title: Dig Out Your Soul

text: Kitaristi ja yhtyeen pääasiallinen lauluntekijä Noel Gallagher sävelsi albumin yhdestätoista kappaleesta kuusi. Laulaja Liam Gallagher teki kolme kappaletta, joista ”I’m Outta Time” julkaistiin myös singlenä. Lisäksi albumin Japanissa julkaistu painos sekä rajoitettu box set -versio sisältävät Liam Gallagherin kappaleen ”I Believe in All”. Kitaristi Gem Archer sävelsi albumille kappaleen ”To Be Where There’s Life” ja basisti Andy Bell kappaleen ”The Nature of Reality”.


title: Dig Out Your Soul

text: Vuoden 2007 lokakuussa Noel Gallagher kertoi BBC Music 6:n haastattelussa albumin olevan musiikillisesti hyvin yhtenäinen kokonaisuus huolimatta siitä, että jokainen yhtyeen jäsenistä on säveltänyt albumille levytettävän kappalemateriaalin itsenäisesti.


title: Dig Out Your Soul

text: Liam Gallagher on kuvaillut albumia ”raskaaksi ja psykedeeliseksi”, ja on sanonut sen ”kuulostavan aivan erilaiselta kuin Oasiksen aiempi tuotanto”. Noel Gallagher kuvaili ennen albumin julkaisua vuoden 2008 kesäkuussa "Dig Out Your Soulin" olevan ”suurieleinen ja rokkaava”, ja että ”albumin kappaleet tulevat kuulostamaan loistavilta livenä”.


title: Dig Out Your Soul

text: Albumin kansikuvan on tehnyt graafinen suunnittelija Julian House. Albumin nimen keksi brittiläinen pilapiirtäjä Ralph Steadman, jolle yhtye oli antanut albumin ennakkokuunneltavaksi kappaleiden sanoitusten kera. Nimi "Dig Out Your Soul" on peräisin kappaleen ”To Be Where There’s Life” sanoituksesta "”dig out your soul, ’cause here we go”" Noel Gallagherin mukaan albumia työstettiin myös nimillä "Bag It Up", " The Shock of the Lightning" ja "Standing on the Edge of the Noise".


title: Dig Out Your Soul

text: Albumin vastaanotto oli pääosin positiivinen. Brittiläisen "The Guardianin" Luke Bainbridge antoi albumille neljä tähteä viidestä. Suomalaisen "Soundin" Pekka Laine antoi sille niin ikään neljä tähteä viidestä, ja sanoi levyltä ”henkivän tuoreutta ja nälkäisen kuuloista energiaa”. "Rumba"-lehti oli myös albumia kohtaan positiivinen, ja sanoi kappaleen ”The Shock of the Lightning” olevan ”ihailtavan räkäistä ja määrätietoista Oasis-tykittelyä”.


title: Dig Out Your Soul

text: Yhdysvaltalaisen "Rolling Stone" -lehden Jody Rosen antoi sille kaksi ja puoli tähteä viidestä. "The Daily Telegraphin" Andrew Perryn arvostelu oli pääosin neutraali, mutta hän sanoi ettei "Dig Out Your Soul" yllä Oasiksen 1990-luvun tuotannon tasolle. Yhdysvaltalaisen "Pitchforkin" Stuart Berman antoi albumille 4,9/10 pistettä, mutta kommentoi kappaleen ”Falling Down” olevan Noelin paras balladi sitten ”The Masterplanin”.


title: Dig Out Your Soul

text: Kaikille singleille kuvattiin myös musiikkivideot, jotka on sittemmin julkaistu muun muassa videopalvelu YouTubessa.


title: Dig Out Your Soul

text: Listasijoitusten lähde:


title: Dig Out Your Soul

text: Julkaisuhistorian lähde:


title: Empire Falls

text: Empire Falls voi tarkoittaa seuraavia:


title: Traben-Trarbach

text: Traben-Trarbach on pieni, 6 000 asukkaan kaupunki Moselin laaksossa, Bernkastel-Wittlichin seudulla Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, Saksassa. Siihen kuuluu myös läheiset kylät.


title: Traben-Trarbach

text: Trabenin ja Trarbachin kylät yhdistyivät kaupungiksi vuonna 1906. Molemmilla paikkakunnilla on pitkä historia, Traben perustettiin kirjallisten lähteiden mukaan 800-luvulla ja Trarbach neljä vuosisataa myöhemmin. Protestanttisena kaupunkina muuten katolisella seudulla varsinkin Trarbachilla oli hyvät suhteet Preussiin, jonka kuningas Vilhelm II vieraili Trarbachissa 1800-luvun puolivälissä. Yhdistymisen jälkeen Traben-Trarbach nousi Euroopan toiseksi suurimmaksi viinikaupan keskukseksi Bordeaux’n jälkeen. Kaupunki päätti tuolloin rakentaa silta Moselin yli, ja arkkitehtikilpailun voitti professori Bruno Möhring Berliinistä. Vanhasta sillasta on jäljellä ainoastaan jugendtyylinen porttirakennelma Trarbachin puolella, mutta muualla kaupungissa voi ihailla hyvin säilyneitä jugendhuviloita.


title: Traben-Trarbach

text: Viinikaupan merkitys Traben-Trarbachissa on laskenut tasaisesti vuoden 1906 jälkeen, ja suurimmaksi elinkeinoksi on noussut matkailu.


title: Traben-Trarbach

text: Moselin laaksolle on yleisesti ilmeistä suuret korkeusvaihtelut. Traben sijaitsee Moselin pohjoisella puolella loivassa rinteessä levittyen leveästi Moselin rannoille. Trarbach puolestaan on keskittynyt hieman Moselista etelään olevaan solaan.


title: Traben-Trarbach

text:
Traben-Trarbachiin pääsee parhaiten junalla ja autolla. Autolla tultaessa täytyy kuitenkin laskeutua jyrkkiä rinteitä mutkitellen loppumatka, mutta tiet ovat yleisesti hyvässä kunnossa. Trabenissa sijaitsevalla juna-asemalta pääsee Koblenziin. Lentomatkustajille suositellaan Frankfurt–Hahnin lentoasemaa, josta pääsee Traben-Trarbachiin junalla vaihtaen Koblenzissa.
Moselin laaksossa on kattava ja hyväkuntoinen pyöräilyreitistö sekä retkeilypolkuja. Trarbachin puolella sijaitsevassa Bad Wildsteinissa sijaitsee Moselin laakson ainoa kylpylä.


title: Painonnosto kesäolympialaisissa 1896

text: Olympialaisissa 1896 kilpailtiin kahdessa painonnostolajissa, jotka olivat kaikki miehille. Lajit olivat yhden käden nosto ja kahden käden nosto. Turnaukset kilpailtiin 7. huhtikuuta 1896 Ateenassa. Kisoihin osallistui seitsemän painonnostajaa viidestä maasta. Ensimmäisissä olympialaisissa palkittiin kilpailun voittaja hopeamitalilla ja oliivipuun oksalla. Nykymuotoiset olympialaisten mitalitaulukot on laadittu myöhemmin vertailun vuoksi uudempiin olympialaisiin.


title: Quart

text: Quart eli Quart-festivalen oli vuosina 1991–2007 ja 2009 järjestetty suuri monipäiväinen musiikkifestivaali Kristiansandissa, Norjassa, joka keskittyi pop-, rock-, metal-, hip hop- ja elektroniseen musiikkiin. Se järjestettiin heinäkuun alussa. Festivaali keräsi enimmillään 50 000 – 67 000 kävijää. Festivaali meni konkurssiin ja peruutettiin vuonna 2008. Se pidettiin jälleen kesällä 2009, mutta sen järjestänyt organisaatio meni suurien tappioiden myötä konkurssiin samana vuonna.


title: Quart

text: Festivaali pidettiin ensimmäistä kertaa Kristiansandin kaupungin 350-vuotisjuhlien yhteydessä nuorisolle suunnattuna tapahtumana nimellä "Quadradurmusivalen" vuonna 1991. Pääesiintyjänä oli Bel Canto. Ensimmäisinä järjestäjina olivat Torleif "Toffen" Gunnufsen, josta myöhemmin tuli festivaalin kantava voima, sekä Dagny Geveld Løvdahl.


title: Quart

text: Nimi muutettiin "Quart-festivalen":iksi seuraavana vuonna ja alkuvuosina ohjelma koostui pääosin norjalaisista yhtyeistä. Ensimmäiset kaksi vuotta festivaali oli kolmipäiväinen.


title: Quart

text: Vuonna 1994 festivaaleilla esiintyi ensimmäinen ulkomainen yhtye, brittibändi Spiritualized. Samana vuonna festivaali erosi Kristiansandin kaupungin hallinnasta ja sen hoitamiseksi perustettiin itsenäinen säätiö. Toffen Gunnufsen nimitettiin festivaalin johtajaksi. Festivaali laajeni nelipäiväiseksi.


title: Quart

text: Vuonna 1996 Quart koki ensimmäisen suuren kriisinsä tehden miljoonatappiot. Pääesiintyjiä olivat Beck, Foo Fighters ja Massive Attack. Trygve Eftestøl osti oikeudet festivaalin tuottoihin. Seuraava vuosi oli jälleen taloudellinen katastrofi alle 20 000 lipun myynteineen huolimatta nimekkäistä pääesiintyjistä kuten Suede ja Rage Against The Machine. Vuonna 2003 säätiöön siirrettiin viisi miljoonaa kruunua uudesta "Quart Rett" -osakeyhtiöstä. Seuraavana vuonna festivaali sai viisi miljoonaa kruunua tukea kaupungin Cultiva-kulttuurisäätiöltä.


title: Quart

text: Vuosi 2006 oli eräs onnistuneimmista festivaaleista sekä sisällöllisesti että yleisömääriltään. Pääesiintyjiä olivat Tool, Pharell, Depeche Mode, Kanye West sekä Muse. Samana vuonna Toffen jätti festivaalin ryhtyen perustamaan uutta Hove-musiikkifestivaalia Arendalissa.


title: Quart

text: Vuonna 2007 festivaalia johtivat Helge Josdal ja Jørgen Skauge. Cultiva-säätiö ja "Kristiansand Næringsselskap" tukivat tapahtumaa 12 miljoonalla kruunulla heinäkuun alussa, jotta se ei olisi mennyt konkurssiin. Pääesiintyjänä oli The Who. Joulukuussa 2007 festivaaliin annettiin kahdeksan miljoonaa kruunua lisätukea. Keväällä 2008 romahtaneen ennakkolipunmyynnin jälkeen festivaali peruutettiin ja se meni konkurssiin. Yksityishenkilöt olivat ostaneet ennakkoon vain hieman yli 2000 lippua myyntitavoitteen ollessa 30 000. Kesäkuussa 2008 Quartin oikeudet osti ryhmä investoijia, keulahahmonaan liikemies Arild Buli.


title: Quart

text: Bulin johdolla festivaali järjestettiin jälleen viisipäiväisenä kesä-heinäkuun vaihteessa 2009, pääesiintyjinä Marilyn Manson, Black Eyed Peas, Korn, Slash, Ozzy Osbourne ja Young Jeezy. Konsertteihin myytiin noin 67 000 lippua. Festivaalista vastuussa olevat organisaatiot julistettiin konkurssiin 5. lokakuuta Kristiansandin käräoikeudessa, muun muassa festivaalin työntekijöille maksamatta jääneiden 2,7 miljoonan kruunun palkkasaatavien vuoksi. Kokonaisuutena festivaali tuotti noin 30 miljoonan kruunun tappiot, mitä pidetään eräinä maan suurimmista festivaalitappioista kautta aikojen.


title: Quart

text: Festivaaliin suhtautuminen on ollut ajoittain ristiriitaista. Vuonna 2004 avoimen konsertin yhteydessä esiintymislavalla tapahtui julkinen sukupuoliyhdyntä Cumshots-yhtyeen esiintyessä, joka sai muun muassa silloisen kaupunginjohtajan valittelemaan tapahtunutta. Tapahtuman nauttimaa julkista tukea ja paikkakunnan kristilliseksi mainitulle yleisilmeelle vieraaksikin sanottua kulttuuriantia on myös kritisoitu voimakkaasti vaikka sitä toisaalta on pidetty tärkeänä paikkakunnan imagolle ja elinkeinoelämälle.


title: Quart

text: Festivaali oli aikoinaan tunnettu innovatiivisuudestaan, mutta viimeisinä vuosina - erityisesti Toffen Gunnufsenin lähdettyä - sitä kritisoitiin kyvyttömyydestä nostaa esiin uusia mielenkiintoisia esiintyjiä vakiintuneiden nimien sijaan.


title: Hannu Huuska

text: Hannu Ilmari Huuska (s. 24. helmikuuta 1949 Toijala) on suomalainen näyttelijä, lausuja ja teatteriohjaaja.


title: Hannu Huuska

text: Huuska on vaikuttanut muun muassa Mainostelevision MTV-teatterissa. Huuska on näytellyt muun muassa elokuvissa "Aleksis Kiven elämä", "Hurmaava joukkoitsemurha" ja televisiosarjoissa "Tummien vesien tulkit" ja "Salatut elämät". Hän toimi 1990-luvulla usean vuoden ajan Kajaanin runoviikon taiteellisena johtajana. Vuonna 2010 Huuska ohjasi Nurmijärven Kivi-juhlille Aleksis Kiven näytelmän "Selman juonet". Näytelmä on esitetty 1984 myös televisiossa, jolloin Huuska näytteli Konradin roolin.


title: Hannu Huuska

text: Huuska opiskeli lukioaikoinaan lausuntaa ja puheilmaisua Tuulikki Pohjolan johdolla sekä aloitti balettiopinnot, joissa hänen opettajiaan myöhemmin olivat muiden muassa Kari Karnakoski, Anna Northcote ja Ritva Kuusinen. Päästyään ylioppilaaksi Toijalan yhteislyseosta 1968 Huuska kävi Drama Centre Londonin kolmivuotisen näyttelijälinjan ja jatkoi sen ohessa puheilmaisun opiskelua Gretel Daviesin johdolla.. Suomeen palattuaan hän jatkoi opettajanaan Niilo Kuukka. Syyslukukauden 1985 Huuska opiskeli Varsovan teatterikorkeakoulussa.


title: Hannu Huuska

text: Hannu Huuskan pisin teatterikiinnitys oli MTV-teatteriin 1974–1989. Sitä ennen hän oli vuoden Suomen Kansallisteatterissa ja MTV-uran jälkeen näyttelijävierailijana Kansallisbaletissa 1989–1990 ja toimi vuodesta 1991 freelancerina. Vuosina 1995–2000 hän toimi Kajaanin Runoviikon taiteellisena johtajana.Huuska on opettanut vuodesta 1978 Helsingin suomenkielisessä työväenopistossa, vuodesta 1999 Sibelius-Akatemiassa ja Turun taideakatemiassa sekä vuodesta 1989 Suomen lausujain liiton kesäkursseilla. Lisäksi hän on pitänyt viikonloppukursseja teattereille ja lausuntakerhoille.


title: Hannu Huuska

text:
Huuska toimi Suomen lausujain liiton hallituksen puheenjohtajana 1990–2000 ja nimitettiin sen kunniapuheenjohtajaksi 2013.
Hän on toiminut myös Uudenmaan läänin taidetoimikunnassa, He!singin kirjasto- ja kulttuurilautakunnassa, Helsingin suomenkielisen työväenopiston johtokunnassa sekä Veikko Sinisalo -kilpailun ja Nuorten taidetapahtuman tuomaristoissa.


title: Guo Wenjun

text: Guo Wenjun (s. 22. kesäkuuta 1984) on kiinalainen pistooliampuja ja kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Guo Wenjun

text: Guo Wenjun saavutti Pekingissä 2008 olympiakultaa 10 metrin ilmapistoolissa tehden uuden finaali olympiaennätyksen. Hänellä on myös hallussaan 10 metrin ilmapistoolin sivuava joukkuemaailmanennätys. Lontoossa 2012 Guo voitti toistamiseen olympiakultaan. Mestaruus ratkesi viimeiselle laukauksella, kun siinä vaiheessa johtanut ranskalainen Céline Goberville epäonnistui omassa suorituksessaan.


