan määrän todistusaineistoa ja esimerkkejä. Näin hän pystyi puolustamaan teorioitaan lajinkehityksestä epäilijöitä vastaan. Myös 1800-luvulla luonnontieteellinen tietämys oli noussut riittävälle tasolle, ja ajan henki oli sopiva.


title: Evoluutioteorian historia

text: 1920- ja 1930-luvuilla osin virheellisen darwinismin korvasi synteettinen evoluutioteoria (moderni synteesi). Nykyinen teoria ei ole tarkalleen ottaen darwinismia, mutta siitä puhuvat nykyisin lähinnä luomisuskoiset. Synteettiseen evoluutioteoriaan vaikuttivat ajan kehittyneet tutkimusmenetelmät ja uudet oivallukset biologiassa. Geenien yhteisvaikutuksen lopputuloksena on kokonaissopeutuminen. Populaatioissa geenit vaihtuvat yksilöiden risteytyessä ja niin syntyy geenivirtoja. Jos populaatiot eristäytyvät ja eri suuntiin tapahtuva kehitys jatkuu riittävän pitkään, syntyy uusia lajeja eli tapahtuu lajiutuminen. Synteettisen teorian mukaan evoluutio on vähittäistä, mutta siinä saattaa tapahtua hyppäyksiä, esimerkiksi jos sattuma puuttuu peliin.


title: Evoluutioteorian historia

text: Nykyinen käsitys evoluutiosta on pääasiassa peräisin 1970- ja 1980-luvuilta. Se on muuttanut muotoaan kaavamaisesta pois. Lajinkehityksen katsotaan olevan nykyään hyvinkin erilaista eri tilanteissa eri lajeilla. Synteettisen ajan jälkeen on seurannut vapaamman ajattelun aika. Kehitystä ei aina haluta rajoittaa tiettyihin kaavamaisuuksiin. Jaksottaisen tasapainon mallin mukaan kehitys voidaan jakaa pitkiin suvantovaiheisiin, jolloin muutosta ei tapahdu juurikaan, ja erittäin nopean kehityksen pyrähdyksiin.


title: Evoluutioteorian historia

text: Nykyinen käsitys evoluutiosta on muuttunut Darwinin ajoista. Darwinin elinaikana ei vielä tunnettu molekyylibiologiaa, eikä mitään esimerkiksi DNA:sta.


title: Evoluutioteorian historia

text: Evoluutio on historiallinen prosessi, eikä sitä voida todistaa perinteisillä väitteillä tai menetelmillä, joilla todistetaan puhtaasti fysikaaliset tai funktionaaliset ilmiöt. Tietyt evolutiiviset tapahtumat, ja evoluutio kokonaisuudessaan on pääteltävä havaintojen perusteella. Näitä päätelmiä on testattava yhä uudestaan uusia havaintoja vasten, jolloin alkuperäiset havainnot saavat vahvistusta tai ne kumoutuvat. Evoluutioteoria ei nykyisin ole pelkkä teoria, vaan tiedemiehet ovat hyväksyneet sen tosiasiana ylivoimaisen todistusaineiston vahvistamana. Nykyisin evoluutio on melko hyväksytty ajatus länsimaisissa myös tavallisten ihmisten keskuudessa, poikkeuksena eri kulttuuritaustat omaava Yhdysvallat.


title: Evoluutioteorian historia

text: Suomessa evoluutioteoriaa esiteltiin ensimmäistä kertaa Suomen Tiedeseuran 25-vuotisjuhlakokouksessa vuonna 1864. Eläintieteen professori Fredrik Wilhelm Mäklin ei osannut antaa arvoa evoluutioteorialle, ja "Tiedeseuran ystävät" laativat vastalauseen "Helsingfors Dagbladiin". Adolf Erik Nordenskiöld kirjoitti Darwinin teorian puolesta "Litterär Tidskriftissä". Suomen kielellä darwinismia esitteli ensimmäisenä A. J. Mela Savo-karjalaisen osakunnan vuosijuhlassa helmikuussa 1872 pitämässään esitelmässä ”Ihmisen synty”.


title: Evoluutioteorian historia

text: Vuonna 1889 käytiin kuuluisa ”uskonsota Jyväskylässä”. Eero Erkon toimittama "Keski-Suomi" aloitti kirjoitussarjan "Ihmiskunnan lapsuuden ajoilta". Siitä syntyi kiivas keskustelu, ja evoluutioteoriaa puolustivat Kuopiosta Minna Canth ja Juhani Aho.


