title: Kroatian koripallomaajoukkue

text: Liettuassa pelattujen vuoden 2011 EM-kisojen alkulohkossa Kroatia voitti Suomen 84–79 ja Montenegron 87–81 mutta hävisi Makedonialle 76–78, Bosnia ja Hertsegovinalle 80–92 ja Kreikalle 69–74 eikä selviytynyt kisoissa 12 parhaan joukkoon.


title: Kroatian koripallomaajoukkue

text: Sloveniassa pelatuissa vuoden 2013 EM-kilpailuissa Kroatia sijoittui alkulohkossaan toiseksi voitettuaan neljä ottelua ja hävittyään vain Espanjalle. Jatkolohkossa Kroatia voitti kolme ottelua lisää ja jatkoi pudotuspeleihin lohkonsa voittajana. Se voitti puolivälierissä Ukrainan mutta hävisi välierissä Liettualle ja pronssiottelussa Espanjalle ja sijoittui turnauksessa neljänneksi. Bojan Bogdanović oli kisojen toiseksi paras pistemies ja hänet valittiin kisojen tähdistökentälliseen. Kisojen levypallotilastossa Ante Tomić oli kolmas


title: Kroatian koripallomaajoukkue

text: Espanjan MM-kilpailuissa 2014 Kroatia voitti alkulohkossa Filippiinit, Argentiinan ja Puerto Ricon, mutta hävisi Senegalille ja Kreikalle sijoittuen lohkossa kolmanneksi. Neljännesvälierissä se hävisi Ranskalle 64–69 pudoten jatkosta.


title: Kroatian koripallomaajoukkue

text: EM-kilpailuissa 2015 Kroatia voitti alkulohkossa kolme ottelua ja hävisi kaksi. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella se hävisi Tšekille pistein 59–80, ja sijoittui yhdeksänneksi.


title: Kroatian koripallomaajoukkue

text: Kroatia sijoittui Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 alkulohkossaan kolmanneksi voitettuaan Espanjan, Brasilian ja Liettuan sekä hävittyään Argentiinalle ja Nigerialle. Puolivälierässä se hävisi Serbialle pistein 83–86 aijoittuen turnauksessa viidenneksi.


title: Kroatian koripallomaajoukkue

text: EM-kilpailuissa 2017 Kroatia sijottui kymmenenneksi. Se oli alkulohkossaan toinen voitettuaan neljä ottelua ja hävittyään vain Espanjalle. Neljännesvälierässä se hävisi Venäjälle 78–101.


title: Loistokultasiipi

text: Loistokultasiipi ("Lycaena virgaureae") on sinisiipisten ("Lycaenidae") heimoon kuuluva pieni päiväperhonen ja yksi Suomen yleisimmistä päiväperhoslajeista.


title: Loistokultasiipi

text: Loistokultasiiven siipien kärkiväli on 23–34 mm. Koiraan siipien yläpinnan pääväri on hohtavan kullanpunainen eikä niillä ole mustanruskeaa, eteenpäin levenevää ulkoreunusta lukuun ottamatta mitään kuviointia. Naaraan etusiipien yläpinnat ovat kuparinpunaiset. Niiden keskiosassa on kaksi mustaa täplää ja ulkoreunassa rinnakkaain kaksi tummaa täpläriviä, joista ulompi on hieman epäselvä. Takasiivet ovat tummanruskeat ja niissä on oranssi reunajuova. Molempien sukupuolien siipien alapinnan pääväri on kellanharmaa ja niissä on hajallaan pieniä mustiä täpliä. Takasiivessä uloimpiin täpliin liittyy valkoinen laikku ja siipeä reunustaa oranssi reunavyö. Toukka on väriltään vihreänkellertävä.


title: Loistokultasiipi

text: Etelä-Euroopassa alalajeilla "L. v. miegii" sekä "L. v. punctatus" koiraan siivissä on musta keskitäplä.


title: Loistokultasiipi

text: Loistokultasiiven esiintymisalue ulottuu Etelä- ja Keski-Euroopasta Vähän- ja Keski-Aasian kautta Mongoliaan. Se puuttuu Euroopassa läntisimmistä osista, muun muassa Britteinsaarilta ja Alankomaista sekä kaikkein eteläisimmistä osista. Suomessa esiintymisalue ulottuu suunnilleen napapiirille. Lentoaika on kesäkuun lopulta elo-syyskuun vaihteeseen yhtenä sukupolvena. Lennon huippu sijoittuu heinäkuulle.


title: Loistokultasiipi

text: Loistokultasiiven elinympäristöä ovat tuoreet ja kuivat niityt, tienpientareet ja kedot. Se on hyvin yleinen ja oli vuonna 2013 Suomen päiväperhoslaskennassa 11. yleisin laji. Koiraat etsivät naaraita lentelemällä ympäriinsä.


title: Loistokultasiipi

text: Naaras laskee munat yksitellen ravintokasvien lehdille ja laji talvehtii munana. Toukat kuoriutuvat keväällä. Ne ovat hyvin piilottelevia ja syövät lehtiin ikkunamaisia ohentumia. Toukilla on hyvin löyhä suhde muurahaisiin. Toukkakehitys kestää kuutisen viikkoa ja kotelovaihe kahdesta kolmeen viikkoa.


title: Loistokultasiipi

text: Toukan ravintokasveja ovat hierakat, etenkin niittysuolaheinä ("Rumex acetosa") ja myös ahosuolaheinä ("Rumex acetosella").


title: Leena

text: Leena ja Lena ovat muun muassa Suomessa käytettyjä naisen etunimiä. Leenaa käytetään myös Virossa, Lenaa puolestaan muun muassa Skandinaviassa, Saksassa ja Venäjällä.


title: Leena

text:
Leena ja Lena ovat lyhennelmiä nimien Helena ja Magdalena eri versioista. Helenan taustalla on alun perin kreikkalainen nimi Helene, jonka alkuperä liittyy joko soihtuun tai kuuhun. Magdalenan hepreankielinen versio Magdalene
puolestaan merkitsee "Magdalasta kotoisin olevaa". Magdala oli kylä, jonka nimi tarkoittaa hepreaksi tornia. Vanhoissa Raamatun käännöksissä Magdalan Mariasta käytetään nimeä "Maria Magdalena", ja koska nimi Leena on yleisesti käsitetty Magdalenan lyhentymäksi, on Leenan nimipäivä samana päivänä, 22. heinäkuuta, jota vanhastaan on pidetty Maria Magdalenan muistopäivänä.


title: Leena

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 58 171 Leena-nimen saanutta naista ja alle viisi miestä. Vastaavasti Lena-nimi on annettu 2 411 naiselle. 1940- ja 1950-luvuilla Leena oli yksi suosituimmista tyttölapsille annetuista nimistä.


title: Leena

text: Listan Leenat ovat suomalaisia.


title: Portugalin koripallomaajoukkue

text: Portugalin koripallomaajoukkue edustaa Portugalia koripallon maajoukkuekilpailuissa. Se on kolmasti selviytynyt EM-lopputurnaukseen.


title: Portugalin koripallomaajoukkue

text: Vuoden 1951 EM-kilpailuissa Portugali sijoittui 15:nneksi.


title: Portugalin koripallomaajoukkue

text: Espanjassa pelatuissa EM-kisoissa 2007 Portugali hävisi alkulohkossaan Espanjalle 56–82 ja Kroatialle 68–90, mutta voitti Latvian 77–67 ja selviytyi 12 parhaan jatko-otteluihin. Jatkolohkossa Portugali hävisi Venäjälle 65–78, voitti Israelin 94–85 ja hävisi Kreikalle 67–85. Portugali sijoittui jatkolohkossaan viidenneksi ja koko turnauksessa kymmenenneksi. Joukkueen paras pistemies oli João Santos (11,2 pistettä / ottelu), paras levypallomies Élvis Évora (5,2) ja paras syöttäjä Filipe da Silva (3,2). Joukkuetta valmensi Valentin Melnitšuk.


title: Portugalin koripallomaajoukkue

text: Liettuassa pelatuissa EM-kisoissa 2011 Portugali hävisi kaikki viisi alkulohkon otteluaan.


title: Pikkukultasiipi

text: Pikkukultasiipi ("Lycaena phlaeas") on sinisiipisten ("Lycaenidae") heimoon kuuluva pieni päiväperhonen, joka esiintyy useana alalajina laajalla alueella holarktisella alueella.


title: Pikkukultasiipi

text: Pikkukultasiiven etusiipien yläpinnan pääväri on hohtavan oranssi, ulkoreunassa on musta reunus. Takasiipien pääväri on tummanharmaa, ulkoreunassa on oranssi reunus. Etusiiven alapuolen pääväri on vaaleanoranssi ja takasiiven alapuolen harmaanruskea. Siipien kärkiväli on 22–34 mm, pohjoisen alalajin "L. p. polaris" yksilöt ovat eteläisiä kookkaampia. Sukupuolet muistuttavat toisiaan, mutta naaras on yleensä koirasta kookkaampi eivätkä sen etusiivet ole yhtä suipot.


title: Pikkukultasiipi

text: Perhosella esiintyy melko usein värimuoto "f. caeruleopunctata", jolla on takasiiven yläpinnan oranssin reunuksen vierellä rivi vaaleansinisiä täpliä. Harvinaisella värimuodolla "f. cuprinus" oranssi väri on kokonaan korvautunut kellanvalkoisella.


title: Pikkukultasiipi

text: Pikkukultasiiven levinneisyys ulottuu useina eri alalajeina Pohjois-Afrikasta, Etiopiasta ja Keniasta Pohjois-Eurooppaan ja Aasian lauhkean vyöhykkeen kautta Japaniin saakka sekä Pohjois-Amerikassa lauhkealta vyöhykkeeltä aina kylmän vyöhykkeen Pohjois-Grönlantiin ja Ellesmerensaarelle saakka. Pikkukultasiipi onkin maailman pohjoisimpia päiväperhosia.


title: Pikkukultasiipi

text: Suomessa levinneisyysalue on kaksiosainen. Kultasiipeä tavataan Ahvenanmaalta ja etelärannikolta pohjoista kohti vähitellen harvinaistuvana suunnilleen Tornio–Oulu–Kajaani-linjalle saakka sekä uudelleen Pohjois-Lapissa. Keski-Lapista laji puuttuu. Syynä tähän saattaa olla kesän pituus: Etelä- ja Keski-Suomessa jälkimmäisen sukupolven tuottamat toukat ennättävät talvehtimisvaiheeseen ja toisaalta Pohjois-Lapissa ainoan sukupolven jälkikasvu on sopivassa vaiheessa syksyn tullen. Sen sijaan näiden alueiden välillä toukat olisivat talvehtimisen kannalta sopimattomassa kasvuvaiheessa eikä talvehtiminen onnistu


title: Pikkukultasiipi

text: Lentoaika on levinneisyysalueen eteläisimmissä osissa helmi-maaliskuusta alkaen ja pohjoisempana, kuten Suomessa, toukokuusta alkaen kahtena tai useampana sukupolvena. Aivan pohjoisessa, kuten alalaji "Lycaena phlaeas polaris", vain yhtenä sukupolvena kesä-heinäkuussa. Etelässä lentoaika voi jatkua marraskuuhun saakka.


title: Pikkukultasiipi

text: Pikkukultasiiven elinympäristöä ovat niityt, pientareet, puutarhat, metsänaukeat, kalliot ja rannat. Se on paikkauskollinen ja vaatii 1–2 hehtaarin suuruisen, perhosille sopivan alueen, jotta populaatio pysyy elinvoimaisena. Perhoset lentelevät ahkerasti käyden kukilla ja koiraat etsivät naaraita sekä lennellen että tähystäen korkealla paikalla istuen. Perhoset lepäävät usein maassa siivet osittain avattuina ja varsinkin avoimessa maastossa voivat kerääntyä iltaisin ryhmiksi yöpymään.


title: Pikkukultasiipi

text: Naaras munii munat yksitellen tai pareittain ravintokasvien lehdille ja ne kuoriutuvat 4–10 päivää myöhemmin. Kesällä toukka on täysikasvuinen jo 2–3 päivää myöhemmin, mutta syksyllä kehitys on hitaampaa. ja laji talvehtii toukkana. Keväällä talvehtinut toukka kasvaa noin kuukauden ajan ennen koteloitumistaan. Kotelovaihe kestää 1–3 viikkoa. Toukkia on kerrotaan tavatun myös muurahaispesistä.


title: Pikkukultasiipi

text: Toukan ravintokasveja ovat hierakat, kuten niittysuolaheinä ("Rumex acetosa"), ahosuolaheinä ("Rumex acetosella"), poimuhierakka ("Rumex crispus") ja hevonhierakka ("Rumex longifolius") sekä joskus tatarlajit ("Polygonum").


title: Jättiläiskoala

text:
Jättiläiskoala ("Phascolarctos stirtoni") eli pleistoseenikaudella. Kooltaan se oli kolmanneksen kookkaampi kuin nykyisin elävä koala. Kokoeroa lukuun ottamatta jättiläiskoala poikkesi siitä kuitenkin hyvin vähän. Jotkin tutkijat ovatkin sitä mieltä, että nykyiset ja pleistoseenikaudella eläneet koalat ovat samaa lajia, eläimen koko on vain ajan saatossa pienentynyt. Elintavoiltaankin jättiläiskoala on muistuttanut nykyään elävää koalaa.
Kuten monet muutkin australialaiset pleistoseenikauden suuret pussieläimet, jättiläiskoala kuoli sukupuuttoon noin 50 000 vuotta sitten.


title: Honda Magna

text: Honda Magna on japanilaisen Hondan vuosien 1982 ja 2003 välillä valmistama custom-tyyppinen moottoripyörä.


title: Honda Magna

text: Vuoden 1982-mallinen Honda VF750C eli V45 Magna oli saatavilla joko candynpunaisena tai candynsinisenä. Maalattuja osia olivat polttoainetankki ja sivuposket. Ajovalo, mittaristo ja lokasuojat olivat kromattuja. Etujarru oli kaksimäntäinen, TRAC anti-dive-järjestelmällä varustettu tuplalevyjarru. Moottori oli 748 kuutiosenttimetrinen, 16-venttiilinen, nestejäähdytteinen, kahdella kannen yläpuolisella nokka-akselilla varustettu 16-venttiilinen V4-moottori. Voimansiirtona oli 6-vaihteinen vaihdelaatikko ja kardaaniveto. Kytkin oli nestetoiminen.


title: Honda Magna

text: Vuoden 1983 V45 Magna oli saatavana joko punaisena tai mustana.


title: Honda Magna

text: "Tiedot"Vuosien 1987 ja 1988 Honda VF750C moottoripyöriä kutsuttiin nimellä "Super Magna". Vuonna 1987 valmistettiin pääasiassa 700 kuutiosenttimetrin moottorilla varustettuja Super Magnoja joiden moottori tuotti 63 kilowattia/9500 rpm, ja vääntöä 67 Nm/7500 rpm. Vuonna 1987 valmistettiin myös joitain satoja kappaleita 750-kuutioisella moottorilla varustettuja Super Magnoja Kanadan vientiin. Näissä pyörissä oli muista Super Magnoista poiketen kilometrimittaristo mailimittarin sijaan. Vuonna 1988 Magnojen moottoritilavuus suurennettiin takaisin alkuperäiseen kokoon, 748 kuutiosenttimetriä. Suurin osa 1988-mallisista Super Magnoista valmistettiin Hondan USA:n tehtailla Marysvillessa, Ohiossa.