title: Tennilä (Hollola)

text: Tennilä on pieni maalaiskylä Hollolassa. Palveluita kylässä ei paljoa ole, paitsi lakkautettu Tennilän kyläkoulu, joka toimii nykyään ryhmäperhepäiväkotina. Aiemmin siellä on ollut rautatien liikennepaikka.


title: Väinö Kelhä

text: Väinö Kelhä (s. 1940 Oulu) on suomalainen avaruustekniikan tutkimuksen emeritusprofessori, joka on alansa uranuurtajia Suomessa.


title: Väinö Kelhä

text:
Kelhä toimi urallaan VTT:n tutkijana 1964–1988, VTT:n instrumentti- ja avaruustekniikan laboratorion johtajana 1989–1996 ja VTT:n avaruustekniikan tutkimusprofessorina 1988–2004, sekä TKK:n sivutoimisena fysiikan erikoisopettajana ja
sovelletun fysiikan dosenttina vuodesta 1968 alkaen. Vuonna 1987 Kelhästä tuli TKK:n avaruustekniikan erikoisopettaja. Kaudella 2001–2004 hän koordinoi Suomen Akatemian ja Tekesin yhteistä avaruustutkimusohjelmaa Antaresia.


title: Väinö Kelhä

text: Kelhä aloitti uransa tutkimalla magnetismin sovelluksia kaivannaisteollisuuden tarpeisiin. Hän kehitti useita instrumentteja magneettisten ominaisuuksien (hystereesin ja suskeptibiliteetin) mittaamiseen. Kelhä kehitti myös mittaustekniikkaa röntgentopografisiin tutkimuksiin synkrotronisäteilyä käyttämällä.


title: Väinö Kelhä

text: Avaruustekniikassa hän osallistui monien avaruuslaitteiden suunnitteluun ja valmistukseen: ASPERA-spektrometrin rakentaminen Phobos Mars-luotaimeen, ERNE- ja SWAN-instrumentit SOHO-satelliitilla tehtävään aurinkotutkimukseen, IBS-, ACT- ja TT-laitteet Cassini-luotaimella tehtävään Saturnuksen tutkimiseen, ja GOMOS-otsonimonitori ENVISAT-satelliitilla tehtävään yläilmakehän tutkimiseen. Hän osallistui myös satelliittien soveltamiseen luonnononnettomuuksien havainnointiin (mm. metsäpalohälytykset).


title: Väinö Kelhä

text: Kelhä toimi Suomen avaruusasiain neuvottelukunnan asiantuntijana 1995–2004, YK:n luonnononnettomuuskomitean tiedeneuvoston jäsenenä 1990–1997 sekä Euroopan avaruusjärjestön ESA:n tiedeneuvoston ja automaatiokomitean jäsenenä 1990–2004.


title: David Kostelecký

text: David Kostelecký (s. 12. toukokuuta 1975 Brno) on tšekkiläinen haulikkoampuja ja olympiavoittaja.


title: David Kostelecký

text: David Kostelecký voitti Pekingissä 2008 olympiakultaa trapissa uudella finaali-olympiaennätyksella 146 (121+25). Hän ampui kilpailussa puhtaan sarjan. Lisäksi hän on voittanut poikien sarjan maailmanmestaruuden samassa lajissa Nikosiasta 1995. Lisäksi hänellä on MM-kilpailuista joukkuepronssi Mariborista 2009.


title: Lord Don’t Slow Me Down (kappale)

text: Lord Don’t Slow Me Down on rock-yhtye Oasiksen kappale, joka julkaistiin 21. lokakuuta 2007 ainoastaan internetlatauksena. Kappale julkaistiin lähinnä "Lord Don’t Slow Me Down" -dokumenttielokuvan DVD-julkaisun promotoimiseen.


title: Lord Don’t Slow Me Down (kappale)

text: Kaikki kappaleet on kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita.


title: Norsjoki

text: Norsjoki eli Larionovo (ven. Ларио́ново) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Leningradin alueen Käkisalmen piirissä Venäjällä. Norsjoen taajama sijaitsee Ostamojärven rannalla viisi kilometriä Käkisalmesta kaakkoon. Ennen talvi- ja jatkosotaa se kuului Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaan Käkisalmen maalaiskuntaan. Taajamassa on 500 ja kunnassa 3 200 asukasta (vuonna 2011).


title: Norsjoki

text: Norsjoen kunnan pinta-ala on 959,4 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Käkisalmen kaupunkiin, lännessä Käkisalmen piirin Räisälän (Melnikovo) ja Kaukolan (Sevastjanovo) sekä etelässä Pyhäjärven (Plodovoje) ja Sakkolan (Gromovo) kuntiin ja idässä Laatokkaan. Pinta-alasta 57,9 % on vesialuetta, 34,8 % metsää ja 5,4 % maatalousmaata.


title: Norsjoki

text: Kunnan alueella sijaitsee Vuoksen pohjoishaaran suvantojärvi, Ostamojärvi ja Kuoppalampi ("Vorobjovo"). Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, turve ja sapropeeli. Seudulle suunnitellaan Motornoje-Zaostrovjen ja Vuoksen suvantojärven rauhoitusalueita.


title: Norsjoki

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 11 asutuskeskusta: Belitšje (entinen Räisälän Särkisalo), Boitsovo (Joensuu), Jarkoje (Suotniemi), Kommunary (Räisälän Myllypelto), Krotovo (Särkisalo), Marjino (Marjalanniemi), Motornoje (Vuohensalo), Potšinok (Alapuusti), Sinjovo (Sakkali ja Näpinlahti), Sudakovo (Ostamo) ja Zaostrovje (Pyhäjärven Riiska). Niistä suurimmat ovat 1 200 asukkaan Potšinok ja 1 000 asukkaan Kommunary. Kunnassa sijaitsee 32 puutarhapalsta- ja kesämökkialuetta. Kesäasukkaiden määrä arvioidaan 10–15 tuhanneksi.


title: Norsjoki

text: Suomen aikaan Norsjoen naapurikyliä Käkisalmen maalaiskunnassa olivat Tenkalahti pohjoisessa, Pörtsykkä idässä, Yläpuusti ja Alapuustiin virallisesti kuulunut Ostamo etelässä sekä Joensuu lännessä. Kylän etelärajalla oli Ostamojärvi ja kylän etelärajalla virtasi myös Norsjoki.


title: Norsjoki

text:
Vuonna 1920 Norsjoella oli 90 asukasta. Vuonna 1939 asukkaita oli puolestaan 309, joista 156 miestä ja 153 naista.
Norsjoen varsinainen kyläkeskus oli Ostamojärven itäpuolella noin kahdeksan kilometriä Kantatie 61:tä Käkisalmen kaupungista etelään. Kylän keskustasta erkani tiet itään Pörtsykkään ja Vuohensaloon sekä lounaaseen Ostamoon ja edelleen Räisälän puolelle.


title: Norsjoki

text: Kylän pohjoisosaan Tenkalahden rajan tuntumaan ja Haminanniityn alueelle syntyi 1930-luvulla paljon uudisasutusta, mikä näkyy myös kylän asukasluvun yli kolminkertaistumisella 20 vuodessa. Näiden alueiden väestö kävi töissä Käkisalmen kaupungissa. Varsinkin Waldhofin selluloosatehtaan perustaminen kaupunkiin lisäsi asutuksen leviämistä maalaiskunnan puolelle. Näiden Käkisalmen esikaupunkien asukkaat kävivät töissä ja asioivat kaupungissa ja heidän yhteytensä Norsjoen kylään olivat löyhät. Nykyisin kylän asutus on keskittynyt samoille alueille. Haminanniityn alue kylän pohjoispäästä on nykyisin osa Käkisalmen kaupunkia.


title: Norsjoki

text: Elinkeinojen suhteen Norsjoki jakaantui maatalousvaltaiseen eteläosaan ja kaupungin teollisuudesta ja palveluista elantonsa saaneeseen pohjoisosaan. Norsjoen kansakoulu sijaitsi kyläkeskustassa.


title: Norsjoki

text: Talvisodan alussa kylästä evakuoitiin alaikäiset lapset äiteineen. Muu väestö evakuoitiin rauhan tultua, kun selvisi että Käkisalmen maalaiskunta kuului luovutettaviin alueisiin. Jatkosodan aikana asukkaita palasi koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edessä vuonna 1944.


title: Norsjoki

text: Neuvostoliitossa Norsjoen nimi muutettiin vuonna 1948 Larionovoksi talvisodassa kunnostautuneen Neuvostoliiton sankarin, lentäjäkapteeni Georgi Larionovin mukaan, joka menehtyi jatkosodassa Käkisalmessa heinäkuussa 1941.


title: Norsjoki

text: Kunnan läpi kulkee Pietarin, Käkisalmen ja Sortavalan välinen rautatie sekä maantie A129. Sinjovossa ja Kommunaryssa (Myllypelto) on rautatieasemat.


title: Norsjoki

text: Potšinokissa toimii maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan viljelyyn erikoistunut Sudakovon maatalousyritys ja Kommunaryssa turkistarha Severnaja pušnina. Lisäksi on 21 yksityisviljelijää ja yli 2 000 palstaviljelmää. Teollisuutta edustaa sahatavaran tuotantoa harjoittava Käkisalmen metsäkombinaatti. Motornojen kalastuskolhoosi on lopettanut toimintansa. Suuri osa työvoimasta käy töissä Käkisalmessa tai Pietarissa.


title: Norsjoki

text: Keskuskylän palveluihin kuuluu kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, ruokala, pankki, posti ja joukko kauppoja.


title: Norsjoki

text: Kunnan alueella toimii 16 lomakylää, lasten kesäleiri sekä kalastus- ja metsästysmaja.


title: Kristin Armstrong

text: Kristin Armstrong (s. 11. elokuuta 1973) on yhdysvaltalainen ammattilaispyöräilijä. Hän voitti kultaa vuosien 2008, 2012 ja 2016 kesäolympialaisisten maantiepyöräilyn aika-ajossa. Maantieajossa hän oli vuonna 2004 kahdeksas, vuonna 2008 25. ja 2012 35. Hän kilpailee Twenty16-Ridebiker -joukkueessa.


title: Kristin Armstrong

text: Armstrong on voittanut aika-ajon maailmanmestaruuden Salzburgissa 2006 ja Mendrisiossa 2009. Aika-ajon MM-hopeaa hän on saanut Stuttgartissa 2007 ja pronssia Madridissa 2005.


title: Kristin Armstrong

text: Armstrong asuu Boisessa, Idahossa ja on valmistunut Idahon yliopistosta liikuntafysiologian kandidaatiksi. Hänet sekoitetaan usein Lance Armstrongin entiseen vaimoon, jonka nimi myös on Kristin.


title: Kristin Armstrong

text: Armstrong aloitti ammattilaisuransa vuonna 2001 ja kilpaili sitä ennen triathlonissa.


title: Sevastopolin piiritys (1941–1942)

text: Sevastopolin piiritys käytiin toisen maailmansodan aikana 30. lokakuuta 1941 – 4. heinäkuuta 1942 Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välillä Krimin niemimaalla Sevastopolin satamakaupungin ympäristössä.


title: Sevastopolin piiritys (1941–1942)

text: Sevastopol kesti akselivaltojen piiritystä 250 päivän ajan, vaikka saksalaiset tulittivat kaupunkia ankarasti käyttäen raskasta tykistöään (200–800 mm), joihin kuului muun muassa raskaita 600 mm ”Karl”-mörssäreitä sekä 800 mm rautatietykki ”Gustav”. Saksalaisten lisäksi piiritykseen osallistui romanialaisia joukkoja.


title: Sevastopolin piiritys (1941–1942)

text: Piirityksen päättyessä johtavat upseerit kuljetettiin turvaan. Saksalaiset ilmoittivat saaneensa vangiksi yli 90 000 puna-armeijan sotilasta.


title: Aleksandr Vertinski

text: Aleksandr Vertinski (, 21. maaliskuuta 1889 Kiova – 21. toukokuuta 1957 Leningrad) oli venäläinen esiintyvä teatteritaiteilija, runoilija, säveltäjä ja kabaree-artisti, jonka vaikutus Venäjän näyttämötaiteen kehitykseen ja taidelauluperinteeseen oli huomattava. Vertinskin tulkinta commedia dell'arten Pierrot-hahmosta, ""venäläinen Pierrot"", oli lähtemätön osa hänen henkilökuvaansa Chaplinin kulkurin tapaan . Vertinskin Pierrot esitti lyhyitä pikku-aarioita (arietta), joilla oli prologi, pääjakso, huipennus ja traaginen loppu.


title: Aleksandr Vertinski

text: Aleksandr Vertinski syntyi Kiovassa, Venäjän keisarikuntaan kuuluneessa Ukrainassa. 1912 hän muutti Moskovaan, jossa haki onnistumatta Konstantin Stanislavskin teatteriryhmään. Peittääkseen ujoutensa yleisön edessä Vertinski kehitti 1916 naamioituneen Pierrot-hahmonsa ja alkoi esiintyä kiertueilla, jotka veivät hänet valtakunnan kaikkiin kolkkiin. Hän esiintyi Aleksandr Hanžonkovin mykkäelokuvissa. Samoihin aikoihin hän solmi elinikäisen ystävyyssuhteen Ivan Mozžuhiniin ja kirjoitti Vera Holodnajalle omistetun kappaleen Ваши пальцы пахнут ладаном.


title: Aleksandr Vertinski

text: Vallankumouksen jälkeen marraskuussa 1920 Vertinski lähti Venäjältä seurueensa kera – ensin Konstantinopoliin ja sitten Romanian Bessarabiaan, missä hänet leimattiin neuvostoagentiksi. 1923 hän esiintyi Puolassa ja Saksassa ja päätyi lopulta yhdeksäksi vuodeksi Pariisiin jossa hän esiintyi venäläisille emigranteille ja josta käsin hän teki menestyksekkäitä konserttikiertueita ympäri maailmaa. Vertinski oli baletti-impressaario Sergei Diaghilevin ja koreografi Mihail Fokinin henkilökohtainen ystävä.


title: Aleksandr Vertinski

text: Lähi-idän kiertueiden jälkeen Vertinski emigroitui monien muiden mukana Yhdysvaltoihin, jossa hänellä konserttikiertueiden aikana oli henkilökohtaisia tapaamisia Sergei Rahmaninovin, Marlene Dietrichin ja Charles Chaplinin kanssa. Hän esiintyi yksityisesti myös Vanderbiltin suvulle. Hän esiintyi myös monille arvohenkilöille kuten Walesin prinssille, Ruotsin kuningas Kustaalle, Espanjan kuningas Alfonsolle, paroni von Rothchildille ja monille muille. Vertinskille tarjottiin elokuvaroolia Hollywood -elokuvassa, mutta kamppailtuaan kaksi kuukautta englanninkielen kanssa hän päätti jättää haaveet Hollywood-urasta ja keskittyä esiintymiseen venäjäksi ja ranskaksi.


title: Aleksandr Vertinski

text: Suuri lamakausi pakotti Vertinski jälleen matkaan – tällä kertaa venäläisten pakolaisten suosimaan Shanghaihin, Kiinaan, jossa hän perusti "Keikarinkukka" "(Gardenia)" -nimisen, pääasiassa paikalliselle pienelle venäläisyhdyskunnalle suunnatun kabareen.