title: Evoluutioteorian historia

text: Darwinin polveutumisoppi ja käsitys luonnonvalinnasta vakiintuivat jo 1900-luvun vaihteessa sekä yliopiston että koulujen biologian (luonnonhistorian) opetukseen Suomessa. Tämä oli paljolti J. A. Palménin, J. P. Norrlinin ja A. J. Melan vaikutusta. Darwinin valintaoppia kehityksen selittäjänä eivät tosin edes kaikki suomalaiset filosofit hyväksyneet vielä paljon myöhemminkään.


title: Slussen

text: Slussen on alue Vanhan kaupungin ja Södermalmin rajalla Tukholmassa. Nimensä se on saanut vieressä sijaitsevan veneliikennettä palvelevan sulun mukaan, joka on rakennettu Mälarenin eteläisempään lasku-uomaan, Söderströmiin. Slussenilla sijaitsee Tukholman metron Slussenin metroasema ja Saltsjöbananin pääteasema. Sen välittömässä läheisyydessä sijaitsee vanhakaupunki ja Södermalmstorg. Huomattava maamerkki on viereinen Katarina-hissi.


title: Slussen

text: 1930-luvulla Slussenille rakennettiin uusi "Karl-Johansslussen"-sulku. Vuonna 1935 avattu sulku on mitoiltaan 75 metriä pitkä, 10 metriä leveä ja 3,5 metriä syvä. Samassa yhteydessä rakennettiin neliapilan muotoinen eritasoristeys. Jalankulkijoille varatut sininen, keltainen ja vihreä käytävä yhdistivät rakennuksen eri osat toisiinsa.


title: Slussen

text: Slussen edusti rakennusaikanaan mullistavaa liikenne- ja kaupunkisuunnittelua. Se yhdistää tärkeimmät katuyhteydet, linja-auto-, rautatie- ja metroverkoston pienessä tilassa. Tämän lisäksi se välittää myös vesiliikennettä sulkujensa kautta. Toisaalta se on saanut osakseen kritiikkiä betonin runsaasta käytöstä rakenteissa, jotka eivät ole kestäneet rajusti lisääntynyttä liikennekuormitusta ja ovat vanhuuttaan alkaneet rapautua. Vuonna 2005 suuri osa Slussenista suljettiin liikenteeltä, koska sen ei enää katsottu kestävän raskasta liikennettä. Viime vuosina suunnitelmat mittavasta peruskorjauksesta ovat olleet pohdinnan alla. Monet sen alkuperäiset rakenteet ovat huonokuntoisuutensa vuoksi käyttökelvottomia. Lehdistössä käydyn värikkään keskustelun perusteella on käynyt ilmi että monet tukholmalaiset pitävät Slussenia yleisesti kaupunkia rumentavana ja sen voisi purkaa kokonaisuudessaan.


title: Slussen

text: Tukholman kaupunginvaltuusto päätti joulukuussa 2011 että Slussen puretaan uuden rakennelman tieltä. Slussenin uudistamisesta on kiistelty vuosia. Uudistustöiden hinnaksi arvioitiin kahdeksan miljardia kruunua eli 900 miljoonaa euroa. Purkutyöt aloitettiin lopulta heinäkuussa 2016 ja uuden Slussenin on määrä olla valmis vuonna 2025.


title: Slussen

text: Slussenin eritasoliittymän ja asemien alueella oli 1960-luvulta alkaen huomattavan paljon rappioalkoholisteja, sillä monikansirakenne tarjosi suojaa säätä vastaan. Merkittävä osa paikalla olleista alkoholisteista oli suomalaissyntyisiä. Heitä kuvaamaan suomen kieleen syntyi joksikin aikaa käsite ”Slussenin sissit” () . Heistä tekivät Toivo Kärki ja Juha ”Watt” Vainio 1968 samannimisen kappaleen. Notkea Rotta mainitsee slussenin sissit kappaleessa Kaupungin Vauhdissa. Aarre Haunia julkaisi 1973 rikosromaanin "Slussenin sissit" (Weilin + Göös). Sissit myivät pimeää alkoholia ja tekivät pikkurikoksia. Slussenissa majaili aikoinaan ja pyöritti Slussenin viinanmyyntiä myös sittemmin pornokauppiaaksi ryhtynyt Tom Sjöberg.