title: Honda Magna

text:
Vuoden 1987 Magnan sai joko punaisena tai sinisenä. Alaspoileri oli mattamusta.
Vuoden 1988 mallia sai joko punaisena tai mustana ja alaspoileri oli maalattu muun pyörän väriseksi.


title: Honda Magna

text: "Tiedot:"Kolmannen sukupolven Honda Magnan moottorina käytettiin VFR750:stä peräisin olevaa, mutta hieman muunneltua moottoria. Mm. kampiakseli vaihdettiin erilaiseen ja kaasutin oli pienempi. Moottoriin lisättiin kromia ja pakoputkistoksi tuli 4-into-4-tyyppinen, kromattu putkisto. Istuinkorkeus pidettiin edelleen aiempien vuosien mallien mukaisesti erittäin matalana ja kuten Super Magnastakin, pyörästä saa yksipaikkaisen irrottamalla takasatulan. Vaihteisto muutettiin 5-nopeuksiseksi ja toisiovedoksi tuli kardaanin sijaan ketjuveto. Muutoksilla saatiin aikaan parempi keskialueen vääntö ja laajempi tehoalue.


title: Honda Magna

text: "Tiedot:"


title: Epic Games

text: Epic Games (aikaisemmin Epic MegaGames) on yhdysvaltalainen pelitalo. Yhtiö on aloittanut videopelien kehittäjänä, mutta on alun jälkeen laajentanut lisensoimaan Unreal Engine -pelimoottoriaan pelikehittäjille.


title: Epic Games

text: Epic Gamesin historia juontaa juurensa vuoteen 1991, jolloin Tim Sweeney perusti Potomac Computer Systems -nimisen pelifirman Rockvilleen, Marylandiin, Yhdysvaltoihin. Firman ensimmäinen merkittävä peli oli ZZT. Vähitellen firma alettiin tuntea nimellä Epic MegaGames. Suuren yleisön tietouteen Epic MegaGames pääsi 1990-luvun puolivälissä, jolloin shareware koki varsinaisen buumin pelien levitystapana. Epicin tunnettuja SW-pelejä ovat mm. "Epic Pinball", "Jill of the Jungle", "Jazz Jackrabbit" ja "". Näihin aikoihin Epic alkoi myös levittää muiden suunnittelemia pelejä.


title: Epic Games

text: Vuonna 1998 Epic julkaisi "Unrealin", joka sai useita jatko-osia. Epic myös alkoi myydä lisenssillä heidän luomaansa "Unreal Engine" -pelimoottoria muille pelintekijöille. Vuonna 1999 Epic MegaGamesista tuli Epic Games.


title: Epic Games

text: Vuonna 2006 Epic julkaisi "Gears of Warin" Xbox 360:lle. Vuonna 2007 julkaistiin "Unreal Tournament" -sarjan jatko-osa "Unreal Tournament 3" PC:lle ja PlayStation 3:lle, Xbox 360:n versio julkaistiin hieman myöhemmin. Vuonna 2008 ilmestyi "Gears of Warin" jatko-osa, "Gears of War 2". Nykyään Epic Games jatkaa "Gears of War" -sarjan ja heidän luomansa "Unreal Engine" -pelimoottorin kehitystä. Vuonna 2016 julkaistiin Early Access -versio Epicin tulevasta free-to-play MOBA-tyyppisestä pelistä nimeltä Paragon, jota kehitettiin PC:lle ja Playstation 4:lle. Vuoden 2018 keväällä Epic Games lopetti Paragonin kehittämisen, sulkien sen palvelimet 26. huhtikuuta 2018. Syyksi Epic Games ilmoitti Paragonin vähäisen pelaajamäärän, jonka osittain aiheutti Fortniten kasvava suosio.


title: Epic Games

text: Vuonna 2011 Epic Games alkoi kehittää peliä nimeltään "Fortnite". Tämän pelin oli tarkoitus olla siihen aikaan synkkä selviytymispeli. Myöhemmin pelistä tuli paljon värikäämpi ja lapsille sopivampi. "Fortnite" ei kuitenkaan menestynyt, kunnes 26. syyskuuta 2017 Epic Games julkaisi siihen ilmaisen Battle Royale -pelimuodon. Parina ensimmäisenä kuukautena se ei ollut vielä tunnettu, mutta vuoden 2018 keväällä peli alkoi saada paljon huomiota, joka johti siihen, että suurin osa YouTuben Ja Twitchin pelikanavista vaihtoi Fortniten pelaamiseen. Peli on saatavilla PC:lle Epic Games launcherin kautta ja myös konsoleille kuten PS4, Xbox One ja Nintendo Switch. Ios-versio on olemassa jo, ja myös Android-julkaisun Beta-versio tuli saataville 9. elokuuta 2018.


title: Raati

text: Raati (, ) oli menneinä vuosisatoina kaupungin johtoelin, kaupunginraati. Se koostui pormestarista ja raatimiehistä, jotka kokoontuivat raatihuoneessa (). Raadin tehtävänä oli päättää kaupungin asioista, antaa tuomioita ja hoitaa hallintoa. Tuomiovalta eriytyi myöhemmin raastuvanoikeudeksi (), joka oli kolmen tuomarin eli raatimiehen muodostama tuomioistuin. Yleiskielessä raadiksi on alettu kutsua myös mitä tahansa tuomaristoa esimerkiksi leikkimielissä kilpailuissa.


title: Raati

text: Ensimmäiset maininnat raadeista ovat 1100-luvun Italiasta ja Saksasta. Raatiin kuului kunkin kaupungin porvaristoa, yleensä kauppiaita. Esimerkiksi Ruotsin kaupunginlain mukaan raatiin kuului kuusi pormestaria ja 30 raatimiestä. Oikeudenkäynnissä heistä istui kerrallaan vain kolmasosa, ja usein kokoonpano oli tätäkin niukempi. Raati valittiin erityisessä kokouksessa, Ruotsin kaupunginlain mukaan valpurinpäivänä. Raadin tehtäviin kuuluivat kaupungin asioista päättäminen ("kaupunginhallitus"), oikeudelliset ratkaisut ("raastuvanoikeus") ja lupa-asiat "maistraatti"). Kaupungit olivat itsehallinnollisia yksiköitä, joissa noudatettiin kunkin kaupungin omaa kaupunginlakia. Raatilaitos sekä siihen liittyvät pormestarin ja raatimiehen virkanimikkeet tulivat Ruotsin valtakuntaan Saksasta 1300-luvulla. Maunu Eerikinpojan kaupunginlaissa vuodelta 1349 raati määrättiin jokaisen Ruotsin valtakunnan kaupungin hallintoelimeksi. Suomalaisista kaupungeista ensimmäinen maininta raadin ja pormestarin olemassaolosta on Turusta vuodelta 1324. Viipurin raati mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1393, kymmenen vuotta aiemmin kuin Viipuri sai varsinaiset kaupunkioikeutensa. Ensimmäinen nimeltä mainittu pormestari esiintyy Viipurin asiakirjoissa vuonna 1430. Nimitys maistraatti tuli Ruotsin hallinnon viralliseen käyttöön vasta 1600-luvun alussa.


title: Raati

text: Raati valvoi kaupankäyntiä kahdella tavalla: se valvoi, että kauppaa käytiin erioikeuksien (privilegioiden) rajoissa, ja se tuki kaupungin porvareita ongelmatilanteissa, erityisesti ulkomaankaupassa. Kaupankäyntiin sisältyi keskiajalla monenlaisia riskejä (rikokset, onnettomuudet). Kauppatilanteissakin saattoi syntyä riitaa, jota osapuolet eivät pystyneet keskenään ratkaisemaan. Kaupungit pyrkivät keskinäisellä yhteistoiminnalla turvaamaan sujuvan kaupankäynnin: kauppiaiden kesken syntynyttä erimielisyyttä selviteltiin esimerkiksi kirjeitse kahden kaupungin raatien kesken. Raadin edessä kauppias joutui vannomalla osoittamaan väitteensä todeksi. Usein pyydettiin muita porvareita todistajiksi. Tämä toiminta ilmentää keskiajan voimakasta yhteisöllisyyttä, jonka mukaisia pelisääntöjä kaikkien piti noudattaa.


title: Raati

text: 1600-1700-lukujen aikana ruotsalainen kaupunginhallinto uudistui. Raati alkoi jakautua kahdeksi eri elimeksi: maistraatiksi, joka hoiti kaupungin hallinnon, ja raastuvanoikeudeksi, joka jakoi oikeutta. Kaupungeissa, joissa oli useita pormestareita, nämä virat eriytyivät toisistaan: kunnallispormestari johti maistraattia ja oikeuspormestari raastuvanoikeutta. Raastuvanoikeuden puheenjohtajana toimineilta pormestareilta alettiin vaatia juridista koulutusta vuodesta 1749 alkaen.


title: Raati

text: Raatimiesten valinta ruvettiin 1720-luvulta alkaen suorittamaan vaaleilla. Ensimmäinen tunnettu raatimiesten vaali on Kristiinankaupungista 1726. Rikkaat kauppiaat saivat entistä enemmän määräysvaltaa, kun vaali suoritettiin maksettujen verojen mukaan. Käsityöläismestarien osuus raatimiehistä väheni. Kun tehtävä kulki isältä pojalle, syntyi suoranaisia raatimiesdynastioita. Pormestarit valittiin samalla periaatteella, mutta vaalin luonne oli erilainen. Pormestarin tehtäviin haettiin kaupungin ulkopuoleltakin, vaikka hakijalle oli eduksi, jos hänet jo ennestään tunnettiin kaupungissa. Eduksi oli myös, jos ehdokas lupasi maksaa eläkettä edelliselle viranhaltijalle tai hänen leskelleen.


title: Raati

text: Muita raadin alaisia virkoja oli 1700-luvulla varsin vähän. Suurimmissa kaupungeissa oli kaupunginsihteeri ja pienemmissä notaari. Kaikissa kaupungeissa oli kassanhoitaja. Lisäksi saattoi olla kaupunginvouti, kaupunginviskaali ja kaupunginpalvelijoita. Kaupunginarkiston hyvä hoito oli tärkeää. Osa kaupungin asioista hoidettiin ilman korvausta kiertävän rasituksen periaatteella, eli vastuu tuli kullekin porvarille vuorollaan. Täydet poliittiset ja taloudelliset oikeudet oli niin sanotuilla oikeilla porvareilla. Heidän alapuolelleen muodostui 1700-luvun aikana ryhmä, joka oli ostanut porvarisoikeudet, koska kaupungit myivät niitä rahapulan takia. Heihin kuului käsityöläiskisällejä, kirvesmiehiä, merimiehiä, ajureita ja kalastajia. Tätä kehitystä ei pidetty hyvänä, ja kruunu alkoi valvoa tarkemmin, keitä porvareiksi hyväksytään.


title: Raati

text: Moniin kaupunkeihin syntyi 1600-luvulta alkaen neuvoa antavaksi elimeksi kaupunginvanhimmat. Sen koko ja koostumus vaihteli suuresti. Vuonna 1758 määrättiin, että kaupungissa tulee olla kaupunginvanhimmat, jotka tuovat esille porvariston mielipiteen verotusta, taloutta ja maaomaisuutta koskevissa asioissa.


title: Moero

text: Moero oli sairaalalaiva, jonka Neuvostoliiton pommikoneet upottivat Itämerellä toisen maailmansodan yhteydessä syyskuussa 1944.


title: Moero

text: Flensburger Schiffsbau-Gesellschaft rakensi aluksen Compagnie Maritime Belge du Congo -yhtiölle Belgian ja tämän siirtomaan Kongon väliseen laivaliikenteeseen. Alus laskettiin vesille 15. maaliskuuta 1937. Saksalaisten aloittaessa hyökkäyksensä 10. toukokuuta 1940 alus oli Antwerpenissa. Se siirtyi Bordeaux’hon, jossa se jäi saksalaisten käsiin. Syyskuussa 1940 "Moero" nimettiin "H16:ksi".


title: Moero

text: Alus ajoi maaliskuussa 1943 karille Hangon edustalla, minkä jälkeen se oli Helsingissä telakalla korjattavana.


title: Moero

text: Sairaalalaivaksi muunnettu "Moero" lähti 21. syyskuuta 1944 Tallinnasta kohti Saksaa merkittynä punaisella ristillä, mutta 22. syyskuuta neuvostoliittolaiset pommikoneet upottivat sen. Laivalla oli arviolta 700 haavoittunutta ja 500 pakolaista, joista 655 kuoli tapauksen aikana.


title: The Pretty Things

text: The Pretty Things on brittiläinen rockyhtye, joka perustettiin Lontoossa vuonna 1963. Yhtyeen ainoa pysyvä jäsen on ollut laulaja Phil May, joka perusti sen yhdessä soolokitaristi Dick Taylorin kanssa. Taylor oli kuitenkin 1970-luvulla pitkään erossa yhtyeestä. Muut alkuperäiskokoonpanon jäsenet olivat rumpali Viv Prince (erotettiin 1965), rytmikitaristi Brian Pendleton (erosi 1966) ja basisti John Stax (erosi 1967).


title: The Pretty Things

text: The Pretty Things oli osa samaa brittiläisen rhythm and bluesin aaltoa, jonka tunnetuimpia edustajia olivat The Rolling Stones, The Animals ja The Yardbirds. Dick Taylor kuului The Rolling Stonesin esimuotoon nimeltä Little Boy Blue and the Blue Boys, jossa hän soitti ensin soolokitaraa ja sittemmin bassoa Brian Jonesin liityttyä yhtyeen soolokitaristiksi. Vuonna 1962 Taylor erosi kokoonpanosta keskittyäkseen opintoihinsa. The Rolling Stones nousi maineeseen ilman häntä, ja valintaansa katuva Taylor päätti palata rockmusiikin pariin. Pian hän löysikin "Lontoon pitkätukkaisimmaksi mieheksi" kutsutun Phil Mayn, jonka kanssa uusi yhtye perustettiin.


title: The Pretty Things

text: The Pretty Thingsin rajuotteinen debyyttisingle "Rosalyn" julkaistiin jo vuonna 1964. Se saavutti 41. sijan Britannian singlelistalla. Suuremmaksi listamenestykseksi muodostui kappaleesta "Don't Bring Me Down" tehty cover-versio, joka kohosi 10. sijalle. Vuonna 1965 ilmestyivät yhtyeen ensimmäiset albumit "The Pretty Things" ja "Get the Picture".


title: The Pretty Things

text: The Pretty Thingsiä pidettiin yhtenä oman aikansa renttumaisimmista ja huonoimmin käyttäytyvistä rockyhtyeistä. Osittain tästä syystä se saikin osakseen julkisuutta ja huomiota. Yhtyeen raakasointinen esikoisalbumi saavutti kuudennen sijan Britannian albumilistalla. Yhdysvalloissa The Pretty Things ei saavuttanut vastaavaa suosiota, mutta se vaikutti sikäläiseenkin rockmusiikkiin toimimalla tärkeänä esikuvana monille garage rock -yhtyeille. Alkuinnostuksen hiivuttua The Pretty Thingsin suosio kuitenkin jäi kulttiyhtyeen tasolle.


title: The Pretty Things

text: Suosion epätasaisuudesta ja railakkaasta elämästä johtuen yhtyeen kokoonpanossa tapahtui jatkuvasti vaihdoksia.