title: Aleksandr Vertinski

text: 1943 Vertinskin pyyntöön saada palata kotimaahansa suostuttiin. Ennakkomainonnan puutteessakin hän piti Neuvostoliitossa toista tuhatta konserttia aina Sahalinista Kaliningradiin. Hänelle tarjottiin jälleen rooleja elokuvissa, joissa hän yleensä esitti menneen maailman aristokraatteja. 1951 hän sai elokuvaroolistaan Stalinin palkinnon. Tästä huolimatta Suuren isänmaallisen sodan jälkeisessä kurin kiristämisen aallossa hänen levytyksensä kiellettiin radiossa, eikä hän saanut esiintyä enää maan parhaimmilla estradeilla. Vasta 1980-luvun lopulla hänen kappaleitaan ja levyjään alettiin jälleen julkaista, ja hänestä kirjoitettiin elämäkerta (Юрий Томашевский: Дорогой длинною..., Издательство "Правда", 1990 ISBN 5-253-00063-1)


title: Aleksandr Vertinski

text: Aleksandr Vertinski kuoli Leningradissa 21. toukokuuta 1957 ollessaan Astoria-hotellissa esiintymismatkalla.


title: Aleksandr Vertinski

text: Vertinskillä on ollut suuri vaikutus myöhempien sukupolvien esiintyjiin, kuten Bulat Okudžavaan, ja kokonaisen uuden musiikkityylin syntyyn, 1950-luvulla kehittyneeseen akustiseen ja melodiseen bardi-lauluperinteeseen (), jonka tunnetuimpia edustajia on Vladimir Vysotski . Boris Grebenštšikov on levyttänyt ja esittänyt Vertinskin lauluja .


title: Kaarlo Kallioniemi

text: Kaarlo Sakari Kallioniemi (vuoteen 1904 Jahnsson, 12. toukokuuta 1883 – 12. joulukuuta 1953) oli suomalainen pikakirjoittaja, opettaja ja pikakirjoituksen oppikirjojen tekijä.


title: Kaarlo Kallioniemi

text: Kaarlo Sakari Jahnsson syntyi Turussa vuonna 1883. Hänen isänsä oli filosofian tohtori Adolf Waldemar Jahnsson, joka toimi tuolloin Turun ruotsalaisen klassillisen lyseon lehtorina, ja äitinsä Ida Sofia Magdalena Helander. Perheeseen syntyi kahdeksan lasta. Vanhimmasta veljestä Yrjö Jahnssonista tuli taloustieteilijä ja professori ja Alli Kallioniemestä (vuoteen 1905 Jahnsson) kansanedustaja. Toinen veli oli rehtori, opetusneuvos Aarne Kallioniemi.


title: Kaarlo Kallioniemi

text: Kaarlo Jahnsson tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta lyseosta 1901. Vuonna 1904 hän vaihtoi sukunimensä Kallioniemeksi. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1907 ja suoritti teologisen erotutkinnon 1908.


title: Kaarlo Kallioniemi

text: Kallioniemi toimi Helsingin suomalaisessa tyttökoulussa uskonnon ja historian nuorempana lehtorina 1912–1936 sekä pikakirjoituksen opettajana Suomen liikemiesten kauppaopistossa 1906–1936 ja siitä eriytyneessä kauppakorkeakoulussa 1911–1936.


title: Kaarlo Kallioniemi

text: Pikakirjoittajana Kallioniemi toimi valtiopäivillä ja eduskunnassa 1904–1953. Vuodesta 1936 alkaen hän toimi eduskunnan suomenkielisen pikakirjoituskanslian päällikkönä.


title: Kaarlo Kallioniemi

text: Kallioniemi oli naimisissa Lyyli Wartiovaaran kanssa vuodesta 1908, ja heille syntyi seitsemän lasta.


title: Kaarlo Kallioniemi

text: Virkatöidensä ohella Kallioniemi toimi muutenkin ahkerasti pikakirjoituksen alalla. Hän oli Suomen pikakirjoittajayhdistyksessä useissa tehtävissä eri vuosina: rahastonhoitajana, opettajana, varapuheenjohtajana sekä vuodet 1937–1946 puheenjohtajana. Pikakirjoituslehden toimittajana hän toimi 1920–1935.


title: Kaarlo Kallioniemi

text: Kallioniemi julkaisi useita pikakirjoituskirjoja: sekä oppikirjoja että pikakirjoituksen historiaa käsitteleviä tietokirjoja. Lisäksi hän toimitti Neovius-Nevanlinnan "Pikakirjoituksen oppikirjan" painoksia tämän kuoleman jälkeen.


title: Norsjoki (joki)

text: Norsjoki (vuodesta 1948 ) on pieni joki Karjalankannaksella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Joki sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella ja kuului Käkisalmen maalaiskuntaan. Norsjoki kuuluu Vuoksen vesistöön. Joki saa alkunsa Tielammesta () entisen Pyhäjärven kunnan pohjoisosasta, josta se virtaa luoteeseen ja sitten pohjoiseen ja laskee Ostamojärveen Norsjoen kylän luona. Ostamojärvestä vedet laskevat edelleen Puntuksenjokea pitkin Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan. Norsjoen yläjuoksun eri osista on käytetty myös nimiä: "Tielamminoja" (), "Toikanoja", "Lankinoja" ja "Koveronoja". Yläpuustin kylän kohdalla jokeen laskee Leppä- eli Lähdeoja.


title: Radio Sata

text: Radio Sata oli turkulainen rock-musiikkiin erikoistunut radioasema, jonka taajuus oli Turussa 105,5 MHz ja Salossa 105,2 MHz. Radio Sadan taajuus oli aluksi 100,1 MHz, mistä oli peräisin kanavan nimi. Radio Sadan ohjelmistoon kuului musiikin ja uutisten lisäksi muun muassa Uutissi Turust, jossa Markku Heikkilä kertoi "uutisia" Turun murteella.


title: Radio Sata

text: Radio Sadan ensimmäiset toimitilat sijaitsivat Kauppatorin laidalla, Aurakadulla, KOP-kolmion kuudennessa kerroksessa. Sieltä radioasema muutti vuonna 1997 korttelin päähän, Aurakadun ja Yliopistonkadun kulmaan. Viimeinen sijainti oli Turun sataman ja Kakolan vankilan lähettyvillä Aurajoen rannalla aivan kevyen liikenteen lautta Förin vieressä. Nykyään Sadan entisissä toimitiloissa sijaitsee Radio City Turun toimitus.


title: Radio Sata

text: Varsinais-Suomen paikallisradioista Radio Sata oli kuunnelluin 25–44-vuotiaissa. Radiokanavalla oli 52 000 kuuntelijaa viikossa Varsinais-Suomessa. Se tavoitti Turun seutukunnassa joka neljännen 25–44-vuotiaan kuuntelijan ja on kohderyhmänsä markkinajohtaja.


title: Radio Sata

text: Radio Sata oli pitkään tehnyt yhteistyötä paikallisen Turun Klubin kanssa, joka oli yksi kaupungin suurimmista keikkapaikoista. Syksyllä 2009 radio vietti 20-vuotisjuhliaan Klubilla. Musiikin, paikallisuutisten ja ajankohtaisaiheiden lisäksi Radio Sata panosti paikalliseen urheiluun ja yhteistyötä tehtiin niin paikallisten FC Interin, HC TPS:n ja TuTon kuin Raision Loimunkin kanssa.


title: Radio Sata

text: Radio Sata oli SBS Finlandin omistama paikallinen Cityradio. SBS omistaa myös The Voicen radio- ja televisiomediat.


title: Radio Sata

text: 11.6.2012 SBS Finland kertoi laajentavansa juhannuksen jälkeen Radio Cityn kuuluvuutta, jonka vuoksi Radio Satan nimi muuttui Radio City Turuksi ja lähetykset tehdään jatkossa samalla kaavalla kuin Iskelmän lähetyksiä eli keskitetysti. Valtaosa ohjelmavirrasta tullaan tuottamaan ja lähettämään Helsingistä päin. Aluetoimituksesta tullaan kuitenkin tuottamaan ja lähettämään paikallisuutisia, TPS:n selostettuja jääkiekko-otteluita sekä päivittäistä tunnin mittaista paikallisohjelmaa. Myös paikallismainonta tulee säilymään.


title: Radio Sata

text: Sadan lähetykset päättyivät lopullisesti 25.6.2012. Radio City Turku aloitti lähetykset Sadan entisillä taajuuksilla välittömästi lopetuksen jälkeen.


title: Ossi (täsmennyssivu)

text: Ossi voi tarkoittaa


title: Ostamojärvi

text: Ostamojärvi (vuodesta 1948 ) on pieni järvi Norsjoen kylähallintoasutuksen alueella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Järvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella ja kuului Käkisalmen maalaiskuntaan. Ostamojärvi kuuluu Vuoksen vesistöön. Sen pinta on 9 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi laskee Puntuksenjokea () pitkin Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan. Järven itäosaan laskee Norsjoki. Järven etelärannalla on Ostamon kylä ja itärannalla Norsjoen kylä.


title: Wargöns Bruk

text: Wargöns Bruk eli Wargonin paperitehdas oli ruotsalaiseen Holmen Paper -konserniin kuulunut paperitehdas Vänersborgissa Götajoen rannalla Länsi-Ruotsissa. 13.8.2008 Holmen Paper ilmoitti sulkevansa tehtaan vuoden 2008 joulukuussa ja tehdas suljettiin 16.12.2008. Tuotantoa ei siirretty toisille tehtaille, vaan tehtaan valmistamat tuotteet poistuivat kokonaan Holmen paperin valikoimista. Tehtaalla oli 340 työntekijää.


title: Wargöns Bruk

text: Tehtaan historia alkaa vuodesta 1874. 1900-luvun alussa tehdas oli eräs Pohjois-Euroopan suurimmista metsäteollisuusyrityksistä. Holmen hankki Wargönin tehtaat vuonna 1969. 1970-luvulla tehtaan vanhimmat neljä paperikonetta suljettiin ja paperikone 5 uudistettiin.


title: Wargöns Bruk

text: Tehtaalla oli sulkemisvaiheessa yksi paperikone ja arkittamo. Arkittamon kapasiteetti oli noin 30 000 t vuodessa.


title: Ossi (kunta)

text: Ossi on kunta Italiassa Sardinian saarella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 5 865 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 30,1 neliökilometriä. Se sijaitsee noin 170 km Cagliarista luoteeseen ja kuusi kilometriä Sassarista kaakkoon. Sen rajanaapureita ovat Cargeghe, Florinas, Ittiri, Muros, Sassari, Tissi ja Usini.


title: Ayumi Tanimoto

text: Ayumi Tanimoto (, s. 4. elokuuta 1981 Anjō, Japani) on japanilainen judoka, kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän on saavuttanut kaikki kansainväliset menestyksensä alle 63 kg:n sarjassa.


title: Ayumi Tanimoto

text: Tanimoto sijoittui vuonna 2000 hopealle alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Nabeulissa. Hän oli lisäksi toinen Budapestin maailmancup-kilpailussa. Vuonna 2001 hän voitti Japanin ja Aasian mestaruudet sekä Fukuokan kansainvälisen turnauksen. Münchenin MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia. Maailmancupin kilpailuissa hän sijoittui toiseksi Sevillassa ja kolmanneksi Münchenissä.


title: Ayumi Tanimoto

text: Tanimoto saavutti vuonna 2002 kultaa sekä Aasian kisoissa Busanissa että joukkue-MM-kilpailuissa Baselissa. Lisäksi hän voitti jälleen Fukuokan turnauksen. Seuraavana vuonna hän oli toinen Hampurin maailmancup-kisassa. Toukokuussa 2004 Tanimoto voitti Aasian mestaruuden Almatyssa kukistettuaan loppuottelussa Etelä-Korean Bok-Hee Leen. Elokuussa hän voitti kultaa Ateenan olympialaisissa voitettuaan finaalissa Itävallan Claudia Heillin.


title: Ayumi Tanimoto

text: Tanimoto sijoittui toiseksi Kairon MM-kilpailuissa 2005 hävittyään loppuottelun Ranskan Lucie Decosse'lle. Hampurin maailmancup-kilpailussa hän oli 2005 toinen ja voitti kilpailun seuraavana vuonna. 2006 hän voitti lisäksi Japanin mestaruuden sekä saavutti pronssia niin Aasian kisoissa kuin joukkue-MM-kilpailuissakin.


title: Ayumi Tanimoto

text: Tanimoto saavutti pronssia Rio de Janeiron MM-kilpailuissa 2007. Lisäksi hän voitti Japanin mestaruuden ja sijoittui Pariisin maailmancupissa kolmanneksi. Pekingin olympialaisissa 2008 hän saavutti toisen peräkkäisen olympiakultansa kukistettuaan loppuottelussa Lucie Decossen. Saman vuoden lokakuussa hän voitti joukkuemaailmanmestaruuden Tokiossa. Helmikuussa 2009 hän voitti Prahan maailmancup-kilpailun.


title: Prullans

text: Prullans on kunta Baixa Cerdanyan comarcassa, Lleidan maakunnassa, Katalonian itsehallintoalueella, Espanjassa. Kunnan pinta-ala on 21,2 neliökilometriä ja asukkaita siellä on 208 (2016). Väestötiheys on noin 9,8 as./km².


title: Prullans

text: Prullansin naapurikunnat ovat Lles de Cerdanya luoteessa, Montellà i Martinet lounaassa ja Bellver de Cerdanya idässä.


title: Prullans

text: Prullansin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:


title: Nenälasit

text: Nenälasit eli pinnelasit ovat silmälasimalli, jossa laseja eivät kannattele sangat, vaan ne nipistetään kiinni nenänvarteen puristamalla nenätukea. Tästä juontuu lasien ranskankielinen nimitys pince-nez ("pince" ’nipistää’, "nez" ’nenä’), josta on lainautunut suomeenkin lasimallin nykyisin vanhahtava nimi pensnee.


title: Nenälasit

text: Nenälaseja oli Euroopassa ollut käytössä 1400-luvulta asti, mutta muotiin ne tulivat 1800-luvun puolivälissä ja olivat suosituimmillaan niin sanotun uuden imperialismin aikaan 1880-luvulta 1900-luvun alkuun. Laseja pitivät niin miehet kuin naisetkin. Niiden pitkäaikainen käyttö oli usein epämukavaa, mikäli nenätuen koko ei ollut täydellinen, ja muodinmukaista oli pujottaa nenälasit roikkumaan kaulasta narun varassa tai pitää laseja povitaskussa napinläpeen sidottuna, kun niitä ei tarvinnut.


title: Nenälasit

text: Noina vuosikymmeninä kasvaneet jatkoivat nenälasien käyttämistä vielä myöhemminkin, ja 1930-luvulta eteenpäin pinnelaseja alettiinkin pitää ”vanhusten laseina” ja ne samaistettiin konservatismiin, menneen ajan arvoihin ja kuriin. Nenälasit eivät sittemmin ole kokeneet uutta renessanssia, ja nykyisin niiden käyttäjät ovat harvassa.


title: Nenälasit

text: Populaarikulttuurin tunnetuin aisattomia laseja käyttävä henkilö lienee sarjakuvahahmo Roope Ankka. Lisäksi pinnelasit saivat pienimuotoista näkyvyyttä "Matrix"-tieteiselokuvan myötä vuonna 1999. Elokuvassa Laurence Fishburnen esittämä Morpheus käyttää heijastavia nenälaseja.


title: Giulia Quintavalle

text: Giulia Quintavalle (s. 6. maaliskuuta 1983 Livorno) on italialainen judoka, lajin olympiavoittaja.


title: Giulia Quintavalle

text: Quintavalle voitti Italian mestaruuden alle 63 kg:n sarjassa vuosina 2004, 2005 ja 2006. Vuonna 2005 hän sijoittui lisäksi viidenneksi Rotterdamin EM-kilpailuissa sekä pronssille Välimeren kisoissa Almeriassa. Seuraavana vuonna hän oli kolmas sotilaiden MM-kilpailuissa Vinkovcissa.


title: Giulia Quintavalle

text: Quintavalle on kilpaillut alle 57 kg:n sarjassa vuodesta 2007, jolloin hän sijoittui toiseksi maailmancup-kilpailussa Moskovassa. Rio de Janeiron MM-kilpailuissa hän oli viides. Keväällä 2008 Quintavalle sijoittui viidenneksi Lissabonin EM-kilpailuissa ja toiseksi Rooman maailmancupissa. Pekingin olympialaisissa hän voitti kultamitalin kukistettuaan loppuottelussa Alankomaiden Deborah Gravenstijnin.