title: Ruotsalainen viittomakieli

text: Ruotsalainen viittomakieli on Ruotsissa käytetty viittomakieli. Sillä on noin 30 000 käyttäjää.


title: Ruotsalainen viittomakieli

text: Yhteneväisyyksiä on portugalilaisen ja suomalaisen viittomakielen kanssa. Suomalainen viittomakieli kehittyi ruotsalaisesta 1800-luvun puolivälissä. Ruotsalainen viittomakieli on osittain ymmärrettävissä suomalaisen, tanskalaisen ja norjalaisen viittomakielen kanssa.


title: Ruotsalainen viittomakieli

text: Ruotsalainen viittomakieli on ollut käytössä 1800-luvun alusta alkaen ja ensimmäinen kuurojen koulu perustettiin vuonna 1809. Kuurojen kouluja on nykyisin viisi ja ruotsalaista viittomakieltä voi opiskella myös Tukholman yliopistossa.


title: Malminkartanonhuippu

text: Malminkartanonhuippu () eli Malminkartanon täyttömäki on Helsingin korkein paikka Malminkartanon osa-alueella. Se yltää noin 91 metrin korkeuteen merenpinnasta. Malminkartanonhuippu on syntynyt vuosina 1976–1996, kun rakentamisen ylijäämämassoja on kasattu Malminkartanon pohjoisosaan Helsingin ja Vantaan rajan tuntumaan.


title: Malminkartanonhuippu

text: Mäki sijaitsee Helsingin luoteiskulmilla Malminkartanon kaupunginosassa. Mäen länsipuolella on Konalan teollisuusalue. Malminkartanonhuippu muodostaa osan viheralueesta, joka Helsingissä jatkuu kapeana (joskus Länsipuistoksi kutsuttuna) vihersormena Etelä-Haagaan. Viherväylä jatkuu Malminkartanonhuipun pohjoispuolella Vantaan Vapaalaan ja Myyrmäkeen ja jatkuu edelleen Kehä III:n yli pohjoiseen laajoille Länsi-Vantaan pohjoisosien pelto- ja viheralueille. Viheralueyhteys yhdistää Keskuspuiston ja Pohjois-Espoon. Lännessä alue liittyy Espoon Lintuvaaraan, sekä edelleen viherkäytävänä Laajalahteen. Huippu sijaitsee myös osana ns. liikuntasormea, joka on pohjois-eteläsuunnassa kulkeva viheralueakseli ja jonka varressa on liikunnallisesti suuntautuneita alueita (esim. Myyrmäen urheilupuisto).


title: Malminkartanonhuippu

text: Alueella on monipuolisia mahdollisuuksia esimerkiksi liikuntaan ja luonnon tarkkailuun. Huippukohta toimii myös näköalapaikkana. Tämänhetkisiä tärkeitä toimintoja ovat esimerkiksi kävely, juoksu, koiranulkoilutus, maastopyöräily ja hiihto. Itärinteessä sijaitsee pulkkamäki ja alamäkipyöräilyn pääalue. Myös huipulle kulkevat portaat ovat ahkerassa käytössä. Huipun viereinen Malminkartanonkenttä on esimerkiksi luistelu- ja jalkapallokäytössä.


title: Malminkartanonhuippu

text: Huipulle on sijoitettu Hanna Vainion suunnittelema ympäristötaideteos "Tuulet ja suunnat". Täyttömäen korkeimmalla kohdalla on taideteoksen lipputankoihin kiinnitetyistä värillisistä tuulipusseista koostuva osa. Mäenharjan reunalla sijaitsee toinen osa, kantakaupungin suunnasta huippua kohti osoittava nuoli, joka on tehty suomalaisesta kalkkikivestä sekä Finlandia-talon marmorista. Taideteos on jo hyvin kulunut, tuulipusseja ja ruohottuneita kalkkikiviraitoja on jouduttu uusimaan vuosittain.


title: Malminkartanonhuippu

text: Täyttömäen huipulle johtavat portaat alkavat mäen itäpuolelta, läheltä Helsingin sisäisen liikenteen bussilinjojen 39N, 51 ja 37 päätepysäkkiä. Portaissa on 426 askelmaa ja ne ovat Helsingin pisimmät. Huipulla on penkkejä. Useilla seutuliikenteen Vihdintietä pitkin kulkevilla busseilla pääsee mäen toiselle puolelle, josta johtaa loivempi hiekkareitti mäen huipulle.