title: The Pretty Things

text: Brittiläisen rockin suuntautuessa kohti psykedeliaa The Pretty Things seurasi mukana. Vuonna 1967 julkaistua albumia "Emotion" on kuitenkin luonnehdittu sekä kaupalliseksi että musiikilliseksi fiaskoksi. Arvostetumpi on vuonna 1968 julkaistu kokeellinen levy "S. F. Sorrow", jota usein luonnehditaan rockhistorian ensimmäiseksi teema-albumiksi. Albumi kertoi Sebastian F. Sorrow -nimisen englantilaisen miehen elämäntarinan, johon kuuluivat lapsuus ankeassa tehdaskaupungissa, rintamapalvelus ensimmäisessä maailmansodassa, rakastetun menettäminen ilmalaiva Hindenburgin tuhossa ja lopulta yksinäinen vanhuus. Levystä ei tullut kaupallista menestystä, mutta sen kerrotaan innoittaneen The Who -yhtyettä tekemään oman klassikkoalbuminsa "Tommyn" (1969).


title: The Pretty Things

text: Dick Taylor jätti yhtyeen vuonna 1969. Alkuperäiskokoonpanon ainoaksi edustajaksi jääneen Phil Mayn ja uuden basisti "Wally" Wallerin luotsaamana The Pretty Things alkoi suuntautua kohti varhaista heavy metalia. Vuonna 1970 julkaistu levy "Parachute" sai Rolling Stone -lehdeltä "vuoden albumi" -kunnianimen. Yhtyeen suosio ei silti vieläkään ottanut kasvaakseen. Britanniassa underground-yleisö nosti "Parachuten" albumilistan sijalle 43, mutta Yhdysvalloissa levyä ei Rolling Stonen suosituksista huolimatta huomioitu juuri lainkaan. Seuraavina vuosina The Pretty Things julkaisi heavy metal- ja glam rock -tyyliset albumit "Freeway Madness" (1972), "Silk Torpedo" (1974) ja "Savage Eye" (1975). "Parachuten" tapaan nämäkin saivat vastakaikua brittiläisissä underground-piireissä, mutta eivät juurikaan niiden ulkopuolella. Lopulta yhtyeen toiminta hiipui.


title: The Pretty Things

text: Pretty Things konsertoi Hämeenlinnassa, Ahveniston moottoriradalla 18.-19.6.1971 auto- ja moottoripyöräkilpailujen yhteydessä.


title: The Pretty Things

text: Yhtye vieraili Suomessa toisen kerran elokuussa 1973 Keimolan rock-festivaaleilla. Käynti ei ollut merkittävä menestys.


title: The Pretty Things

text: 1980-luvun alusta lähtien The Pretty Things on toistuvasti kokoontunut kiertueita varten Phil Mayn ja Dick Taylorin edustaessa alkuperäiskokoonpanoa. Se on myös tehnyt useita uusia albumeja. Yhtyeellä on edelleen vankka kulttimaine. Suomalainen rocktoimittaja Jake Nyman on luonnehtinut The Pretty Thingsiä yhdeksi 1960- ja 1970-lukujen aliarvostetuimmista yhtyeistä.


title: Legio IIII Flavia Felix

text: Legio IIII Flavia Felix, joskus myös Legio IV Flavia Felix () oli Vespasianuksen perustama roomalainen legioona. Vitelliusta kannattanut Legio IIII Macedonica lakkautettiin ja Legio IIII Flavia Felix perustettiin sen tilalle.


title: Legio IIII Flavia Felix

text: Legioonan ensimmäinen tukikohta oli Burnum Dalmatiassa, mutta se siirrettiin myöhemmin Singidunumiin. Vuonna 88 Legio IIII Flavia Felix osallistui Domitianuksen Daakian sotaan, jossa se taisteli ainakin Tapaen taistelussa. Se osallistui myös Trajanuksen Daakian sotaan ja jäi sen jälkeen Daakiaan varuskunnaksi, kunnes keisari Hadrianus komensi legioonan takaisin Singidunumiin. Vuoden 193 sisällissodassa legioona kannatti Septimius Severusta. Legio IIII, tai sen alaosastoja taisteli useissa sodissa vielä 200-luvulla pääasiallisesti Tonavan rannoilla, mutta osallistui hautalöytöjen perusteella ainakin myös Sassanideja vastaan käytyyn sotaretkeen nykyisen Syyrian alueella. Legioona oli vielä 300-luvun alkupuolella toiminnassa Moesia Superiorissa, mutta maininnat siitä historiallisista lähteistä loppuvat ennen vuotta 400.


title: Hayley Tullett

text: Hayley Tullett (o.s. Parry, s. 17. helmikuuta 1973, Swansea) on brittiläinen keskimatkojen juoksija.


title: Hayley Tullett

text: Tullett karsiutui Pariisin sisäratojen MM-kisoissa 1997 800 metrin juoksun välierissä ajalla 2.04,40. Vuonna 1999 hän meni naimisiin seiväshyppääjä Ian Tullettin kanssa. Samana vuonna hän sijoittui neljänneksikymmenenneksi Belfastin maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla ja karsiutui Sevillan MM-kisoissa 1 500 metrin juoksun alkuerissä ajalla 4.05,72. Seuraavana vuonna hän juoksi Vilamouran maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla kolmanneksikymmenenneksiyhdeksänneksi ja Sydneyn olympialaisissa 1 500 metrin juoksussa yhdenneksitoista. Lissabonin sisäratojen MM-kisoissa 2001 hän oli 3 000 metrin juoksussa kahdeksas ajalla 8.45,36 ja myöhemmin samana vuonna karsiutui Edmontonin ulkoratojen MM-kisoissa 1 500 metrin välierissä. 2002 hän juoksi Wienin sisäratojen EM-kisoissa matkan yhdeksänneksi, mutta Münchenin ulkoratojen EM-kisoissa hän karsiutui alkuerissä.


title: Hayley Tullett

text: Tullett voitti vuonna 2003 Euroopan sisäratojen cupin 1 500 metrillä. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui kymmenenneksi Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 3 000 metrillä ja kolmanneksikymmenenneksiviidenneksi Lausannen maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla. Hän voitti samana vuonna maansa mestaruuden 1 500 metrillä, juoksi Euroopan cupissa 3 000 metrillä toiseksi ja voitti Pariisin MM-kisoissa MM-pronssia 1 500 metrillä ajalla 3.59,95. Kauden lopussa hän juoksi kolmanneksi samalla matkalla. Seuraavana vuonna hän karsiutui Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 3 000 metrin alkuerissä. Ateenan olympialaisissa hän karsiutui 1 500 metrin välierissä ja kauden lopussa hän oli 1 500 metrillä yhdestoista. Melbournen Kansainyhteisön kisoissa 2006 hän karsiutui 800 metrin välierissä ajalla 2.02,44, mutta voitti 1 500 metrillä pronssia.


title: Slite (varustamo)

text: Rederi AB Slite oli ruotsalainen laivavarustamo, joka meni konkurssiin huhtikuussa 1993. Varustamo oli yksi Viking Linen osakasvarustamoista ollen yhtiön ainoa ruotsalaisvarustamo.


title: Slite (varustamo)

text:
Slite oli alun perin rahtilaivavarustamo, mutta 1950-luvun lopun huonot suhdanteet rahtilaivaliikenteessä saivat varustamon etsimään uusia liiketoimintamahdollisuuksia orastavasta autolauttaliikenteestä. Niinpä vuonna 1959 yksi varustamon ns. pykälälaivoista, M/S Slite muutettiin autolautaksi. Alukseen mahtui 235 matkustajaa ja 30 henkilöautoa. Alus asetettiin kesäkuussa 1959 liikenteeseen Simpnäsin ja Maarianhaminan väliselle reitille.
Vuonna 1964 varustamo sai ensimmäisen uudisrakennuksensa M/S Apollon ja aloitti sillä myös liikenteen Uuteenkaupunkiin Ahvenanmaan pohjoispuolitse. Tuolloin Suomessa ei kotimaanliikenteen ns. cabotage-lupia myönnetty ulkomaisille varustamoille, joten reitti Ruotsista Ahvenanmaan kautta Manner-Suomeen ei ollut mahdollinen. Reitti jäi lyhytikäiseksi, jo saman vuoden syksyllä Apollo siirtyi liikennöimään Kapellskäristä vuorotellen Maarianhaminaan ja Paraisille. Apollo sai luvan kotimaanliikenteeseen vasta selvitettyään ainoana aluksena vaikean jäätalven aikaiset huoltoyhteydet Paraisten ja Ahvenanmaan välillä kevättalvella 1966.


title: Slite (varustamo)

text: Vuonna 1966 kiristynyt kilpailu ajoi Sliten yhteistyöhön kahden muun varustamon, Rederi AB Vikinglinjenin ja Ålandsfärjan AB:n kanssa. Tällöin perustettiin markkinointiyhtiö Vikinglinjen Ab markkinoimaan kolmen yhteistyötä tekevän varustamon laivoja yhteisen Viking Line -tavaramerkin alla. Yhteisyritys säilyi aina vuoden 1994 kevääseen asti, jolloin se jäi Sliten konkurssin seurauksena SF-Linen (nykyinen Viking Line, alun perin Ålandsfärjan AB) haltuun.


title: Slite (varustamo)

text: Slite ajautui konkurssiin 7. huhtikuuta 1993. 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa varustamo oli investoinut uusin aluksiin Athena, Kalypso ja Europa. Laman iskiessä 1980-luvun lopussa Suomeen ja Ruotsiin meni Athenaa ja Kalypsoa rakentanut Wärtsilä Meriteollisuus konkurssiin, minkä seurauksena alusten hinnat nousivat huomattavasti. Laman syventyessä Sveriges Riksbankin oli pakko laskea Ruotsin kruunu kellumaan 19. marraskuuta 1992, minkä seurauksena kruunu devalvoitui jo aiemmin kellumaan päästetyn Suomen markan tavoin. Tämän seurauksena Sliten saksalaiselta telakalta tilaaman m/s Europan hinta nousi noin 20 prosenttia, mikä johti siihen, että yksi Sliteä rahoittaneesta pankeista, Nordbanken, katsoi ettei se enää voi olla mukana rahoittamassa aluksen hankintaa. Nordbankenin päätös pakotti Sliten luopumaan Europasta, mutta sekään ei enää pelastanut varustamoa, vaan se siis ajautui muutaman kuukauden kuluttua konkurssiin.


title: Masako Chiba

text: Masako Chiba (, s. 18. heinäkuuta 1976) on japanilainen kestävyysjuoksija.


title: Masako Chiba

text: Chiba voitti Ateenan MM-kisoissa 1997 MM-pronssia 10 000 metrin juoksussa ajalla 31.41,93. Myöhemmin samana vuonna hän juoksi GP-finaalissa seitsemänneksi 5 000 metrin juoksussa ajalla 15.32,45. Seuraavana vuonna hän sijoittui neljänneksi Sydneyn maratonilla ajalla 2.37.44. Vuonna 1999 hän oli viides Tokion maratonilla ajalla 2.29.00 ja 2001 hän voitti Sapporon maratonin. Vuonna 2002 hän juoksi Chicagon maratonilla yhdeksänneksi ja Pariisin MM-kisoissa 2003 voitti maratonin MM-pronssia ajalla 2.25.08. Seuraavana vuonna hän oli Osakan maratonilla toinen, voitti Hokkaidon maratonin ja sijoittui Tokion maratonilla neljänneksi. Vuonna 2005 hän voitti Hokkaidon maratonin ja juoksi Chicagon maratonilla kolmanneksi. Vuonna 2006 hän oli Hokkaidon maratonilla yhdestoista.


title: Miesha McKelvy-Jones

text: Miesha McKelvy-Jones (s. 26. heinäkuuta 1976) on yhdysvaltalainen entinen 100 metrin aitajuoksija.


title: Miesha McKelvy-Jones

text: McKelvy-Jones voitti 1999 Pan-Amerikan kisoissa pronssia 100 metrin aidoissa. Samana vuonna hän karsiutui Sevillan MM-kisoissa toisissa alkuerissä ajalla 12,98. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän voitti lajissa MM-pronssia ajalla 12,67. Myöhemmin samana vuonna hän juoksi kolmanneksi.


title: Aktiivinen empaattinen reflektio

text: Aktiivinen empaattinen reflektio on termi, jota käytetään psykoterapiassa ja psykiatriassa. Se on terapeutin toimintatapa, jolla hän viestittää potilaalle ymmärtävänsä tätä.


title: Aktiivinen empaattinen reflektio

text: Kun potilasta haastatellaan, ei riitä että häntä ymmärretään. On tärkeää, että potilas saa kokemuksen siitä, että hän tulee ymmärretyksi. Käyttökelpoinen tekniikka on kuunnella potilasta aktiivisesti. Erilaisin elein ja äännähdyksin voi ohjata häntä kertomaan ja jatkamaan. Sopivassa kohdassa voi palauttaa potilaan kertomaa tiivistettynä ja antamalla potilaan testattavaksi erilaisia vaihtoehtoja, joista potilas sitten voi valita haluamansa tai antaa vielä uuden.


title: Aktiivinen empaattinen reflektio

text: Esimerkki: ”Kerroit, että sinulle oli suuri pettymys, että paras kaverisi jäi kiinni lunttauksesta matematiikan kokeessa. Järkytyitkö siitä, että hän oli taitamaton ja jäi kiinni, vai siitä, että hän lunttasi sinulta ja opettaja saattoi epäillä että olit juonessa mukana.”


title: Aktiivinen empaattinen reflektio

text: Terapeutti pyrkii koko ajan varmistamaan, että potilas ymmärtää palautteen ja tarvittaessa hän tarkistaa onko itse ymmärtänyt asian samoin kuin potilas ja onko potilas ymmärtänyt asian samoin.


title: Aktiivinen empaattinen reflektio

text: Palautteessa pyritään ymmärryksen lisäämiseksi ensin ymmärtämään ja sitten käyttämään potilaan käyttämiä sanoja ja sanamuotoja. Palautteet annetaan tiivistettyinä, ja niissä voi samalla pyrkiä yhteenvetoihin. Palautteet annetaan mieluummin ”verbikielellä” eli keskipisteessä on tekeminen pohdinnan sijaan. Tulkintoja pyritään välttämään tai ne annetaan vaihtoehtoina, jotka potilas voi hylätä tai hyväksyä.


title: Arushan rauhansopimus

text: Arushan rauhansopimus oli Ruandan presidentin Juvénal Habyarimanan ja Ruandan isänmaallisen rintaman elokuussa 1993 allekirjoittama sopimus. Sopimus saatiin aikaan neljätoista kuukautta kestäneiden neuvottelujen päätteeksi, joissa välittäjä toimi Tansanian hallitus ja Afrikan yhtenäisyysjärjestö. Sopimuksen tarkoituksena oli päättää Ruandan kolme vuotta jatkunut sisällissota, jossa oli kuollut arviolta 10 000 ihmistä. Sopimuksen tarkoituksena oli myös päättää maata hallinneiden hutujen ylivalta, mahdollistaa tuhansien tutsipakolaisten paluu maahan ja luoda maahan uusi demokraattinen hallitus.


title: Arushan rauhansopimus

text: Rauhanneuvottelut Arushassa alkoivat kesäkuussa 1992 ja aluksi niiden tarkoituksena oli luoda maahan kestävä tulitauko luottamuksen rakentamiseksi. Tulitaukosopimuksen mukaisesti sodan osapuolille jäi hallinnoitavaksi ne alueet, joita ne miehittivät sopimuksen solmimishetkellä. RPF:n hallintaan jäi kapea kaistale maan pohjoisosassa. Osapuolien väliin luotiin demilitarisoitu vyöhyke, jota turvasivat malilaiset, nigerialaiset, senegalilaiset ja zimbabwelaiset joukot.