title: Giulia Quintavalle

text: Quintavalle oli vuonna 2009 kolmas Abu Dhabin GP-kilpailussa. Vuonna 2010 hän sijoittui kolmanneksi Varsovan maailmancupissa ja toiseksi Abu Dhabin GP:ssä. Wienin EM-kilpailuissa hän oli viides ja kuului joukkuekilpailun kultaa voittaneeseen Italian joukkueeseen. Vuonna 2011 hän sijoittui kolmanneksi Düsseldorfin GP-kilpailussa, viidenneksi Istanbulin EM-kilpailuissa sekä voitti Lissabonin ja Rooman maailmancup-kilpailut ja Abu Dhabin Grand Prix -kisan. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui viidenneksi.


title: Giulia Quintavalle

text: Quintavalle sijoittui Astanan GP-kilpailussa kolmanneksi 2014. Hän sai joukkuekilpailussa pronssia Bakun Euroopan kisoissa 2015.


title: Montellà i Martinet

text: Montellà i Martinet on kunta Espanjassa. Se sijaitsee Katalonian itsehallintoalueella Lleidan maakunnassa Baixa Cerdanyan comarcassa. Kunnan pinta-ala on 55 neliökilometriä, ja asukkaita siellä on 547 (2016). Väestötiheys on noin 10 as./km².


title: Montellà i Martinet

text: Montellà i Martinetin naapurikunnat ovat pohjoisessa Lles de Cerdanya, koillisessa Prullans ja idässä Bellver de Cerdanya. Etelässä kunta rajautuu Berguedàn ja Alt Urgellin comarcoihin, joista Alt Urgellin comarcaan se rajautuu myös lännessä.


title: Montellà i Martinet

text: Kunnan alueella virtaa Segrejoki.


title: Montellà i Martinet

text: Kunnan alueella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa kirkot Església de Sant Genís de Montellà, Església de Sant Martí de Víllec ja Santuari de Santa Maria de Bastanist.


title: Montellà i Martinet

text: Montellà i Martinetin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:


title: Niki Palli

text: Nikita ”Niki” Palli (, 28. toukokuuta 1987 Moldova, Neuvostoliitto) on israelilainen korkeushyppääjä.


title: Niki Palli

text: Palli muutti perheensä mukana 8-vuotiaana Israeliin. Maan kansalaisuuden hän sai vuonna 2005. Samana vuonna hän voitti Israelin mestaruuden parantaen omaa ennätystään 209 senttimetristä 225:een. Kaunasin nuorten EM-kilpailuissa hän voitti pronssia tuloksella 219. Vuoden 2006 Göteborgin EM-kisoissa Palli hyppäsi kuudenneksi tuloksella 227 ja voitti samana vuonna hopeaa Pekingin nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa tuloksella 229.


title: Niki Palli

text: Hänen ennätyksensä on 230, jolla hän on kautta aikojen toiseksi paras israelilainen korkeushyppääjä; hänen edellään on Konstantin Matusevich, jonka ennätys on 236.


title: Silmälappu

text: Silmälappu on litteä, esimerkiksi huovasta, muovista tai nahasta valmistettu kappale, jonka tarkoitus on peittää silmä. Lappu on epätasaisen soikion tai pyöristetyn kolmion muotoinen ja kiinnitetään paikoilleen joko liimalla, narulla tai teipillä, nykyisin useimmiten kuminauhalla. Silmälappua voidaan käyttää:


title: Silmälappu

text: Merirosvot kuvataan usein stereotyyppisesti silmälappu päässään. Piraatit lienevät aikoinaan pitäneet silmälappuja, jotta heillä olisi ollut aina käytettävissään myös pimeään tottunut silmä kannen ja ruuman väliä kulkiessaan. "Myytinmurtajat"-televisiosarjassa kyseistä teoriaa on pidetty uskottavana.


title: Muna (joki)

text: Muna () on noin 45 kilometriä pitkä joki Kuolan niemimaan lounaisosassa Murmanskin alueella. Se on Umban sivujoki, joka saa alkunsa Munozero-järvestä, 30 km Kanozero-järvestä itään. Sieltä Muna jatkaa kulkuaan kohti länttä, mutkitellen harvaan asutun ja kukkulaisen maiseman, metsien ja soiden halki. Munajokeen laskee pohjoisesta Ingajoki. Munajoen suu on Kanozero-järven itärannalla, noin 8 kilometriä kaakkoon siitä, missä Umbajoki laskee samaan järveen. Lännestä Kanozero-järveen laskee vielä Umbajoen toinen sivujoki Kana.


title: Alli Kallioniemi

text: Alli Lemmikki Kallioniemi (vuoteen 1905 Jahnsson, 14. heinäkuuta 1885 Kustavi – 8. kesäkuuta 1958) oli suomalainen opettaja ja poliitikko. Vuosina 1930–1933 hän toimi kansanedustajana.


title: Alli Kallioniemi

text: Kallioniem isä oli filosofian tohtori Adolf Waldemar Jahnsson ja äiti Ida Sofia Magdalena Helander. Hänen veljiään olivat taloustieteilijä Yrjö Jahnsson, rehtori, opetusneuvos Aarne Kallioniemi ja valtiopäivien pikakirjoittaja Kaarlo Kallioniemi.


title: Alli Kallioniemi

text: Kallioniemi tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta jatko-opistosta vuonna 1905 ja valmistui opettajakandidaatiksi 1909. Hän toimi opettajanuransa alkuvuosina opettajana lyhyitä jaksoja eri kouluissa: Helsingin uudessa yhteiskoulussa 1909–1911, Helsingin suomalaisessa tyttökoulussa 1910–1912, Raahen seminaarissa 1912–1913, Hämeen kansanopistossa 1914–1915, kansakouluissa Naantalissa ja Vehmaalla 1916 sekä Räisälän kansanopistossa 1917.


title: Alli Kallioniemi

text: Helsingin käsityöseminaarissa Kallioniemi toimi opettajana 1919–1951 ja Helsingin kasvatusopillisessa talouskoulussa 1920–1951. Hän opetti muun muassa sielutiedettä, kasvatus- ja opetusoppia sekä kirjanpitoa. Hän kirjoitti myös oppikirjan "Sielutieteen alkeet" (1930) sekä teoksen "Käsityönopetus. Merkitys – tarkoitus – metodi" (1950).


title: Alli Kallioniemi

text: Kallioniemi valittiin eduskuntaan kokoomuksen edustajana Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuoden 1930 vaaleissa, ja hän toimi kansanedustajana 21. lokakuuta 1930 – 31. elokuuta 1933. Helsingin kaupunginvaltuustossa Kallioniemi oli 1937–1945.


title: Prats i Sansor

text: Prats i Sansor (espanjaksi Prats y Sampsor) on kunta Baixa Cerdanyan comarcassa, Lleidan maakunnassa, Katalonian itsehallintoalueella, Espanjassa. Kunnan pinta-ala on 6,6 neliökilometriä ja asukkaita siellä on 238 (2016). Väestötiheys on 36,1 as./km².


title: Prats i Sansor

text: Prats i Sansorin naapurikunnat ovat Isòvol pohjoisessa, Das idässä, Urús ja Riu de Cerdanya etelässä sekä Bellver de Cerdanya lännessä.


title: Prats i Sansor

text: Kunnan alueella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa romaanista tyyliä edustavat Sant Serni -kirkko sekä Sant Salvador de Predanies -kappeli.


title: Prats i Sansor

text: Prats i Sansorin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:


title: Tanhua

text: Tanhua on kylä Savukoskella. Se on Savukosken ja Sodankylän kirkonkylän välisen seututie 967:n puolivälissä. Kylästä lähtee tieyhteys Lokan kylään.


title: Tanhua

text: Tanhuan kylässä ei ole koulua. Palveluja ovat muun muassa päivittäistavarakauppa, porotila ja Tanhuan Erämajat. Tanhuassa on Museoviraston tuen turvin kunnostettu Saarivaaran poroerotuspaikka. Tanhuassa on myös hieno hirrestä rakennettu lavatanssitalo. Tanhuan kylän läpi virtaava Luiro on tunnettu hyvistä koskista ja suvannoista, joista nousee isoja haukia.


title: Tanhua

text: Tanhua palkittiin vuoden 2010 lappilaiskylänä. Kylän yhteishenki on hyvä ja kylä tekee yhteistyötä paikallisten yrittäjien, lähikylien ja kunnan kanssa.


title: Das

text: Das on kunta Baixa Cerdanyan comarcassa, Gironan maakunnassa, Katalonian itsehallintoalueella, Espanjassa. Kunnan pinta-ala on 14,6 neliökilometriä ja asukkaita siellä on 227 (2009). Väestötiheys on 15,6 as./km².


title: Das

text: Dasin naapurikunnat ovat Ger ja Fontanals de Cerdanya koillisessa, Alp idässä ja kaakossa, Urús lounaassa, Prats i Sansor lännessä sekä Isòvol luoteessa.


title: Das

text: Dasista on matkaa Puigcerdàan 10,3 kilometriä, La Seu d'Urgelliin 43,2 km, Andorran pääkaupunkiin Andorra la Vellaan 62,5 km, Gironaan 132,5 km ja Katalonian pääkaupunkiin Barcelonaan 139,7 km.


title: Das

text: Kunnan alueella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa romaanista tyyliä edustavat kirkot Església de Santa Maria de Mosoll, Església de Sant Iscle i Sant Victòria de Sanavastre ja Església de Sant Julià de Tartera sekä uusgoottilaista tyyliä edustava kirkko Església de Sant Llorenç.


title: Das

text: Dasin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:


title: Tennis kesäolympialaisissa 2008 – miesten kaksinpeli

text: Miesten tenniksen kaksinpelit kesäolympialaisissa 2008 pelattiin 10 – 17. elokuuta välisenä aikana. Ottelut pelattiin Olympic Green Tennis Centressä.


title: AGF

text: AGF voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Xian Dongmei

text: Xian Dongmei (, s. 15. syyskuuta 1975 Sihui, Guangdong) on kiinalainen judoka, kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän on saavuttanut kansainväliset menestyksensä alle 52 kg:n sarjassa.


title: Xian Dongmei

text: Xian saavutti Aasian mestaruuskilpailuissa pronssia Macaossa 1993 ja hopeaa New Delhissä 1995. Kiinan mestaruuden hän voitti vuonna 2000 ja kultaa Pekingin universiadeissa 2001. Seuraavana vuonna hän oli toinen Aasian kisoissa Busanissa.


title: Xian Dongmei

text: Xian voitti helmikuussa 2004 maailmancupin kilpailut Pariisissa ja Hampurissa. Myöhemmin samana vuonna hän sai hopeaa Aasian mestaruuskilpailuissa hävittyään loppuottelussa Etelä-Korean Eun-Hee Leelle. Ateenan olympialaisissa Xian voitti kultaa kukistettuaan finaalissa Japanin Yuki Yokosawan.


title: Xian Dongmei

text: Xian kuului marraskuussa 2007 Kiinan joukkueeseen, joka voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Pekingissä. Helmikuussa 2008 hän voitti Pariisin ja Budapestin maailmancupin kilpailut. Pekingin olympialaisissa hän saavutti toisen peräkkäisen olympiavoittonsa. Loppuottelussa hän voitti Pohjois-Korean Kum Ae Anin.


title: Stein Erik Hagen

text: Stein Erik Hagen (s. 22. heinäkuuta 1956) on norjalainen liikemies ja kauppias, eräs maan rikkaimmista henkilöistä.


title: Stein Erik Hagen

text: Hagen opiskeli Wangin kauppalukiossa 1973–1975 ja "Kjøpmannsinstituttet"-kauppakoulussa 1975–1976.


title: Stein Erik Hagen

text: Vuonna 1977 Hagen perusti Rimi-kauppaketjun, tuolloin nimellä "Rimi 500". Siitä lähtien häntä on kutsuttu "Rimi-Hageniksi". Hän alkoi myydä osuuksiaan kauppaketjusta 1990-luvulla ja hän myi loput päivittäistavarakauppatoiminnoistaan vuonna 2004 ICA-ketjulle, jolloin hän sai 20 prosentin osuudestaan 6,6 miljardia kruunua.


title: Stein Erik Hagen

text: Vuonna 1985 Hagen perusti investointiyhtiö Canican, joka on hänen perheensä omistuksessa. Yhtiön hallituksen keskeisissä tehtävissä ovat hänen lapsensa, ja tytär Caroline on ollut vuodesta 2014 Canica AS:n hallituksen puheenjohtaja. Vuonna 2005 yritys tuotti voittoa 1,9 miljardia kruunua. Canica on merkittävä omistaja muun muassa Orkla-konsernissa 23 % osuudella ja Hagenista tuli Orklan hallituksen puheenjohtaja toukokuussa 2006. Vuonna 2008 yksinomaan Orkla-omistuksen arvoksi arvioitiin noin 15 miljardia kruunua, joka tosin oli laskenut edellisvuodesta kymmenellä miljardilla. Heinäkuussa 2008 Hagen myi omistamansa Steen & Strøm -yhtiön 21,9 miljardilla kruunulla.


title: Stein Erik Hagen

text: Hagen on tullut tunnetuksi myös merkittävistä lahjoituksistaan tutkimukseen ja koulutukseen. Hän lahjoitti esimerkiksi vuonna 2007 yhteensä 150 miljoonaa kruunua Norjan lääketieteelliseen tutkimukseen. Vuonna 2005 hän rahoitti näkyvästi myös kaikkien Norjan porvarillisten puolueiden vaalikampanjoita vastalauseena ammattiliittojen jakamalle vasemmiston vaalirahoitukselle.


title: Stein Erik Hagen

text: Vuosina 2014–2015 suuri osa Hagenin varallisuudesta siirrettiin hänen muun maussa verotuksellisista syitä Sveitsiin muuttaneelle tyttärelleen Caroline Hagen Kjosille, jonka omistusosuus perheen pääyhtiö Canicasta kasvoi 99,75 prosenttiin. Järjestelyjen seurauksena Hagenille jäänyt omistusosuus on nimellisarvoltaan vain 0,25 prosenttia, mutta näille osakkeille kuuluu 70 prosentin äänioikeus yhtiön asioista päätettäessä.


title: Luottokelpoisuus

text: Luottokelpoisuus tarkoittaa luonnollisen henkilön, yhteisön tai yhtiön kykyä suoriutua taloudellisista velvoitteistaan. Luottokelpoisuuden taloudellistenvelvoitteitteinen määritelmä tarkoittaa entiteentin kykyä maksaa kyseisen entiteetin velka tai muutoin jatkaa toimintaansa ilman ulkopuolisten osapuolien vaateita.


title: Luottokelpoisuus

text: Luottokelpoisuusluokitus on luottokelpoisuuden arviointiin erikoistuneen laitoksen tekemä arvio yhtiön velanmaksukyvystä.


title: Ellipsi (yhtye)

text: Ellipsi on suomalainen lauluyhtye. Yhtyeen jäseniä ovat olleet mm. Hannu Sinnemäki (nokkahuilu, laulu), Ilmari Hytönen (kitara), Veli-Pekka Räsänen (sello), Jaana Lappo, Marja-Liisa Blomberg ja Pekka Sinnemäki (laulu).


title: Amar Bose

text: Amar Gopal Bose (2. marraskuuta 1929 Philadelphia, Pennsylvania – 12. heinäkuuta 2013 Wayland, Massachusetts) oli intialaistaustainen yhdysvaltalainen insinööri ja Bose Corporationin perustaja.