title: Malminkartanonhuippu

text: Mäellä oli käytössä 1980- ja 1990-luvun vaihteessa maksullinen hiihtohissi, mutta toiminta ei ollut kannattavaa. Lisäksi alhaalla toimi parhaina vuosina kahvio.


title: Malminkartanonhuippu

text: Täyttömäen laajentamisesta on luovuttu ja alue on Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunnan kesäkuussa 2006 asettamassa rakennuskiellossa. Mäen virkistyskäyttöä pyritään monipuolistamaan käyttäjien toiveiden mukaisesti, lisäksi kasvillisuutta aiotaan hoitaa ja kehittää. Polku- ja raittiverkostoa ollaan kehittämässä ja huipulle tehdään uudet portaat.


title: Malminkartanonhuippu

text: Lähivuosina muutospaineita Malminkartanonhuipun virkistyskäytölle, sekä laajemmin tälle Länsi-Helsingin, Espoon ja Vantaan yhtenäiselle viherväylälle saattavat tuoda Honkasuon pientaloalueen rakentaminen, joka aloitettiin helmikuussa 2013 sekä alustava Kehä II:n suunnitelma. Kehä II tulisi alittamaan huipun pohjoispuolelta tunnelissa. Mäen luoteispuolelle on jo noussut asfaltti- ja öljyteollisuuden rakennelmia.


title: Louis Prima

text: Louis Prima (7. joulukuuta 1910 New Orleans, Louisiana, Yhdysvallat – 24. elokuuta 1978 New Orleans, Louisiana, Yhdysvallat) oli amerikanitalialainen viihdyttäjä, laulaja, näyttelijä ja trumpetinsoittaja.


title: Louis Prima

text: Prima edusti aikansa musiikkitrendejä. Hän perusti oman jazzyhtyeen nimeltään Louis Prima’s New Orleans Gang 1920-luvulla. 1930-luvulla hän julkaisi suureksi hitiksi nousseen kappaleen ”Sing Sing Sing” ja esiintyi useissa Hollywood-elokuvissa, kuten "Rhythm on the Range" ja "Rose of Washington Square". Sittemmin hän oli jäsen myös muissa yhtyeissä.


title: Louis Prima

text: Priman muita suuria hittejä ovat muiden muassa ”Just a Gigolo / I Ain’t Got Nobody”, ”Buona Sera” ja ”When You’re Smiling”. Hän teki myös muistettavan työn Walt Disneyn elokuvassa "Viidakkokirja", jossa hän toimi äänenä orankikuningas Louielle sekä esitti kappaleen ”I Wanna Be Like You”.


title: Louis Prima

text: Prima menehtyi keuhkokuumeeseen 68-vuotiaana vuonna 1978. Hän on jäänyt legendaksi ja hänen musiikkinsa elää yhä, sillä monet nuoret artistit ovat tehneet covereita hänen lauluistaan. Priman hittejä voi kuulla myös useassa elokuvassa.


title: Heikki Luostarinen

text: Antti Heikki Luostarinen (s. 7. helmikuuta 1957, Lahti) on Tampereen yliopiston tiedotusopin professori. Hänen tutkimusalojaan ovat propaganda, sotajournalismi ja sotilaallinen tiedotustoiminta, toimitustyö ja toimittajan yhteiskunnallinen rooli, journalismi ja kansalaisuus, journalismi ja yhteiskunnallinen muutos sekä journalismi ja kansallisvaltioiden kehitys.


title: Heikki Luostarinen

text: Luostarinen on usein kommentaattorina etenkin sodan ja kriisien sekä tiedonvälityksen suhteita käsiteltäessä.


title: Rahatynnyri

text: Rahatynnyri on 133. Suomessa ilmestynyt Aku Ankan taskukirja. Se on julkaistu vuonna 1991, ja oli järjestyksessä vuoden neljäs eli huhtikuun taskukirja. Yhtä lyhyttä tarinaa lukuun ottamatta Rahatynnyrin piirtäjät ovat italialaisia. Taskukirja on kuitenkin käännetty saksankielisestä alkuteoksesta "Das Güldene Fass". Kirjan suomentaja oli Renne Nikupaavola, ja tekstaajaksi on ilmoitettu Aaltonen. Rahatynnyrissä on hieman enemmän sivuja kuin muissa kauden taskukirjoissa, 264 kappaletta.