title: Arushan rauhansopimus

text: Neuvottelujen toinen kierros alkoi elokuussa 1992. Sen tuloksena osapuolet allekirjoittivat pöytäkirjan laillisuuden noudattamisesta, joka perustui kansalliseen yhtenäisyyteen, demokratiaan ja ihmisoikeuksien noudattamiseen ja jonka tarkoituksena oli luoda pohja neuvotteluille varsinaisen väliaikaisen vallanjakoon perustuneen hallituksen muodostamiseksi.


title: Arushan rauhansopimus

text: Neuvottelut siirtymäkauden hallituksesta etenivät hitaasti syys-lokakuussa, kun presidentti Habyarimanan ja pääministeri Nsengiyaremyen edustaman hutuopposition välinen konflikti nousi esiin. Maltilliset hutupoliitikot syyttivät Habyarimanaa rauhanneuvottelujen hidastamisesta. Välittäjien aikaansaaman kompromissin mukaan Habyarimana tulisi säilyttämään presidentin virkansa siirtymäkautena, mutta suuri osa presidentin vallasta siirrettiin pääministerin johtamalle hallitukselle. Siirtymäkauden hallituksen tavoitteiksi asetettiin siirtyminen demokratiaan, kansallisen turvallisuuden vahvistaminen, pakolaisten paluun mahdollistaminen ja sodanjälkeisen jälleenrakennuksen aloittaminen.


title: Arushan rauhansopimus

text: Marraskuussa jatkuneiden neuvottelujen kiistakysymykseksi nousi Vallankumouksen puolustuskomitean (), eli Habyarimanaa kannattaneiden äärihutujen, nouseminen siirtymäkauden hallitukseen. RPF vastusti CDR:n osallistumista, koska ei pitänyt sitä virallisena poliittisena puolueena. RPF:n näkökulma voitti, mutta CDR sanoutui samalla irti vallanjakosopimuksesta syyttäen sen antavan RPF:lle liian suuren vaikutusvallan. Myös Habyarimana kritisoi sopimusta samasta syystä. Habyarimanan näkemyksen tukemana CDR aloitti väkivaltakampanjan neuvottelun kannattaneiden joukossa. Tammikuussa 1993 hallituksen kuolemanpartiot hyökkäsivät tutseja ja maltillisia hutuja vastaan. RPF vastasi aloittamalla uudelleen sotilaallisen toiminnan.


title: Arushan rauhansopimus

text: Tulitaukosopimuksen raukeaminen vaikeutti Tansanian pyrkimyksiä saada osapuolet uudelleen neuvottelupöytään. Lopulta osapuolet sitoutuivat saattamaan rauhanneuvottelut loppuun ja maalis-kesäkuussa käydyissä neuvotteluissa keskityttiin Ruandan uuden armeijan luomiseen integroimalla RPF:n ja hallituksen armeijat, pakolaisten paluukysymykseen ja vallan siirtämisen yksityiskohtiin. 24. kesäkuuta jäljellä olevista kysymyksistä oli päästy yksimielisyyteen, mutta hallituksen edustajat vaativat allekirjoittamisen siirtämistä myöhemmäksi, jotta sopimukseen perehtymiselle olisi jäänyt aikaa. Habyarimana pyrki viivästyttämään sopimuksen ratifioimista kritisoimalla armeijan komentovirkojen tasapuolista jakoa. Lisääntyneen sisäisen ja kansainvälisen painostuksen alla hänen oli kuitenkin suostuttava sopimuksen allekirjoittamiseen. Sopimus allekirjoitettiin 4. elokuuta 1993.


title: Arushan rauhansopimus

text: Sopimukseen kuului myös YK:n rauhanturvajoukon UNAMIR:in sijoittaminen Ruandaan kunnes olot olisivat normalisoituneet. Äärihutuaatetta kannattanut "Kangura"-lehti väitti UNAMIRin tehtävän olevan vain tutsien nostaminen valtaan, mutta muistutti samalla, että rauhanturvaajat olivat yleensä raukkamaisia ja tulisivat vain seuraamaan sivusta mahdollisten väkivaltaisuuksien puhjetessa.


title: Arushan rauhansopimus

text: 6. huhtikuuta 1994 presidentti Habyarimanan lentokone oli laskeutumassa Kigalin lentokentälle hänen palatessaan Tansaniasta kokouksesta, johon oli osallistunut joukko naapurimaiden päämiehiä, kun tuntemattomasta paikasta ammuttu ranskalainen "Milan"-ohjus osui presidentin koneeseen. Seuranneessa räjähdyksessä kone tuhoutui täydellisesti ja kaikki matkustajat, joukossa myös Burundin uusi presidentti Cyprien Ntaryamira, kuolivat. Habyarimanan salamurhaajia ei varmuudella tiedetä, mutta yleisesti on arveltu, että kyseessä olisi ollut joukko presidentin henkivartiokaartin äärihutuja. Ruandan valtionradio syytti presidentin salamurhasta seuraavana aamuna RPF:ää ja UNAMIR-joukkoja.


title: Arushan rauhansopimus

text: Presidentin murhan jälkeisenä päivänä äärihutut likvidoivat nopeasti Arushan rauhansopimusta kannattaneet maltilliset hutupoliitikot, muun muassa pääministeri Agathe Uwilingiyimana ja aloittivat Ruandan kansanmurhan. RPF, jonka joukkoja oli sijoitettu Arushan rauhansopimuksen mukaisesti Kigalin lähellä olevaan sotilastukikohtaan, aloitti sotatoimet alle 24 tuntia Habyarimanan murhan jälkeen. Ruandan armeija vastasi RPF:n offensiiviin ja sisällissota alkoi uudelleen.


title: Claude de Villars

text: Claude Louis Hector, Villarsin herttua (8. toukokuuta 1653 Moulins – 17. kesäkuuta 1734 Torino) oli Ranskan marsalkka ja vuodesta 1733 marsalkkakenraali.


title: Claude de Villars

text: Villars astui Ranskan armeijan palvelukseen vuonna 1671. Hän osallistui Ranskan–Hollannin sodassa Maastrichtin piiritykseen 1673 ja vuonna 1674 hän sai ratsuväkirykmentin komennettavakseen ja everstin arvon.


title: Claude de Villars

text: Ranskan–Hollannin sodan jälkeen Villars toimi diplomaattisissa tehtävissä Baijerissa, mutta yhdeksänvuotisen sodan sytyttyä hän palasi armeijan palvelukseen 1690. Hän komensi Flanderissa operoineen armeijan ratsuväkeä, mutta sodan loppupuolella hänet lähetettiin Wieniin, jälleen diplomaattina.


title: Claude de Villars

text: Espanjan perimyssodan aikana Villars saavutti suurimmat menestyksensä: hän johti Ranskan armeijan voittoihin keisarillisista Käferholzissa (1702) ja Höchstädtissä (1703). Käferholzin voiton vuoksi hänet ylennettiin Ranskan marsalkaksi vuonna 1703.


title: Claude de Villars

text: Ranskan jouduttua alakynteen sodassa, Villars sai johdettavakseen Pohjois-Ranskassa armeijan, jonka tehtävänä oli torjua liittokunnan armeijoiden eteneminen Ranskaan. Vuonna 1712 Villars löi Eugen Savoijilaisen johtaman armeijan Denainin taistelussa, pysäyttäen vihollisen etenemisen Ranskaan.


title: Claude de Villars

text: Puolan perimyssodan syttyessä Villars sai marsalkkakenraalin arvon, mutta kuoli pian sodan sytyttyä vuonna 1734 Torinossa.


title: Intiansitrusheinä

text: Intiansitrusheinä eli malabarinsitrusheinä tai sitruunaruoho ("Cymbopogon citratus") on monivuotinen trooppinen heinäkasvi sitrusheinien suvussa. Sitä viljellään laajalti maustekasvina. Sitä kasvatetaan myös lauhkealla vyöhykkeellä yksivuotisena, koska se ei kestä pakkasta. Intiansitrusheinää käytetään paljon aasialaisessa ruoanlaitossa, etenkin thaimaalaisessa keittiössä. Mausteena käytettäessä siinä on mieto sitruunan maku. Kasvi on kotoisin Malesian saaristosta.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Harjavallan vesivoimalaitos sijaitsee Kokemäenjoessa entisen Lammaistenkosken (eli "Pirilänkosken") kohdalla Harjavallan ja Nakkilan kunnan rajalla. Voimalaitoksen pudotuskorkeus on 26,4 metriä ja nettosähköteho yhteensä 105 megawattia, mikä tekee siitä yhden Etelä-Suomen tehokkaimmista vesivoimalaitoksista.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Vesivoiman järjestelyissä oli monia vaiheita, joissa muodostetun voimayhtiön Kiinteistö Osakeyhtiö omistuspohjaa muuteltiin. Lopulta sen toiminta kävi riitaiseksi, ja suurimmat osakkaat päättivät yksinkertaistaa omistuspohjaa uudessa yhtiössä, johon pienosakkaita ei otettaisi. Länsi-Suomen Voima Osakeyhtiö perustettiin 1935, ja sen suurimmat osakkaat olivat A. Ahlström Oy ja W. Rosenlew & Co. Samalla lakiin tuli 1933 vedenpinnan säännöstelyä salliva pykälä ja kaikki Harjavallan kosket voitiin valjastaa yhden voimalan sähköntuotantoon. Yhtiöstä erotettiin omaan Kolsi Oy:öön ne maaomistukset, joita ei Harjavallan voimalassa tarvittu. Samalla päätettiin myös hyödyntää Kokemäen omistukset omassa voimalassa, jotka tekisivät vedenjuoksutuksessa yhteistyötä.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Länsi-Suomen Voima Osakeyhtiö jätti rakennuslupa-anomuksen Pirilänkosken voimalaitoksesta Turun ja Porin läänin maaherralle 4. toukokuuta 1935. Rakentamisen valmistelut aloitettiin keväällä 1937 ja työt aloitettiin heinäkuussa. Hankkeen työnjohtajana oli insinööri August Sandsun. Voimalaitos rakennettiin arkkitehti Erik Bryggmanin suunnitelmien mukaan. Voimalan rakentamisessa sattuneet työtapaturmat vaativat kolme kuolonuhria.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Padon valmistuttua alkoi voimalaitoksen turbiinien ja generaattoreiden asennus. Ensimmäinen turbiini ja generaattori käynnistyi joulukuussa 1939 ja sen sähköä johdettiin aluksi talvisodan pommituksista kärsivään Helsinkiin. Toinen voimayksikkö viivästyi juuri sodan takia. Sen generaattori saatiin maahan Saksasta juuri sodan puhjettua, mutta se saatiin tuottamaan sähköä vasta vuoden 1940 keväällä. Alkuperäisten kahden kaplanturbiinin teho oli yhteensä 73 megawattia ennen 2010-luvun uudistuksia. Tukinuitto huomioitiin rakentamalla padon ohittava tukkiränni.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Voimalan alle jäivät kaikki Kokemäenjoen alajuoksun suurimat kosket. Niiden luontaiset putouskorkeudet olivat yläjuoksulta lukien Havinginkoskessa 3,5 metriä, Harjavallankoskessa 7,25 metriä ja Lammaisten- eli Pirilänkoskessa 6,6 metriä. Tämä teki jo puolet siitä putouksesta, joka syntyi Kokemäeltä matkalla merelle.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Kokemäenjoki kulki Harjavallassa melko syvällä savi- ja hiekkamaastossa. Padon rakentamisen myötä jokimaisema voimalaitoksen yläpuolella Harjavallan kohdalla muuttui merkittävästi. Kun vedenpintaa nostettiin Havinginkosken niskalla ja yläjuoksulla lähes 11 metriä, leveni kapea joki jopa neljänsadan metrin levyiseksi järvimäiseksi patoaltaaksi. Veden alle jäi niittyjä ja peltoa yhteensä 192 hehtaaria, jonka lisäksi 57 hehtaaria jäi vedenvaihtelun alaiseksi. Myös parin kilometrin päässä sijaitseva vuonna 1912 valmistunut Harjavallan silta jäi veden alle. Se korvattiin uudella riippusillalla, joka rakennettiin vanhalle kohdalleen ja palveli sellaisenaan vuoteen 1983 saakka. Voimalan alapuolen järjestelyt paljastivat vanhaa Lammaistenkosken pohjaa, joka on 1300 miljoonaa vuotta vanhaa hiekkakivikerrostumaa. Vedennoston vaikutukset tuntuvat Kokemäellä asti Tulkkilassa, jossa Pyhänkorvankoski peittyi vedennousun alle.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Padosta jäi puolet Harjavallan puolelle ja loput Nakkilan puolelle. Rakennukset ja tekniset laitteet sijaitsevat Nakkilassa. Padolle rakennettiin kansi, joka toimii henkilöliikenteen siltana.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Nykyisin voimalaitoksen omistajia ovat muun muassa UPM-Kymmene Oyj ja Pohjolan Voima Oy, jotka ovat osakkaina Länsi-Suomen Voimassa.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Vuonna 2013 käynnistettiin voimalaitoksen laajamittainen uudistamishanke.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Kesäkuussa 2014 aloitettiin uuden voimalaitosyksikön rakennustyöt. Uudella yksiköllä tavoiteltiin merkittävän tehonlisäyksen ohella parempaa joen virkistyskäyttöä ja virtaaman säännöstelyä, sekä hallintaa tulvariskeihin. Vuoden 2014 lokakuussa työmaapato romahti, mutta syyskuussa 2016 uusi yksikkö saatiin käynnistettyä. Laitoksen teho kohosi puolella 105 megawattiin, jolla se nousi Suomen kymmenen suurimman vesivoimalaitoksen joukkoon. Vuotuinen 390 gigawattitunnin sähköntuotanto kasvoi noin kymmenen prosenttia 430:een gigawattituntiin.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Voimalaitoksen lähistöllä joen pohjoisrannalla Harjavallassa sijaitsee Satalinnan sairaala. Patotien pohjoispäässä on pysäköintialue, josta lähtee "Paratiisin luontopolku". Se kulkee 1,7 kilometrin matkan joen varrella olevassa lehtometsässä. Polun toisessa päässä sairaalan kohdalla on uimapaikka ja puuportaat äyrään päälle. Voimalan alapuolinen Lammaistenlahti on suosittu virkistyskalastajien keskuudessa ja sinne istutetaan vuosittain tuhansia lohenpoikasia.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Kokemäenjoella on melontareitti, jonka ohjeiden mukaan melojat voivat ohittaa padon. Reittikuvauksen voi noutaa esimerkiksi Kokemäenjoen kuntien kirjastoista.


title: Harjavallan voimalaitos

text: Harjavallan voimalaitos on osa Lammaistenlahden kulttuurimaisemaa, joka kuuluu Museoviraston Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Voimalaitoksen lisäksi se käsittää joen pohjoispuolella olevan Pirilän vanhan asutuksen ja eteläpuoliset Huovintien sekä Torttilan ja Lammaisten vanhat talonpoikaistalot.


title: Vammaispolitiikka

text: Lähivuosien suomalainen vammaispolitiikka kiteytyy kahteen asiakirjaan, joista toinen on jo olemassa oleva ja toinen vasta tekeillä: Valtioneuvoston vammaispoliittinen selonteko annettiin eduskunnalle toukokuussa 2006 ja Vammaispoliittinen ohjelma, joka sisältyy Matti Vanhasen II hallituksen ohjelmaan, valmistuu vuosien 2007–2011 hallituskauden aikana.