title: Amar Bose

text: Bose opiskeli sähkötekniikkaa MIT:ssa ja väitteli tohtoriksi 1950-luvun puolessavälissä. Alkusysäyksen kaiutinsuunnitteluun hän sai petyttyään hankkimansa kotistereojärjestelmän äänenlaatuun. Bosen suunnittelemat kaiuttimet olivat ensimmäiset, jotka käyttivät hyväkseen äänen katto- ja seinäheijastuksia. Hän perusti Bose Corporationin vuonna 1964.


title: Amar Bose

text: Vuoden 2006 Forbes 400 -listalla Amar Bose oli 1,5 miljardin dollarin omaisuudellaan 242:s.


title: Jari Rantala

text: Jari Olavi Rantala (s. 1967) on suomalainen käsikirjoittaja ja kirjailija. Hän on käsikirjoittanut muun muassa elokuvat "Paha maa", "8-pallo" ja "Käsky", joista viimeksi mainittu perustuu Leena Landerin romaaniin. "Pahasta maasta" Rantala sai yhdessä Paavo Westerbergin ja Aku Louhimiehen kanssa parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinnon vuonna 2006.


title: Jari Rantala

text: Rantala käsikirjoitti Aku Louhimiehen kanssa myös elokuvan "Tuntematon sotilas", joka sai ensi-iltansa vuonna 2017.


title: Jari Rantala

text: Vuonna 2008 ilmestyi Johnny Knigan kustantama Rantalan novellikokoelma "Varasuunnitelma", ja vuonna 2010 sitä seurasi rikosromaani "Premium Bananas".


title: Steeve Guenot

text: Steeve Guénot (s. 2. lokakuuta 1985 Chalon-sur-Saône) on ranskalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja.


title: Steeve Guenot

text: Guénot voitti olympiakultaa 66 kilogramman painoluokassa Pekingissä 2008. Hän voitti loppuottelussa kirgisialaisen Kanatbek Begalijevin. Lontoon olympialaisissa hän paini pronssia. Lisäksi Guénot on saavuttanut MM-hopeaa Bakussa 2007, missä hän hävisi loppuottelussa azerbaidžanilaiselle Fərid Mansuroville, ja EM-pronssia Bakussa 2010. Ranskan mestaruuden hän on voittanut vuonna 2007. Vuonna 2005 hän saavutti juniorien EM-pronssia.


title: Steeve Guenot

text: Guénot on 172 senttimetriä pitkä ja painaa 66 kilogrammaa. Seuratasolla hän edustaa pariisilaista "US Métro" -seuraa. Hän työskentelee turvallisuusalalla Pariisin kaupungin liikennelaitoksen palveluksessa. Guénot´n veli Christophe Guenot on veljensä tavoin kreikkalais-roomalaisen painin olympiamitalisti.


title: Steeve Guenot

text: Guénot sai joulukuussa 2014 vuoden kilpailukiellon, kun häntä ei ollut kolmeen kertaan tavoitettu dopingtestiin.


title: Joonas Pirttilä

text:
Joonas Pirttilä on helsinkiläinen äänisuunnittelija ja draamasäveltäjä.
Hän on tehnyt musiikkia noin kolmeenkymmeneen näyttämöteokseen, lukuisiin galleria- ja museoteoksiin sekä tv-sarjoihin ja dokumentteihin.
Työuraan mahtuu myös äänitaidetta , kuunnelmia, mainosmusiikkia, jinglejä, levyäänitystä ja -tuotantoa.


title: Joonas Pirttilä

text:
Tärkeimpiä sävellystöitä ovat olleet Juha Lehtolan ohjaamat Nainen kedolla tv-elokuva 2003 ja | Rakkauden nälkä minisarja 2007, jotka molemmat voittivat mm. Venlan kategoriansa parhaana, sekä Paavo Westerbergin ohjaama minisarja Jälkilämpö 2010. Rakkauden Nälkä ja Jälkilämpö on sävelletty ja sovitettu 10 henkiselle kamariorkesterille.
Teatterimusiikin puolella merkittäviä töitä ovat olleet mm. Kansallisteatterin Villisorsa 2007 ja Kuka kukin on 2009 , KOM-teatterin | Punahukka 2005 ja Totta 2011. Viimeisimpiä töitä on ollut Q-teatterin Harvala 2012.


title: Joonas Pirttilä

text: Pirttilä on soittanut kitaraa mm. yhtyeissä Dimjami, Volod Nostra,Transparentz, Tracey, Dub Sound Crew ja Costi.


title: Joonas Pirttilä

text: Don Huonot -yhtyeessä hän vaikutti muutaman vuoden orkesterin uran alkutaipaleella.


title: Joonas Pirttilä

text: Hän on Emmenthal Socapex ryhmän jäsen.


title: Manutšar Kvirkvelia

text: Manutšar Kvirkvelia (s. 12. lokakuuta 1978 Ozurgeti) on georgialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja sekä maailman- ja euroopanmestari.


title: Manutšar Kvirkvelia

text: Kvirkvelia voitti olympiakultaa 74 kilogramman painoluokassa 2008 Pekingin olympialaisissa, missä hänen loppuotteluvastustajansa oli isäntämaan Chang Yongxiang. Maailmanmestaruuden Kvirkvelia voitti 2003 Creteilissä 66 kilogramman painoluokasta. Lisäksi hänellä on Euroopan mestaruus 2007 Sofiasta 74-kiloisista. Kvirkvelia on saavuttanut myös EM-hopeaa 2002 Seinäjoelta, MM-pronssia 2002 Moskovasta ja 2006 Guangzhousta, sekä EM-pronssia 2006 Moskovasta.


title: Manutšar Kvirkvelia

text: Kvirkvelia on 174 senttimetriä pitkä ja painaa 74 kilogrammaa. Seuratasolla hän edustaa Tbilisin Dynamoa.


Venäjän federaation 58. yleisjoukkojen armeijan pataljoonatason taktinen osasto on Venäjän federaation 58. yleisjoukkojen armeijasta muodostettu tilapäinen osasto, jonka tehtävänä oli toimeenpanna operaatio Etelä-Ossetiassa, jonka tarkoituksena oli lyödä Georgian armeijan osastot, jotka lähtivät 7. elokuuta 2008 hyökkäämään eteläossetialaisten hallussa pitämään Tskhinvaliin. Alkuperäinen vahvuus joukolla oli neljä moottoroitua rykmenttiä, johon liitettiin Abhasian taisteluita varten Kodorin solan varmistamiseksi muualta 9 000 laskuvarjosotilasta.


title: Venäjän federaation 58. yleisjoukkojen armeijan pataljoonatason taktinen osasto

text: Tehtävää suorittavaa ryhmää varten muodostettiin oma esikunta, jonka komentajaksi määrättiin Venäjän federaation asevoimien maavoimien komentaja, armeijakenraali Vladimir Boldyrev.


text: Tskhinvalissa taisteleviin ja rauhanturvaajien avuksi tulleisiin joukkoihin liittyi myöhemmin kaupunkitaistelussa operaatioon liittyvät vahvistukseksi 98. maahanlaskudivisioonan osasto Ivanovosta ja 45. erillisen tiedustelurykmentin osasto Moskovasta.


text: 503. moottoroitu rykmentti siirtyi 10. elokuuta 2008 Tskhinvalin piiriin


title: ATEC

text: ATEC on vuonna 1992 perustettu tšekkiläinen lentokonetehdas, jonka tuotteet ovat ultrakeveitä lentokoneita.


title: ATEC

text:
Tehtaan omistavat Petr Volejník ja Jan Franěk. Petr Volejník on sekä yhtiön pääsuunnittelija että valmituksesta vastaava johtaja. Jan Franěk vastaa markkinoinnista ja on yrityksen toimitusjohtaja.
Yhtiön tuotteisiin kuuluvat ATEC 321 Faeta, ATEC 212 Solo ja ATEC 122 Zephyr -lentokoneet.


title: Kenneth Greve

text: Kenneth Greve (s. 11. elokuuta 1968 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen balettitanssija, koreografi ja balettimestari. Hän toimi Suomen Kansallisbaletin johtajana vuosina 2008–2018.


title: Kenneth Greve

text: Greve opiskeli Tanskan kuninkaallisen teatterin balettikoulussa vuodesta 1976 ja School of American Balletissa. Hän on ollut tanssijana New York City Balletissa, Pariisin oopperassa, Stuttgartin baletissa ja Wienin valtionoopperassa. Greve oli Tanskan Kuninkaallisen balettin ensitanssija vuosina 1992–2008.


title: Kenneth Greve

text: Suomen Kansallisbaletissa Greve toimi taiteellisena johtajana vuosina 2008–2018. Hänen alun perin Prahan baletille tekemänsä versio "Joutsenlammesta" esitettiin Kansallisbaletissa syksyllä 2009. Vuonna 2010 Kansallisbaletissa ensi-iltansa sai Greven luoma baletti "Scheherazade". Vuonna 2012 ensi-iltansa sai Greven luoma kokoillan baletti "Lumikuningatar", joka oli sekä yleisö- että arvostelumenestys.


title: Kenneth Greve

text: Maaliskuussa 2018 Greve vapautettiin Kansallisbaletin esimiestehtävistä tanssijoiden syytettyä häntä epäasiallisesta käytöksestä. Hänen kuitenkin annettiin jatkaa johtajana kauden loppuun (31.7.2018) asti. Hän on poissa päivittäisestä työstä, mutta myöhemmin tilanne määritellään tarkemmin. Greven 10-vuotisen kauden kunniaksi suunniteltu jäähyväisgaala ”Kiitoksin, Kenneth” sai uuden nimen ”Tanssin tähden”, eikä Greveä eikä hänen koreografioitaan esitetty gaalassa.


title: Kenneth Greve

text: Greve on naimisissa ranskalaisen balettitanssija Marie-Pierren kanssa ja heillä on kaksi lasta.


title: Cirque Plume

text: Cirque Plume on ranskalainen sirkus, joka edustaa uutta sirkusta. Sen on perustanut 1984 puolalaissyntyinen Bernad Kudlak, joka aloitti uransa vaimonsa Brigitte Sepaserin, veljensä Pierre Kudlakin ja ystäviensä kanssa perustamassaan katuteatterissa.


title: Cirque Plume

text: Sirkus käyttää ajankohtaisia aiheita kuten Bosnian sotaa. Sirkus vieraili Helsingin juhlaviikoilla 2008 esityksellään "Plic Ploc", jossa vesi on keskeinen elementti.


title: Albatrossi (täsmennyssivu)

text: Albatrossi voi viitata seuraaviin:


title: Albatrossi (kappale)

text: Albatrossi on Juha ”Watt” Vainion sanoittama, säveltämä ja yhdessä Hyvän Tuulen Laulajien kanssa esittämä kappale, joka julkaistiin singlenä vuonna 1980 ja albumilla "Albatrossi ja sorsa" vuonna 1981. Kappaleen on sovittanut ja tuottanut Jaakko Salo. Singlen b-puolella on ”Siitä on jo aikaa”.


title: Albatrossi (kappale)

text: Vainio osallistui kappaleella Kotkan meripäivien merimieslaulukilpailuun, mutta raati ei pitänyt siitä. Tästä huolimatta se nousi suureen suosioon ja siitä tuli Vainion tunnetuimpia kappaleita. ”Albatrossi” oli myös Vainion omasta mielestä hänen niin sanotun uuden tuotantonsa parhaita teoksia. Lisäksi hän on sanonut sen olleen hänelle erittäin rakas laulu ja eräänlainen pienoiselämäkerta.


title: Albatrossi (kappale)

text: Kappaleen perussanoma on, ettei elämää voi rakentaa pelkkien unelmien varaan, vaan niiden eteen on tehtävä työtä, että ne toteutuisivat.


title: Albatrossi (kappale)

text: ”Albatrossissa” laulun kertoja muistelee nuoruuttaan ja sitä, kuinka hänen ystävänsä jätti koulun kesken ja lähti maailmalle jo 15-vuotiaana "Tornator"-nimisellä laivalla. Ystävän sielu kuvataan albatrossiksi, joka liitää lepäämättä ja saa kiitää vapaana. Kertoja olisi itsekin halunnut lähteä matkaan mutta joutui vanhempiensa käskystä jäämään. Ystävä näki maailmaa, mutta kertoja opiskeli ja meni kunnanvirastoon töihin. Hän ei ole löytänyt elämälleen suuntaa, vaan harmittelee, miksei lähtenyt ystävänsä mukaan. Vapaa-aikaansa hän viettää kapakoissa istuen. Kertoja on varma siitä, että hänen elämänsä lähti harhateille jo teini-iässä, kun haave merimiehen ammatista jäi toteutumatta.


title: Albatrossi (kappale)

text: Kuultuaan "Tornator"-laivan romuttamisesta kertoja samaistuu tilanteeseen ja ymmärtää, ettei lapsuuden haaveeseen voi enää palata. Hän huomaa naurulokin ja oivaltaa sen kuvastavan häntä itseään: ”siinä sielu on sen miehen, jonka työt jää puolitiehen ja joka kaiken rakentaa vain varaan unelman.” Laulun lopussa myös kertoja ymmärtää kuitenkin mahdollisuutensa: ”Kerran lailla sen saan vapaana myös kiitää / jos teen työni kuten vanha merimies”. Hän oivaltaa, ettei unelmista tarvitse luopua, vaikka ne eivät lapsuudessa toteutuneetkaan.


title: Albatrossi (kappale)

text: Laulun tarina kuvastaa melko paljon Vainion omaa nuoruutta. Hänen mukaansa siihen mahtui koko hänen elämänsä nuoruudesta aina tuleviin eläkepäiviin asti. Albatrossia pidetään vanhan uskomuksen mukaan hukkuneen merimiehen sieluna, ja se symboloi laulussa vapautta.


title: Albatrossi (kappale)

text: Kappale perustuu osin Vainion nuoruuskokemuksiin. Kotkassa kävi hänen nuoruudessaan höyrylaivoja, muun muassa "Tornator" ja "Mercator". Ne tekivät pitkiä merimatkoja, ja moni Vainion ystävä lähti "Mercatorilla" matkoille. Vainio on itse kertonut, että hänkin olisi halunnut lähteä mutta vanhemmat eivät päästäneet. Erään perhetutun mukaan syynä olisi kuitenkin ollut Vainion synnynnäinen sydänvika. Lauluun hän sitten kirjoitti, kuinka ystävä lähti merille, mutta hän itse jäi rannalle. Hän muutti "Mercatorin" kuitenkin "Tornatoriksi", jotta riimittely kävi luontevammaksi.


title: Albatrossi (kappale)

text: "Tornator" oli valmistettu Tanskassa vuonna 1916. Se ostettiin Suomeen vuonna 1947 ja oli Merivienti Oy:n omistuksessa vuosina 1947–1954. Se seilasi Suomesta pääasiassa Yhdysvaltain itärannikolle. Vuonna 1920 rakennettu Mercator taas kulki aluksi Etelä-Amerikan linjoilla nimillä "Maudie" ja "Angra". Laulussa mainitut ”Rion kuumat yöt” siis saattoi kokea Mercatorilla, mutta ”Honolulun kaislavyöt” ovat todennäköisesti Vainion mielikuvitusta. "Tornator" romutettiin vuonna 1954 Antwerpenissä ja "Mercator" vuonna 1959 Jokohamassa.


title: Albatrossi (kappale)

text: ”Albatrossi” ei syntynyt hetkessä. Vainio halusi laulusta merihenkisen ja hioi sitä pitkään, vaikka on jossakin haastattelussa muistanut toisinkin. Hänen vaimonsa Pirkko huomasi takassa puoliksi palaneen version, joka ei ollut kelvannut. Kirjoitettuaan kappaleen valmiiksi Vainio esitti sen seuraavana päivänä pianon säestyksellä Jaakko Salolle. Teksti teki Saloon vaikutuksen jo luettuna, ja Vainion esitettyä kappaleen lopputulos alkoi hahmottua. Haitari päätettiin heti ottaa mukaan ja myös ison orkesterin käyttöä pohdittiin. Kun Salo ehdotti taustakuoroa, Vainio keksi pyytää kotkalaisia Hyvän Tuulen Laulajia mukaan. Siitä alkoi monen vuoden yhteistyö Vainion, Salon ja Hyvän Tuulen Laulajien kesken.