title: Rahatynnyri

text: Suuri osa Rahatynnyristä koostuu yhdestä pitkästä tarinasta, joka on jaettu yhteensä seitsemään osaan. Kertomuksessa Akun ja Roope Ankan vastineet Messer Roberto Ancano ja hänen sukulaispoikansa Acuno seikkailevat maanpakolaisina keski- ja renessanssiajan Toscanassa, tutustuen alueen nähtävyyksiin ja tunnettuihin henkilöihin. Kehyskertomuksena toimii Roopen matka Firenzeen, jossa hänen on tarkoitus kerätä tietoa ja vaikutelmia uutta kirjaa varten. Roope kertoo historiallisen tarinansa Akun käyttämään nauhuriin, samalla kun heitä kaupungin nähtävyyksiin opastaa paikallinen nuorimies.


title: Rahatynnyri

text: Kirjassa on lisäksi kaksi muuta tarinaa: musiikkipainotteinen Mikki Hiiri -seikkailu, jossa Mikki ja hänen ystävänsä Kuru Korppi ovat vanhan Stravigarius-viulun kätkemän salaisuuden jäljillä. Tarinan roistoina toimivat Musta Pekka ja Hertta. Taskukirjan lopussa on lisäksi lyhyt Hessu Hopo -tarina, jossa Hessu pitää humoristisen luennon ukkosesta.


title: Rahatynnyri

text: Rahatynnyrin kannessa on hovinarrin asuun pukeutunut Aku, joka näyttää kirjan 264:ää sivua mainostavaa kylttiä. Taustalla on linna. Kirjan nimen alapuolella on Firenzen vaakuna, jonka keskeisenä tunnuksena on kaupungille tyypillinen "fleur de lys" – muista vastaavista liljoista poiketen Firenzen liljassa on aina heteet kukan terälehtien välissä. Taskukirjan takakannessa on hätääntyneeltä vaikuttava Aku ja teksti ”Mitä? Etkö ole kuullutkaan Aku Ankan taskukirjoista?” Takakanteen painettu hinta on 17,90 markkaa.


title: Rahatynnyri

text:
Numero 133 kuuluu vielä niihin taskukirjoihin, joissa joka toinen aukeama oli säästösyistä mustavalkoinen. Kirjan julkaisija on Sanomaprint Kirjat, ja se on painettu Tampereen Arpatehtaalla. Rahatynnyriä vastaavia kirjoja ovat Saksan "Lustiges Taschenbuch" numero 137, Norjan "Donald Pocket" numero 97, Ruotsin "Kalle Ankas Pocket" numero 108 ja Tanskan "Jumbobog" numero 98.Tarina alkaa Roopen yksityiskoneen laskeutuessa Firenzeen (Pisan lentoasemalle), jonne Roope on saapunut keräämään tietoja kirjaa varten. Kaupungissa Aku ja Roope tapaavat paikallisen pojan, joka lupaa esitellä heille nähtävyyksiä Roopen lupaamia "hyviä juomarahoja" vastaan. Lyhyen turistikierroksen jälkeen Roope pyytää Akua käynnistämään nauhurinsa, ja Roopen tarina alkaa.
Messer Roberto Ancano on rikas firenzeläinen villakauppias 1300-luvulla paavia kannattavien guelfien ja keisaria kannattavien ghibelliinien riitojen aikaan. Hänen palveluksessaan on köyhä Acuno. Roberto pelastaa taloonsa ahdistelijoitaan pakenevan Danten, jota hän on aiemmin opastanut matkallaan. Dante pakenee Firenzestä Roberton lampaiden avulla Odysseuksen tyyliin, mutta häntä jahtaava poliisi murtautuu Roberton taloon. Ankat tunnustautuvat vahingossa väärän puolueen kannattajiksi, ja oikeus määrää heidät maanpakoon. Roberto pyytää saada ottaa mukaansa tynnyrillisen Arnon vettä muistoksi kotiseudustaan, mutta todellisuudessa tynnyri sisältääkin floriineja.