title: Vammaispolitiikka

text: Vammaisten erilaisia hoito- ja kuntoutuspalveluja on ollut niin kauan kuin sosiaali- ja terveydenhuoltoa, koulutusta tai työvoimapalveluja on ollut olemassa. Itsenäiseksi ”vammaispolitiikaksi”, joka kattaa periaatteessa kaikki vammaiset ja pitkäaikaissairaat henkilöt, nämä hajallaan olevat toimenpiteet, palvelut, terapiat, hoitomuodot ja huolenpito muotoutuivat noin 30 vuotta sitten. Tämä ajankohta saa perustelunsa siitä, että monien muiden sorretussa asemassa olevien väestöryhmien ”vapaustaistelu” oli päässyt käyntiin 1960-luvulla eri puolilla maailmaa. Vammaispoliittisesti tärkeä oli YK:n hyväksymä vammaisten oikeuksien julistus ja päätös järjestää Kansainvälinen vammaisten vuosi 1981. Pohjoismaissa kehiteltiin vammaishuollon normalisaatio- tai integraatiomalli jo 1950-luvun lopulla ja Yhdysvaltojen presidentin John F. Kennedyn katsotaan vaikuttaneen ratkaisevasti vammaisten koulutuksen ja työllistymisen integraatiossa.


title: Vammaispolitiikka

text: Kansainvälisen vammaisten vuoden 1981 Suomen komitean mietintöön (1982: 35) kerättiin tuon ajankohdan keskeiset kehittämisehdotukset (kaikkiaan 223 ehdotusta). Vuonna 1986 perustettiin sosiaali- ja terveysministeriön yhteyteen Valtakunnallinen vammaisneuvosto (VANE), jonka tehtäväksi määrättiin


title: Vammaispolitiikka

text: Valtakunnallinen vammaisneuvosto julkaisi vuonna 1995 vammaispoliittisen ohjelman ”Kohti yhteiskuntaa kaikille” (STM:n julkaisuja 1995: 10), jonka yleisenä päämääränä on ”luoda edellytykset vammaisten ihmisten täysivaltaistumiselle suomalaisessa yhteiskunnassa. Täysivaltaistumisella () tarkoitetaan sitä, että vammaiset itse täysivaltaistavat itsensä. Tällöin mitkään muut tahot eivät mielivaltaisesti ohjaile heidän elämäänsä. Täysivaltaistumisen tavoitteen saavuttamiseksi tämä ohjelma asettaa päämääräkseen vammaisten ihmisten mahdollisuuksien yhdenvertaistamisen siten kuin YK:n yleisohjeissa edellytetään.”


title: Vammaispolitiikka

text: Valtioneuvoston selonteossa vammaispolitiikasta todetaan, että suomalainen vammaispolitiikka perustuu kolmeen keskeiseen periaatteeseen:Yhdistyneiden Kansakuntien johdolla tapahtunut vammaispolitiikan kehitys on ratkaisevasti vaikuttanut myös suomalaiseen vammaispoliittiseen keskusteluun ja kehittämistyöhön. Vuonna 1975 YK hyväksyi yleiskokouksessaan Vammaisten oikeuksien julistuksen. Kehitysvammaisten oikeuksien julistus oli hyväksytty 1971.


title: Vammaispolitiikka

text: YK:n kansainvälisen vammaisten vuoden 1981 jälkeen YK julisti vuodet 1983–1992 vammaisten vuosikymmeneksi. Vammaisten vuoden ja vuosikymmenen teemana oli ”täysi osallistuminen ja tasa-arvo”, joka on ilmaisultaan vaihdellen säilynyt vammaispolitiikan yleisenä tavoitteena. Teemavuosikymmenen päätteeksi YK:ssa hyväksyttiin ”Vammaisten henkilöiden mahdollisuuksien yhdenvertaistamista koskevat yleisohjeet” .


title: Vammaispolitiikka

text:
Kansainväliseen vammaisten vuosikymmeneen liittyen Euroopan neuvosto hyväksyi marraskuussa 1991 Vammaispoliittisen kokonaisohjelman, jonka lähtökohdaksi kirjattiin seuraavaa:
Tämä on jatkuva dynaaminen molemminpuolinen sopeutumisprosessi, jossa vammaiset elävät omien toiveidensa, valintojensa ja mahdollisimman monipuolisiksi kehitettyjen kykyjensä mukaisesti ja jossa yhteiskunta ilmaisee tukensa asianmukaisin erityistoimenpitein, jotka takaavat vammaisille henkilöille muiden kanssa tasavertaiset elämisen edellytykset.


title: Vammaispolitiikka

text: Viidessätoista vuodessa tapahtunutta kehitystä kuvaa Euroopan neuvoston vuonna 2006 hyväksymä uusi ”Euroopan neuvoston vammaispoliittinen ohjelma”, joka perustui vuonna 2003 annettuun Malagan julistukseen ”Kohti täyttä osallistumista kansalaisina”. Uuden toimintaohjelman perusperiaatteet ovat:YK:n piirissä vammaispoliittiset jatkotyöt johtivat sitten vuoden 2006 lopulla (13.12.2006) hyväksyttyyn Yleissopimukseen vammaisten henkilöiden oikeuksista, jolla tulee olemaan ratkaiseva vaikutus kaikkien maiden vammaispolitiikkaan ja vammaisia henkilöitä koskevaan lainsäädäntöön. Yleissopimuksen 3. artikla ”Yleiset periaatteet” kuuluu näin:


title: Colonia

text: Colonia oli alkujaan roomalainen kolonia, joka perustettiin vasta vallatulle alueelle. Myöhemmin "coloniat" menettivät sotilaallisen tarkoituksensa ja "colonia" alkoi tarkoittaa kaupunkien hierarkiassa korkeinta tasoa, "municipiumin" yläpuolella.


title: Colonia

text: Esimerkkejä kuuluisista colonioista:


title: Islamilainen jihad

text: Palestiinan Islamilainen jihad (arab. حركة الجهاد الإسلامي في فلسطين, -"Harakat al-Jihād al-Islāmi fi Filastīn") on palestiinalainen ääri-islamilainen järjestö, jonka mm. Yhdysvallat, EU ja Israel luokittelevat terroristijärjestöksi.


title: Islamilainen jihad

text: Islamilainen jihad perustettiin 1970-luvulla. Perustajia olivat Egyptissä opiskelleet palestiinalaiset sunnimuslimit Fathi Shikaki, Abdul Aziz Odeh ja Bashir Moussa. Kun Shikaki surmattiin Maltalla 1995, järjestön johtoon nousi Ramadan Abdullah al-Shallah. Järjestön tavoite on Hamasin tavoin tuhota Israel.


title: Islamilainen jihad

text: Järjestö on tehnyt palestiinalaisten toisen kansannousun aikana lukuisia itsemurhaiskuja Israelissa. Hamas on suostunut tulitaukoon, mutta Islamilainen jihad on tehnyt itsemurhaiskuja senkin jälkeen. Järjestö on boikotoinut vaaleja, myös vuoden 2006 parlamenttivaaleja, jotka Hamas voitti. 11. syyskuuta 2007 se teki raketti-iskun Israeliin, jossa haavoittui yli 50 israelilaissotilasta.


title: Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2007

text: Vuoden 2007 jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut olivat viidennet FIFA:n järjestämät naisten maailmanmestaruuskilpailut. Ne pelattiin Kiinassa 10.–30. syyskuuta 2007. Otteluita pelattiin viidessä eri kaupungissa: Chengdu, Hangzhou, Shanghai, Tianjin ja Wuhan.


title: Ilmola

text: Ilmola voi tarkoittaa seuraavia:


title: BBC Parliament

text: BBC Parliament on brittiläinen televisiokanava, jonka omistaa maan yleisradioyhtiö BBC. Kanavan ohjelmisto koostuu Britannian parlamentin, Skotlannin parlamentin sekä Walesin ja Pohjois-Irlannin aluehallinnon ja kaikkien lakiasäätävien elinten kokouksista. BBC Parliament lähettää raportteja Britannian suurimpien puolueiden ja Trades Union Congressin vuosittaista kokouksista ja Euroopan parlamentista.


title: BBC Parliament

text: Vuodesta 1992 vuoteen 1998 asti kanava tunnettiin nimellä "The Parliamentary Channel", jota operoi United Artist Cable, ja jonka rahoituksesta vastasivat brittiläiset kaapeli-tv operaattorit. BBC hankki The Parliamentary Channelin vuonna 1998 nimeten sen uudelleen BBC Parliamentiksi. BBC:n omistamana kanava aloitti uudelleen 23. syyskuuta 1998. Nykyisin BBC Parliament on saatavilla kaapelissa, satelliitissa sekä antenniverkossa.


title: Wallacen linja

text: Wallacen linja on Indonesian saariston poikki kulkeva, brittiläisen Alfred Russel Wallacen (1823–1913) havaitsema raja, joka erottaa toisistaan intialaisen ja australialaisen eläinmaantieteellisen alueen. Linjan eteläosa kulkee Balin ja Lombokin, pohjoisosa Borneon ja Celebesin välistä. Wallace havaitsi, että linjan vastakkaisilla puolilla läheistenkin saarten eläimistö poikkeaa suuresti toisistaan ja esimerkiksi pussieläimiä esiintyy vain linjan itäpuolella, Wallaceaksi kutsutussa osassa saaristoa.


title: Wallacen linja

text: Myöhemmin ilmeni, että samassa kohdassa saariston poikki kulkee syvänne, joka muodostaa samalla Aasian ja Australian mannerjalustojen välisen rajan. Tämä selittää myös linjan eläinmaantieteellisen merkityksen. Jääkaudella meren pinta oli lähes sata metriä nykyistä alempana, jolloin linjan länsipuoliset saaret kuten Sumatra, Jaava, Borneo ja Bali olivat osa Aasian mannerta, mutta Wallacen linjan kohdalla oli silloinkin syvä salmi. Täten aasialaiset eläimet pääsivät helposti levittäytymään näille saarille, mutta eivät idemmäksi. Samaten Australian eläimistöllä on useita yhtäläisyyksiä linjan itäpuolisten saarten kanssa, joihin on ollut aikaisemmin maayhteys. Esimerkiksi useita kengurulajeja tavataan Uudessa-Guineassa, ja alueen linnustossa on paljon yhtäläisyyksiä.


title: Hughie Thomasson

text: Hughie Thomasson (13. elokuuta 1952, Florida, USA – 9. syyskuuta 2007, Brooksville, Florida, USA) oli yhdysvaltalainen kitaristi ja laulaja.


title: Hughie Thomasson

text: Hän oli jäsenenä ja lauluntekijänä Southern Rockia soittavissa yhtyeissä The Outlaws ja Lynyrd Skynyrd. Useimmat The Outlawsin lauluista ovat hänen käsialaansa, kuten mm. "There Goes Another Love Song" ja "Green Grass and High Tides".


title: Hughie Thomasson

text: Hughie Thomasson menehtyi saatuaan sydänkohtauksen kotonaan Brooksvillessa, Floridassa 9. syyskuuta 2007.


title: Jerry Finn

text: Jerry Finn (k. 21. elokuuta 2008) oli yhdysvaltalainen musiikkituottaja, joka työskenteli sellaisten yhtyeiden albumeilla kuten AFI, blink-182, Alkaline Trio, MxPx, Rancid, Green Day ja The Offspring. Hän kuoli 38-vuotiaana aivoverenvuodon kärsittyään.


title: Rishon LeZion

text: Rishon LeZion on kaupunki Israelissa Keski-Israelin hallintoalueella Tel Avivin eteläpuolella. Kaupungin perustivat Venäjältä saapuneet juutalaiset siirtolaiset vuonna 1882 ja se on kasvanut sittemmin huomattavasti. Vuoden 2016 lopussa Rishon LeZionin asukasluku oli 247 323


title: Rishon LeZion

text: Rishon LeZion sijaitsee Välimeren rannikolla Tel Avivin metropolialueen eteläpuolella. Sen hallinnolliseen suuralueeseen kuuluu 117 km² ja itse kaupunkiin 58,6 km².


title: Rishon LeZion

text: Rishon LeZionin perustivat kymmenen Venäjältä saapunutta juutalaista siirtolaista vuonna 1882. Siirtokunnan nimi oli viittaus Jesajan kirjan kohtaan 41:27. Siirtolaiset ajautuivat nopeasti vaikeuksiin maatalouden käynnistämisen kanssa kulujen osoittautuessa odotettua korkeammiksi. Suuri ongelma oli esimerkiksi alueen matalat kaivot, joiden takia vettä jouduttiin tuomaan paikalle kameleilla. Lopulta apua pyrittiin saamaan Euroopan juutalaisyhteisöiltä. Uusia syvempiä kaivoja alkoikin rahoittaa Edmond de Rotchild, joka lähetti paikalle myös maatalousasiantuntijoitaan. Aiemmin viljelty vilja vaihtui viinirypäleisiin ja hedelmiin. Vuonna 1889 Rotchild perusti Rishon LeZioniin suuren viinikellarin. 1880-luvulla paikalle avautuivat myös ensimmäiset heprealainen päiväkoti ja peruskoulu. Israelin lippua liputettiin ensi kertaa vuonna 1885 paraatissa Rishon LeZionissa ja paikalliset koululaiset järjestivät myös ensiesityksen Israelin sittemmälle kansallislaululle Hatikvalle vuonna 1887. Asutuskeskus kasvoi ja vuonna 1917 sen asukasluku oli jo 2 130 ja vuonna 1948 noin 10 500. Siirtolaisia tuli Itä-Euroopasta ja Jemenistä.


title: Rishon LeZion

text: Rishon LeZion on sittemmin kasvanut etenkin suurien pohjavesivarantojensa, vapaan maan ja viereisen Tel Avivin kasvun myötä. Rishon LeZionista tehtiin kaupunki vuonna 1950.


title: Rishon LeZion

text: Rishon LeZionin asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 247 323. Noin kolme neljäsosaa paikallisista on syntynyt Israelissa.


title: Juho Hakkinen

text: Juho Villehard (J.V.) Hakkinen (4. huhtikuuta 1872 Korpilahti – toukokuussa 1918 Viipuri) oli seppä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Juho Hakkinen

text: Hakkisen vanhemmat olivat kesti Ville Kallenpoika Hakkinen ja Gustafva Joonaantytär. Hakkinen työskenteli sepän ammatissa Korpilahdella vuoteen 1894, Pirkkalassa 1894–1898 ja Kiukaisissa 1898–1918. Hän oli naimisissa Amanda Loviisa Juhontytär vuosina 1895–1903. Ensimmäisen vaimonsa kuoltua Hakkinen meni uusiin naimisiin Ida Amanda Andellin kanssa 1905.


title: Juho Hakkinen

text: Hakkinen oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1917 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä.


title: Juho Hakkinen

text: Suomen sisällissodan loppuvaiheessa Hakkinen ammuttiin Viipurin vankileirillä toukokuussa 1918.


title: Kalle Vänniä

text: Karl Thomas (Kalle Tuomas) Vänniä (16. lokakuuta 1874 Tyrvää – 16. huhtikuuta 1918 Tyrvää) oli satakuntalainen maanviljelijä ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.


title: Kalle Vänniä

text: Vänniän vanhemmat olivat maanviljelijä Tuomas Vänniä ja Eva Lovisa Inna. Vänniä kävi kaksi vuotta kansakoulua ja toimi sitten maanviljelijänä kotiseudullaan Tyrväällä vuodesta 1897 alkaen. Vänniä oli myös Tyrvään säästöpankin kamreeri vuodesta 1909 ja Tyrvään Sanomien toimituksen jäsen sekä Satakunnan keuhkotautiparantolan ja Tyrvään ym. pitäjien piirimielisairaalan johtokunnan jäsen.


title: Kalle Vänniä

text: Vänniä oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1914 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä.


title: Kalle Vänniä

text: Suomen sisällissodan aikana punaiset vangitsivat suojeluskuntaan kuuluneen Vänniän 7. huhtikuuta ja ampuivat hänet Tyrvään Lousajassa 16. huhtikuuta.


title: Kanadan Grand Prix 1990

text: Kanadan Grand Prix 1990 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 10. kesäkuuta 1990 Circuit Gilles Villeneuvella Kanadassa. Kilpailun voitti McLarenilla ajanut Ayrton Senna, jolle voitto oli kauden kolmas.


title: August Vesa

text: August Vesa (sukunimi aikaisemmin Pasanen) (15. lokakuuta 1878 Rantasalmi – 1. toukokuuta 1918 Kotka) oli toimittaja ja sosialidemokraattien piirisihteeri ja kansanedustaja.


title: August Vesa

text: Vesan vanhemmat olivat talollinen Karl Johan Pasanen ja Eva Stina Hämäläinen. Hän oli renkinä 1894–1898 ja työskenteli sen jälkeen tukkien uitossa ja metsätöissä 1898–1906. Vuodesta 1906 lähtien Vesa toimi Eteenpäin-lehden toimittajana Kotkassa. Hän oli myös Viipurin läänin läntisen vaalipiirin Kotkan alapiirin sos.dem. piirisihteeri ja toimi puolueen puhujana. Vesa oli SDP:n kansanedustajana 1908–1909 edustaen edellä mainittua vaalipiiriä.


title: August Vesa

text: Suomen sisällissodan loppuvaiheessa Vesa vangittiin toukokuussa 1918 Kotkassa ja hänet ammuttiin myöhemmin saman kuukauden aikana.