title: Albatrossi (kappale)

text: ”Albatrossi” äänitettiin Helsingissä Takomo-studiolla touko-kesäkuussa 1980. Äänittäjänä toimi Jukka Teittinen ja tuottajana Jaakko Salo. Hyvän Tuulen Laulajia johti Kalevi Ukkola. Samoihin aikoihin äänitettiin myös singlen b-puolella ollutta ”Siitä on jo aikaa” -laulua, jonka Vainio sanoitti Veikko Lavin kanssa.


title: Albatrossi (kappale)

text: Vainion versiolla olivat mukana seuraavat muusikot:Delta julkaisi ”Albatrossin” vinyylisinglenä (koodinimeltä Delta DES 59) vuonna 1980, ja sen b-puolella oli ”Siitä on jo aikaa”. Singlen kansikuvassa on albatrossi, joka lentää valkoisella taustalla. Seuraavana vuonna julkaistiin Vainion studioalbumi "Albatrossi ja sorsa". ”Albatrossi” on sen avauskappale, ja myös singlen b-puoli on albumilla. Single julkaistiin myös Karhu-lenkkikenkien mainossinglenä. Vainio osallistui kappaleella Kotkan meripäivien merimieslaulukilpailuihin, mutta raati ei pitänyt siitä. Tästä huolimatta ”Albatrossista” tuli hyvin suosittu, ja sitä pidetäänkin usein Vainion parhaana lauluna. Esimerkiksi vuoden 2004 Kotkan meripäivillä ”Albatrossi” ja ”Kotkan poikii ilman siipii” äänestettiin Vainion parhaiksi kappaleiksi. ”Albatrossi” on usealla Vainion kokoelma-albumilla. Singlejulkaisu oli Vainion viimeinen, jonka kannessa lukee hänen lisänimensä Watt.


title: Albatrossi (kappale)

text: Vainion uran voi selvästi jakaa kahteen osaan: aikaan ennen raitistumista ja aikaan sen jälkeen. Aiemmin Vainion tuotanto oli koostunut lähinnä räväköistä ja humoristisista lauluista, mutta raitistumisen myötä hänen tyylinsä muuttui vakavammaksi. Ensimmäiseksi uuden tyylin hitiksi muodostui vuoden 1979 ”Käyn ahon laitaa” ja toiseksi ”Albatrossi”. Vainion ystävän Eino Grönin mielestä juuri alkoholinkäytön lopettamisella oli merkittävä vaikutus Vainion tuotantoon; vaikka hän oli aikaisemminkin kirjoittanut vakavia tekstejä, ne oli annettu muille artisteille levytettäviksi. Vainio itse on pitänyt ”Albatrossia” yhtenä parhaista uuden tuotannon lauluistaan.


title: Albatrossi (kappale)

text: ”Albatrossi” on lisäksi julkaistu Vainion kokoelma-albumeilla ja myös albumeilla, joissa on eri esittäjien kappaleita. Kappale on esimerkiksi 20 suosikkia -sarjan "Albatrossi"-albumilla, joka on kappaleen mukaan nimetty. Se julkaistiin myös kokoelmalla "28 hilpeää ja haikeaa rallia", "Lauluntekijä ja laulaja", kaikki Vainion kappaleet sisältävällä "Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990" -levyllä ja sen tiivistelmällä "Legendan laulut – 48 mestariteosta". Kappale oli mukana myös vuonna 2001 julkaistulla kokoelmalla "40 Suomihittiä" ja 2007 julkaistulla kokoelmalla "100 kaikkien aikojen iskelmää", joka sisälsi myös Vainion kappaleen Vanhojapoikia viiksekkäitä.


title: Albatrossi (kappale)

text: ”Albatrossi” kuullaan Vainion ja Pertti Metsärinteen yhtyeen esittämänä lyhytelokuvassa "Kotkan poikii ilman siipii" (1990), jossa hän esittää myös kappaleensa ”Kotkan poikii ilman siipii” ja ”Vanha salakuljettaja Laitinen”. Kappaleet esitettiin Kotkassa ravintola Kairossa.


title: Albatrossi (kappale)

text: ”Albatrossi” koostuu kolmesta A-osasta, joiden jälkeen on aina B-osa eli kertosäkeistö. Viimeisessä kertosäkeessä sanat ovat tosin hieman erilaiset kuin aiemmin. Ennen ensimmäistä säkeistöä on lyhyt intro. Tyyliltään kappale on jazz-vaikutteinen foxtrot. Komppiryhmän lisäksi mukana on pieni jousiryhmä, ja lisäksi Markku Hannola soittaa marimbaa.


title: Albatrossi (kappale)

text: Taustakuoro laulaa kertosäkeistöissä aluksi samaa kuin Vainio, mutta säkeessä ”lapsuustoverini vanha merimies” kuoro hyräilee melodiaa, minkä jälkeen se toistaa yksin sanan ”merimies”. Laulun lopussa tempo hidastuu, ja laulu päättyy sanoihin ”jos teen työni kuten vanha merimies”. Kappaleen sanoitukset sisältävät – Vainiolle tyypilliseen tapaan – runsaasti loppusointuja.


title: Albatrossi (kappale)

text: ”Albatrossi” on tyyliltään melko vähäeleinen, ja Vainio painottaa laulussaan vain muutamia sanoja. Laulutyyli on hieman jazztyylinen ja kappaleen tempo nopea. Vainio ei laula koko ajan aivan rytmin mukaan vaan on välillä sitä edellä tai sen jäljessä, mikä tekee laulutavasta puheenomaisen ja kertovan. Laulutapa on lisäksi pehmeä, erityisesti kertosäkeistössä. Laulu on pohjimmiltaan toiveikas, vaikka onkin haikea.


title: Albatrossi (kappale)

text: Vesa-Matti Loirin versio ”Albatrossista” on hänen albumillaan "Ystävän laulut II – Albatrossi", joka on myös nimetty laulun mukaan. Levy julkaistiin 2004. ”Albatrossin” on levyttänyt lisäksi muun muassa Erkki Liikanen ja rautalankayhtye The Steelers.


title: Albatrossi (kappale)

text: ”Albatrossin” sanoitukset ja nuotit julkaistiin muun muassa Musiikki-Fazerin "Suuri toivelaulukirja" -kirjasarjan kahdeksannessa osassa. Nuottijulkaisuja on myös saman kustantajan nuottikirjoissa "Hopeinen laulukirja" ja "Uusi kultainen laulukirja". ”Albatrossi” on suosittu laulu myös karaokessa, ja se onkin julkaistu usealla karaokeäänitteellä. Näitä ovat muun muassa "Karaokepokkari 24 – Juha Vainion parhaita" ja "Kotikaraoke 3 – 20 suosittua karaokehittiä".


title: Albatrossi (kappale)

text: Jukka Virtanen kirjoitti Vainiosta kertovan näytelmän "Albatrossi ja Heiskanen". Sen nimi viittaa ”Albatrossiin” ja ”Heiskasen kanssa kun heiluttiin” -kappaleeseen. Virtasen mukaan ”Junnu oli mestari rakentamaan pieniä tarinoita, joissa käsiteltiin isoja juttuja”.


title: Dinna Bjørn

text: Dinna Bjørn oik. "Dinna Bjørn Larsen" (s. 14. helmikuuta 1947 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen balettitanssija ja koreografi. Hän toimi Norjan kuninkaallisen baletin johtajana vuodesta 1990. Suomen kansallisbaletin johtajana vuodesta 2001 vuoteen 2008, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Dinna Bjørn

text: Tanskan kuninkaallisessa baletissa Bjørn toimi taiteellisen johtajan neuvonantajana vuodesta 1997, ja siellä hän aloitti tanssijanuransa 1964. Hänellä oli oma tanssiseurue 1976-1982, jolle hän on tehnyt myös koreografioita.


title: Dinna Bjørn

text: Bjørn on vuodesta 1975 opettanut ja soveltanut tanskalaisen koreografin August Bournonvillen tanssiperinteen tekniikkaa ja baletteja, muun muassa juuri omassa seuruessaan yhdessä Frank Andersenin kanssa.


title: Dinna Bjørn

text: Bjørnin äiti oli konserttipianisti Elvi Henriksen, isä oli Tanskan kuninkaallisen baletin johtaja, 1900-luvun merkittävin tanskalainen miimikko Niels Bjørn Larsen. Suomen kansallisbaletin jälkeen hän palasi Tanskaan, jossa hän paneutui tekemiinsä H. C. Andersenin satuihin perustuviin koreografioihin.


title: Dinna Bjørn

text: Bjørn on toiminut Helsingin kansainvälisen balettikilpailun varapuheenjohtajana, ja hän vieraillut Suomessa myös opettamassa.


title: Metrodoros Lampsakoslainen (vanhempi)

text: Metrodoros Lampsakoslainen () (k. 464 eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi. Hän oli kotoisin Lampsakoksesta, Hellespontoksen itärannalta. Hän oli Anaksagoraan aikalainen ja ystävä.


title: Metrodoros Lampsakoslainen (vanhempi)

text: Metrodoros kirjoitti Homeroksesta. Hänen johtava tulkinta-ajatuksensa oli, että Homeroksen teoksissa esiintyvät jumaluudet ja kertomukset tuli tulkita allegorisina fysikaalisten voimien ja ilmiöiden kuvauksina. Metrodoros mainitaan Platonin dialogissa "Ion".


title: Väärennös

text: Väärennös on yleensä hyötymistarkoituksessa tehty jäljitelmä, jonka tarkoitus on luoda valheellinen vaikutelma tuotteen alkuperästä tai sisällöstä.


title: Väärennös

text: Yleisiä väärentämisen kohteita ovat muun muassa raha, dokumentit, taideteokset, vaatteet, lääkkeet, kellot ja erilaiset varaosat.


title: Väärennös

text: OECD arvio kulutustavaroiden väärennösten ja tekijänoikeusrikkomusten rahalliseksi arvoksi maailmankaupassa 200 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuonna 2005. Summa on 2% kyseisen vuoden maailmankaupan arvosta


title: Väärennös

text: Euro-alueella väärennetään useimmin 50:n ja 20:n euron seteleitä. Väärennösten löytyminen Suomessa on kuitenkin varsin harvinaista. Vuonna 2012 löytyi 620 väärennettyä euroseteliä ja 2013 vain 427 seteliä. 2012 euro-alueella seteliväärennöksiä löytyi 531 000 kappaletta ja 2013 paljon runsaammin, 670 000 kappaletta. Euroväärennöksistä 98% havaitaan euro-alueella.


title: Väärennös

text: Tunnettuja historiallisia väärennöksiä ovat esimerkiksi:


title: Metrodoros Stratonikeialainen

text: Metrodoros Stratonikeialainen () (100-luvun eaa. loppupuoli) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Stratonikeiasta Kaariasta. Metrodoros toimi aluksi epikurolaisessa koulukunnassa, mutta liittyi myöhemmin Karneadeen oppilaana Platonin Akatemiaan.


title: Metrodoros Stratonikeialainen

text: Se, että Metrodoros hylkäsi epikurolaisuuden, vaikuttaa olleen hyvin harvinaista. Cicero on selittänyt tätä sillä, että Metrodoroksen mukaan Karneadeen akatemialainen skeptisismi oli tapa hyökätä stoalaisia vastaan heidän omalla maaperällään. Metrodoros katsoi, että Karneades oli todellisuudessa Platonin lojaali seuraaja. Cicero puhuu Metrodoroksesta tulisena ja vuolaana puhujana.


title: Kreuzberg

text: Kreuzberg on Berliinin tunnettu kaupunginosa (). Se sijaitsee kaupungin vanhan keskustan, Mitten eteläpuolella. Kreuzbergin pinta-ala on 10,4 km², asukasluku 147 532 (31.12.2011) ja asukastiheys 14 213 as./km². Aiemmin Kreuzberg oli paitsi kaupunginosa, myös oma hallintoalueensa ("Bezirk"). Vuonna 2001 Kreuzbergin hallintoalue yhdistettiin Friedrichshainin kanssa Friedrichshain-Kreuzbergin hallintoalueeksi, jonka alaisuuteen Kreuzbergin kaupunginosa nykyään kuuluu.


title: Kreuzberg

text: Kreuzbergin katsotaan yleisesti muodostuvan kahdesta eriluontoisesta alueesta, joista yhä usein käytetään entisten postinumeroiden mukaisia, epävirallisia nimityksiä "SO 36" ja "SW 61". Alue "SO 36" on tullut kuuluisaksi maahanmuuttajien ja erilaisten vaihtoehtoliikkeiden kaupunginosana, kun taas "SW 61" on keskiluokkaisempi asuntoalue. Aikoinaan, varsinkin 1970-luvulla Kreuzberg oli Länsi-Berliinin köyhimpiä ja syrjäisimpiä kaupunginosia, mutta nykyisin siitä on tullut jälleen yhdistyneen kaupungin keskustassa sijaitseva kulttuurikeskus. Kaupunginosan asukkaista poikkeuksellisen suuri osa on maahanmuuttajia, etenkin turkkilaisia tai heidän jälkeläisiään. Vuonna 2006 Kreuzbergin asukkaista 31,6 % ei ollut Saksan kansalaisia. Vaikka monikulttuurinen Kreuzberg yhä vetää monia puoleensa, sille ominaista on myös asukkaiden suuri työttömyysprosentti, ja asukkaiden keskimääräiset tulot ovat yhä Berliinin alhaisimpiin kuuluvia.


title: Kreuzberg

text: Idässä Kreuzbergia rajoittaa Spreejoki. Kanava Landwehrkanal kulkee Kreuzbergin poikki itä-länsisuunnassa. Sen kautta kulkee myös Berliinin metron (U-Bahn) linja U1, jolla on siellä muun muassa asemat Görlitzer Park ("SO 36":ssa) ja Viktoriapark ("SW 61"):ssä).


title: Kreuzberg

text: Monet Berliinin nykyiset kaupunginosat ovat kaupunkiin vuoden 1920 alueliitoksessa liitettyjä vanhoja kyliä tai kaupunkeja. Kreuzberg sitä vastoin muodostettiin omaksi aluekokonaisuudekseen vasta samassa yhteydessä. Sen nimi tarkoittaa sananmukaisesti "Ristivuorta" ja viittasi ennestään vain alueen korkeimpaan kohtaan, Viktoriaparkissa sijaitsevaan 66 metriä merenpinnan yläpuolelle kohoavaan mäkeen, joka on vanhastaan suosittu viikonloppuretkien kohde monine ravintoloineen. Nimi johtuu sinne vuonna 1821 pystytetystä, Karl Friedrich Schinkelin tekemästä Napoleonin sotien muistomerkistä.


title: Kreuzberg

text: Pohjoisosiaan lukuun ottamatta nykyinen Kreuzberg oli selvästi maaseutua, kunnes Berliini alkoi 1860-luvulla teollistumisen vuoksi nopeasti kasvaa. Tämä johti laajaan maakeinotteluun, ja nykyisen Kreuzbergin alueelle rakennettiin paljon taloja varsinkin köyhälle väestölle. Monet Kreuzbergin nykyiset rakennukset ovat peräisin tuolta ajalta. Vielä pitkään 1900-luvulla Kreuzberg oli asukasluvultaan Berliinin suurin kaupunginosa, jossa oli yli 400 000 asukasta, vaikka se oli pinta-alaltaan pieni. Sen asukastiheys, yli 60 000 asukasta neliökilometrillä, oli näin ollen Berliinin suurin.


title: Kreuzberg

text: Paitsi asuntoalueita, Kreuzbergiin syntyi myös runsaasti teollisuutta. Niin sanotussa "vientikorttelissa" Ritterstraßen varrella oli paljon pienyrityksiä, kun taas "lehdistökortteliin" Kochstraßen varrelle keskittyivät monien Saksan suurten sanomalehtien toimitukset sekä myös kirjakustannusliikkeet Ullstein, Scherl ja Mosse.