title: Rahatynnyri

text: Tarinan alussa Roberto ja Acuno saapuvat Pisaan, jossa he tapaavat kuvanveistäjä Andrea pisalaisen. Hän kertoo ankoille vuonna 1284 Pisan ja Genovan välillä käydystä Melorian taistelusta ja Cinzica de Sismondista, joka pelasti kaupungin saraseeneilta. Pian ankat näkevät Pisan tornin, jonka he luulevat olevan kaatumaisillaan. Säikäytettyään pisalaiset turhan takia heidät ajetaan jälleen pois kaupungista.


title: Rahatynnyri

text: Pisan ulkopuolella he asettuvat vanhaan torniin, jonne heitä seuraa kaksi floriineja kärkkyvää roistoa. Ankat onnistuvat aasinsa avustuksella vangitsemaan rosvot, mutta poliisi ei ole innostunut maksamaan Robertolle kiinniottopalkkiota. Niinpä hän perustaa torniin hyvin tuottavan tornimuseon. Roberto ei kuitenkaan säästy verokarhun pitkiltä kynsiltä, ja niinpä ankat lähtevät jälleen etsimään uutta kaupunkia. "Väärät floriinit" alkaa Acunon ja Roberton saapuessa Arezzoon. Kaupunginportin ulkopuolella he tapaavat runoilija Francesco Petrarcan, joka kertoo heille tarinan mestari Adamosta ja hänen raunioituneesta talostaan – mestari Adamo valmisti kreivi Guidin käskystä Firenzen kiusaksi väärennettyjä floriineja, ja hänen talonsa tuhottiin. Arezzossa ankat törmäävät turnajaisiin matkalla olevaan kulkueeseen. Roberton kuultua palkintona olevasta kultaisesta peitsestä hän käskee Acunon osallistua kilpaan. Väsyneellä ja oikukkaalla (siis halvalla) ratsulla Acuno kuitenkin toheloi perusteellisesti. Tässä vaiheessa Aku keskeyttää nauhoituksen loukkaantuneena, ja painostuksen alla Roope lupaa keksiä tarinalle Akun kannalta mairittelevamman lopun.


title: Rahatynnyri

text: Niinpä kaksi rosvoa onnistuu huijaamaan Robertolta hänen ostamansa ratsun väärillä floriineilla. Roberton yrittäessä maksaa rahoilla ateriaa majatalossa mestari Adamon rahoista tuohtuneet asiakkaat ajavat ankat ulos, ja he joutuvat pakenemaan jälleen. Tarina alkaa ankkojen saapuessa meren äärelle, Livornon satamakaupunkiin. Rannalla he tapaavat Albertino morosinin, jonka vaari oli Pisan laivaston komentaja edellä mainitussa Melorian taistelussa. Meloria on saari, joka sijaitsee Livornon edustalla. Albertinon kertoessa Ankoille taistelusta Aku muistuttaa Roopea Roberton todellisesta motiivista, piilopaikan etsimisestä hänen rahatynnyrilleen. Sopiva paikka löytyy Montecriston saarelta, jonne Acuno ja Roberto soutavat. Saarelta he löytävät luolan, jossa Palermon piispa surmasi tarun mukaan lohikäärmeen, puhkaisten samalla kallioon puhdasvetisen lähteen.


title: Rahatynnyri

text: Ankkojen rauhaa saapuvat kuitenkin häiritsemään saraseenit (Karhukopla). Saarella asustavan äkäisen pukin avulla he pääsevät pakenemaan. "Tuulten luolan" alussa väsyneet ankat saapuvat Luccaan. He kysyvät vastaantulevalta mieheltä majapaikkaa, ja mies pyytää heidät vieraikseen. He kuulevat Ghibelliinien koonneen joukkonsa uudestaan ja vallanneen kaupungin. Miehen avulla ankat kuulevat Aioloksen luolasta, josta Roope suunnittelee piilopaikkaa aarteelleen. Väsymyksen nojalla ankat jäävät lepäämään luolaan, jolloin heitä auttanut poika lähtee takaisin. Roberto alkaa etsiä luolasta sopivaa sijoituspaikkaa tynnyrille. Acuno kompastuu sattumalta luolan lattiassa olevaan luukkuun, jonka ankat avaavat. Tuulenjumala Aioloksen tuulet purkautuvat aukosta, ja ankat sinkoutuvat 150 vuotta ajassa eteenpäin. Akun mielestä kertomus kuulostaa kuitenkin epäuskottavalta, joten Roope tekee uusista ankoista edellisten jälkeläisiä – Messer Roberto on nyt Ser Roberto.