Tosinuija ja vielä nuijempi – kun Harry tapasi Lloydin () on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Elokuvan ohjasi Troy Miller ja pääosissa ovat Derek Richardson ja Eric Christian Olsen. Elokuva on esiosa vuoden 1994 elokuvalle "Nuija ja tosinuija".


title: Tosinuija ja vielä nuijempi – kun Harry tapasi Lloydin

text: Elokuva kertoo, kuinka Harry ja Lloyd ystävystyvät ja saavat pian huomata, että koulun rehtorilla on meneillään pimeitä toimia koulun keittäjän kanssa. Rehtorin toimien pysäyttämiseen he saavat avukseen kauniin Jessican.


title: Ernst Saari

text: Johan Ernst Saari (aiemmin Ylisaari; 20. heinäkuuta 1882 Lapua – 29. maaliskuuta 1918 Tampere) oli suomalainen maanviljelijä ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.


title: Ernst Saari

text: Saaren vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Ylisaari ja Wilhelmiina Leskelä. Kansakoulun käytyään Saari oli maanviljelijänä Lapualla ja toimi myös yhden vuoden Lapuan osuuskaupan johtajana. Saari oli Osuusteurastamo Itikan hallintoneuvoston puheenjohtaja ja Meijeriliitto Muurahaisten johtokunnan varapuheenjohtaja sekä oli jäsenenä Valion hallintoneuvostossa ja Vaasa-lehden, Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuran sekä Etelä-Pohjanmaan osuuskauppapiirin johtokunnissa.


title: Ernst Saari

text: Saari oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1914 ja 1917 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli myös Lapuan kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja.


title: Ernst Saari

text: Saari oli naimisissa Tyyne Elisabeth Filppulan kanssa vuodesta 1905.


title: Ernst Saari

text: Saari murhattiin Suomen sisällissodan Tampereen taistelun aikana. Hänet löydettiin murhattuna pitkänäperjantaina 1918 kellarista Tampereen Tammelasta. Punaisten vankina ollut Saari ei pystynyt kätensä loukattuaan vallitöihin, joten eräs turkulainen kaartilainen kuljetti hänet toiselle puolelle kaupunkia ja murhasi hänet. Saari haudattiin aluksi tuntemattomana punaisten joukkohautaan, mutta löydettiin uudelleen haudattaessa pistimen reikä rinnassaan.


title: De Motu Corporum in Gyrum

text:
De Motu Corporum in Gyrum () usein lyhyesti De Motu on englantilaisen matemaatikon Isaac Newtonin kirjoittama laajuudeltaan yhdeksän sivua pitkä käsikirjoitus, jonka hän lähetti tähtitieteilijä Edmund Halleylle marraskuussa vuonna 1684. Siinä Newton osoittaa, että kappaleiden elliptinen rata vaatii voiman, joka on kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön (r²). Newton myös osoitti, että tästä voimasta seuraavat
Keplerin lait. Halley esitteli tulokset Royal Societylle 10. joulukuuta 1684. Newtonin pääteoksessa "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" Newton korjaa muutamia puutteita sekä laajentaa käsikirjoitustaansa.


title: Julius Nurminen

text: Julius Ivar Nurminen (9. kesäkuuta 1887 Sääksmäki – 24. heinäkuuta 1918 Tammisaari) oli toimittaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Julius Nurminen

text: Nurmisen vanhemmat olivat suutari Jakob Edvard Nurminen ja Maria Adolfiina Lindström. Opettajana toiminut Nurminen joutui erotetuksi poliittisista syistä ja oli sen jälkeen sos.dem puolueen puhujana ja Viipurin läänin läntisen vaalipiirin ja Kotkan alapiirin piirisihteerinä vuodesta 1908. Nurminen oli toimittajana Työ-lehdessä Viipurissa ja päätoimittajana Sortavalassa ilmestyneissä Päivän Tiedot -lehdessä 1916–1917 ja Kansa-lehdessä 1917.


title: Julius Nurminen

text: Nurminen oli naimisissa vuodesta 1913 Anna Albertina Fonsellin (ent. Kemppi) kanssa. Nurmisen kuoleman jälkeen hänen vaimonsa meni uusiin naimisiin Juho Haverisen kanssa ja oli SDP:n kansanedustajana 1920-luvulla.


title: Julius Nurminen

text: Nurminen oli SDP:n kansanedustajana 1917 edustaen ensin Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä ja sitten saman läänin itäistä vaalipiiriä.


title: Julius Nurminen

text: Suomen sisällissodan jälkeen Nurminen vangittiin ja hän kuoli vankeudessa sairauteen Tammisaaren vankileirillä heinäkuussa 1918.


title: Meksikon Grand Prix 1990

text: Meksikon Grand Prix 1990 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 24. kesäkuuta 1990 Méxicossa Meksikossa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Alain Prost, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Anna Haverinen

text: Anna Albertina Haverinen (o.s. Fonsell, ent. Kemppi, ent. Nurminen; ) oli toimistonhoitaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Anna Haverinen

text: Haverisen vanhemmat olivat työmies Gustaf Fonsell ja Eva Jyrkkä. Hän kävi kansakoulun ja yksityisen kauppakoulun ja työskenteli sen jälkeen Viipurin läänin läntisen vaalipiirin sos.dem. piirijärjestön kanslian- ja rahastonhoitajana Viipurissa vuoteen 1922 saakka.


title: Anna Haverinen

text: Haverinen oli SDP:n kansanedustajana 1922–1930 Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentivaaleissa ja oli jäsenenä Viipurin maalaiskunnan kunnanvaltuustossa ja Viipurin seudun huoltoneuvostossa.


title: Anna Haverinen

text: Haverinen oli naimisissa 1908–1913 Vilho Kempin kanssa (liitto päättyi eroon), 1913–1918 toimittaja ja kansanedustaja Julius Nurmisen kanssa (Nurminen kuoli 1918 Tammisaaren vankileirillä) ja vuodesta 1920 Juho Haverisen kanssa.


title: Kalle Suosalo

text: Karl (Kalle) Aleksander Suosalo (sukunimi vuoteen 1906 Finni) (9. helmikuuta 1869 Messukylä – 2. maaliskuuta 1918 Pietarsaari) oli leipuri sekä SDP:n piirisihteeri ja kansanedustaja.


title: Kalle Suosalo

text: Suosalon vanhemmat olivat vuokraaja Johan Johansson ja Lovisa Vilhelmina Johansdotter. Käytyään kiertokoulun hän työskenteli tiilitehtaan työmiehenä, muurarina sekä kirvesmiehenä ja piti leipuriliikettä Messukylässä vuoteen 1906 ja Pietarsaaressa vuosina 1906–1915. Suosalo oli Vaasan läänin pohjoisen vaalipiirin sos.dem. piirisihteerinä ja puhujana 1915–1918 sekä SDP:n kansanedustajana 1917 edellä mainitusta vaalipiiristä. Hän oli myös sos.dem. puolueneuvoston ja Vaasan läänin pohjoisen vaalipiirin piiritoimikunnan jäsen.


title: Kalle Suosalo

text: Suomen sisällissodan aikana valkoiset vangitsivat Suosalon 15. helmikuuta 1918, ja hänet ammuttiin Pietarsaaren teloituksissa yhdessä muun muassa lakimies Johannes Jääskeläisen kanssa 2. maaliskuuta.


title: Kalle Suosalo

text: Suosalo oli naimisissa Liisa Haakin kanssa vuodesta 1891. Heidän poikiaan olivat näyttelijä ja teatterinjohtaja Martti Suosalo sekä SKDL:n kansanedustajana vuosina 1962–1966 toiminut muurari Vilho Suosalo. Vuonna 1962 syntynyt näyttelijä Martti Suosalo on vuonna 1954 kuolleen Martti Suosalon pojanpoika.


title: Kalle Meriläinen

text: Kalle Emil Meriläinen (11. joulukuuta 1895 Kajaani – 21. syyskuuta 1938 Petroskoi) oli myymälänhoitaja ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.


title: Kalle Meriläinen

text: Kansakoulun käynyt Meriläinen toimi Kajaanin osuuskaupan myymälänhoitajana. Hän oli kansanedustajana vuosina 1929–1930 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Meriläinen toimi myös Kajaanin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana.


title: Kalle Meriläinen

text: Vuonna 1930 Lapuan liikkeen edustajat kyyditsivät Meriläisen Neuvostoliittoon. Hän toimi Neuvosto-Karjalassa kalkkikivilouhimon työnjohtajana vuonna 1932 ja Tunkuan piirin kauppaosaston varastonjohtajana vuonna 1933. Viimeinen työpaikka oli mekaanikkona Lohijärven autovarikolla. Meriläinen pidätettiin Stalinin puhdistusten aikana, tuomittiin kuolemaan syytettynä vastavallankumouksellisesta toiminnasta ja ammuttiin Petroskoin lähellä. Hänet todettiin syyttömäksi vuonna 1989.


title: Oskari Suutala

text: Juho Oskari Suutala (10. toukokuuta 1887 Töysä – 25. helmikuuta 1919 Helsinki) oli sanomalehdentoimittaja sekä sosialidemokraattien piirisihteeri ja kansanedustaja.


title: Oskari Suutala

text: Suutalan vanhemmat olivat mäkitupalainen Heikki Suutala ja Maria Justiina Mantila. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli eri ammateissa, kunnes menetti toisen kätensä työtapaturmassa. Tämän jälkeen hän toimi Sorretun Voima -lehden kiertävänä asiamiehenä ja sos.dem. puolueen Vaasan läänin itäisen vaalipiirin puhujana ja piirisihteerinä 1910–1917. Vuosina 1917–1918 Suutala oli Sorretun Voiman vastaavana toimittajana Jyväskylässä. Suutala oli SDP:n kansanedustajana 1917 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä.


title: Oskari Suutala

text: Suutala oli naimisissa Impi Lahja Rainion kanssa vuodesta 1916 lähtien.


title: Oskari Suutala

text: Valkoiset vangitsivat Suutalan sisällissodan aikana, ja hän kuoli vankeudessa Sörnäisten kuritushuoneessa helmikuussa 1919 keuhkotautiin.


title: Viinikka

text: Viinikka on Tampereen kaupunginosa, joka sijaitsee 1,5 kilometriä keskustasta kaakkoon Iidesjärven länsipuolella. Viinikka on kaupunginosan nimenä epävirallinen; virallisesti kyseessä on Tampereen XXIII kaupunginosa. Sen naapurikaupunginosa on Nekala. Sen rakentaminen aloitettiin 1914 Hatanpään kartanon entisille maille.


title: Viinikka

text: Viinikan pääkadut ovat pohjois-etelä-suuntainen Viinikankatu ja länsi-itä-suuntainen, Lempääläntieltä Nekalaan kulkeva Kuokkamaantie. Viinikankadun alkuperäinen nimi vuosina 1939–1956 oli Hervannantie, mutta nimeä pidettiin harhaanjohtavana, koska Hervanta sijaitsee melko kaukana Viinikan kaupunginosasta. Ennen Tampereella vuonna 1936 toteutettua suurta kadunnimiuudistusta Viinikankatuna tunnettiin nykyinen Tuomiokirkonkatu Tampereen keskustassa. Viinikankadun suuntainen, sen itäpuolella oleva Ahlmanintie on nimetty Hatanpään kartanon 1700-luvun lopulla omistaneen asessori Gabriel Ahlmanin mukaan.


title: Viinikka

text: Vuoden 1540 maakirjassa mainittiin Messukylään kuuluva Otavalan kylä, jossa olivat Otavalan ja Viinikan talot. Viinikka-nimen arvellaan olevan saksalaisperäinen. Otavala siirtyi vuonna 1757 Hatanpään kartanon omistajalle, valtiopäivämies Hans Henrik Boijelle, joka perusti tilalle kehruukoulun ja pellavankutomon. ”Otavalan pinniksi” kutsutun koulun tarkoituksena oli opettaa pellavan käsittelyä siemenen kylvämisestä kankaan kutomiseen saakka. Silloisen puoluepolitiikan pelinappulaksi joutunut kehruukoulu lakkautettiin sen ehdittyä toimia vain muutamia vuosia, mutta se ehti pohjustaa maaperää Tampereelle 1800-luvulla perustetuille pellavatehtaille. Viinikan alue liitettiin Tampereen kaupunkiin Hatanpään kartanon siirryttyä kaupungin omistukseen vuonna 1913 ja se varattiin omakotiasutukseen. Viinikan ensimmäinen asemakaava hyväksyttiin vuonna 1914, jolloin aluetta rajoittivat pohjoisessa Viinikanoja, idässä Iidesjärvi ja Pahaoja, etelässä Pahalampi ja lännessä Riihimäen ja Tampereen välinen rautatie. Alueen asemakaavat vahvistettiin lopullisesti vasta vuosina 1936–1954.


title: Reipas (hevonen)

text: Reipas () oli menestyksekäs suomalainen ravihevonen, joka tunnetaan "ruuna Reippaana". Se oli suomenhevosruuna. Reipas oli ensimmäinen suomalainen yhden kauden aikana yli miljoona markkaa ansainnut hevonen.


title: Reipas (hevonen)

text: Reipas kilpaili vuosina 1952–1965. Se voitti urallaan noin 1300 lähdöstä ennätykselliset 348 kertaa, joista yhden kauden aikana enimmillään 62 kertaa. Reipas oli Suomessa eniten rahaa voittanut ravuri vuosina 1958–1960, jolloin sen kunkin kauden aikana ansaitsema palkintosumma oli yli miljoona vanhaa markkaa. Hevosen omisti näinä vuosina Aapeli Miettinen ja sen ohjastajana toimi useimmiten omistaja itse.


title: Reipas (hevonen)

text: Ruunana Reipas ei saanut jälkeläisiä. Reippaalle on pystytetty patsas Varpaisjärven keskustaan.