title: Kreuzberg

text: Monet teollisuuskorttelit tuhoutuivat lähes täysin toisen maailmansodan loppuvaiheessa, 3. helmikuuta 1945 tehdyissä pommituksissa. Axel Springerin lehtiyhtiö kuitenkin sijoittui sodan jälkeen uudelleen Kochstraßelle, jonne se rakensi uuden pääkonttorinsa aivan lähelle rajalinjaa, jolle myöhemmin rakennettiin Berliinin muuri.


title: Kreuzberg

text: Kun toisen maailmansodan voittajat jakoivat Berliinin miehitysvyöhykkeisiin, Kreuzberg kuului Yhdysvaltojen vyöhykkeeseen ja näin ollen Länsi-Berliiniin. Se sijaitsi kuitenkin aivan vyöhykerajan pinnassa, sillä Mitte sen pohjoispuolella kuului Neuvostoliiton vyöhykkeeseen ja näin ollen Itä-Berliiniin. Kuuluisa rajanylityspaikka Checkpoint Charlie Friedrichstraßen varrella johtikin juuri Kreuzbergista Mitteen. Länsi-Berliinin varsinaiseksi liikekeskukseksi muodostui Kurfürstendamm ympäristöineen, ja Berliinin vanhan keskustan vieressä sijainnut mutta muurin siitä erottama Kreuzberg jäi syrjäiseksi laitakaupungiksi.


title: Kreuzberg

text:
Toisen maailmansodan jälkeen Kreuzbergin asuntojen vuokria säänneltiin lailla, mikä teki rakennusinvestoinnit vähemmän kannattaviksi. Tämän seurauksena alueen asuntokanta oli huonolaatuista ja samalla halpaa, mikä osaltaan teki Kreuzbergin monien Saksaan tulleiden maahanmuuttajien ensimmäiseksi asuinpaikaksi.
1960-luvun lopulta lähtien yhä useammat opiskelijat, taiteilijat ja tietenkin maahanmuuttajat asettuivat Kreuzbergiin. Tämä alue, jota Berliinin muuri ympäröi kolmelta puolelta, ja varsinkin "SO 36"-alue tuli kuuluisaksi vaihtoehtoisesta elämäntyylistään. Vuodesta 1987 alueella on vappuna ollut jopa väkivaltaisia mellakoita.
Kun Saksa ja samalla Berliini yhdistyivät, Kreuzberg sijaitsi jälleen keskellä kaupunkia. Alueen halvat vuokrat ja monet 1800-luvun rakennukset houkuttelivat myös varakkaita väestönosia muuttamaan alueelle. Nykyisin Kreuzbergissa asukkaiden keski-ikä on kaikista Euroopan kaupunginosista alhaisimpia. Tilastollisesti voidaan laskea alueen koko väestön vaihtuvan keskimäärin viidessä vuodessa.
Kun Berliinin hallinnollista jakoa vuonna 2001 uudistettiin, Kreuzberg yhdistettiin aikoinaan Itä-Berliiniin kuuluneen Friedrichshainin kanssa "Friedrichshain-Kreuzbergin" hallintoalueeksi. Kreuzberg ja Friedrichshain sijaitsevat kuitenkin eri puolilla Spreejokea, ja ne yhdistää toisiinsa vain yksi silta, Oberbaumbrücke. Tämä liitos ei ollut asukkaille kovin mieluinen, eikä yksimielisyyteen päästy myöskään alueen uuden hallintokeskuksen sijainnista. Se sijoitettiin Friedrichshainin puolelle, mikä ratkaistiin heittämällä arpaa viiden Saksan markan kolikolla.


title: Kreuzberg

text: Berliiniläinen punk rock -liike ja monet muut vaihtoehtokulttuurit ovat syntyneet Kreuzbergissä. Legendaarinen klubi "SO36" on edelleen punkin keskuksia. Siellä ovat 1970-luvulla usein vierailleet myös Iggy Pop and David Bowie. Noihin aikoihin se kilpaili New Yorkin CBGB:n kanssa maailman hienoimman uuden aallon musiikkikeskuksen asemasta.


title: Kreuzberg

text:
Kreuzbergin nuorisokulttuuri on saanut huomattavasti vaikutteita myös afroamerikkalaiseta ja hip hop-kulttuurista, ja alueesta on tullut Berliinin rapin ja breakdancen keskus. Vaikka useimmat Kreuzbergin asukkaat ovat saksalaista tai turkkilaista syntyperää, jotkut sikäläiset samastuvat pikemminkin amerikkalaisuuteen tai afroamerikkalisuuteen.
Hip hop'in toivat Kreuzbergiin ennen kaikkea amerikkalaisten miehitysjoukkojen upseerien lapset ennen Saksan yhdistymistä.


title: Kreuzberg

text: Joka vuosi Kreuzbergissä järjestetään suuri festivaali, "Kulttuurien karnevaali" ("Karneval der Kulturen"), jossa eri kulttuurit ja perinteet esittäytyvät värikkäissä katukulkueissa musiikkeineen, katuviihteineen, ruokalajeineen ja taide-esittelyineen.


title: Kreuzberg

text: Turkkilais-saksalainen elokuvaohjaaja Neco Celik, joka ensimmäisessä elokuvassaan "Alltag" kuvasi amerikkalaisia vaikutteita Kreuzberin nuorisokulttuurissa, sanoi: "Kreuzberg on eräänlainen biotooppi, jossa monet erilaiset kansallisuudet elävät, mutta jossa heidän elämänsä määräytyy ympäristön, ei kansallisuuden mukaan."


title: Kreuzberg

text: Sven Regenerin ensimmäisessä romaanissa "Berlin Blues" tapahtumat on sijoitettu Kreuzbergiin.


title: Kreuzberg

text:
Englantilainen rock-yhtye "Bloc Party" on tehnyt Kreuzberg-nimisen laulun, joka sisältyy albumiin "A Weekend in the City".
Kreuzbergille tunnusomaista boheemista elämäntyyliä kuvastaa myös englantilaisen laulajan ja sanoittajan Sam Duckwirthin laulu "Find the time" albumilla "Searching for the Hows and Whys". Laulun alkusanat ovat suomennettuina: "Me teemme luetteloja, me teemme suunnitelmia kirjojen kirjoittamisesta, yhtyeiden perustamisesta tai muutosta Kreuzbergiin ja pakenemisesta yöhön. Pakatkaa siis matkalaukkunne ja ottakaa ohjat käsiinne. Sinä ja minä, mennään, seuraavan kerran kun olet yksin tai seuraavan kerran kun olet vapaa."


title: Washingtonin piirikunta (Ohio)

text: Washingtonin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty George Washingtonin mukaan. Sen hallinnollinen keskus ja suurin kaupunki on Marietta.


title: Washingtonin piirikunta (Ohio)

text: Washingtonin naapuripiirikuntia ovat Athens lounaassa, Morgan luoteessa, Noble pohjoisessa, Monroe koillisessa ja Länsi-Virginian puolella Tylerin, Pleasantsin ja Woodin piirikunnat.


title: Washingtonin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 61 778 ihmistä ja 25 373 kotitaloutta. Etniset ryhmät jakautuivat valkoisiin (96,5%), mustiin (1,2%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,6%).


title: Metrodoros Koslainen

text: Metrodoros Koslainen () (n. 460 eaa.) oli antiikin kreikkalainen pythagoralainen filosofi ja lääkäri. Hän oli Epikharmoksen poika. Monien perheensä jäsenten tavoin hän opiskeli sekä pythagoralaista filosofiaa että lääketiedettä.


title: Metrodoros Koslainen

text: Metrodoros kirjoitti tutkielman Epikharmoksen teoksista. Niissä hän esitti Epikharmokseen ja Pythagoraaseen itsensä nojaten, että doorilainen kreikka oli orfilaisten hymnien oikea murre.


title: Metrodoros Ateenalainen

text: Metrodoros Ateenalainen () (100-luvun eaa. puoliväli) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja taidemaalari. Hän oli kotoisin Ateenasta.


title: Metrodoros Ateenalainen

text: Aemilius Pauluksen käydessä Ateenassa voitettuaan Makedonian kuningas Perseuksen vuonna 168 eaa., hän kysyi, kuka voisi toimia hänen lastensa opettajana ja tehdä maalauksen hänen voitostaan. Kaupunkilaiset ehdottivat Metrodorosta henkilöksi, joka kykenisi kumpaankin. Kerrotaan, että Aemilius oli tyytyväinen lopputulokseen.


title: Yrjö Koskelainen

text: Yrjö Koskelainen (23. huhtikuuta 1885 Helsinki – 30. huhtikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja, Suomen Teollisuusliiton apulaisjohtaja ja kirjailija. Koskelainen oli myös kokoomuksen kansanedustajana 1930-luvun alussa. Uransa alkuvaiheissa Koskelainen lukeutui uudistusmielisiin nuorsuomalaisiin toimien kirjailijana, kriitikkona ja kääntäjänä. Myöhemmin ollessaan toimittajana ja teollisuusjohtajana hän kuului kokoomuksen oikeistosiipeen.


title: Yrjö Koskelainen

text: Koskelaisen vanhemmat olivat yliopiston pedelli, kansankirjailija Aatu Koskelainen ja Maria Natalia Forsman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 ja toimi aluksi Valvoja- ja Aika-lehtien avustajana 1906–1912 sekä Suomalaisuuden liiton apulaissihteerinä 1906 ja sihteerinä 1907. Koskelainen oli turkulaisessa Uusi Aura -lehdessä toimittajana 1912–1916 ja päätoimittajana 1916–1918. Vuonna 1918 hän toimi Uusi Päivä -lehden päätoimittajana Helsingissä ja Werner Söderström Oy:n apulaisjohtajana.


title: Yrjö Koskelainen

text: Koskelainen oli päätoimittajana Iltalehdessä 1919–1923 ja toimittajana Jousimies-lehdessä 1921–1926. Tämän jälkeen hän oli Suomen Teollisuusliitossa ensin sihteerinä ja sanomalehtitoimiston johtajana 1923–1925 ja sitten liiton apulaisjohtajana 1925–1948. Samaan aikaan Koskelainen toimi myös Suomen Teollisuus – Finlands Industri -lehden päätoimittajana 1925–1931 ja Tuotanto ja markkinat -lehden päätoimittajana 1931–1948. Vuonna 1926 Koskelainen oli lyhyen aikaa Yleisradion virkaa tekevänä toimitusjohtajana ja hän toimi myös Yleisradion perustavan kokouksen puheenjohtajana vuonna 1926. Hän toimi myös Yleisradion hallintoneuvoston varapuheenjohtajana.


title: Yrjö Koskelainen

text: Koskelainen on kansanedustajana 1931–1933 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan presidentiksi valitun P. E. Svinhufvudin tilalle. Koskelainen oli presidentin valitsijamies vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon ja kokoomuksen puoluevaltuuskuntaan. Hän toimi puheenjohtajana Suomen Sanomalehtimiesliitossa ja Inkerin liitossa sekä varapuheenjohtajana Suomen Työn liitossa ja Suomen kansallisteatterin johtokunnassa.


title: Yrjö Koskelainen

text: Koskelainen oli naimisissa vuosina 1906–1918 Saima Emilia Heleniuksen (myöh. Hiidenheimo) kanssa. Hän meni 1921 uusiin naimisiin kirjailija Johannes Linnankosken lesken, Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa suomen kielen opettajana toimineen Ester Linnankosken (o.s. Drugg; 1872–1943) kanssa. Jäätyään 1943 leskeksi Koskelainen meni kolmannen kerran naimisiin 1944 Siiri Laila Gummeruksen (e. Vennervirta) kanssa. Koskelainen osti toisen vaimonsa kanssa 1920-luvun lopulla Lövkulla-nimisen noin 20 hehtaarin tilan Helsingin maalaiskunnasta. Tilan nimeksi vakiintui 1930-luvulla "Päiväkumpu" ja myöhemmin sen maille syntyi samanniminen Vantaan kaupunginosa.


title: Yrjö Kesti

text: Yrjö Henrik Kesti (28. kesäkuuta 1885 Oulu – 9. lokakuuta 1960 Oulu) oli suomalainen maanviljelijä ja Suomen pienviljelijäin puolueen kansanedustaja 1930-luvulla.


title: Yrjö Kesti

text: Kestin vanhemmat olivat läkkiseppä Johan Kesti ja Maria Liisa Ojala. Hän asui Muhoksella ollen aluksi valtion metsätorppari ja siinä sivussa kalastaja, peltiseppä ja koskenlaskija. Myöhemmin hän toimi maanviljelijänä Muhoksella. Kesti oli Pohjanmaan pienviljelijä -lehden vastaavana toimittajana 1933-1934 ja Pohjanmaan Sana -lehden toimittajana 1940.


title: Yrjö Kesti

text: Kesti oli kansanedustajana 1930–1936 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja kuului Muhoksen kunnanvaltuustoon.


title: Sigrid Oulasmaa

text: Sigrid Elviira Oulasmaa (o.s. Salovaara, sukunimi vuoteen 1932 Söderberg; 13. lokakuuta 1898 Humppila – 2. elokuuta 1963 Kiuruvesi) oli suomalainen kotirouva ja Suomen pienviljelijäin puolueen kansanedustaja 1930-luvulla.


title: Sigrid Oulasmaa

text: Oulasmaan vanhemmat olivat nahkuri Zefanias Salovaara ja Hulda Aleksandra Cederblad. Hän kävi keskikoulun ja mentyään naimisiin 1920 rautatievirkamies Oskari Ossian Söderbergin (sukunimi vuodesta 1932 Oulasmaa) kanssa asui sitten Ypäjällä 1920–1931, Valtimolla 1931–1960 ja Kiuruvedellä vuodesta 1960.


title: Sigrid Oulasmaa

text: Oulasmaa oli kansanedustajana 1933–1936 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä.


title: Eino Rytinki

text: Eino Jaakko Rytinki (27. tammikuuta 1903 Pudasjärvi – 30. lokakuuta 1972 Pudasjärvi) oli pohjoispohjalainen pienviljelijä ja kunnallisneuvos. Hän toimi Suomen pienviljelijäin puolueen, Suomen pienviljelijäin ja maalaiskansan puolueen ja Maalaisliiton kansanedustajana 1930-luvulta 1950-luvun lopulle.


title: Eino Rytinki

text: Rytingin vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Aleksanteri Rytinki ja Saara Margareeta Törrö. Hän kävi kansakoulun ja toimi sitten pienviljelijänä Pudasjärvellä. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1966.


title: Eino Rytinki

text: Rytinki valittiin eduskuntaan Suomen pienviljelijäin puolueen listalta vaaleissa 1933 ja 1936. SPP:n sulauduttua uuteen Pienviljelijäin ja maalaiskansan puolueeseen tuli Rytinki valituksi sen listalta 1939. 20. kesäkuuta 1941 Rytinki siirtyi Maalaisliiton eduskuntaryhmään, jossa hän jatkoi seuraaviin vaaleihin asti. Hän palasi eduskuntaan 8. syyskuuta 1949 Antti Koukkarin paikalle ja oli sitten kansanedustajana aina vuoteen 1958 saakka. Rytinki edusti 1933–1939 Oulun läänin pohjoista vaalipiiriä ja 1939–1945 sekä 1949–1958 Oulun läänin vaalipiiriä.


title: Eino Rytinki

text: Rytinki toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940, 1943 ja 1956 vaaleissa. Hän oli Pudasjärven kunnanhallituksen varapuheenjohtajana ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Rytinki kuului muun muassa Valmet Oy:n sekä Yleisradion hallintoneuvostoon ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntaliiton maakuntaneuvostoon. Hän oli Maalaisliiton Koillis-Pohjanmaan piirisihteerinä 1945–1948.