title: Rahatynnyri

text: Nyt ankat saapuvatkin Sienaan, 150 vuotta myöhemmin. Kaupunginportilla he tapaavat runoilija Angiolo Ambroginin ja hänen Gemma-tyttärensä, johon Acuno ihastuu. Siena on juuri valmistautumassa kaksi kertaa vuodessa käytävään Palioon, jonka historian Ambrogini kertoo ankoille. Acuno haluaa osallistua kilpaan voittaakseen Gemman sydämen. Aku on eri mieltä Acunon tempauksesta, mutta Roope lupaa ratkaista ongelman.Tarina alkaa Sienan Paliolla. Kilvassa Acuno kamppailee kisan jo kaksi kertaa aiemmin voittanutta Roccoa (Kroisos Pennosta) vastaan, ja selvityy ensimmäisenä maaliin. Kilpailun jälkeen Acuno kuitenkin herää unestaan.


title: Rahatynnyri

text: Seuraavana päivänä Poliiziano esittelee lupauksensa mukaan ankoille Sienaa, mutta Acuno saa pettymyksekseen huomata Gemman lähteneen jo kotikaupunkiinsa. Polizianolta Roberto kuulee Firenzen puoluekahakoiden loppuneen jo aikoja sitten, ja Firenzen uudesta hallinnosta Lorenzo de' Medicin johdolla. Poliziano lupaa kirjoittaa ystävälleen Lorenzolle kirjeen, ja ankat palaavat toiveikkaina takaisin Firenzeen. Saavuttuaan kaupunkiin Roberto kuulee Lorenzon runoa lausuttavan, ja ajattelee kiinnittävänsä hänen huomionsa omalla versiollaan säkeistä. Väkijoukko kuitenkin pahastuu Roberton mukaelmasta, ja kuljettaa tämän tuomittavaksi Lorenzon luokse. Hän kuitenkin pitää Roberton runosta, ja Roberto kertoo hänelle tarinansa. Lorenzo päättää luovuttaa Robertolle takaisin hänen vanhan sukutalonsa ja antaa hänelle sata floriinia korvaukseksi hänen kärsimistään vääryyksistä.


title: Rahatynnyri

text: Roberto ja Acuno asettuvat taloksi. Nyt Roope kertoo Medicejä kadehtivasta Pazzin suvusta, ja Jacobo Pazzin vuonna 1478 Lorenzoa vastaan tekemästä murhayrityksestä. Roopen kertomus loppuu Lorenzon kuolemaan (vuonna 1492), mikä merkitsi myös loppua rauhan ajalle Italiassa Ranskan kuningas Kaarle VIII:n marssiessa Firenzeen vuonna 1494. "Uuden maailman" alussa Kaarlen joukot saapuvat Firenzeen. Kaarle vaatii kaupungilta suuria lunnaita vastineeksi Firenzen vapaudesta, mutta firenzeläisten puolustustahdosta vaikuttuneena joutuu suostumaan alkuperäistä pienempään rahasummaan.


title: Rahatynnyri

text: Miehityksen päätyttyä Roberto saa katukauppiaalta maistettavakseen "perunaa". Vaikka raa'an perunan maku ei häntä miellytäkään, saa hän kuulla kauppiaalta myös Kolumbuksen uudesta maailmasta löytämästä kullasta. Kauppakamarissa hänelle kerrotaan Kolumbuksen asettuneen Espanjaan, ja kauppayhtiön edustaja Amerigo Vespuccin valmistelevan Cádizissa uutta matkaa meren yli. Ankat lähtevät matkaan satamaa kohti Livornoon – sivujuonteena toimii Roberton tarina Empolin ja San Miniaton kaupunkien välisestä taistelusta ja empolilaisten lentävästä aasista.