title: Reipas (hevonen)

text: Reipas syntyi vuonna 1948 Kortesjärvellä Lauri Ylikosken kasvattina. Se sai alun perin nimekseen Poju. Pojusta aiottiin työhevosta, joten se ruunattiin. Se myytiin pian Evijärvelle Paavo Kontiaiselle 20 000 markasta, joka myi sen edelleen Kokkolan markkinoilla. Poju vaihtoi omistajaa vielä pari kertaa aina hieman korkeammasta summasta. Pitääkseen sen lopulta osti Iisalmen markkinoilta pienviljelijä Aapeli Miettisen poika Väinö 38 000 markalla. Poju oli tuolloin kolmivuotias, laiha ja vaisu. Isä ihmetteli, miten poika oli tuonut kaupungista asti moisen "karvakukkaron". Hyvällä laitumella tuskin kävelykuntoinen Poju kuitenkin kohentui nopeasti, ja Aapeli Miettinen vaihtoi sen pojaltaan viisivuotiasta tammaa ja 10 000 markkaa vastaan. Reipastunutta hevosta alettiin pian kutsua Reippaaksi.


title: Reipas (hevonen)

text: Ensimmäisen kerran Reipas kilpaili neljävuotiaana Korpisen raveissa Varpaisjärvellä 23. maaliskuuta 1952, ja voitti. Samana vuonna ruuna osallistui vain kolmiin raveihin, ja seuraavana vuonna ensimmäiset kilpailut olivat pienillä paikallisradoilla. Kun Reipas ilmoitettiin syksyllä 1953 Kuopion kovatasoisimpiin lähtöihin, nuoren ja tuntemattoman hevosen kykyjä epäiltiin suuresti. Reipas kuitenkin voitti kolme sarjaa ja sijoittui neljännessä toiseksi. Vuoden 1954 tammikuussa Reipas osallistui Kuopiossa neljään sarjaan ja voitti kaikki. Heinäkuussa se rikkoi Kuopion rataennätyksen kahden kilometrin matkalla ajallaan 2.59,2 (kilometriaika 1.29,6). Tulos teki Reippaasta kuusivuotiaana Suomen kolmannen ja ori Akapeetuksen kanssa nuorimman tähtijuoksijan. Huomattavaa on myös, että ennätysjuoksu oli yksi ruunan neljästä lähdöstä saman viikonlopun aikana.


title: Reipas (hevonen)

text: Reippaan syntyperästä liikkui huhuja: epäiltiin sen olevan sukutaustaltaan tuntematon markkinahankinta tai jopa venäläinen sotasaalishevonen. Huhut loppuivat, kun ruunan suku selvitettiin etsimällä sen kasvattaja omistajaketjun alusta. Isäksi vahvistui kuuluisa juoksija ja periyttäjäori Murtimo 3642 (i. Murto), ja emäksi kilpailematon Buge 56574 (i. Noron-Hessu), jonka askelta oli kantakirjatessa moitittu "saamattomaksi".


title: Reipas (hevonen)

text: Reipas kilpaili vuosittain täyden kauden tammikuun jääraveista kauden loppuun syyskuussa, joskus neljäkin lähtöä viikonlopun aikana, eikä osoittanut väsymisen tai lannistumisen merkkejä. Sen ravi oli nopeaa ja puhdasta, eikä se juuri koskaan pyrkinyt laukkaamaan. Kahdentoista vuoden aikana se osallistui noin 1300 lähtöön ja voitti niistä ennätykselliset 348. Vuonna 1958 Reipas täytti 10 vuotta ja voitti vuoden aikana peräti 62 lähtöä. Uransa aikana Reipas rikkoi joitakin suomenennätyksiä ja lukuisia rataennätyksiä. Sen omaksi ennätykseksi jäi 1609 metrin matkan aika 1.25,4 (kilometriaika 1.24,4).


title: Reipas (hevonen)

text: Vuonna 1958 Reipas voitti ensimmäisenä hevosena Suomessa yhden kauden aikana yli miljoona markkaa (vastaa yli 20 000 euroa vuoden 2011 rahassa). Saman rajan se saavutti vielä vuosina 1959 ja 1960. Kaikkina kolmena vuotena se oli Suomen eniten ansainnut hevonen. Näissä summissa ei ollut mukana esimerkiksi rahakkaiden Kuninkuusravien palkintoja, koska ruunana Reipas ei voinut niihin osallistua. Suurmestaruuden Reipas voitti vuosina 1960 ja 1963.


title: Reipas (hevonen)

text: Reipas osallistui tavallisten lähtöjen lisäksi vuonna 1957 muutamiin kansainvälisiin tasoitusajoihin, joissa samoihin lähtöihin osallistui myös lämminverisiä ravureita. Käpylän kansainvälisessä tasoitusajossa Reipas sijoittui parhaana suomenhevosena seitsemänneksi ja tunnetun venäläistamma Pichtan edelle. Moskovassa ruuna oli parhaimmillaan neljäs kansainvälisissä sarjoissa.


title: Reipas (hevonen)

text: Reippaan viimeiseksi ravivuodeksi jäi kolmentoista vuoden juoksu-uran jälkeen vuosi 1965, jolloin se huhtikuuhun mennessä juoksi vielä neljä voittoa ja saavutti kauden parhaana aikanaan 1.33,4. Aapeli Miettinen piti Reippaan raviuran loputtuakin, eikä suostunut myymään ruunaa, vaikka sai siitä monia tarjouksia; esimerkiksi Kalle Hagert tarjosi Reipasta vastaan viittä ravuria ja kuljetusautoa. Varsinaisen uransa päätyttyäkin Reipas pysyi vireänä ja vielä 20-vuotiaana osallistui lähtöön saaden voitonkin. Laitumella kuullessaan hanurinsoittoa naapurista se arveli olevansa kilpailemassa ja ravasi yksin ympyrää. Reipasta 15 vuotta hoitanut Pentti Miettinen kuvasi ruunaa "äärettömän vireäksi [ja] kiihkeäksi".


title: Reipas (hevonen)

text: Reipas eli Varpaisjärvellä vuoteen 1971 asti, jolloin se lopetettiin. Tällöin sen kunniaksi oli jo perustettu ravintola Reippaantalli. Keväällä 1985 Reippaasta alettiin järjestää pronssipatsasta Varpaisjärven Lions Clubin aloitteesta. Patsaan suunnitteli Herman Joutsen ja se paljastettiin 21. maaliskuuta 1987.


title: Ruanda-tuomioistuin

text:
Ruanda-tuomioistuin (, ) on Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 1996 asettama kansainvälinen rikostuomioistuin, joka käsittelee vuonna 1994 tapahtunutta Ruandan kansanmurhaa. Tuomioistuin sijaitsee Arushassa, Tansaniassa ja noudattaa Bosnian sodan jälkiselvittelyssä käytettyä mallia. Turvallisuusneuvosto perusti tuomioistuimen päätöslauselmillaan 955,
977,
978, ja 1165. Tuomioistuin koostuu kuudestatoista tuomarista, jotka toimivat neljässä eri salissa. Kolmessa salissa käsitellään varsinaisia syytteitä ja yhdessä valituksia. Ruanda-tuomioistuin, kuten vastaava Jugoslavia-tuomioistuinkin noudattaa toimintaperiaatteiltaan toisen maailmansodan jälkeisiä Nürnbergin ja Tokion tuomioistuimia.


title: Ruanda-tuomioistuin

text: Merkittävimpiä tuomioita on ollut lokakuussa 2000 alkaneen oikeudenkäynnin päätös, jolla äärihutujen vihaa lietsovien tiedotusvälineiden vastuuhenkilöt tuomittiin elinkautisiin vankeusrangaistuksiin. Tuomion saivat muun muassa Ferdinand Nahimana ja Jean Bosco Barayagwiza, jotka johtivat "Radio Télévision Libre des Mille Collinesia", sekä Hassan Ngeze, joka toimi "Kangura"-lehden päätoimittajana.


title: Ruanda-tuomioistuin

text: Ruandalaisten suhtautuminen sotarikostuomioistuimeen on ollut varautunut, koska tuomioistuin ei langeta Ruandan lain mukaisia kuolemanrangaistuksia ja koska tuomitut saattavat suorittaa vankeusrangaistuksensa ICTR:n kanssa yhteistyössä olevien valtioiden vankiloissa Ruandan sijaan. Tuomittujen vangitseminen länsimaisiin vankiloihin saattaa suututtaa niitä ruandalaisia, jotka uskovat ulkomaisten vankiloiden olevan liian mukavia rikollisille.


title: Reipas

text: Reipas voi tarkoittaa seuraavia asioita


title: Ben & Jerry’s

text: Ben & Jerry’s on yhdysvaltalainen jäätelönvalmistaja, joka valmistaa jäätelöä, jäädykkeitä ja sorbetteja. Nykyään Ben & Jerry’s on osa monialayritys Unileveriä. Tuotteet suunnittelee Ben & Jerry’s Homemade Holdings, Inc., jonka päätoimisto sijaitsee Burlingtonin kaupungissa, Vermontin osavaltiossa. Päätehdas sijaitsee Waterburyssa. Parhaiten Ben & Jerry’s tunnetaan jäätelöbrändistään, joka on tunnettu erikoisista mauista, ja jonka perustivat Ben Cohen ja Jerry Greenfield vuonna 1978.


title: Ben & Jerry’s

text: Ben Cohen ja Jerry Greenfield tapasivat yläasteen liikuntatunnilla. Myöhemmin he päättivät aloittaa jäätelöbisneksen. Ensin he suorittivat viiden dollarin hintaisen Pennsylvanian yliopiston kirjekurssin jäätelönvalmistuksesta. 5. toukokuuta 1978 parivaljakko avasi 12 000 dollarin sijoituksen turvin jäätelöbaarin Burlingtonin keskustaan. Vuonna 1979 he juhlistivat yrityksensä ensimmäistä syntymäpäivää ”ilmainen tötterö -päivällä” ("free cone day"), ja tämä tapa on edelleen voimassa kaikissa Ben & Jerry’s -pisteissä.


title: Ben & Jerry’s

text:
Ben & Jerry’sillä on maailmalla 580 kioskia, joista 430 sijaitsee Yhdysvalloissa. Jäätelöpisteitä sijaitsee Yhdysvaltain lisäksi seuraavissa maissa: Itävalta, Australia, Belgia, Kanada, Kolumbia, Tšekki, Tanska, Viro, Suomi, Ranska, Saksa, Gibraltar, Kreikka, Kiina, Islanti, Irlanti, Israel, Italia, Japani, Malta, Meksiko, Hollanti, Norja, Portugali, Puerto Rico, Singapore, Etelä-Korea, Espanja, Ruotsi, Sveitsi, Thaimaa, Turkki ja Yhdistynyt kuningaskunta.
Petroskoissa Karjalan tasavallassa avattiin Ben & Jerry’s -jäätelöbaari 1990-luvun alussa entisen Pioneeripalatsin pohjakerroksessa.


title: Ben & Jerry’s

text: Suomen ensimmäinen Ben & Jerry’s -irtojäätelökioski sijaitsee Helsingin Kampissa. Helsingissä on kioskit myös Pohjoisesplanadilla ja kauppakeskus Kaaressa, Kannelmäessä. Jäätelöpakkauksia on saatavilla hyvinvarustetuista vähittäistavarakaupoista, kioskeista ja videovuokraamoista.


title: Ben & Jerry’s

text: Ben & Jerry’s -jäätelöä myydään kahdenkokoisissa purkeissa (500 ml ja 150 ml) sekä jäätelöpuikkona ja jäätelökeksinä.


title: Ben & Jerry’s

text: Makuja 500 ml:n purkkeina


title: Ben & Jerry’s

text: Blondie Brownie Core, Chocolate Fudge Brownie, Cinnamon Buns, Cookie Dough, Cookie Dough S'Wich Up, Empower Mint, Fairly Nuts, Greek Style Frozen Yogurt Blueberry Cheesecake, Half Baked, Karamel Sutra Core, One Love, One Sweet World, Peanut Butter Cup, Strawberry Cheesecake, Utter Butter Peanut Clutter Cookie Core ja What-a-lotta Chocolate Cookie Core


title: Ben & Jerry’s

text: Makuja 150 ml:n purkkeina


title: Ben & Jerry’s

text: Chocolate Fudge Brownie, Cinnamon Buns ja Cookie Dough


title: Ben & Jerry’s

text: Caramel Chew Chew, Cherry Garcia, Chocolate Fudge Brownie, Cinnamon Buns, Cookie Dough, Cookie Dough S'Wich Up, Fairly Nuts, Greek Style Frozen Yogurt Blueberry Cheesecake, Greek Style Frozen Yogurt Vanilla Honey Caramel, Mint Chocolate Chunk, Peanut Butter Cup, Phish Food, Satisfy My Bowl, Save Our Swirled, Strawberry Cheesecake ja Vanilla


title: Ben & Jerry’s

text: Ben & Jerry’s on sitoutunut vastuulliseen yritystoimintaan ja on vuosien aikana ottanut aktiivisesti kantaa erilaisiin yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Yritys on tuonut vahvasti esiin ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin liittyviä teemoja. Ben & Jerry’s on muun muassa kampanjoinut uuden lypsylehmien hyvinvointiin vaikuttavan EU-direktiivin puolesta.


title: Ben & Jerry’s

text: Ben & Jerry’s on sitoutunut hankkimaan kaikki jäätelöidensä raaka-aineet, jotka on mahdollista hankkia Reilun kaupan edellytyksin vuoden 2013 loppuun mennessä. Suurin osa Suomessa myytävistä Ben & Jerry’s -jäätelöistä on kantanut Reilun kaupan merkkiä jo muutaman vuoden. Euroopassa jäätelöpohjasekoituksen pääraaka-aineet muutettiin Reilun kaupan tuotteiksi jo vuoden 2011 loppuun mennessä, jolloin vaihto oli Yhdysvalloissa vielä kesken.


title: Ben & Jerry’s

text: Ben & Jerry’s käyttää jäätelöissään vapaiden kanojen munia, jotka on hankittu sertifioiduista kanaloista.


title: Ben & Jerry’s

text: Ben & Jerry’s perusti vuonna 2003 Caring Dairy -ohjelman, jonka tavoitteena on edistää kestävän kehityksen mukaista toimintaa maatiloilla. Ohjelmaan kuuluu melkein 500 perhetilaa ja yli 35 000 lehmää.


title: Lähi-infrapunaspektroskopia

text: Lähi-infrapunaspektroskopia () on spektroskopian menetelmä, jossa käytetään hyväksi sähkömagneettisen spektrin lähi-infrapuna-aluetta. Tällä alueella valon aallonpituus on n. 700–2 500 nm. Tyypillisiä NIRS-sovelluksia ovat lääketeollisuuden ei-invasiiviset mittaus- ja ionisoimattomat kuvantamislaitteet. Menetelmällä voidaan mm. tutkia aivokuoren hemodynamiikkaa ja rintasyöpää.


title: Vladimir Konstantinov

text: Vladimir Konstantinov (s. 19. maaliskuuta 1967 Murmansk, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Detroit Red Wings varasi hänet vuoden 1989 varaustilaisuudessa numerolla 221. Hän myös edusti koko NHL-uransa samaa seuraa. Ennen NHL:ään siirtymistään hän ehti pelata seitsemän kautta Neuvostoliiton pääsarjassa Moskovan ZSKA:n joukkueessa. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista venäläisistä pelaajista. Hän myös muutti käsityksen venäläispelaajista, jotka tunnettiin taitavina, mutta jotka eivät kestäneet fyysistä pelaamista.Konstantinovia pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista taklaajista. Hänen uransa katkesi aikaisin vakavaan loukkaantumiseen auto-onnettomuudessa vain kuusi päivää Detroit Red Wingsin Stanley Cup -voiton jälkeen 13. heinäkuuta 1997. Konstantinov oli koomassa viisi viikkoa ja siitä heräämisen jälkeen toipuminen oli hidasta. Onnettomuuden seurauksena Konstantinov joutui pyörätuoliin. Vaikkei hän pelannutkaan vuoden 1998 mestarijoukkueessa, hänen nimensä on silti kirjoitettu Stanley Cup-pokaaliin kyseisen vuoden kohdalle.


title: World Vision

text: World Vision on kristillinen lapsikeskeinen kehitysyhteistyöjärjestö, jonka tärkeimmät toimintamuodot ovat katastrofiapu ja aluekehityshankkeet. Se on maailman suurin kummilapsijärjestö. Järjestö toimii lähes 100 maassa 40 000 työntekijän voimin ja sen avun piirissä on noin 100 miljoonaa ihmistä. World Vision on yksi Maailman elintarvikeohjelman (WFP) järjestökumppaneista. Järjestön perusti yhdysvaltalainen baptisti Bob Pierce (1914–1978) vuonna 1950.


title: World Vision

text: Vuonna 1983 perustettu Suomen World Vision on lasten elinoloja ja oikeuksia edistävä kristillishumanitaarinen kehitysyhteistyöjärjestö ja itsenäinen osa kansainvälistä World Vision -verkostoa. Järjestö tekee pitkäjännitteistä kehitysyhteistyötä Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Järjestö on yksi Suomen ulkoasiainministeriön kumppanuusjärjestöistä ja Vastuullinen Lahjoittaminen ry:n jäsen.


title: World Vision

text: Suomen World Vision toimii missionsa mukaisesti "kehitysmaiden yhteisöjen pitkäjännitteisenä kumppanina parantaakseen pysyvästi lasten elinoloja ja edistääkseen lasten oikeuksia."


title: World Vision

text: Suomen World Visionin kehitysyhteistyö on pitkäjännitteistä, lapsilähtöistä ja yhteisöperustaista. Tavoitteena on parantaa pysyvästi lasten elinoloja ja edistää lasten oikeuksia. Kehitysyhteistyöohjelmat suunnitellaan yhteistyössä kumppaniyhteisöjen kanssa. Ohjelmien toteutuksesta ja kenttätyöstä vastaa kohdemaan paikallinen World Vision -sisartoimisto, joka yhdessä Suomen World Visionin kanssa seuraa hankkeen etenemistä, valvoo laatua ja varojen käyttöä.


title: World Vision

text: World Visionin kummilapsihankkeet ovat monivuotisia aluekehitysohjelmia, joissa edistetään lasten terveyttä ja ravitsemusta, luodaan edellytykset koulunkäynnille ja tuetaan perheiden elinkeinotoimintaa. Tavoitteena on puuttua sekä köyhyyden ilmenemismuotoihin että sen syihin. Kummi voi tukea kummilasta ja hänen yhteisöään säännöllisellä kuukausimaksulla ja saada avun perille menosta tietoa esimerkiksi kirjeenvaihdon kautta.


title: World Vision

text: Suomen World Visionilla on kummilapsiohjelmia Intiassa, Sri Lankassa, Ugandassa, Keniassa, Perussa ja Kolumbiassa.


title: World Vision

text: Erilaisista luonnonkatastrofeista kärsii vuosittain 250 miljoonaa ihmistä, joista suurin osa on lapsia . Suomen World Visionin humanitaarisen avun tavoitteena on lasten ja perheiden kärsimysten lieventäminen ja elinolosuhteiden korjaaminen katastrofin sattuessa.


title: World Vision

text: Hätäavun lisäksi järjestö auttaa kumppaniyhteisöjä varautumaan tuleviin katastrofeihin, jotta katastrofien vaikutus olisi mahdollisimman lievä. Katastrofin tapahduttua yhteisöjä tuetaan jälleenrakennus- ja kehitystyön toimintaedellytysten palauttamisessa.


title: World Vision

text: Laajimmat humanitaarisen avun operaatiot Suomen World Vision toteuttaa yhteistyössä globaalin verkoston ja sen osien kanssa. World Vision toimii kansainvälisesti yli 100 maassa. Järjestöllä on monissa maissa jatkuva valmius reagoida paikallisiin katastrofeihin. Tällöin avustus voi katastrofin sattuessa käynnistyä jo muutamassa tunnissa. World Visionin asiantuntijoista koostuva kansainvälinen nopean avun tiimi on paikalla kaikkialla maailmassa 24–72 tunnin kuluessa katastrofista.


title: World Vision

text: Suomen World Visionin kehitysyhteistyöohjelmat ovat täysin järjestön itsensä rahoittamia. Toiminnan rahoituksen järjestö saa kummeilta ja muilta yksityisiltä lahjoittajilta, yritysyhteistyöstä sekä Suomen ulkoasiainministeriöltä.


title: World Vision

text: Suomen World Visionin tuotot tilikaudella 2012 olivat yhteensä 9,3 miljoonaa euroa. Yli puolet toiminnan rahoituksesta saadaan kummeilta ja muilta yksityisiltä tukijoilta sekä yritysyhteistyökumppaneilta. Toisen puolen rahoittaa Suomen ulkoasiainministeriö, jonka kumppanuusjärjestö Suomen World Vision on. Tilikauden kokonaiskuluista merkittävimmän osan muodosti kehitysyhteistyöohjelma. Kansainvälisen työn, vaikuttamistoiminnan ja kummipalvelun kulut olivat yhteensä noin 7 miljoonaa euroa eli 74 % kuluista. Kaikki kehitysohjelmat ovat täysin Suomen World Visionin rahoittamia.


title: World Vision

text: Suomen World Vision on yksittäisiin kirkkokuntiin sitoutumaton järjestö. Kristillinen arvopohja näkyy käytännön teoissa. Järjestö on kehitysyhteistyöjärjestö, joka auttaa kaikkia ihmisiä uskontoon tai etniseen taustaan katsomatta.


title: World Vision

text: Vuonna 2007 kolme entistä World Visionin työntekijää haastoi järjestön oikeuteen Yhdysvalloissa. Heidät oli erotettu, koska järjestö päätteli, etteivät he enää uskoneet Jeesuksen jumaluuteen ja kolminaisuusoppiin. Elokuun 2010 oikeuden päätöksen mukaan järjestö on Yhdysvalloissa uskonnollinen hyväntekeväisyysjärjestö, jota ei koske vuoden 1964 Civil Rights Actin uskonnollisen syrjinnän kielto, ja erottamiset jäivät voimaan.


title: Psykiatrinen tutkimus

text:
Psykiatrisessa tutkimuksessa pyritään laaja-alaisesti kartoittamaan potilaan tilanne ja määrittelemään mahdollinen psykiatrinen sairaus (diagnoosi).
Psykiatrisen tutkimuksen lopputuotoksena on psykiatrinen lausunto, joka sisältää parhaimmillaan sisältää kuvauksen potilaan psyykkisestä statuksesta (nykytilanne), elämänhistoriasta, ihmissuhdeverkostosta, mahdollisesta sairastamishistoriasta, aiemmista hoidoista, fyysisistä sairauksista ja tarpeen mukaan muistakin asioista. Lausunnossa pyritään kokoamaan laaja-alaisesti kertynyt sekä tiivistämään se luettavaan muotoon. B-lausunto sisältää myös hoitosuunnitelman, joka on laadittava yhteistyössä potilaan kanssa.


title: Psykiatrinen tutkimus

text: Koska psykiatrien erikoistumiskoulutus antaa valmiudet lähinnä mielenterveysongelmien diagnosointiin, vaatii esimerkiksi ADHD:n, oppimisvaikeuksien ja autismikirjon häiriöiden diagnostiikka lääkärin suorittaman tutkimuksen lisäksi neuropsykologin suorittaman neuropsykologisen tutkimuksen, jossa mitataan kognitiivista toimintakykyä kuten tarkkaavaisuutta, muistia ja näönvaraista havainnointia.


title: Psykiatrinen tutkimus

text: Psykiatrista tutkimusta voidaan täydentää esimerkiksi pään kuvantamistutkimuksella (magneettikuvaus tai pään CT), neurologin tai psykologin suorittamalla tutkimuksella sekä toimintaterapeutin tai sosiaalityöntekijän laatimalla arviolla. Potilaan lisäksi voidaan haastella myös potilaan omaisia tai muuta lähipiiriä. Vuorovaikutussuhteita ja vuorovaikutustaitoja voidaan tutkia esimerkiksi perhe-ja verkostotapaamisissa tai osastojaksojen yhteydessä.


title: Armas-Eino Martola

text: Ilmari Armas-Eino Martola (12. toukokuuta 1896 Raahe – 5. helmikuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen jääkärikenraali ja Mannerheim-ristin ritari numero 130. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui joukkueenjohtajana Suomen sisällissotaan, jonka jälkeen hän antautui lopullisesti sotilasuralle. Hän suoritti Ranskan sotakorkeakoulun diplomin arvoisesti. Talvi- ja jatkosodassa hän hankki lopullisesti kannuksensa toimimalla ensin mainitussa sodassa divisioonan komentajana ja jälkimmäisessä sodassa ensin divisioonan komentajana ja myöhemmin armeijakunnan komentajana. Sotien jälkeen hän oli muutaman vuoden Uudenmaan läänin maaherrana, kunnes siirtyi yksityiselle sektorille. Hänen viimeinen sotilastehtävänsä oli YK:n alaisten Kypros-joukkojen komentajuus 1960-luvulla.


title: Armas-Eino Martola

text: Martolan vanhemmat olivat Raahen piirilääkäri Johan Martola ja Anna Maria Cecilia Simelius. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Aune Kyllikki Ignatiuksen kanssa.


title: Armas-Eino Martola

text: Martola kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi opiskelemalla teologiaa Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1914–1915.


title: Armas-Eino Martola

text: Martola liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antaneen Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan vuoden 1915 lopulla. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisen maailmansodan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Armas-Eino Martola

text: Martola astui Saksassa Suomen tasavallan joukkojen eli Suomen sisällissodan valkoisen osapuolen palvelukseen luutnantiksi ylennettynä. Suomeen hän tuli helmikuun lopulla jääkärien pääjoukon mukana Vaasaan. Martola sijoitettiin joukkueenjohtajaksi 1. jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa Lempäälän taisteluun, missä haavoittui vaikeasti vatsaan selviten kuitenkin Tampereella tehdyn leikkauksen ansiosta.


title: Armas-Eino Martola

text: Martola palveli sisällissodan jälkeen pataljoonan adjutanttina ja komppanianpäällikkönä Suomen valkoisessa kaartissa, josta hänet komennettiin syksyllä 1918 opetusupseeriksi upseerikokelaskursseille Viipuriin. Vuonna 1919 yleisesikunta komensi Martolan yhdessä Kaarle Kekonin ja Gunnar Heinrichsin opiskelemaan Ranskan sotakorkeakouluun École Supérieure de Guerreen. Suomalaisista ainoastaan Martola suoritti opintonsa loppuun saakka ja hänelle myönnettiin ensimmäisenä suomalaisena upseerina koulun diplomi 1921.


title: Armas-Eino Martola

text: Ranskasta palattuaan Martola määrättiin vuonna 1922 yleisesikuntaan (nyk. pääesikunta) operatiivisen toimiston päälliköksi. Yleisesikunnasta hänet siirrettiin vuoden 1924 lopulla apulaisjohtajaksi Sotakorkeakouluun, jota Martola oli osaltaan perustamassa. Apulaisjohtajuuden lisäksi hän toimi myös sotalaitosopin tuntiopettajana, lisäksi Kadettikoulussa. Sotakorkeakoulusta hän palasi Yleisesikuntaan 1925 ja sijoitettiin liikekannallepano-osaston päälliköksi. Vuonna 1927 Martola nimitettiin Savon jääkärirykmentin komentajaksi ja hieman myöhemmin Savon prikaatin väliaikaiseksi komentajaksi. Prikaatista hänet siirrettiin 1928 takaisin yleisesikuntaan, josta sotilasasiamieheksi Ranskaan ja Belgiaan. Martola palasi Suomeen 1931 ja sijoitettiin yleisesikunnan tilastollisen ja ulkomaanosaston päälliköksi.


title: Armas-Eino Martola

text: Puolustuslaitoksesta Martola siirtyi vuonna 1933 suojeluskuntajärjestön palvelukseen toimien esikuntapäällikkönä vuoteen 1940, josta ajasta 1934–1935 suojeluskuntien päällikön viransijaisena.


title: Armas-Eino Martola

text: Talvisodan aikana 1940 Martola siirrettiin rintamalle komentajaksi 1. divisioonaan, joka osallistui taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Armas-Eino Martola

text: Sodan päätyttyä Martola palasi suojeluskuntien esikuntapäälliköksi.


title: Armas-Eino Martola

text: Jatkosodassa vuonna 1942 Martolasta tuli Karjalankannaksella taistelleen 2. divisioonan komentaja. Hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi kesäkuussa 1944, jonka jälkeen heinäkuussa 1944 siirtyi komentajaksi VI armeijakuntaan, joka taisteli Kannaksen suurhyökkäyksessä ja myöhemmin Laatokan Karjalassa.


title: Armas-Eino Martola

text: Jatkosodan jälkeen syksyllä 1944 Martola toimi II ulkoasiainministerinä Urho Castrénin hallituksessa. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta, mutta hänet määrättiin pysymään vakinaisen väen upseeriluettelossa presidentti Gustaf Mannerheimin nimenomaisesta määräyksestä. Hän toimi Uudenmaan läänin maaherrana 1944–1946 ja oli osin samanaikaisesti Suomen Paperitehtaiden Yhdistyksen palveluksessa 1944–1949. Vuodesta 1949 lähtien Martola työskenteli edellä mainitun yhdistyksen johtokunnassa ja Osasto Paperikonttorin toimitusjohtajana aina vuoteen 1963 saakka.


title: Armas-Eino Martola

text: Martola toimi Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin sotilasneuvonantajana 1956–1957 ja 1958. YK:n Kyproksella olevan rauhanturvajoukkojen eli UNFICYPin komentajana Martola oli 1966–1969, jolloin hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Hän oli silloin viimeinen aktiivipalveluksessa ollut jääkäri. Martola ylennettiin jalkaväenkenraaliksi 1982. Martola kuoli 1986 lähes 90-vuotiaana ja hänet on haudattu Suomen Kaartin hautausmaalle Helsingin Hietaniemeen.


title: Armas-Eino Martola

text: Martola toimi Suomen rannikkopuolustuksen järjestelyä suunnitelleen, maailmailuvoimien kehittämisohjelmaa laatineen ja vesistölinjojen puolustuksen järjestelyä suunnitelleen komiteain jäsenenä 1922. Sotakorkeakoulun perustamista varten asetetun, laivaston rakennussuunnitelmaa, kenttäpalvelusohjesääntöä ja jalkaväen harjoitusohjesääntöä laatineiden komiteain jäsenenä hän oli 1923. Martola oli puolustusrevisionin jäsenenä 1923–1926, yleisesikunnan kunniatuomioistuimen puheenjohtajana 1926 ja sotilasasiantuntijana Kansainliiton valmistavan aseistariisuntakomission Suomen valtuuskunnassa 1926–1931. Hän toimi Suomen päävaltuutettuna Punaisen Ristin konferenssissa Genevessä ja ilmaliikennekonferenssissa Pariisissa 1929.