title: Aatami Asikainen

text: Aatami (Adam) Asikainen (15. huhtikuuta 1891 Kuopio – 6. maaliskuuta 1965 Lohtaja) oli suomalainen poliitikko ja osuusliikkeen myymälänhoitaja. Hän oli Sosialistisen työväen ja pienviljelijäin eduskuntaryhmän kansanedustaja Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä 1924–1929.


title: Aatami Asikainen

text: Asikaisen vanhemmat olivat talollinen Antti Asikainen ja Eeva Kustava Tuppurainen. Hän kävi kolme luokkaa kansakoulua ja toimi sitten maanviljelijänä Kuopion maalaiskunnassa vuoteen 1917 saakka. Asikainen oli osuusliikkeen myymälänhoitajana Karttulassa 1917–1924, Pielavedellä 1924, Himangalla 1924–1926, Sotkamossa 1926–1927 sekä uudelleen Himangalla vuodesta 1929.


title: Aatami Asikainen

text:
Asikainen oli Osuusliike Uurtajan johtaja Tuusniemellä 1928–1929. Tullessaan valituksi tehtävään hän pyysi vapautusta eduskuntaryhmän jäsenyydestä. Asikaisen mukaan hän ei tullut toimeen kansanedustajan palkalla. Ryhmä ei kuitenkaan suostunut pyyntöön.
Asikainen oli naimisissa vuodesta 1913 Maria Tiirikaisen kanssa.


title: Menedemos

text: Menedemos () on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Iskelmäprinssi

text: Iskelmäprinssi on suomalainen musiikkikomedia vuodelta 1991. Elokuva ajoittuu 1960-luvun alkuun. Lavatanssien, iskelmälaulukilpailujen ja rallien lomassa seurataan neljän nuoren haaveita ja rakastumisia. Elokuvassa näyttelee useita niin sanottujen alkuperäisten iskelmäelokuvien tähtiä, kuten Pirkko Mannola ja Onni Gideon. Cameorooleissa nähdään muun muassa Umberto Marcato ja Paul Anka. "Iskelmäprinssi" on osin mustavalkoinen ja siinä on myös autenttista kuvamateriaalia 1950- ja 1960-luvuilta. Lehdistöesitteen mukaan ”"Iskelmäprinssi" on 1960-luvun alun iskelmäelokuvien ja musiikkivideoitten remix.” Elokuvassa on yksikanavainen eli monoääni.


title: Iskelmäprinssi

text: "Iskelmäprinssi" sai televisioensi-iltansa 13. huhtikuuta 1993. Elokuva on julkaistu VHS-videokasetilla ja myöhemmin DVD:nä (DVD-5, kuvasuhde 4:3, tekstitys: ruotsi ja englanti).


title: Iskelmäprinssi

text: Vuonna 1998 elokuvasta tehtiin kahdeksanosainen televisiosarja, jossa alkuperäisistä näyttelijöistä oli mukana ainoastaan Ruubel.


title: Iskelmäprinssi

text: Maapallo on kiertänyt niin monta kertaa auringon ympäri, että on päästy 1960-luvun alkuun. Martti, Sini, Rami ja Bambi elelevät hiekkakuoppien halkomassa maalaiskylässä haaveineen. Martti haluaisi muusikon uralle, Sini rakentaa mannekiinin uraa Helsingissä, Rami haikailee rallitähdeksi ja Bambilla tulevaisuuden suunnitelmat ovat vielä auki. Välillä seurataan luihun iskelmäpomon, elokuvan "pahiksen", yrityksiä löytää uusia laulajalupauksia. Kun elokuvaa on kestänyt parikymmentä minuuttia, on Paul Ankakin ehditty tilata Linnanmäelle.


title: Iskelmäprinssi

text: Elokuvan romanttiset yhtälöt ovat Sini+Martti sekä Bambi+Rami. Bambi on töissä tätinsä Annelin baarissa, jonka vakioasiakas Rami on. Vähän flirttiä, ja romanssihan tumman nuorukaisen ja vaalean kaunottaren välille syntyy. Nuoret eivät pääse kuitenkaan keskittymään kuhinointiin täysin palkein, sillä rallikuninkuudesta haaveilevan Ramin pitää virittää ajokaluaan voittokuntoon ja Bambi haluaa pois maalaiskylän pienistä ympyröistä. Hänellä on hyvä lauluääni, jolla hän voittaa iskelmäkilpailun. Mutta kilpailun järjestäjä alkaa ahdistella Bambia auton takapenkillä ja neidon iskelmätähtihaaveet valuvat kyynelinä hiekkaan.


title: Iskelmäprinssi

text: Sini joutuu tasapainoilemaan mallin uransa ja rakkauden välillä. Martti etenee muusikon urallaan; hänen tätinsä ehdottaa pojalle kanttorin uraa, mutta Marttia kiinnostaa enemmän suuren ravintolaorkesterin johtaminen. Rami on päättänyt saada haltuunsa Morris Minin, joka elokuvan prologinomaisessa alkukohtauksessa löydetään kylän liepeiltä kolaroituna. Nuori mies voittaa auton itselleen vedolla, jonka häviäjinä ovat kolme "romupoikaa". Werner Bros. -kolmikon tulkitsemat hahmot esittävät laulujaan pitkin elokuvaa, yrittääpä eräs heistä vikitellä Annelia itselleen. Tummahiuksinen baariemäntä ei toki aivan hetkessä lämpene.


title: Iskelmäprinssi

text: Petyttyään iskelmähaaveissaan Bambi muuttaa Helsinkiin, ja saa paikan "autofirman konttorista". Rami puolestaan epäonnistuu ralleissa. Nuorten romanssi on viilennyt sen jälkeen kun Rami on nähnyt Bambin poseeraavan tyttökalenterissa. Bambi on huijattu esiintymään vähissä vaatteissa, ja hänen on saatava Rami vakuuttuneeksi viattomuudestaan, ennen kuin tie avioliittoon on auki. Martti on puolestaan mustasukkainen Zagattille, ranskalaiselle karrikoidulle mallipomolle, jonka kanssa Sini viettää runsaasti aikaa. Myös Martti ja Sini sopivat lopulta välinsä, vaikka tummahiuksinen kaunotar päätyykin mallin uralle ja Pariisiin. "Iskelmäprinssin" loppuun on leikattu kuvamateriaalia Paul Ankan esiintymisestä Linnanmäellä.


title: Iskelmäprinssi

text: "Iskelmäprinssi" kuvattiin 25. toukokuuta, 5. kesäkuuta–7. heinäkuuta, 17. heinäkuuta–8. elokuuta sekä 14. elokuuta 1990. Elokuvan alun hiekkakuoppamaisema on Hyvinkäältä. Muita kuvauspaikkoja olivat muun muassa Nukarin ja Mätäkivennummen hiekkakuopat. Annelin baari löytyi Kirkkonummen Veikkolan Kisapolulta ja tanssilavakohtaus kuvattiin Kellokosken Männistön tanssilavalla. "Iskelmäprinssiä" kuvattiin myös Helsingin Tapanilassa Jukolantie 5-7:ssä (Pirkon kampaamo ja Sinin koti). Rantaottoja tehtiin Santahaminassa. Las Vegasiin sijoittuva Paul Anka -kohtaus otettiin Helsingissä Hotelli Hesperiassa (Mannerheimintie 50). Las Vegasin ulkokuvat ovat Pirjo Honkasalon ja Pekka Lehdon vuonna 1985 kuvaamaa materiaalia fiktioelokuvaan "Da Capo". Sisäottoja tehtiin studion lisäksi muun muassa Tapanilan VPK:n salissa sekä Satakuntatalon juhlasalissa. Vanha mustavalkomateriaali on vuosilta 1958–1966, mukana on runsaasti pätkiä muun muassa Finlandia-katsauksista.


title: Iskelmäprinssi

text: Pääosan esittäjä käyttää Mini-autoa. Lisäksi elokuvassa esiintyy viitisenkymmentä 1960-luvun autoa, muun muassa BMW 700, Lotus, Citroen Ami, Wartburg, Hillman, Plymouth Valiant, Peugeot 404, Fiat 600, Simca Versailles ja Alfa Romeo Giulio Sprint. Yhdysvaltalaisia autoja olisi ollut saatavilla paljon enemmänkin, mutta jotta elokuvan autovalikoima edustaisi Suomen 1960-luvun autokantaa, amerikkalaisautoja oli elokuvassa vain yksi, Plymouth Valiant. Elokuvan lopussa on näyttävä kahdentoista Messerschmitt KR -kääpiöauton kilpailu. Todellisuudessa Suomessa ei koskaan pidetty kääpiöautojen kilpailuja, mutta Saksassa järjestettiin Messerschmitt-autojen kilpailuja 1960-luvun lopulle asti. Ohjaaja Juha Tapaninen otti tästä idean elokuvaan. Autokilpailu kuvattiin Hyrylän vanhalla raviradalla, joka purettiin pian kuvausten jälkeen.


title: Iskelmäprinssi

text: Elokuvasta julkaistiin soundtrack-CD ja vuonna 2002 albumi "Lauluja tv-sarjasta ja elokuvasta Iskelmäprinssi" (Wea 5050466-1553-2-0). Kaikkiaan elokuvassa on 34 iskelmäsävellystä, joita kuullaan eri mittaisina kappaleina. Paul Ankan säveltämä ja tulkitsema "How Long" levytettiin varta vasten "Iskelmäprinssiä" varten. Laulusta kuullaan myös italiankielinen Umberto Marcaton tulkinta "Ancora noi". CD-kokoelman "Iskelmäprinssi – 48 alkuperäishittiä" yhteys elokuvaan "Iskelmäprinssi" on lähinnä nimellinen.Asko Alanen kirjoitti elokuvasta "Soundi"-lehdessä: ""Iskelmäprinssi" luo valloittavasti uusiksi vanhojen kotimaisten iskelmäkarusellileffojen viattoman kepeitä tunnelmia. Tyylillä ja sydämellä tehty nostalgiatrippi on esikuviaan kokonaisempi ja harkitumpi. Ohjaaja Juha Tapaninen ei ole langennut köyhään parodiaan, pinnalliseen rekvisiittanäyttelyyn tai kaupalliseen tähtiparaatiin." "Uusi Suomi" arvioi: "1950- ja 60-luvun taitteen Suomi osoittautuu elokuvassa yksittäisten epookkiesineiden ja aikakauden camp-viehätystä saaneiden iskelmien maailmaksi."


title: Iskelmäprinssi

text: "Iskelmäprinssin" poistettuihin kohtauksiin kuuluu muun muassa Bambin lentoemäntä-fantasia, joka oli toteutettu musikaalinumerona. Elokuvan pienissä sivuosissa nähdään muun muassa Petri Liski James-orkesterin rumpalina sekä Sanna Saarijärvi Kultasiipi-pesukonemainoksessa. Muusikko Anna Hanski vilahtaa linja-auton rahastajatyttönä repliikittömässä sivuosassaan.


title: Tarmo Ruubel

text: Tarmo Ruubel (s. 19. elokuuta 1967 Tallinna) on suomalainen näyttelijä ja televisiojuontaja. Hän on tullut tunnetuksi muun muassa elokuvasta "Iskelmäprinssi" sekä useista televisiosarjoista.


title: Tarmo Ruubel

text: Ruubel syntyi Viron pääkaupungissa neuvostovallan aikana ja muutti Suomeen viisivuotiaana. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1986 ja suoritti Teatterikorkeakoulun 1988–1992, minkä jälkeen hän oli kauden 1992–1993 kiinnitettynä Kotkan kaupunginteatteriin.


title: Tarmo Ruubel

text: Elokuvauransa Ruubel aloitti sivuosalla seksuaalista käyttäytymistä valottavassa televisioelokuvassa "Hyväntekijä". Ensimmäinen valkokangasrooli Ruubelilla oli vuonna 1991 musiikkikomediassa "Iskelmäprinssi", jossa hän näytteli rallikuninkuudesta haaveilevaa Ramia. MTV3:n sarjassa "Ihmeidentekijät" ja sen jatko-osassa "Parhaat vuodet" hän tulkitsi Joonas Kuningasta. Edelleen Ruubelilla oli rooli muutamassa jaksossa sarjassa "Blondi tuli taloon". Åke Lindmanin sotaelokuvassa "Tali-Ihantala 1944" hän tulkitsi majuri Hynnisen osan.


title: Tarmo Ruubel

text: Tarmo Ruubel on toiminut myös kiinteistövälittäjänä ja juontanut MTV3:n sisustussarjaa "Pientä pintaremonttia". Hän on juontanut myös Yle TV2:n matkailuaiheista sarjaa "Matkalla Virossa" (2008) yhdessä Siiri Sisaskin kanssa.


title: Tarmo Ruubel

text: Hän harrastaa muun muassa ammuntaa, uintia ja pyöräilyä.


title: Dromedaari

text: Dromedaari ("Camelus dromedarius") on kamelien sukuun kuuluva suurikokoinen sorkkaeläin. Sitä kutsutaan myös yksikyttyräiseksi kameliksi.


title: Dromedaari

text: Luultavasti Arabian niemimaalta lähtöisin oleva dromedaari on kesytetty tuhansia vuosia sitten, ja on sittemmin levinnyt laajalle ratsueläimenä ja kuormajuhtana. Nykyään kesyjä dromedaareja elää noin 13 miljoonaa yksilöä. Ainoat villit dromedaarit elävät nykyisin Australian keskiosissa, jossa maahan 1800-luvun lopulla tuodut eläimet ovat villiintyneet ja muodostavat nykyään noin miljoonan yksilön populaation.


title: Dromedaari

text: Dromedaari on kaksikyttyräistä kamelia sirompi ja korkeampi. Sen turkki on tyypillisesti vaaleampi ja lyhytkarvaisempi. Urokset kasvavat noin 1,8–2,0 metrin säkäkorkeuteen ja painavat täysikasvuisina 300–600 kg. Naaraat ovat 1,7–1,9 metriä korkeita ja noin 10 % kevyempiä. Dromedaari on sopeutunut sietämään laajaa ruumiinlämmön vaihtelua veden säästämiseksi, ja sen normaali ruumiinlämpötila on välillä 34–41,7 °C.


title: Dromedaari

text: Dromedaarin selässä oleva kyttyrä toimii rasvavarastona. Kuivana kautena kyttyrä on miltei olematon, mutta kasvaa taas sadeaikana ja saattaa painaa silloin jopa 40 kg.


title: Dromedaari

text: Kesytetty dromedaari on yleinen alueella Pohjois-Afrikasta Lähi-idän kautta läntiseen Intiaan.


title: Dromedaari

text: Dromedaari on raskaan eturuumiinsa vuoksi huono kiipeilijä, eikä siksi pärjää vuoristoisella seudulla.


title: Dromedaari

text: Naaraat saavuttavat sukukypsyyden kolmen vuoden iässä, urokset kuusivuotiaina. Dromedaariuroksilla on suussaan kieltä muistuttava kitapurjepussi, jolla houkutellaan naaraita kiima-aikana. Urokset uhittelevat keskenään ja saattavat tapella. Parittelu kestää noin 15 minuuttia, ja poikanen syntyy 15 kuukauden tiineyden jälkeen. Naaras hoivaa jälkeläistään vuoden tai kaksi. Dromedaarit elävät noin 40–50-vuotiaiksi.


title: Dromedaari

text: Dromedaarit ovat kasvinsyöjiä ja hyvin kaikkiruokaisia. Kovien huultensa ansiosta ne voivat syödä myös piikikkäitä kasveja. Dromedaarit myös märehtivät vaikka eivät kuulu märehtijöiden alalahkoon.


title: Krødsherad

text: Krødsherad on kunta Buskerudin läänissä Norjassa. Krødsheradin kunta perustettiin 1. tammikuuta 1901, kun se erotettiin Sigdalin kunnasta. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 2 223 asukasta.


title: Lier (Norja)

text: Lier on kunta Buskerudin läänissä Norjassa. Lierin kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Åssidenin alue siirrettiin Lieristä Drammenin kuntaan 1. heinäkuuta 1951. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Lierin kunnassa oli 24 763 asukasta.