title: Rahatynnyri

text: Livornossa ankat pääsevät Espanjaan suuntaavaan laivaan, jota ohjaavatkin salakuljettajat (Musta Pekka). Nämä yrittävät ryöstää ankkojen rahatynnyrin, mutta laiva uppoaa myrskyssä ja ankat rantautuvat Sevillan lähistölle. He kuulevat Kolumbuksen jo lähteneen, mutta Vespuccin suunnittelevan uutta matkaa: rahoituksen järjestyttyä Roberton floriinitynnyrin avulla ankat ja heidän aasinsa suuntaavat kohti Amerikkaa. Loppu ei kuitenkaan ole kovin ruusuinen, sillä Akun nauhoituksessa on ilmennyt yllättäviä ongelmia. "Salaperäisessä Stravigariuksessa" Harvinaisuuksien museoon on asetettu näytteille Stravigarius-viulu, joka selittämättömästä syystä ei soi kunnolla. Musta Pekka ja Hertta kiinnostuvat viulun salaisuudesta, ja yrittävät ryöstää sen. Samaan aikaan Mikki ja Kuru Korppi ottavat kuitenkin myös viulusta kiinnostuneina yhteyttä viulunrakentajan jälkeläiseen Enrico Stravigariin. Stravigarius on nimiväännös Stradivariuksesta ja Enrico Stravigari Antonio Stradivariuksesta. He löytävät tämän luota vanhan lapun, joka kertoo viulun kitisevän aarteen lähettyvillä. Mikki, Kuru ja Enrico saavat viulun lainaksi aarteenetsintäretkelle ennen Mustan Pekan varkausyritystä, ja seuraa matka Salmarinoon, Espanjan Ávilaan ja Yhdysvaltoihin Monument Valleyhin – Musta Pekka ja Hertta etsijöiden kantapäillä.Hessu pitää omaperäisen luennon ukkosesta, ja eräällä kuuntelijalla on vaikeuksia hyväksyä Hessun metodeja.


title: Palazzo Pitti

text: Palazzo Pitti on renessanssipalatsi Firenzessä, Italiassa. Se sijaitsee kaupungin jakavan Arno-joen eteläpuolella, lähellä Ponte Vecchiota.


title: Palazzo Pitti

text: Palazzo Pittiä alettiin rakentaa vuonna 1458. Pankkiiri Luca Pitti halusi itselleen näyttävän palatsin, joka osoittaisi hänen olevan mahtavampi kuin Firenzeä hallitseva Medici-suku. Palatsin suunnittelijaksi valittiin Bernardo Buontalenti, joka oli aiemmin työskennellyt Mediceille. Pittin suku köyhtyi kuitenkin palatsin valmistumisen jälkeen, ja lopulta he joutuivat myymään palatsin Medicin suvulle vuonna 1549.


title: Palazzo Pitti

text:
Cosimo I de’ Medicin vaimo Elisabeth Toledolainen tilasi arkkitehti Ammannatilta palatsin laajennuksen ja näyttävän sisäpihan suunnitelmat.
Palatsista tehtiin Toscanan suurherttuakunnan hallintokeskus. Seuraavina vuosisatoina palatsia laajennettiin huomattavasti. Medicien jälkeen se kuului Lothringenin suvulle, ja kun Firenze oli lyhyen aikaa Italian pääkaupuni, Savoijin kuningashuone hallitsi tästä palatsista käsin.


title: Palazzo Pitti

text: Nykyisin Palazzo Pittissä toimii kahdeksan eri museota, joista ehkä tärkein on Galleria Palatina, jossa on näytteillä lukuisia Medici-suvulle kuuluneita taideaarteita renessanssin ja barokin ajoilta.


title: Palazzo Pitti

text: Palatsin takana on suuri puisto, Giardino di Bóboli.


title: Fluxbox

text: Fluxbox on Blackboxiin perustuva kevyt ikkunointiohjelma X-ikkunointia tukeville käyttöjärjestelmille. Se on julkaistu MIT-lisenssillä.


title: Fluxbox

text: Ohjelman tavoitteena on olla kevyt ja erittäin helposti muokattavissa.


title: Ban Biao

text: Ban Biao (班彪 , 3, Xianyang – 54) oli Han-dynastian aikana elänyt kiinalainen historioitsija ja virkamies. Hän aloitti Hanin kirjan, jonka kirjoitti loppuun hänen poikansa Ban Gu ja tyttärensä Ban Zhao. Ban Biaon toinen poika, Ban Chao oli kuuluisa sotapäällikkö ja sisarukset lisäsivät kirjaan tarinoita hänestä.


title: Ahonkylä

text: Ahonkylä-nimisiä kyliä on useita: