title: Karbonatiitti

text: Karbonatiitit ovat harvinaisten maametallien ja fosforin osalta tärkeitä malmikiviä, joissa on myös korkeita pitoisuuksia Nb, Th, U, F, Fe, Ba, Sc, Zr, Ti ja Ta. Karbonatiitit ovat hyvin potentiaalisia REE- ja P-isäntäisiä esiintymiä . Harvinaiset maametallit rikastuvat karbonatiitteihin magmaattis-hydrotermisissä prosesseissa moninkertaisiksi vaippaan verrattuna. Karbonatiiteista louhitaan harvinaisia maametalleja; tällaisista kaivoksista voi mainita mm. Bayan Obo, Mountain Pass, Maoniuping ja Mount Weld.


title: Hosio

text: Hosio voi olla:


title: Hosio (Ranua)

text: Hosio on kylä Ranualla. Se sijaitsee Simojoen varrella noin 40 kilometrin päässä Ranuan kirkonkylältä ja noin 50 kilometrin päässä Simon keskustaajamasta. Kylän koulu on lakkautettu ja oppilaat kuljetetaan takseilla ja linja-autoilla Ranuan keskustaajamaan kouluun.


title: Ferrari F2007

text: Ferrari F2007 on Formula 1 -auto, jota Ferrarin F1-talli käytti kaudella 2007. Autoa kuljettivat kilpailuissa brasilialainen Felipe Massa ja suomalainen Kimi Räikkönen. Testikuljettajina toimivat espanjalainen Marc Gené ja italialainen Luca Badoer. Ferrari aloitti uuden autonsa testit 15. tammikuuta 2007 Fioranossa. Kimi Räikkönen testasi Ferrarin F1-autoa ensimmäisen kerran Vallelungan radalla 23. tammikuuta.


title: Kuhajärvi

text: Kuhajärvi voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Ferrari F2004

text: Ferrari F2004 on Ross Brawnin, Rory Byrnen ja Aldo Costan suunnittelema auto, jolla Ferrarin F1-talli kilpaili kaudella 2004. Auto oli radalla ylivoimainen. Sillä voitettiin 15 kisaa 18:sta. Michael Schumacher voitti 13 kilpailua ja toinen kuljettaja Rubens Barrichello kaksi. Ferrari voitti valmistajien sarjan ja Schumacher kuljettajien MM-tittelin. Kaudella 2004 valmistajen mm-sarjassa mm-pisteitä kertyi 262. Kauden kahdessa ensimmäisessä kilpailussa Ferrari käytti F2004M ja keräsi niissä 10 pistettä. F2004:ään perustuu A1 Grand Prix-sarjassa vuodesta 2008 käytetty "Powered by Ferrari" -auto.


title: Alex Rodriguez

text: Alexander Emmanuel "Alex" Rodriguez (s. 27. heinäkuuta 1975 Manhattan, New York), yleisesti tunnettu nimimerkillä A-Rod, on amerikandominikaanilainen baseballpelaaja, joka pelaa Major League Baseball -sarjassa. Rodriguezia pidetään yhtenä baseballin historian parhaana pelaajana.. Nykyinen joukkue on New York Yankees, aiemmin hän on pelannut Texas Rangersissa ja Seattle Marinersissa.


title: Alex Rodriguez

text: Rodriguez tunnetaan myös urheiluhistorian suurimmasta, kymmenen vuoden ja 275 miljoonan dollarin arvoisesta pelisopimuksesta.


title: Alex Rodriguez

text: Sports Illustrated paljasti helmikuussa 2009 Rodriguezin antaneen positiivisen dopingnäytteen vuonna 2003. Myöhemmin Rodiguez myönsi käyttäneensä dopingia vuosina 2001–2003.


title: Alex Rodriguez

text: Rodriguez tuomittiin 211 ottelun pelikieltoon elokuussa 2013 kiellettyjen aineiden käytöstä. Rodriguez ilmoitti valittavansa liigan antamasta tuomiosta.


title: Länsi-Suomi

text: Länsi-Suomi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Ferrari F2002

text: Ferrari F2002 on Ross Brawnin, Rory Byrnen ja Paolo Martinellin suunnittelema auto, jolla Ferrari kilpaili kaudella 2002 ja kauden 2003 neljä ensimmäistä osakilpailua. Michael Schumacher sai ensimmäisenä käyttöönsä uuden F2002-mallin Brasilian GP:ssä ja molemmat kuljettajat saivat uuden auton käyttöönsä seuraavassa San Marinon osakilpailussa. Auto oli suorastaan ylivoimainen. Michael Schumacher voitti sillä 11 osakilpailua ja Rubens Barrichello neljä. Ferrari voitti kauden 2002 10 viimeistä osakilpailua.


title: Matti Virtanen

text: Matti Virtanen oli lokakuussa 2014 Suomen toiseksi yleisin kutsumanimen ja sukunimen yhdistelmä.


title: Hilde Gerg

text: Hilde Gerg (s. 19. lokakuuta 1975 Lenggries) on entinen saksalainen alppihiihtäjä.


title: Hilde Gerg

text: Hän saavutti urallaan useita arvokisamitaleja, joista suurin saavutus oli pujottelun olympiakulta 1998. Lisäksi hän voitti Bormion MM-kisoissa 2005 joukkuekilpailun kultaa. Maailmancupissa Hilde Gerg voitti supersuurpujottelu-cupin kaksi kertaa; osakilpailuvoittoja kertyi tasan 20.


title: Hilde Gerg

text: Gerg joutui lopettamaan uransa talvella 2005 loukkaantumisten takia.


title: Hiipijä

text: Hiipijä () (esiintynyt Suomessa myös nimellä Pyrkyri ja Saalistaja) on nimitys Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyville superroistoille ja antisankareille, kuten Hobie Brown, Rick Lawson ja Aaron Davis (Miles Moralesin setä). Hahmon ensiesiintyminen tapahtui "Amazing Spider-Man" -lehden numerossa 78 (1969). Hiipijän loivat Stan Lee ja John Buscema.


title: Hiipijä

text: Suomessa Hiipijän ensiesiintyminen tapahtui Ihmesarjan numerossa 52 (1970).


title: Hiipijä

text: Hobie Brown oli alkuperäinen Hiipijä. Hän oli älykäs, mutta temperamenttinen afroamerikkalainen, joka saatuaan potkut ikkunanpesijän työstä, ryhtyi superrikolliseksi varastamaan esineitä ja sitten palauttaessa ne Hobiena.


title: Hiipijä

text: Otettuaan "Hiipijän" puvun käyttöönsä, Hobie yritti ryöstää Daily Buglen toimiston palkanlaskentaosaston saadakseen julkisuutta. Peter Parker sai hänet kiinni itse teossa. Jotta ei paljastaisi itseään Hämähäkkimieheksi, Peter teeskenteli joutuneensa työnnetyksi ikkunan läpi ja pelasti salaa itsensä hämähäkivoimillaan. Traumasoitunut Hobie pakeni katolle, jossa Hämähäkkimies neuvoi häntä olemaan tuhlaamatta elämäänsä rikollisena. Hobie ryhtyi kunnialliseksi kansalaiseksi ja myöhemmin esitti Hämähäkkimiestä sankarin itsensä pyynnöstä, jotta Peterin oma identiteetti pysyisi salassa. Ylikomisario George Stacyn kuoltua Hämähäkkimiehen taistelussa Tohtori Mustekalaa vastaan, Hämähäkkimiestä syyttävä Hobie päätti etsiä tämän käsiinsä. Myöhemmin hän aloitti uran rakennustyöläisenä ja meni naimisiin Mindy S. McPhersonin kanssa.


title: Hiipijä

text: Ultimate Marvelin maailmassa Hiipijänä toimi Aaron Davis, Miles Moralesin setä. Aaron ja hänen veljensä Jefferson Davis tekivät nuoruudessa useita rikoksia. Jefferson luopui rikoksistaan mentyään naimisiin Rio Moralesin kanssa, mutta Aaron ei luopunut tavoistaan vaan alkoi tehdä yhä suurempia murtovarkauksia "Hiipijän" nimellä. Hiipijä murtautuu Oscorpin hylätystä laboratorion kassakaapista pienen punaisen laatikon ja muita harvinaisia esineitä, mutta yksi Oscorpin geneettisesti muunnelluista hämähäkeistä ryömi salaa hänen säkkiinsä. Milesin vieraillessa setänsä luona, hämähäkki puree häntä. Miles pyörtyy ja Jefferson kieltäytyy päästämästä Aaronia Milesin lähelle. Vieraillessaan Mexico Cityssä Aaron tekee sopimuksen paikallisen rikollisjohtaja Mac Garganin / Skorpionin kanssa. Heidän yhteistyönsä aiheuttamien vastoinkäymisten jälkeen Meksikon poliisit pidättävät Aaronin. Hän palaa New Yorkiin ja kuultuaan Elijah Sterniltä Oscorpin geenimuunnelluista hämähäkeistä, hän tajuaa yhden niistä purreen Milesia. Salatakseen asian Aaron tappaa Sternin ja varastaa useita hänen varusteitaan: sähköistetyt ja lentävät puvut sekä sähköistetyt hansikkaat. Aaron päättää käyttää siivekästä pukua tappaakseen Skorpionin ja seuraavana päivänä tunnustaa Milesille tietävänsä tämän olevan uusi Hämähäkkimies. Aluksi Aaronin onnistuu suostutella Miles avukseen Skorpionia vastaan, mutta Miles tajuaa lopulta setänsä todellisen luonteen. Kun Miles aikoo katkaista välit Aaroniin, joka uhkaa kertoa Jeffersonille ja Riolle hänen olevan Hämähäkkimies, heidän välilleen syntyy taistelu, mutta sitten Aaronin hansikas räjähtää ja havoitti Aaronia, joka totesi miten paljon hän ja Miles muistuttivat toisiaan. Tämän jälkeen Aaron kuoli haavoihinsa. Vuoden kuluttua Hämähäkkimies saa selville, että Phillip Roxxon oli palkannut Aaronin murtautumaan Oscorpiin.


title: Hiipijä

text: Hobie Brown esiintyi "Hämähäkkimies"-animaatiosarjassa. Hän esiintyi ensimmäisen kerran, kun hän työskenteli rikollispomolle nimeltä Iceberg ja tunsi, ettei saanut sitä arvostusta, mitä hän halusi siitä työstä mitä hän teki. Kun Iceberg sai asiasta tietää, hän aikoi tapattaa Hobin.


title: Hiipijä

text: Hän onnistui pakenemaan, mutta hänen piti päästä pois kaupungista. Hän aikoi varastaa erään ohikulkijan käsilaukun saadakseen rahat pois kaupungista.


title: Hiipijä

text: Se paljastui Mary Jane Watsonin käsilaukuksi kun hän ja Peter Parker olivat säästämässä rahaa asuntoon. Hobie pakeni, mutta Hämähäkkimies nappasi hänet ja Hobie toimitettiin vankilaan.


title: Hiipijä

text: Kun hän oli vankilassa, hän pelasti Richard Fiskin hengen. Palkkioksi, Kingpin (Richardin isä) järjesti Hobille hyvän asianajajan ja Hobien päästessä pois vankilasta, erikoisen puvun.


title: Hiipijä

text: Hobie käytti uutta pukuaan kostaakseen entiselle pomolleen Icebergille. Mutta puvussa oli eräs ansa, jos hän yrittäisi siirtää vyötä puvusta, se räjähtäisi. Hän ja Hämähäkkimies tekivät yhteistyötä hyökätessään Kingpiniä vastaan ja onnistuivat poistamaan ongelman Hobin puvusta. Hobie ei aikonut enää jatkaa rikoksen tiellä ja aikoi palata takaisin normaaliin elämäänsä.


title: Hiipijä

text: Hänen äänenään oli Tim Russ.


title: Homoporno

text: Homoporno on miesten välisen seksin kuvallista esittämistä, jonka tarkoituksena on kiihottaa seksuaalisesti lähinnä bi- tai homoseksuaalisia miehiä. Lesbopornoa ei yleensä mielletä homopornoon kuuluvaksi, sillä sen kohdeyleisö koostuu lähinnä heteroseksuaalisista miehistä.


title: Homoporno

text: Biseksuaalipornografian merkitys alkoi kasvaa 1980-luvun puolivälissä. Siinä esiintyy tyypillisesti samanaikaisesti kaksi miesnäyttelijää ja yksi naisnäyttelijä.


title: Homoporno

text: Siinä missä homoporno on suunnattu lähinnä miehille, piirretyn yaoin kohdeyleisönä ovat heteroseksuaalit naiset.


title: Australiankääpiöpussiliitäjä

text: Australiankääpiöpussiliitäjä eli kääpiöpussiakrobaatti ("Acrobates pygmaeus") on Australiassa elävä maailman pienin liitävä nisäkäs. Sen häntä on pitkän höyhenen muotoinen, jonka perusteella se on saanut myös englanninkielisen nimensä (). Pienestä koostaan huolimatta australiankääpiöpussiliitäjä voi loikata ja liitää pitkiäkin matkoja puusta puuhun, aina 25 metriin asti.


title: Australiankääpiöpussiliitäjä

text: Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on pussiakrobaatti.


title: Australiankääpiöpussiliitäjä

text: Kooltaan australiankääpiöpussiliitäjä on noin 65–80 mm pitkä ja painaa 10–14 grammaa. Kuten muillakin liitoeläimillä, tälläkin on liitopoimuksi kutsuttu ihokalvo etu- ja takajalkojen välillä. Se on paksumpi, kuin muilla pussieläimillä, mutta pienempi kooltaan; ihokalvo on vain kyynärpäistä polviin.


title: Australiankääpiöpussiliitäjä

text: Selvin tuntomerkki on kuitenkin australiankääpiöpussiliitäjän häntä. Se on yhteensä suurin piirtein samanpituinen kuin eläimen vartalo, pää mukaan laskettuna. Häntä on ohut ja lähes karvaton lukuun ottamatta kahta hyvin näkyvää riviä pitkiä, tuuheita karvoja hännän molemmilla puolilla. Häntä näyttää suorana ollessaan kaksipuoliselta kammalta. Häntää australiankääpiöpussiliitäjä käyttää tarttumiseen sekä liidon ohjaukseen ja jarruttamiseen.


title: Australiankääpiöpussiliitäjä

text: Turkki on muuten harmaa, mutta silmien ympärillä on tummat laikut ja korvien takana vaaleat laikut. Mahanpuoleinen karvoitus on hieman vaaleampaa harmaata. Australiankääpiöpussiliitäjän korvat ovat melko suuret ja pyöreät.


title: Australiankääpiöpussiliitäjä

text: Australiankääpiöpussiliitäjän luonnollinen elinympäristö on Australian itärannikko ja se on levinnyt Pohjois-Queenslandista Victoriaan.


title: Australiankääpiöpussiliitäjä

text: Ruokavalio koostuu medestä ja niveljalkaisista.


title: Rammelsberg

text: Rammelsberg on 636 metriä korkea vuori lähellä Goslarin kaupunkia. Vuori on kuuluisa kaivoksistaan, jotka ovat osa Unescon maailmanperintöluetteloa. Alueella kaivettiin malmia yli tuhannen vuoden ajan.


title: Rammelsberg

text: Rammelsbergistä kaivettiin hopeaa, kuparia, lyijyä, sinkkiä ja kultaa jo 300-luvulla eaa. Ensimmäinen kirjallinen maininta on 1000-luvulta. Kaivostoiminta jatkui keskeyttämättömänä aina vuoteen 1988, jolloin viimeinen kaivos suljettiin. Alkujaan Rammelsbergin tärkein tuote oli hopeamalmi, myöhemmin kupari ja viimeisessä vaiheessa lyijy. Kaikkiaan vuoresta louhittiin lähes 30 miljoonaa tonnia malmia.


title: Rammelsberg

text: Kaivosten lopetettua toimintansa Rammelsbergiin perustettiin museo, jonka tehtävänä on säilyttää alueen perintö ja esitellä kaivosten historiaa sekä varusteita.


title: The Bangles

text: The Bangles on yhdysvaltalainen popyhtye, joka perustettiin vuonna 1981. Yhtye hajosi vuonna 1989, mutta se palasi yhteen seuraavan vuosikymmenen lopulla ja jatkaa toimintaansa 2000-luvulla. The Banglesin tunnetuimpia kappaleita ovat Yhdysvaltain singleykköseksi nousseet ”Walk Like an Egyptian” ja ”Eternal Flame”.


title: The Bangles

text: The Bangles syntyi, kun Petersonin siskokset laittoivat losangelesilaiseen lehteen hakuilmoituksen uusista yhtyetovereista. Susanna Hoffs vastasi ilmoitukseen ja liittyi yhtyeeseen. Se sai aluksi nimekseen The Colours ja sitten The Supersonic Bangs, joka lyheni muotoon Bangs. Nimi oli kuitenkin jo käytössä eräällä toisella yhtyeellä, joten yhtyeen nimeksi otettiin The Bangles.


title: The Bangles

text: The Bangles sai aluksi paikallista mainetta omakustanteisella singlellä ja konserteillaan, ja se sai levytyssopimuksen I.R.S. Recordsilta. Vuonna 1983 yhtye siirtyi Columbialle. Yhtyeen alkuperäinen basisti lähti yhtyeestä ja hänen tilalleen tuli The Runawaysin basisti Michael Steele. The Banglesin esikoisalbumi "All Over the Place" sai hyvän vastaanoton ja myi aluksi 150 000 kappaletta. Prince kiinnostui yhtyeestä ja kirjoitti sille laulun "Manic Monday". Kappale oli yhtyeen toisen albumin "Different Light" (1986) menestyssingle, joka nosti heidät maineeseen. Albumin toinen single "Walk Like an Egyptian" nousi singlelistan kärkeen. Yhtyeen single "Less Than Zero" -soundtrackilta, Paul Simonin kirjoittama "Hazy Shade of Winter" oli Banglesin toinen listaykkönen, ja albumin "Everything" (1988) single "Eternal Flame" nousi myös ykköseksi.


title: The Bangles

text: Susanna Hoffsin ylikorostunut asema yhtyeessä sekä tähteyden aiheuttama paine aiheuttivat kuitenkin ristiriitoja, ja The Bangles hajosi 1989. Yhtye palasi yhteen jälleen vuonna 1999.


title: T. J. Cloutier

text: Thomas James "T.J." Cloutier (s. 13. lokakuuta 1939 Albany, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hänet valittiin pokerin Hall of Fameen vuonna 2006.


title: T. J. Cloutier

text: Cloutier pääsi Kalifornian yliopistoon Berkeyleyssä urheilustipendillä ja pelasi Rose Bowlissa vuonna 1959. Perheensä talousvaikeuksien vuoksi hän joutui jättämään opintonsa kesken.


title: T. J. Cloutier

text: Cloutier värvättiin armeijaan, missä hän oppi pelaamaan pokeria. Armeijan jälkeen hän pelasi amerikkalaista jalkapalloa Kanadassa Canadian Football Leaguessa Toronto Argonauts ja Montreal Alouettes -joukkueissa. Loukkaantuminen katkaisi Cloutierin uran.


title: T. J. Cloutier

text: Urheilun jälkeen Cloutier perusti ruoka-alan yrityksen, mutta se ei menestynyt. Sen jälkeen hän muutti Texasiin ja työskenteli öljynporauskentillä. Vapaapäivinään Cloutier alkoi pelata pokeria ja irtisanoutui työstään huomatessaan voittavansa pokerista enemmän rahaa kuin palkkatyöstään.


title: T. J. Cloutier

text: Cloutier on erikoistunut turnauspokeriin, erityisesti no limit- ja pot limit hold 'emiin. Hän on ainoa pelaaja, joka on World Series of Pokerin (WSOP) turnauksissa voittanut omaha-turnauksen sen kaikissa kolmessa eri muodossa (Pot Limit High, Limit High, and Limit 8-or-Better High-low split). Kaikkiaan T. J. Cloutierilla on kuusi WSOP-ranneketta. Finaalipöydässä WSOP-turnauksissa Cloutier on pelannut 39 kertaa, Phil Hellmuth sivusi tätä ennätystä kesäkuussa 2007.


title: T. J. Cloutier

text: Vaikka Cloutier on voittanut lukuisia turnauksia, hän ei ole koskaan voittanut WSOP:n pääturnausta. Kakkosena hän on ollut kahdesti (1985 ja 2000) ja lisäksi kaksi muuta kertaa viiden parhaan joukossa.


title: T. J. Cloutier

text: Cloutierin paras sijoitus World Poker Tourilla on kolmas (vuonna 2003 Mel Judahin voittamassa Legends of Poker -turnauksessa). Marraskuussa 2007 hän voitti neljättä kertaa järjestetyn Scotty Nguyen Poker Challengen. Ykköspalkinto oli 240 560 dollaria.


title: T. J. Cloutier

text: "Card Player" -lehti on valinnut Cloutierin vuoden pelaajaksi 1998 ja 2002.


title: T. J. Cloutier

text: Huhtikuussa 2008 Cloutierin pokeriuran turnausansiot ylittivät 9,3 miljoonaa dollaria. Hän on kaikkien aikojen turnauspalkintolistalla seitsemäntenä..


title: T. J. Cloutier

text: Cloutier on kirjoittanut yhdessä Tom McEvoyn kanssa neljä pokerikirjaa:Toukokuussa 2006 Cloutieriltä ilmestyi kirja "How To Win The Championship: Hold'em Strategies For The Final Table", joka keskittyy turnauksien finaalipöytästrategioihin. Cloutier kirjoittaa myös "Card Player" -lehteen.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Trubaduuri (, ) on Giuseppe Verdin säveltämä nelinäytöksinen ooppera, jonka libreton ovat kirjoittaneet Leone Emanuele Bardare ja Salvatore Cammarano. Ooppera perustuu Antonio García Gutiérrezin näytelmään "El Trobador". Se sai ensiesityksenä Rooman "Teatro Apollossa" 19. tammikuuta 1853. Trubaduuri on tiettävästi myös ensimmäinen suomen kielellä esitetty ooppera: Suomalainen seura järjesti sen esityksen suomeksi Arkadia-teatterissa vuonna 1870 ja Suomalainen teatterissa sen ensi-esitys oli 19. joulukuuta 1873.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Trubaduuri / Il Trovatore on Verdin "romanttisen trilogian" keskimmäinen ooppera. Yhteistä näille kaikille teoksille oli yhteiskunnan hylkimä keskushenkilö sekä heidän musiikillinen erottuvuutensa edellisistä oopperoista; Rigolettossa rujo kyttyräselkä hovinarri, tässä Trubaduurissa mustalaisnainen Azucena ja La Traviatassa kurtisaani Violetta Valéry. Nämä "romanttisen trilogian" teokset kuuluvat nykyisin jokaisen oopperatalon perusohjelmistoon.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Aragonian kuningas Martin I kuoli 31.05.1410. Valtaistuin jäi ilman perijää. Ehdokkaaksi ilmoittautui mm. Fernando de Antequera ja Urgelin kreivi Jaime. Sisällissodan jälkeen Fernando valittiin kuninkaaksi 28.06.1412.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Oopperan tarinalla ei ole historiallista pohjaa. Oopperassa Kreivi di Luna kannattaa Ferdinandia (ei mainita oopperassa) ja Manrico kreivi Urgelia (mainitaan muutaman kerran). Aliaferian palatsi on kreivi di Lunan perintölinna.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Rigoletton jälkeen Giuseppe Verdi jälleen uudentyyppisen oopperan. Hän tutustui Trubaduurin aiheeseen jo 1850. Huhtikuussa 1851 Salvatore Cammarano lähetti Verdille Trubaduurista ehdotuksen. Verdi suunnitteli oopperan ensi-illan 1853 karnevaaleihin Venetsian La Feniceen. Cammarano kuoli heinäkuussa 1852 saatuaan lähes koko oopperan valmiiksi. Leone Emanuele Bardare jatkoi teoksen loppuun. Hänen tärkeimmät lisäyksensä olivat kreivin II näyt "Il balen del suo sorriso" ja Leonoran IV näyt "D'amor sull'ali rosee".


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Trubaduuri on juonen kannalta erikoinen ooppera. Perustapahtumat juontavat n.15 vuotta aiemmin olleeseen Kreivi di Lunan veljen sieppaukseen. Tästä kertoo heti aluksi Ferrando. Lisäksi näytösten välissä tapahtuu joitakin asioita, jotka selviävät keskusteluissa. Verdi halusi oopperaan dramatiikkaa ja se meni kerronnan edelle siksi juonen hyppäykset olivat toissijaisia. Jokainen näytös on kuitenkin loistava musiikillinen kokonaisuus. Oopperan jokaisella näytöksellä on oma nimensä.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Trubaduurin päähenkilö on dramaattinen mezzosopraano Azucena. Hänen ympärillään tapahtuu koko ooppera. Hän hallitsee kaikkia näytöksiä, erityisesti II näytöksen alkua. Kaikissa muissa näytöksissä hän on fyysisesti läsnä paitsi ensimmäisessä näytöksessä. Siinä Ferrando esittelee hänet. Azucenalla on kaksi intohimoa. Hän rakastaa kasvattipoikaansa Manricoa ja hänen toiveensa on kostaa äitinsä kuolema. Azucenan vastapainoksi Verdi loi kolmiodraaman Manrico-Leonora-Kreivi di Luna.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Alun perin ooppera piti esittää Napolin Teatro San Carlossa. Neuvotteluiden kariuduttua ensi-ilta päädyttiin pitämään Roomassa Teatro Apollossa. Ensi-illasta lähtien Il Trovatore oli menestys; kolmannen näytöksen finaali ja koko neljäs näytös esitettiin uudelleen.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Trubaduurista tehtiin myös ranskalainen versio Le trouvère vuonna 1857. Siihen Verdi sävelsi n. 15 minuuttia balettimusiikkia.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Enrico Caruso totesi, että trubaduurin päärooleihin tarvitaan maailman neljä parasta laulajaa. Nämä neljä roolia kuuluvatkin Verdin vaativimpiin ja kaikille päähahmoille tarjoutuu myös suuria hetkiä loistaa, erityisesti haastavissa, mutta palkitsevissa aarioissaan. Ei ole siis ihme, että trubaduurin pääroleissa on nähty kautta aikain oopperamaailman kirkkaimpia tähtiä. Kuuluisia Leonoria ovat olleet mm. Zinka Milanov, Rosa Ponselle, Maria Callas sekä Leontyne Price. Parhaina Manricoina muistetaan itse Caruso, Giacomo Lauri-Volpi, Franco Corelli ja Franco Bonisolli. Conte di Lunan roolia ovat laulaneet mm. Leonard Warren Ettore Bastianini, Piero Cappuccilli ja viime vuosina Dimitri Hvorostovski ja kuuluisia Azucenoja ovat olleet Fedora Barbieri, Giulietta Simionato, Fiorenza Cossotto sekä Dolora Zajick.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Trubaduuri on täydellistä oopperaa. Siinä on vaativat ja loistavat osat tenorille, baritonille, sopraanolle ja mezzosopraanolle sekä mies- ja naiskuoroille. Azucena aloitti vaativien "Verdin mezzojen" kauden (jatkui Eboli ja Amneris). Tämä rooli on naispuolinen vastine baritonille. Tenorin huippuhetki on Di quella pira. Tässä on mahdollista kuulla oopperakirjallisuuden juhlituin kirjoittamaton nuotti. Giuseppe Verdi ei kirjoittanut tähän aariaan korkea C:tä. Ensimmäisenä C:n lisäsi tenori Enrico Tamberlik Verdin suostumuksella ja sen laulaminen on jäänyt tavaksi tähän päivään asti. Monet tenorit myös transponoivat aarian puolisävelaskelta alaspäin, jolloin viimeinen korkea sävel on H eikä C. Leonoran osa on sopraanoille palkitseva mutta myös hyvin vaativa. Baritonin on hallittava ensimmäistä trioa sekä II näytöksen loppukohtausta. Il balen del suo sorriso on eräs koko italialaisen oopperataiteen kauneimpia baritoniaarioita.Aragoniassa kreivi di Lunan hallitsemassa Aliaferian palatsissa on sotilaita vartiossa. Kreivi on mustasukkainen Leonorasta ja sotilaiden tehtävä on vartioida linnen puistoa, jotta trubaduuri ei pääsisi siinen laulamaan Leonoralle. Vartioiden esimies Ferrando kertoo tarinan kreivi di Lunan ryöstetystä veljestä. Di due figli vivea padre beato (Hyvä isää sai kaksi poikaa). Tarinan mukaan vanha kreivi di Lunalla oli kaksi poikaa. Lastenhuoneeseen oli tunkeutunut mustalaiseukko joka oli noitumasa lapsia. Eukko pidätettiin ja määrättiin poltettavaksi roviolla. Eukon tytär kosti ryöstämällä toisen vanhan kreivi Lunan pojista ja heitti hänet äitinsä rovioon. Ferrando sanoo tunnistavansa naisen jos hänet joskus tapaa.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Leonora on kamarineitonsa Inezin kanssa puutarhassa. Leonora on rakastunut tuntemattomaan trubaduuriin, jota hän on tullut kuuntelemaan. Hän kruunasi turnajaisten voittajaksi joitakin aikoja siten tuntemattomaan ritarin. Sisällissota alkoi ja tuntematon katosi. Sitten eräänä iltana Tacea la notte placida (Hiljainen oli tyyni yö) hän on kuuli trubaduurin laulavan ja toistavan hänen nimeään. Leonora ei voi unohtaa miestä ja hänelle tämä rakkaus on kohtalon täyttymys Di tale amor che dirsi (Sellainen rakkaus kuin tämä).


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Kreivi di Luna tulee puutarhaan unelmoiden Leonorasta. Äkkiä hän kuulee trubaduurin äänen Deserto sulla terra (Hylättynä tässä maailmassa). Kreivi naamioituu ja Leonora lähestyy kreiviä luullen häntä Trubaduuriksi. Leonora huomaa erehtyneensä ja kuu tulee esiin ja Leonora näkee toisen naamioituneen. Leora tunnistaa miehen trubaduuriksi. Trubaduuri ilmoittaa nimekseen Manrico. Kreivi di Luna toteaa raivoissaan miehen olevan Urgelin kannattaja. Kreivi ja Manrico vetävät miekkansa Di geloso amor speratto (Mustasukkaisuuden kipu) ja taistelevat. Manrico voittaa kaksintaistelun, mutta sisäinen ääni käskee häntä säästämään vastustajansa hengen.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Pelillan taistelu on käyty ja Manrico haavoitui siellä. Hän on ollut toipumassa mustalaisleirissä Biskajan vuorilla. Alasinkuoron Vedi! le fosche notturne spoglie (Katsokaa! Yön synkkyys poistuu) jälkeen Azucena muistelee hetkeä, jolloin hän seisoi äitinsä roviolla Stride la vampa (Liekit leimuavat ja humisevat). Azucena kertoo Manricolle kuinka hänen äitinsä itki roviolla ja pyysi kostamaan puolestaan. Hän heitti liekkeihin vahingossa oman poikansa. Manrico ihmettelee eikö hän olekaan Azucenan poika. Azucena havahtuu muistoistaan ja vakuuttaa Manricon olevan hänen poikansa ja kuvailee kuinka hän löysi poikansa Pelillan taistelukentältä pahoin haavoittuneena ja hoitaneensa hänet.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Urgelin sanansaattaja Ruiz käskee Manricon ottamaan komentoonsa Castellorin linnoituksen ja puolustamaan sitä. Samalla hän kertoo Leonoran menevän luostariin, koska uskoo Manricon kuolleen. Manrico ottaa hevosensa jä lähtee äitinsä pyynnöistä huolimatta.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Luostarin pihalla Kreivi Luna miehineen on aikeissa ryöstää Leonoran ennen kuin hän on antanut nunnalupauksen. Kreivi unelmoi Leonorasta Il balen suo sorriso (Hänen hymynsä loiste). Leonora on joukon ensimmäisenä. Kulku keskeytyy kun Kreivin joukot tulevat esiin. Samalla myös Manrico miehineen. E deggio! – e posso crederlo? (Täytyykö minun, voinko uskoa tätä) aloittaa näytöksen loppuensemblen. Manricon miehet voittavat ja he suojaavat Manricon ja Leonoran pakoa luostarilta Castelloriin.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Kreivi di Lunan sotilaat odottelevat Castellorin ulkopuolella hyökkäyskäskyä Squilli, echeggi la tromba guerriera (Soikoon, kaikukoon sotatorvi). Sotilaat ovat pidättäneet mustalaisnaisen kuljeksimassa leirissä. Kreivi kuulustelee Azucenaa. Azucena toteaa kuulustelijan olevan vanhan kreivi di Lunan toinen poika. Ferrando tunnistaa Azucenan vanhan kreivin toisen pojan ryöstäjäksi. Azucena huutaa poikaansa Manricoa apuun pelastamaan hänet. Kreivi määrää Azucenan tyrmään ja myöhemmin poltettavaksi roviolla.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Castellorin linnassa Manrico ja Leonora ovat menossa vihille Ah sì, ben mio, coll'essere (Ah, kyllä, rakkaani). Pari on juuri astumassa kappeliin kun Ruiz saapuu kertomaan Azucenan olevan kreivi di Lunan käsissä. Manrico tunnustaa olevansa Azucenan poika ja lähtee pelastamaan äitiään Di quelle pira (Noista liekestä).


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Manricon hyökkäys epäonnistui ja hän on miehineen Aliaferian linnan vankitornissa. Leonora on Ruizin kanssa lähistöllä. Leonoran ajatukset lentävät Manricon luo D'amor sull'ali rosee (Rakkauden ruusunpunaiset siivet). Kaukaisuudessa kuuluun munkkien synkkä laulu "Miserere d'una alma" (Armo sielulle). Manrico jättää jäähyväiset Leonoralle. Leonora vakuutta ettei koskaan unohda Manricoa ja vakuuttaa Tu vedrai che amore in terra (Näet, että rakkauteni on suurempi).


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Kreivi määrää Manricon teloitettavaksi ja Azucenan poltettavaksi. Leonora saapuu ja anoo armoa Manricolle ja tarjoaa itsensä palkkioksi Manricon vapaudesta Mira d'acerbe lagrime (Katso katkeria kyyneleitäni). Kreivi suostuu kauppaan ja Leonora ottaa salaa myrkkyä sormuksestaan.


title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Vankisellissä Manrico ja Azucena muistelevat vapaata elämää. Azucena muistelee äitinsä rovion liekkejä ja puolihorroksessa on palamassa vuorille Ai nostri monti (Palaamme vuorillemme). Leonora saapuu ja pyytää Manricoa pakenemaan yksin. Manrico epäilee Leonoran maksaneen paosta liian suuren hinnan. Leonora kehottaa pitämään kiirettä. Myrkky vaikuttaa odotettua nopeammin ja Leonora tunnustaa myrkyttäneensä itsensä. Kreivi di Luna näkee Leonoran kuolevan ja ymmärtää tulleensa petetyksi. Kreivi määrää Manricon teloitettavaksi heti. Kreivi herättää Azucenan unitilasta katsomaan poikansa kuolemaa. Teloituksen tapahduttua Azucena kertoo Manricon olevan Kreivin kadonnut veli 'Egli era tuo fratello!' (Hän oli veljesi). Azucena kuolee kun on saanut kostettua äitinsä kuoleman Sei vendicata, o madre!(Olen kostanut puolestasi äiti)!


title: Kim Raimi

text: Kim Raimi (s. 25. helmikuuta 1985 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Kim Raimi

text: Raimi on edustanut aikuisurallaan PK-35:n lisäksi FC Viikinkejä vuosina 2007–2008. Hän debytoi Veikkausliigassa 2007 ja pelasi vain seitsemän ottelua loukkaantumisten sävyttämän kauden aikana.


title: Kim Raimi

text: Pelaamisen ohella Raimi valmentaa PK-35:n miesten edustusjoukkuetta, joka pelaa kaudella 2017 Helsingin piirin sarjaa kolmonen.


title: Kim Raimi

text: Raimi on edustanut Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta kahdessa ottelussa vuonna 2003.


title: Kauppakeskus Galleria (Oulu)

text: Kauppakeskus Galleria oli Oulun keskustassa Isokadun varrella, osittain nykyisen Kauppakeskus Valkean paikalla sijainnut kauppakeskus, jonka omisti Citycon. Liikkeitä kauppakeskuksessa oli 13, ja ne sijoittuivat yhteen maanalaiseen kerrokseen ja kolmeen maanpäälliseen kerrokseen. Osuuskauppa Arina oli halukas perustamaan Gallerian yhteyteen Sokos-tavaratalon, joka sijoittuisi yhteen maanalaiseen kerrokseen ja kolmeen maanpäälliseen kerrokseen.


title: Kauppakeskus Galleria (Oulu)

text: Kauppakeskuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Laatio Oy ja kauppakeskus valmistui vuonna 1983. Saman arkkitehtitoimiston suunnittelema yhdyssilta Gallerian ja City-tavaratalon välillä valmistui vuonna 1987. Yhdyssilta purettiin vuonna 2015.


title: Kati Hidén

text: Kati Elisabeth Hidén (o.s. Leskinen; s. 11. heinäkuuta 1947 Helsinki) on suomalainen juristi ja entinen korkeimman oikeuden jäsen.


title: Kati Hidén

text: Hidénistä tuli oikeustieteen kandidaatti 1969 ja varatuomari 1973. Hän toimi Pohjoismaiden Yhdyspankin notariaattiosaston palveluksessa 1969 ja Helsingin maistraatin notaarina 1970. Varsinaisen lakimiesuransa hän on tehnyt pelkästään korkeimmassa oikeudessa: korkeimman oikeuden vs. nuorempi oikeussihteeri 1973, nuorempi oikeussihteeri 1977, vanhempi oikeussihteeri 1982 ja esittelijäneuvos 1986. Ylimääräiseksi oikeusneuvoksesi hänet nimitettiin 1992 ja vakituiseen virkaan korkeimman oikeuden jäseneksi ja oikeusneuvokseksi 1. heinäkuuta 1993. Hän siirtyi eläkkeelle 68-vuotiaana syyskuussa 2015.


title: Kati Hidén

text: Kati Hidénin isä oli oikeuskansleri Risto Leskinen, ja hänen puolisonsa on vuodesta 1970 ollut professori Mikael Hidén.


title: Ville Klinga

text: Ville Klinga (s. 10. toukokuuta 1968) on suomalainen urheilutoimittaja ja TV-tietokilpailujuontaja. Hän toimi Yle Urheilun toimittajana 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa. Lisäksi Klinga on juontanut TV:ssä muun muassa MTV3:lla "Haluatko miljonääriksi? ja "Mestareiden mestari" -ohjelmia.


title: Ville Klinga

text: Klinga oli Yleisradiossa ensimmäistä kertaa vuonna 1990 kesätoimittajana. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan ollut vielä selvää, että hänestä tulisi ammattitoimittaja, ja Klinga suunnittelikin myös liikunnanopettajan uraa. Hän on kertonut olleensa kiinnostunut urheilusta aina. Ville Klinga työskenteli Ylelle Barcelonan kesäolympialaisissa 1992.


title: Ville Klinga

text: Klinga irtisanoutui sittemmin Yleltä ja korvasi myöhemmin Lasse Lehtisen "Haluatko miljonääriksi?" -visailun juontajana. Itse hän on aiemmin osallistunut televisiossa "Kymppitonniin" ja "Maailman ympäri" -kilpailuun, jotka myös voitti.


title: Ville Klinga

text: Vuonna 2012 Klinga juonsi Mestareiden mestari -ohjelmaa.


title: Ville Klinga

text: Klinga palasi Ylelle jalkapallon Brasilian MM-kilpailuissa 2014 ollen yksi Ylen studio-osuuksien juontajista.


title: Ville Klinga

text: Tätä nykyä Klinga on Viasat Urheilun vastaava tuottaja ja studio-isäntä.


title: Ville Klinga

text: Klinga on naimisissa ja hänellä on lapsia. Hän on Suomen Hiihtoliiton entisen toimitusjohtajan Esa Klingan poika ja hiihtolajivalmentaja Jani Klingan vanhempi veli.


title: Petri Jalava

text: Petri Jalava (s. 14. kesäkuuta 1976 Turku) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Petri Jalava

text: Viimeksi Jalava edusti kaudella 2008 Ykkösessä pelannutta PK-35:ta. Veikkausliigaa Jalava on pelannut FC Viikingeissä, Turun Palloseurassa ja Rovaniemen Palloseurassa. Jalava on myös pelannut Norjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Nybergsund IL:n riveissä.


title: Petri Jalava

text: Jalava teki Turun Palloseuran riveissä liigadebyyttinsä 19. toukokuuta 1996 Tampereen Ilvestä vastaan.


title: Jaakko Kallio

text: Jaakko Juhani Kallio (s. 19. heinäkuuta 1945, Turku) on suomalainen näyttelijä. Kallio on esiintynyt paljon teatterissa, kiinnityksiä mm. Åbo Svenska Teateriin, Turun Kaupunginteatteriin ja Rovaniemen kaupunginteatteriin. Hänet kiinnitettiin näyttelijäksi Rauman Kaupunginteatteriin vuonna 1981.


title: Jaakko Kallio

text: Jaakko Kallio tunnetaan myös "Pätkänä" Visa Mäkisen ohjaamista Pekka Puupää-televisiosarjoista ja elokuvista. Kallio esiintyi myös pienessä osassa Rauni Mollbergin ohjaamassa Tuntemattomassa sotilaassa. Hän on esiintynyt myös monissa televisiosarjoissa.


title: Ukri Merikanto

text: Ukri Uolevi Merikanto (20. maaliskuuta 1950 Helsinki – 25. heinäkuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä.


title: Ukri Merikanto

text: Merikanto opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa ja Suomen taideakatemian koulussa 1968–1971. Hän toimi 1974–1979 Taideteollisen korkeakoulun muovailun ja plastisen sommittelun opettajana.


title: Ukri Merikanto

text: Useimmissa töissään hän käytti materiaalina kiveä. Ukri Merikanto on keskeinen nimi suomalaisessa modernistisessa taiteessa. Hänen kolmiulotteisissa teoksissaan käsitellään muun muassa painottomuuden ja painon suhdetta.


title: Ukri Merikanto

text:
Merikannon teoksia ovat muiden muassa:
Merikanto oli professori Aarre Merikannon ja Evi Merikannon o.s. Mähönen, poika ja Oskar Merikannon pojanpoika. Hänen puolisonsa oli Kirsti Merikanto, ja heillä on kaksi lasta.


title: Ukri Merikanto

text: Vuonna 2009 Merikanto palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä.


title: Talma Ski

text:
Talma Ski on Sipoon Talmassa sijaitseva laskettelukeskus. Talma Skin rinne on 55 metriä korkea mäki. Talma Ski on lumilautailijoiden suosima laskettelukeskus. Talma Skissä on 7 hissiä, 8 rinnettä ja niistä 2 streetiä. Pisin rinne on 450 metriä pitkä.
Talmasta löytyy kaksi streetrinnettä: etu- ja takastreet. Talman streetit ovat suosittuja, sillä niistä löytyy paljon monipuolisia hyppyreitä ja reilejä. Talmassa on myös kesällä toimintaa, kuten kiipeilypuisto ja frisbee golfrata.


title: Molitva russkih

text: Molitva russkih (, suom. ”venäläisten rukous”) oli Venäjän keisarikunnan kansallislaulu vuosina 1815–1833.


title: Molitva russkih

text: Tsaari Aleksanteri I kannatti kansallislaulun käyttöönottoa Venäjällä Ranskan ensimmäisen imperiumin kukistuttua. Sävelmä otettiin Britannian kansallislaulusta "God Save the King" ja sanat tähän sävelmään kirjoitti Vasili Žukovski.


title: Molitva russkih

text: Vuonna 1833 "Molitva russkih" korvattiin "Bože, Tsarja hranilla", jota pidetään myös oikeastaan Venäjän ensimmäisenä kansallislauluna niin sävelmältään kuin omaperäisemmiltä sanoiltaan. Myös toista aikansa suosittua laulua, "Grom pobedy, razdavaisja!" pidetään ensimmäisenä kansallislauluna, vaikkei se koskaan saanutkaan virallista statusta.


title: Molitva russkih

text:
Боже, Царя храни!
Славному долги дни
Дай на земли!
Гордых смирителю,
Слабых хранителю,
Всех утешителю —
Всё ниспошли!


title: Molitva russkih

text:
Перводержавную
Русь православную
Боже, храни!
Царство ей стройное!
В силе спокойное!
Всё ж недостойное
Прочь отжени!


title: Molitva russkih

text:
О, Провидение!
Благословение
Нам ниспошли!
К благу стремление,
В счастье смирение,
В скорби терпение
Дай на земли!


title: Didier Cuche

text: Didier Cuche (s. 16. elokuuta 1974 Le Pâquier, Sveitsi) on sveitsiläinen uransa lopettanut alppihiihtäjä, hän laski vauhtilajeja ja suurpujottelua.


title: Didier Cuche

text: Ensimmäisen arvokisamitalinsa Cuche saavutti Naganon 1998 olympialaisten supersuurpujottelussa, jossa sijoittui jaetulle toiselle sijalle yhdessä itävaltalaisen Hans Knaußin kanssa. Åren MM-kisoissa Cuche sijoittui pronssille suurpujottelussa. Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 hän voitti supersuurpujottelun maailmanmestaruuden 0,99 sekunnin erolla Peter Fillin. Syöksyssä hän sijoittui toiseksi niin Val d'Isèressä kuin Garmisch-Partenkirchenissä 2011.


title: Didier Cuche

text: Maailmancupissa Cuche voitti syöksycupin kausilla 2006–2007, 2007–2008, 2009–2010 ja 2010–2011, suurpujottelun maailmancupin 2008–2009 sekä supersuurpujottelun maailmancupin 2010–2011. Hän saavutti 21 osakilpailuvoittoa, oli 26 kertaa toinen ja 20 kertaa kolmas. Hän voitti Kitzbühelin maineikkaan syöksykilpailun vuosina 1998, 2008, 2010, 2011 ja 2012.


title: Kiroileva siili

text: Kiroileva siili on helsinkiläisen Milla Paloniemen sarjakuva. Sen päähenkilö on kiukkuinen, runsaasti kirosanoja käyttävä siili.


title: Kiroileva siili

text: Sarjakuva sai huomiota tammikuussa 2007 "Ilta-Sanomien" kuukauden kotimaisena sarjakuvana, jolloin omakustanteena julkaistu "Kiroileva siili" -albumi nousi Akateemisen Kirjakaupan alkuvuoden 2007 myydyimmäksi sarjakuva-albumiksi. Helmikuussa 2007 Sammakko julkaisi kovakantisen "Kiroileva siili" -kokoelman, joka nousi Suomen myydyimmäksi kirjaksi sekä pysyi koko kevään yhtenä Suomen myydyimmistä kirjoista.


title: Kiroileva siili

text: Kemin sarjakuvapäivillä 2007 Paloniemi palkittiin "Kiroileva siili" -sarjakuvastaan Strippi-Lempi-palkinnolla. Vuonna 2008 sarjakuva voitti ensimmäisen Sarjakuva-Finlandia-palkinnon. Joulukuussa 2010 sanomalehti "Ilkka" muisti Paloniemeä Artturi Leinosen palkinnolla eteläpohjalaisen kulttuurin hyväksi tehdystä työstä.


title: Kiroileva siili

text: Lähde


title: Lämpöputki

text: Lämpöputki () on lämmönsiirrin, joka siirtää energiaa suljetussa kierrossa olevan nesteen yhtäjaksoisella haihtumis- ja lauhtumisprosessilla. Lämpöputkeen tuleva lämpö haihduttaa työaineena olevan nesteen ja syntynyt höyry kulkeutuu lämpöputken kylmempään päähän, jossa se tiivistyy nesteeksi luovuttaen lämpöä seinämän läpi. Neste palaa takaisin haihduttimelle ja uusi kierto alkaa.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputken idean esitteli ensimmäisenä Angier March Perkins, joka työskenteli yksifaasisen väliaineen parissa. Hän patentoi 1831 ilmatiiviin putkikattilan ns. lämpösifonin. Hänen jälkeläisensä Jacob Perkins patentoi 1836 ns. Perkinsin-putken, jonka käyttö levisi kuljetusvälinetekniikkaan ja leivontauuneihin. Perkinsin-putki toimii kuten lämpösifoni.


title: Lämpöputki

text: Modernin lämpöputken isänä pidetään General Motorsissa työskennellyttä R.S. Gaugleria. Vuonna 1941 työskennellessään jääkaappien jäähdytysongelmien parissa hän visioi laitteen, jossa neste höyrystetään ylempänä kuin missä tiivistyminen tapahtuu ilman ulkopuolista voimanlähdettä. Lauhtunut vesi palautuu ylös haihduttimelle kapillaarivoimien työntämänä. Prosessin toteuttaakseen hän suunnitteli putken seinämään varsin erikoisen kapillaarisen rakenteen lämpökäsitellyistä rautalangoista. Patentti on kirjattu vuonna 1942, mutta General Motors ei kuitenkaan hyödyntänyt Gauglerin kehittämää tapaa.


title: Lämpöputki

text: Kaksikymmentä vuotta myöhemmin Trefethen herätti idean henkiin avaruusohjelman yhteydessä ja todellinen kehitystyö alkoi 1963, jolloin Los Alamosin kansallisen laboratorion insinööri G.M. Grover patentoi uuden tyyppisen lämpöputken. Grover rakensi useita prototyyppejä, joista myöhemmissä versioissa faasiaineena olevan veden korvasi natrium, jolloin lämpötilat nousivat 1100 kelviniin asti.


title: Lämpöputki

text:
1964 ensimmäinen kaupallinen yritys (RCA) valmisti lämpöputkia lähinnä Yhdysvaltojen hallituksen tilauksesta. Putkimateriaalina käytettiin, lasia, kuparia, nikkeliä, ruostumatonta terästä ja molybdeeniä. Työaineena olivat vesi, cesium, litium, natrium ja vismutti. Korkeimmat käyttölämpötilat olivat 1400 kelviniä, mutta samaan aikaan myös matalampia käyttölämpötiloja hyödyntäviä lämpöputkia kehiteltiin erityisesti satelliittien
ja avaruusteknologian käyttöön.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputki sai tunnustuksensa luotettavana lämpökojeena 1965, jolloin T.P. Cotter julkaisi lämpöputken alustavat teoreettiset tulokset sekä suunnittelutyökalut. Maailmanlaajuinen kehittämistyö sai alkunsa Los Alamosin laboratorioiden, jossa myös Cotter työskenteli, ollessa yksi suurimmista edelläkävijöistä.


title: Lämpöputki

text: Ensimmäiset lämpöputket suunniteltiin lähes poikkeuksetta avaruusteknologian käyttöön ensilentojen tapahtuessa 1967. Cape Kennedystä lähetetty toisesta päästä sähköisesti lämmitetty lämpöputki kesti 14 maailmanympärimatkaa toimien moitteettomasti.


title: Lämpöputki

text: Vuonna 1968 Euroopassa tutkittiin nestemäisiä metalleja työaineena sekä suurinta mahdollista niin aksiaalista kuin radiaalista lämpövuota. Myös teoreettista lämmönsiirtokapasiteettia tutkittiin ja lämpöputkien välille alkoi muodostua selkeitä piirteitä muun muassa kapillaarirakenteessa, haihtumisesta syntyvän lämpövuon tekijöihin sekä ei-kondensoituvien kaasujen vaikutuksessa lämpöputken suorituskykyyn.


title: Lämpöputki

text: Samana vuonna Japanissa Kisha Seizo Kaisha –yrityksessä kehiteltiin useista rivoitetuista lämpöputkista muodostettu kimppu, joka osoittautui tehokkaaksi pakokaasujen lämmöntalteenottajaksi. 1969 Isossa-Britanniassa Dunnin ja Readingin yliopistojen yhteistyössä syntyivät levylämpöputki ("flat plate heat pipe") sekä kanavalämpöputki ("tubular heat pipe"). NASA rakensi myös pyörivän lämpöputken, jossa pyörimisliikkeestä aiheutuva voima siirtää nesteen lauhduttimesta haihduttimeen. Tekniikkaa voidaan käyttää roottorin lapojen jäähdyttämiseen.


title: Lämpöputki

text: 70-luvun alussa alkoi voimakas kehitystyö maanpäällisten lämpöputkien parantamiseksi. Eräs suuri hanke oli Alaskan öljyputkessa olevan pysyvän jään sulamisen estäminen lämpöputkilla, jotta sulamisvesi ei aiheuttaisi maaperän vajoamista ja ongelmia putkea kannatteleville paaluille. McDonnell Douglas Astronautics –yritys valmisti 12 000 9–23-metristä lämpöputkea kuukaudessa.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputket jaetaan kahteen luokkaan sen mukaan onko niissä kapillaarista rakennetta vai ei. Ilman kapillaarirakennetta toimivia lämpöputkia kutsutaan lämpösifoneiksi, mutta lämpöputkea käytetään myös yleisnimityksenä kaikista suljettuun faasimuutokseen perustuvista laitteista.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputki on suljettu säiliö, jossa on kapillaarisen rakenteen lisäksi sopiva määrä työainetta. Rakenteessa on erotettavissa pituussuunnassa kolme eri aluetta: haihdutinosa, adiabaattinen höyrynsiirtymisosa sekä lauhdutin. Lämpöputkella voi olla useita lämmönlähteitä ja –kohteita eikä adiabaattista lämmönsiirtymisosaa välttämättä ole riippuen suunnittelusta ja käyttötarkoituksesta.


title: Lämpöputki

text: Ulkoisesta lämmönlähteestä tuleva lämpö siirtyy lämpöputkeen seinämien ja kapillaarirakenteen kautta, jossa se haihduttaa nesteen. Syntyvä höyrynpaine kuljettaa höyryn adiabaattiosan läpi lauhduttimelle, jossa se jäähtyy luovuttaen lämpönsä ulkoiseen lämpönieluun. Kapillaaripaine kuljettaa tiivistyneen veden takaisin haihduttimelle sulkeakseen kierron. Prosessi jatkuu niin kauan kuin putkessa vallitsee riittävä kapillaaripaine.


title: Lämpöputki

text: Tilavuusvoimien, kuten painovoiman, vaikuttaessa on paineenlasku nesteessä suurempaa jolloin myös kapillaaripaineen on oltava suurempi. Kapillaarirakenne mahdollistaa sen, että haihdutin voi sijaita lauhdutinta ylempänä. Lämpöputkessa olevat paineet riippuvat myös syötetyn lämpömäärän ja siis höyryn nopeudesta putkessa. Höyryn nopeuden kasvaessa sen paine alenee nopeammin mentäessä haihduttimelta lauhduttimelle. Tämä aiheuttaa höyryn tiivistymisen jo ennen varsinaista lauhdutinta.


title: Lämpöputki

text: Termodynamiikan toisen pääsäännön mukaisesti on lauhduttimelta poistuva lämpötila alempi kuin haihduttimelle tuleva ja näin hyötysuhde jää luonnollisesti alle 100 %. Lämpöputkissa kylmän ja kuuman puolen lämpötilaero on kuitenkin suhteellisesti pienempi kuin muissa konvektiivisissa lämmönsiirtimissä. Täysin häviötön ei lämpöputki tule koskaan olemaan.


title: Lämpöputki

text: Vaikka lämpöputki on tehokas lämmönsiirtoväline, on siinä kuitenkin useita lämmönsiirtoa koskevia rajoituksia. Rajoitukset määräävät siirtyvän lämpötehon vallitsevissa työolosuhteissa. Lämpöputken toiminnan kannalta tärkein rajoitus on edellisessä kappaleessa mainittu kapillaarirajoitus. Mikrokokoluokan sekä hyvin matalien lämpötilojen lämpöputkissa voi esiintyä höyryvirran ohentumista molekyyliseen tilaan, jolloin lämmönsiirto jää heikoksi. Lämpöputkissa, joissa kiinteässä olomuodossa oleva työaine joudutaan ennen höyrystämistä sulattamaan, on mahdollisuus, että höyry jähmettyy uudelleen adiabaattiosalla tai lauhduttimessa kuivattaen haihduttimen.


title: Lämpöputki

text: Nestemäistä metallia työaineenaan käyttävissä lämpöputkissa kitkavoimat ovat suurimmillaan höyryvirrassa, jolloin höyrynpaine lauhduttimessa voi laskea nollaan. Seurauksena on heikentynyt lämmönsiirtotehokkuus. Sama ongelma esiintyy myös lämpöputkissa, jotka toimivat alle suunnittelulämpötilansa. Rajoitusta kutsutaan höyrynpainerajoitukseksi. Tehokkuus heikkenee myös, jos virtaavan höyryn nopeus ylittää äänennopeuden. Lauhduttimen jäähtymisominaisuudet rajoittavat siirtyvän lämmön määrää. Lämpöputken radiaalisen lämpövuon tai seinämänlämpötilan kasvaessa liian suureksi voi kapillaarirakenteessa tapahtua työaineen kiehumista, joka vaikuttaa heikentävästi työaineen kiertoon. Rajoitusta kutsutaan kiehumisrajoitukseksi.


title: Lämpöputki

text: Koko lämpöputken käyttöikää ajateltaessa on huomioitava muun muassa rakenteen värähtelykestävyyttä, lämpötilavaihteluiden aiheuttamia kuormituksia lämpöputkessa sekä korroosiokestävyyttä. Lämpöputkea on oltava turvallista käyttää vaativissakin olosuhteissa.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputkien koot vaihtelevat aina 10 μm:n pituisista 100 metrin pituisiin asti. Poikkileikkauspinnoiltaan erilaisia lämpöputkia yhdistää työaineen kiehumis- ja lauhtumisprosessi, joka voi tapahtua yhdessä, mutta myös monessa eri kohdassa lämpöputkea. Tavallisimmassa mallissa työaine palautuu lauhduttimelle kapillaarirakenteen avulla, mutta myös painovoiman, keskipakoisvoiman, sähköisten tai osmoottisten voimien avulla.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputket soveltuvat erinomaisesti avaruustekniikkaan keveytensä, huoltovapautensa sekä luotettavuutensa perusteella. Suurimmista kehitysaskeleistaan lämpöputket ovat velkaa avaruustutkimukselle. Avaruudessa materiaalit kokevat rajuja lämpötilanvaihteluita ja esimerkiksi satelliitin aurinkopuolen ja varjopuolen lämpötilaeroja tasoittamaan on asennettu lämpöputkia. Avaruuspuvuissa on käytetty lämpöputkia lämmöntuottamiseen ja avaruusaluksissa sähkökomponenttien jäähdyttämiseksi ja lämmönsiirtämiseksi muuhun käyttöön. Lämpöputkia käytetään myös lämpödiodeina esimerkiksi ilmakehässä olevien satelliittien sensoreiden, kuten infrapunailmaisimien, jäähdyttämiseen.


title: Lämpöputki

text: Eräässä mallissa käytetään lasersädettä lämpöputkien lämmönlähteenä. Peililaserlämpöputkissa lasersäde osuu peilipintaan haihduttaen nesteen ja kapillaarirakenne palauttaa faasiaineen uudelleen kiehutettavaksi. Jäähdyttämättömät peiliratkaisut eivät kestä kuin muutaman sekunnin ennen ylikuumentumista, minkä takia peili täytyy jäähdyttää. Vesijäähdytteiset peilit kokevat kuitenkin suuren sisäisen painejakauman, joka aiheuttaa materiaaliin vääristymiä. 1978 R.Barthelemy tutki peililaserlämpöputken toimintaa 10 kW:n laserilla ja huomasi, että lämpöputki toimii, jos vain se on riittävästi esilämmitetty.


title: Lämpöputki

text: Energianhinnan nousu on edistänyt uusien energiansäästömenetelmien kehitystä teollisuudessa. Suuren lämmönsiirtokapasiteettinsa sekä olemattoman energiatarpeensa takia hyödynnetään lämpöputkia useissa eri kohteissa. Energiateollisuudessa lämpöputkia käytetään lähinnä kattilasyöttöilman esilämmittiminä uusissa sekä jo asennettuina olevissa kattiloissa. Suurin hyöty lämpöputkilämmönsiirtimissä verrattuna tavallisiin lämmönsiirtimiin on niiden isotermisyys ja häviöttömyys. Ilmalämittimenä toimivat lämpöputket ovat lisäksi halvempia ja pienempiä. Lämpöputkilämmönvaihtimet toimivat tehokkaina jätelämmön talteenottajina, jotka eivät vaadi ulkopuolista energianlähdettä. Lisäksi painehäviöt ovat alhaiset ja yksikkö on helppo asentaa jälkikäteen.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputkilämmönvaihtimet voidaan jakaa kaasu–kaasu, kaasu–neste ja neste–neste tyyppisiin yksiköihin. Teollisuudessa kaasu–kaasu –lämmönvaihtimia käytetään eniten. Näissä lämmönvaihtimissa on useita ulkoisesti rivoitettuja lämpöputkia ja konstruktio on täysin käänteinen. Lämpöä voidaan siis siirtää molempiin suuntiin. Kaasu–kaasu – lämmönvaihtimet voidaan jakaa kolmeen luokkaan: matalissa lämpötiloissa tapahtuvaan lämmöntalteenottoon ilmastoinnista, kohtuullisissa lämpötiloissa ylijäämälämmön talteenottoon sekä jätelämmön talteenottoon korkeissa lämpötiloissa. Lämmönvaihtimien rakenne ja koko riippuvat käyttökohteesta, mutta monia kaupallisia sovelluksia on tarjolla.


title: Lämpöputki

text: Kaasu–neste – lämmönvaihtimet ovat harvinaisempia johtuen kaasu–kaasu – lämmönvaihtimien tehokkaasta rakenteesta. Myös keskipakoisvoimaan perustuvia lämmönvaihtimia on käytössä, joissa pyöreistä, levymäisistä lämpöputkista toinen pinta toimii haihduttimena ja toinen lauhduttimena. Kapillaarirakenteen ja keskeiskiihtyvyyden takia sekä lämmön-, että aineensiirto ovat tehokkaampia kuin tavallisissa lämpöputkilämmönvaihtimissa. Mahdollisia tulevaisuuden sovelluksia ovat pienoislämpöputkilämmönvaihtimet autoissa, mikroprosessoreissa ja kuljetusvälineiden jäähdyttiminä.


title: Lämpöputki

text: Elektroniikkakomponenttien koon pienentyessä ja lukumäärän kasvaessa on muodostuva hukkalämpömäärä keskittynyt pienemmälle alueelle. Tavallisin esimerkki on tietokoneen koon pienentyminen huoneen kokoisesta kämmeneen kokoiseen. Jäähdytystä käytetään monissa eri kohteissa muun muassa tasasuuntaimissa, tyristoreissa, transistoreissa, vahvistimissa ja muissa puolijohdekomponenteissa.


title: Lämpöputki

text: Sen lisäksi, että komponentteja täytyy kuumenemisen estämiseksi jäähdyttää, niin komponentit myös toimivat tehokkaammin matalammissa lämpötiloissa. Sähkömoottorien jäähdyttämisessä käytetään myös lämpöputkia, jotka on mahdollista asentaa moottorin akselille, jolloin jäähtymisen lisäksi myös sähkönvastus pienenee ja moottorin tehokkuus paranee.


title: Lämpöputki

text: Maanalaiset sähköjohdot, jotka on asennettu lähelle kaukolämpöputkia, voidaan jäähdyttää sähkönjohtavuuden parantamiseksi. Huoltovapaa lämpöputki sopii hyvin tähän tarkoitukseen. Sovelluksessa ei tarvita kapillaarista rakennetta vaan tiivistyminen tapahtuu joko maanpinnan yläpuolella tai maan sisällä lauhduttimen yläpuolella. Molemmissa tapauksissa saavutetaan riittävä jäähdytys.


title: Lämpöputki

text: Jäähdyttimiä on kolmea eri päätyyppiä: kanava-, levy- ja konvektiojäähdyttimiä. Kanavajäähdyttimien ei tarvitse olla lämmönlähteen lähettyvillä ja ne voidaan yhdistää kiinteään lämmönlähteeseen tai sisällyttää johonkin muuhun jäähdytysjärjestelmään. Poikkileikkaukseltaan monenmuotoisia kanavajäähdyttimiä voidaan tehostaa rivoittamalla lämpöputki ja kuitenkin samalla pitää järjestelmän koko pienenä.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputkilevyjäähdyttimet soveltuvat matalaenergiaisten sovellusten, kuten pienten puolijohde- tai transistorinippujen jäähdyttämiseen. Ongelmana konvektiojäähdyttimissä on materiaalien rajapinnan korkea lämpövastus.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputkien käyttöä liikenneturvallisuuden ja -tehokkuuden parantamiseksi on myös tutkittu. Lämpöputkia käytetään monessa kohteessa jään sulattamiseen kiskoilta, ajourilta, silloilta, kiitoteiltä ja jalkakäytäviltä joissa maan sisälle varastoitunut geoterminen energia kulkeutuu maan pinnalle lämpöputkien avulla. Menetelmä on samankaltainen kuin maalämpöpumpuissa. Erityisiä pitkiä lämpöputkia on suunniteltu näitä sovelluksia varten.


title: Lämpöputki

text: Jäätymisestä on myös suurta haittaa laivoille ja laivaliikenteelle. Moottorin hukkalämmön ja lämpöputkien avulla voidaan laivojen kannet ja kaiteet pitää sulina vaativissakin olosuhteissa. Tutkimus navigaatiopoijujen jäätymisen estämiseksi lämpöputkilla on käynnissä. Ammoniakkilämpösifonilla varustetun prototyypin ongelmana on ollut sen tehottomuus pitämään itse poiju sulana.


title: Lämpöputki

text: Lämpöputki soveltuu hyvin Stirling-moottorin lämmönlähteeksi, koska se tuottaa tasaista korkeaenergiaista lämpöä. Näin saadaan myös moottorin hyötysuhde lähelle teoreettista maksimia. Natriumista tai ruostumattomasta teräksestä valmistettujen lämpöputkien työaineena käytetään korkean lämmönsiirtokyvyn omaavia aineita kuten vetyä tai heliumia, jotka toimivat 1000 kelvinin lämpötilassa ja 100 baarin paineessa. (P.D. Dunn et al., 1976)


title: Lämpöputki

text: T.Nguyen on kehitellyt lämpösifonia liitettäväksi Rankine-moottoriin, joka käyttäisi lämmönlähteenä aurinkoa tai prosessin hukkalämpöä. Sovelluksessa haihdutettu neste pyörittäisi turbiinia, jonka jälkeen se lauhtuisi ja palautuisi jälleen uudelleen kiehutettavaksi. Eräs potentiaalinen lämpöputkien käyttösovellus on niiden käyttö auton jarrujen jäähdyttämisessä, jolloin jarrulevyjen elinikä voisi kasvaa jopa koko auton eliniän mittaiseksi.


title: Lämpöputki

text: Tärkeä lämpöputkien käyttökohde on valuprosessissa, jossa lämpöputket jäähdyttävät valun ja pienentävät valuaihion lämpörasituksia. Usein jäähdyttämiseen käytetään suoraa vesijäähdytystä, mutta valun muoto voi asettaa rajoituksia, jolloin lämpöputkia käytetään hankalimpien kohtien jäähdyttämiseen. Lämpöputket lisäksi toimivat valuaihion esilämmittiminä, jotta sula asettuu muottiin oikein. Samat sovellukset käyvät myös ruiskupuristukseen.


title: Lämpöputki

text: Jäästä aiheutuvat ongelmat ovat tärkeä kohde suunniteltaessa lämpöputkia arktisille alueille. Ensimmäisiä suuria kohteita oli aiemmin mainittu Alaskan öljyputken pysyvän jään sulamisen estäminen. Japanilainen tutkijaryhmä kehitteli keinotekoisen jääsäiliön, jossa lämpöputken haihdutinpää sijaitsi maan sisällä ja lauhdutin ulkoilmassa, jolloin talvikuukausina lämpö kulkeutui maasta ilmaan jäädyttäen maaperän. Ulkolämpötilan kasvaessa keväällä toimii lämpöputki lämpödiodina estäen maan sulamisen.


title: Lämpöputki

text: Arktisissa olosuhteissa on suuri potentiaali jäävarastojen rakentamiseen. Esimerkiksi kaupan alle luolaan rakennettu jäävarasto toimisi kaupan kylmälaitteiden viilentäjänä ympäri vuoden. Lisäksi rakennusten jäähdyttäminen kesäisin olisi mahdollista. Jäävaraston jäätyessä sen vapauttamaa lämpöä voisi käyttää ilmastoinnin esilämmitykseen ja varasto olisi mahdollista sulattaa ulkolämpötilan noustessa riittävästi.


title: Lämpöputki

text: Mahdollisuutta käyttää lämpöputkia keittämiseen, kun aurinkoa ei ole tarjolla, on kokeellisesti tutkittu. Keittimen tehon havaittiin riippuvan suuresti auringon intensiteetistä, keitettävän aineen massasta sekä työaineen termodynaamisista ominaisuuksista. Kokeita on suoritettu hyvissä aurinko-olosuhteissa muun muassa Iranin ja Jordanian aavikoilla sekä stationaariseen, että virtaavaan nesteeseen. Tulokset ovat olleet lupaavia. Myös lämpöputkien toimivuutta suolanpoistoon merivedestä on tutkittu.


title: Lämpöputki

text: Ajan hengen mukaisesti on lämpöputkien käyttöalue laajenemassa nanoteknologiaan. 1–10 mikrometrin mittaiset ja halkaisijaltaan 10–100 nanometriä olevia lämpöputkia säteilytettiin elektronimikroskoopissa 300 keV:in energialla. Olettaen työaineen olevan puhdasta vettä energiaa siirtyi nanoputken toisesta päästä toiseen päähän noin 2 nJ. Tämä nostaisi 5 mikrometrin kokoisen solun lämpötilaa noin 0,01 kelviniä.


title: Lämpöputki

text: A.G. Yazicioglu, C.M. Megaridis and Y. Gogotsi. 2004. Evaporative Transport of Aqueous Liquid in a Closed Carbon Nanotube: A Nano Heat Pipe?. Teoksessa: Journal of Heat Transfer Vol. 126, 506. 1 s.


title: Lämpöputki

text: Faghri Amir. Heat pipe science and technology. Washington (DC). 1995. 874 s.


title: Lämpöputki

text: F.Bruno. 2004. Using Phase Change Materials (PCMs) For Space Heating And Cooling In Buildings. Teoksessa: AIRAH, performance enchanched buildings environmentally sustainable design conference. 2005. 6 s.


title: Lämpöputki

text: F. Song, D. Ewing, C.Y. Ching. 2002. Fluid flow and heat transfer model for high-speed rotating heat pipes. Teoksessa: International Journal of Heat and Mass Transfer. Vol. 46. 2003. Hamilton, Ontario, Kanada. 9 s.


title: Lämpöputki

text: Helmut Weinländer, Andreas Beck, Jochen Fricke. PCM-facade-panel for daylighting and room heating. Teoksessa: Solar Energy Vol. 78 April 2004. 10 s.


Lämpöputki


title: Lämpöputki

text: Jaakko J. Saastamoinen. 1989. Ice Storages. Teknillisen korkeakoulun energiatekniikan laitoksen julkaisuja 35. Jyväskylä. 63


title: Lämpöputki

text: Kimmo Peippo. Faasimuutosvaraston termodynaamiset perusmekanismit ja energiasovelluksia. Teknillisen korkeakoulun fysiikan laitoksen raportti TKK-F-B125. 1989. 81 s.


title: Lämpöputki

text: K.T. Feldman Jr., D.L. Noreen. Design of Heat Pipe Cooled Laser Mirrors With an Inverted Meniscus Evaporator Wick. Teoksessa: American Institute of Aeronautics and Astronautics. 1980. 1 s.


title: Lämpöputki

text: Leonard L. Vasiliev. Heat pipes in modern heat exchangers. Teoksessa: Applied Thermal Engineering Vol. 25. Minsk 2003. 20 s.


title: Lämpöputki

text: L.S. Pioro, I.L. Pioro. 1997. Industrial Two-phase Thermosyphons. New York 1997. 288 s.


title: Lämpöputki

text: Narasimhan Susheela, M.Keith Sharp. 2001. Heat Pipe Augmented Passive Solar System for Heating of Buildings. Teoksessa: Journal of Energy Engineering. Vol. 127, April 2001. 19 s.


title: Lämpöputki

text: P.D.Dunn, D.A Reay. 1976. Heat Pipes. Pergamon, Oxford, U.K. 334 s.


title: Lämpöputki

text: Piia Lamberg, Kai Sirén. Termisen energian varastoinnin hyväksikäyttömahdollisuudet rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Teknillisen korkeakoulun LVI-laboratorion raportti B52. Espoo 1997. 96 s.


title: Lämpöputki

text: Piia Lamberg, Reijo Lehtiniemi, Anna-Maria Henell. Numerical and experimental investigation of melting and freezing in phase change material storage. Nokia Research publications. 2002. 26 s.


title: Lämpöputki

text: R.Domanski, A.A. El-Sebail, M.Jaworski. 1994. Cooking During Off-Sunshine Hours Using PCMs as Storage Media. Teoksessa: Energy. Vol. 20, No 7 1995. Great Britain. 10 s.


title: Lämpöputki

text: S.W. Chi. Heat Pipe Theory and Practice. The George Washington University. 1976. 242 s.


title: Lämpöputki

text: Yu.F. Maydanik. 2004. Loop Heat Pipes. Teoksessa: Applied Thermal Engineering Vol. 25. Ekaterinburg. 19 s.


title: Olaus Magni

text: Olaus Magni voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Goslar

text: Goslar on historiallinen kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Se on Goslarin piirikunnan pääkaupunki ja sijaitsee Harz-vuoriston luoteisrinteillä, n. 80 kilometriä Hannoverista. Goslarissa on 50 782 (2015) asukasta. Goslar kuuluu UNESCO:n kulttuuriperintökohteisiin.


title: Goslar

text: Goslarilla on pitkä historia, joka alkaa jo neoliittiselta kaudelta. Henrik I Linnustaja perusti kaupungin virallisesti vuonna 922, kun läheiseltä Rammelsbergin vuorelta löydettiin hopeavarantoja.


title: Goslar

text: Goslarin vaurastuminen herätti myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoiden kiinnostuksen, kun se sai Vapaan valtakunnan kaupungin -arvon. Goslariin rakennettiin 1000-luvulla keisarillinen palatsi, jota etenkin Henrik II Pyhä käytti kesäasuntonaan. Henrik on myös haudattu kaupunkiin.


title: Goslar

text: Goslarin katedraali rakennettiin samaan aikaan kuin palatsikin, mutta siitä on jäänyt jäljelle vain eteinen. Kupoli purettiin vuonna 1820. Muita historiallisia nähtävyyksiä ovat kaupungintalo (1500-luvulta) ja Rammelsbergin historian kaivokset, joissa on nykyään kaivosmuseo.


title: Hannes Trinkl

text: Hannes Trinkl (s. 1. helmikuuta 1968 Steyr, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä.


title: Hannes Trinkl

text: Trinkl on syöksylaskun maailmanmestari vuoden 2001 MM-kisoista ja olympialaisten pronssimitalisti Naganon kisoista. Hän on lisäksi voittanut kuusi (viisi syöksylaskun ja yhden supersuurpujottelun) osakilpailua maailmancupissa. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupin loppupisteissä viidenneksi, vuonna 1994.


title: Hannes Trinkl

text: Hannes Trinkl päätti uransa keväällä 2004.


title: Guernica (maalaus)

text: Guernica () on espanjalaisen taidemaalarin Pablo Picasson kubismia edustava öljymaalaus vuodelta 1937. Samana vuonna tapahtuneesta Guernican pommituksesta innoituksensa saanut työ on yksi hänen tunnetuimpia maalauksiaan. Se on nykyään näytteillä Madridin Museo Reina Sofíassa.


title: Guernica (maalaus)

text: Mustavalkoinen, kooltaan 776 x 349 cm maalaus on Picasson suurin. Se valmistui vuonna 1937 pidettyyn Pariisin maailmannäyttelyyn, jonka jälkeen maalaus kiersi eri puolilla maailmaa päätyen lopulta New Yorkin Museum of Modern Artiin vuonna 1939. Picasson toivomuksesta maalaus palautettiin Espanjaan vasta vuonna 1981, kun kenraali Francisco Francon sotilasdiktatuuri oli päättynyt ja maalle säädetty demokraattinen perustuslaki.


title: Guernica (maalaus)

text: Guernican mukaan tehty gobeliini oli vuosina 1985–2009 näytteillä New Yorkissa YK:n turvallisuusneuvoston istuntosalin sisäänkäynnin yhteydessä. Alun perin vuonna 1955 Yhdysvaltain entiselle varapresidentille Nelson A. Rockefellerille valmistunut gobeliini poikkeaa väritykseltään hieman alkuperäisestä maalauksesta. Nykyään se on nähtävillä San Antonion modernin taiteen museossa.


title: Guernica (maalaus)

text: Guernica kuvaa inhimillistä kärsimystä ja sen aihe on peräisin Espanjan sisällissodan aikana 26. huhtikuuta 1937 tapahtuneesta natsi-Saksan ilmavoimien pommituksesta, joka tuhosi Baskimaassa sijaitsevan Guernican kaupungin lähes kokonaan. Hyökkäyksessä kuoli arviolta 1 700 siviiliä. Guernican pommitus oli siihenastisen sotahistorian suurin ja tuhoisin ilmapommitus.


title: Varfariini

text: Varfariini (kauppanimi Marevan) on laajassa käytössä oleva veren hyytymistä estävä lääke. Suurempina annoksina sitä käytetään rotanmyrkkynä. Se on 1. sukupolven 4-hydroksikumariini-johdannainen. Varfariinia on yleensä kaupallisesti saatavana vesiliukoisena natriumsuolana eli varfariininatriumina (CHNaO). Puhdas varfariini on hajutonta, mautonta, palavaa, väritöntä–valkoista kiteistä jauhetta, joka ei liukene veteen.


title: Varfariini

text: Varfariini syntetisoitiin 1948. Aine otettiin käyttöön 1952 rotanmyrkkynä johon tarkoitukseen sitä käytetään yhä joissain maissa. 1954 varfariini otettiin käyttöön veren hyytymistä estävänä lääkkeenä.


title: Varfariini

text: Varfariinista puhutaan "verenohennuslääkkeenä" vaikkakaan se ei vaikuta mitenkään veren viskositeettiin. Sen ja muiden 4-hydroksikumariinien toiminta perustuu niiden kykyyn keskeyttää sykli, jossa K-vitamiini muuttuu K-vitamiini-epoksidiksi ja takaisin K-vitamiiniksi estämällä VKORC-proteiinin (K-vitamiiniepoksidireduktaasi) toiminnan. Tällöin K-vitamiinin tasot veressä laskevat ja hyytymistekijöiden synteesi häiriintyy kunnes veri ei enää hyydy.


title: Varfariini

text: Varfariinihoidon vaikutus perustuu sen kykyyn estää K-vitamiinin vaikutus hyytymistekijöiden synteesiin maksassa. Varfariini on kahden stereoisomeerin, S- ja R-varfariinin, raseeminen seos. Antikoagulaatiovaikutuksen aiheuttaa pääosin S-varfariini. Varfariini ei vaikuta elimistössä jo oleviin hyytymistekijöihin. Varfariinin veren hyytymistä vähentävä vaikutus alkaa siten vähitellen elimistössä jo olevien hyytymistekijöiden vähitellen eliminoituessa.


title: Varfariini

text: Sopivan aloitusannostuksen määrittämisessä auttaa potilaan farmakogeneettisten ominaisuuksien tunteminen. Varfariinihoidon yksilölliseen vasteeseen vaikuttavat VKORC1- ja CYP2C9-geenien eri variaatiot, jotka ovat selvitettävissä farmakogeneettisellä testillä.


title: Varfariini

text: Varfariinihoidon käyttöaiheita ovat:Halutun hyytymistekijänestovaikutuksen saavuttamiseksi tarvittava annos vaihtelee suuresti ihmisten välillä. Varfariinin aineenvaihduntanopeudessa on todettu yli kymmenkertaisia eroja ihmisten välillä. Tämän vuoksi jokaisen potilaan annostaso täytyy määrittää yksilöllisesti. Käytännössä tämä tapahtuu seuraamalla hyytymistekijäaktiivisuutta mittaavaa INR-arvoa ("international normalized ratio"), joka kuvaa veren hyytymisajan pidentymistä normaalista. Varfariinimyrkytyksen ensisijainen antidootti eli vastamyrkky on K-vitamiini. Uusia hyytymistä estäviä lääkkeitä ovat dabigatraani ja rivaroksabaani, jotka eivät vaadi säännöllistä INR-seurantaa.


title: Varfariini

text: Varfariinista sai vuonna 2009 sairausvakuutuskorvausta noin 2,6 % Suomen väestöstä.


title: Varfariini

text: Seuraavilla aineilla on samanaikaisesti käytettynä todettu varfariiniin voimistava vaikutus: allopurinoli, amiodaroni, amoksisilliini, argatrobaani, asetyylisalisyylihappo, atsapropatsoni, atsitromysiini, A-vitamiini, betsafibraatti, dekstropropoksifeeni, digoksiini, disulfiraami, doksisykliini, erytromysiini, etoposidi, E-vitamiini, fenofibraatti, fenyylibutatsoni, fepratsoni, flukonatsoli, fluorourasiili, flutamidi, fluvastatiini, fluvoksamiini, gatifloksasiini, gemfibrotsiili, grepafloksasiini, ifosfamidi, influenssarokote, interferoni alfa ja beeta, isoniatsidi, itrakonatsoli, kabesitabiini, karboksiuridiini, kefamandoli, kefaleksiini, kefmetatsoli, kefmenoksiimi, kefperatsoni, kefuroksiimi, ketokonatsoli, kinidiini, kiniini, klaritromysiini, klofibraatti, kloraalihydraatti, kodeiini, latamoksefi, leflunomidi, lepirudiini, levofoksasiini, lovastatiini, metolatsoni, metotreksaatti, metronidatsoli, mikonatsoli (myös oraaligeeli), moksalataami, moksifloksasiini, nalidiksiinihappo, norfloksasiini, ofloksasiini, oksifenbutatsoni, omepratsoli, parasetamoli (vaikutus ilmenee 1-2 viikon yhtäjaksoisen käytön jälkeen), proguaniili, propafenoni, propranololi, rofekoksibi, roksitromysiini, selekoksibi, simetidiini, simvastatiini, siprofloksasiini, sulfafenatsoli, sulfafuratsoli, sulfametitsoli, sulfametoksatsoli-trimetopriimi, sulfiinipyratsoni, sulfofenuuri, sulindaakki, (anaboliset ja androgeeniset) steroidihormonit, syklofosfamidi, tamoksifeeni, tegafuuri, tetrasykliini, tolmentiini, tramadoli, trastutsumabi, troglitatsoni, tsafirlukasti, tulehduskipulääkkeet (NSAID) (kuten ibuprofeeni, ketoprofeeni, naprokseeni, diklofenaakki, indometasiini ja piroksikaami), (dekstro)tyroksiini, valproaatti.


title: Varfariini

text: Seuraavilla aineilla on samanaikaisesti käytettynä todettu varfariiniin heikentävä vaikutus: atsatiopriini, (barbituraatit), C-vitamiini, dikloksasilliini, disopyramidi, fenobarbitaali, griseofulviini, karbamatsepiini, kloksasilliini, klooritalidoni, klordiatsepoksidi, merkaptopuriini, mesalatsiini, mitotaani, nafsilliini, nevirapiini, primidoni, rifampisiini, siklosporiini, spironolaktoni, tratsodoni.


title: Varfariini

text: Myös monet runsaasti K-vitamiinia sisältävät vihannekset kuten kaali ja pinaatti heikentävät aineen vaikutusta.


title: Varfariini

text: 4-hydroksikumariinit ovat laajalti käytössä rotanmyrkkyinä. Varfariini on hajutonta ja mautonta ja tehokasta syötteihin sekoitettuna. Jyrsijät palaavat syömään myrkkysyöttiä päivittäin, kunnes kumulatiivinen myrkytys alkaa vaikuttaa (arvioidaan olevan noin 1 mg/kg/päivä kuuden päivän kuluessa). Talkkiin sekoitettuna myrkkyä tarttuu jyrsijän turkkiin ja ihoon josta se eläimen sukiessa joutuu elimistöön. on 50–500 mg/kg. Välittömän myrkytyksen arvo on 100 mg/m (varfariini; useita lajeja).


title: Varfariini

text: Varfariinin käyttö rotanmyrkkynä on vähentynyt tehokkaampien "supervarfariinien", kuten bromadiolonin ja brodifakumin käytön myötä. Toisin kuin varfariini, joka poistuu elimistöstä nopeasti, uudemmat myrkyt kertyvät maksaan ja munuaisiin ja vaikuttavat pitempään.


title: Varfariini

text: Varfariinilla on kiraliakeskus ja 2 enantiomeeriä. Lääkkeet ovat rasemaatteja.


title: Sata muistelmaa Pohjanmaalta

text: Sata muistelmaa Pohjanmaalta ("Hundrade minnen från Österbotten" sekä "Satanen muistelmia Pohjanmaalta") on Sara Wacklinin kirjoittama teos, joka ilmestyi kolmena niteenä vuosina 1844 ja 1845. Teos koostuu nimensä mukaisesti sadasta muistosta, jotka paikantuvat Wacklinin kotikaupunkiin Ouluun.


title: Sata muistelmaa Pohjanmaalta

text: "Muistelmien" tarinat on ryhmitelty neljään osaan: tarinoihin 1700-luvun lopun Oulusta, Suomen sodasta (1808–1809) kertoviin muistoihin, kuvaukseen keisari Aleksanteri I:n matkasta Pohjanmaalle sekä "hajakuviin Oulun palosta vuonna 1822". Kuvaus 1700- ja 1800-lukujen vaihteen Oulusta on aikalaiskuvauksena harvinainen, ja monet kirjailijat ja historioitsijat ovat sittemmin tukeutuneet siihen.


title: Sata muistelmaa Pohjanmaalta

text: Kertomusten henkilöt ovat enimmäkseen pikkukaupunkilaisia porvareita, mutta joukossa on myös tunnettuja kulttuurihenkilöitä ja tarmokkaita naisia, jotka valinnoillaan kyseenalaistavat vallitsevat asenteet. Wacklin havainnollistaa yksittäistapausten kautta laajan yhteiskunnallisen ongelman, naisen oikeudettoman aseman ja sukupuolten välisen eriarvoisuuden.


title: Sata muistelmaa Pohjanmaalta

text: "Vapaa valinta" on "Muistelmien" kertomuksista kenties tunnetuin. Se kertoo, kuinka ”höperö vanha tyttö”, Shaggin Huppa-Leena valitsee ruumiskasasta itselleen sulhasen ja sulattaa tämän saunassa takaisin elävien kirjoihin. Kirjailija Anu Kaipainen lainasi tarinaa romaaniinsa "Arkkienkeli Oulussa 1808–1809" (1967), ja onkin pitkälle Kaipaisen ansiota, että Wacklinin elämäntyö tunnetaan nykyään niin hyvin.


title: Emilio Butragueño

text: Emilio Butragueño Santos (s. 22. heinäkuuta 1963 Madrid, Madridin maakunta, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija.


title: Emilio Butragueño

text: Butragueño edusti Espanjan maajoukkuetta 69 kertaa tehden 26 maalia. Kenties ikimuistoisimmat maalinsa hän teki Tanskaa vastaan MM-lopputurnauksessa Meksikossa 1986, tehden neljä maalia Espanjan 5–1-voittoon päättyneessä ottelussa. Hän edusti Espanjaa myös vuoden 1990 MM-kilpailuissa ja 1988 EM-kilpailuissa.


title: Emilio Butragueño

text: Seuratasolla Butragueño edusti kolmea seuraa, Castillaa (1982–1983), Real Madridia (1983–1995) ja meksikolaista Celayaa (1995–1998). Hän debytoi Real Madridin ykkösjoukkueessa legendaarisen Carlos Santillanan vaihtomiehenä 5.2.1984. Butragueño teki heti 2 maalia ja syötti yhden Cadizia vastaan käydyssä ottelussa.


title: Emilio Butragueño

text: Butragueño tunnettiin lempinimellä El Buitre (). Tästä sai nimensä myös Real Madridissa 1980- ja 1990-luvuilla pelannut niin sanottu Quinta del Buitre (), johon Butragueñon ohella kuuluivat Manolo Sanchís, Rafael Martín Vázquez, Míchel ja Miguel Pardeza. Kaikki viisi olivat seuran omia kasvatteja.


title: Emilio Butragueño

text: Butragueño oli pelaajana maaliahne kärkihyökkääjä, joka yhdessä Hugo Sánchezin kanssa muodosti yhden Euroopan vaarallisimmista kärkipareista 1980- ja 1990-luvuilla pelatessaan Real Madridin valkoisessa asussa. Oli pelatessaan erittäin rakastettu persoona Santiago Bernabéulla, ja peliuransa jälkeen hän on jatkanut työskentelyä Real Madridin organisaatiossa.


title: Emilio Butragueño

text: Castilla


title: Emilio Butragueño

text: Real Madrid


title: Paskalista

text: Paskalista on Radio Helsinki -kanavan ohjelma, jonka teemana on huono musiikki. Ohjelman juontajana on Paska-yhtyeen johtohahmo Ari Peltonen. Paskalistaa esitetään joka perjantai kello neljä iltapäivällä. Kuuntelijoilla on myös mahdollisuus soittaa ohjelmaan ja esittää toiveita.


title: Paskalista

text: Peltosen perustama minivaltio Valtio aikoi pyrkiä vuoden 2007 Euroviisuihin. Viisuihin asti Paskalistassa soitettiin kappaleita, jotka olivat ehdolla Valtion edustuskappaleeksi. Voittajaksi selviytyi Dream Teamerin kappale "Hei Eurooppa".


title: Paskalista

text: Peltosen apurina toimi vuoteen 2007 asti Radio Helsingin silloinen ohjelmapäällikkö Axa Sorjanen, joka esiintyi nimellä DJ Kusipää. Sorjasen lähdön jälkeen Peltosella apurina on toiminut Mikko Knutas, joka pitää Yöstä. Mikko tunnetaan myös nimellä DJ Pösilö.


title: Paskalista

text: Paskalista rankkasi ohjelman historian toivotuimmat biisit joulukuussa 2007, voittajaksi selviytyi Janos Valmusen laulu "Bussipysäkillä".


title: Paskalista

text: Usein ohjelmassa on erilaisia spesiaalilähetyksiä, joissa musiikkiikappalevalinnoissa on jokin teema. Teemoina ovat olleet esimerkiksi Pohjanmaa, Pori, Tampere, homot, miehet, naiset ja euroviisut.


title: Humalanvieras

text: Humalanvieras eli nokkosvieras ("Cuscuta europaea" ssp. "europaea") on luonnonvaraisena Euroopassa ja Aasiassa elävä lehtivihreätön loiskasvi. Sitä tavataan myös Suomesta. Humalanvieras on euroopanvieraan ("Cuscuta europaea") nimialalaji.


title: Humalanvieras

text: Aikaisemmin alalaji luokiteltiin humalanvieraskasveihin, jotka nykyään luetaan kiertokasvien heimoon.


title: Humalanvieras

text: Yksivuotisen humalanvieraan varsi on paksuhko, haarova ja sen väri vaihtelee punaisesta lähes valkoiseen. Saavutettuaan sopivan isäntäkasvin humalanvieras kasvattaa laajoja, jopa 150 cm pitkiä ja takkuisen sotkuisia kasvustoja. Kasvin lehdet ovat hyvin pieniä ja suomumaisia. Kukinto on tiheä, 1–1,5 cm leveä sykerö. Vaatimattomien kukkien väri vaihtelee vaaleanpunaisesta valkoiseen. Humalanvieras kukkii heinä-elokuussa. Kukkien runsaus riippuu isäntäkasvin kunnosta.


title: Humalanvieras

text: Humalanvieras on täysloinen, eli se ottaa kaiken ravintonsa isäntäkasvista. Humalanvieraan siemenen idettyä se kasvattaa sirkkavarren, joka alkaa kasvaessaan. Kasvin turvattua ravinnonsaannin isäntäkasvistaan, sen tyviosa ja sirkkajuuret kuihtuvat pois.


title: Humalanvieras

text: Humalanvieras kasvaa lähes koko Euroopassa pohjoisimpia ja läntisimpiä osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu yhtenäisenä Venäjän kautta Kaukasukselle ja Keski-Aasiaan. Lajia on tavattu laajalta alueelta Aasiaa sekä Afrikasta, Australiasta ja Pohjois-Amerikasta. Suomessa humalanvieras on muinaistulokas. Levinneisyysalue keskittyy seuduille, jotka olivat pysyvästi asuttuina jo keskiajalla. Lajia tavataan Etelä-Suomessa noin Pori-Tampere-Lappeenranta -linjan eteläpuolella sekä Vaasan seudulla.


title: Humalanvieras

text: Suomen etelärannikolla kasvaa humalanvierasta hennompi ja pienikukkaisempi alalaji merenrantavieras ("Cuscuta europaea" ssp. "halophyta").


title: Humalanvieras

text: Humalanvierasta tavataan kulttuuriympäristöissä pihoilla ja pihapiireissä, kyläpientareilla, puronvarsipensaikoissa ja joenvarsiruohostoissa. Humalan ("Humulus lupulus") ollessa tärkeä viljelykasvi humalanvieras oli harmillinen rikka. Nykyään humalanvieras loisii tavallisesti nokkosella ("Urtica dioica"), mutta myös monilla muilla, enimmäkseen monivuotisilla ruohoilla kuten sinimailasella ("Medicago sativa"). Nokkosen yleisyydestä huolimatta humalanvieras on Suomessa harvinaistunut.


title: Kaarle Yksinkertainen

text: Kaarle III (), lisänimeltään Yksinkertainen (suomeksi aiemmin myös Typerä), oli karolingidynastian jäsen ja Ranskan (tai Länsi-Frankian) kuningas vuosina 898–923.


title: Kaarle Yksinkertainen

text: Kaarle oli Ludvig Änkyttäjän poika. Kaarlea estettiin seuraamasta valtaistuimelle velipuoltaan Kaarlomania vuonna 884 ja vuonna 887 nousemasta setänsä Kaarle Paksun seuraajaksi. Sen sijaan Kaarle Paksua seurasi Eudes. Eräät aateliset kruunasivat kuitenkin Kaarle III:n kuninkaaksi 893 ja Odon kuoltua 898 hänestä tuli ainoa kuningas. Kaarle Yksinkertainen päätti viikinkien hävitysretket solmimalla Rollon kanssa vuonna 911 Saint-Clair-sur-Epten sopimuksen, joka antoi normanneille osan myöhempää Normandiaa.


title: Kaarle Yksinkertainen

text: Vuonna 922 aateliset kapinoivat ja Kaarle joutui pakenemaan maasta. Kapinalliset kruunasivat Robert I:n frankkien kuninkaaksi. Lothringenissa maanpaossa ollut Kaarle kokosi armeijan Saksan kuninkaan Henrik I Linnustajan tuella ja marssi takaisin Ranskaan. Seuranneessa Soissonsin taistelussa 15. kesäkuuta 923 kruununtavoittelija Robert I kuoli, mutta Kaarle hävisi. Hän pakeni uudestaan maasta. Yrittäessään palata hänet vangittiin loppuiäkseen ja frankkien kuninkaaksi nousi Burgundin herttua Rudolf.


title: Sollentunan kunta

text: Sollentunan kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Sollentuna.


title: Sollentunan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 52,62 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 70 251 henkeä (31.12.2015).


title: Sollentunan kunta

text: Sollentunan naapurikuntia ovat Täby, Danderyd, Solna, Sundbyberg, Tukholma, Järfälla ja Upplands Väsby.


title: Sollentunan kunta

text: Sollentuna on kasvanut Tukholman ja Uppsalan välisen rautatien varteen.


title: Sollentunan kunta

text: Tuusula on Sollentunan suomalainen ystävyyskunta.


title: Sollentunan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 1,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Sollentunan kunta

text: Sollentunan kuntaa ei ole jaettu tai yhdistetty minkään kunnan kanssa 1950- ja 1970-lukujen kuntauudistuksissa. Se käsittää saman alueen kuin vanha Sollentunan pitäjä, josta muodostettiin maalaiskunta vuonna 1863. Joitakin pieniä rajamuutoksia on toki tehty. Vuonna 1929 perustettiin Norrvikenin taajaväkinen yhdyskunta. Se lakkautettiin vuonna 1944, jolloin koko Sollentunan maalaiskunta muutettiin kauppalaksi. Kauppalasta tuli jälleen kunta vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.


title: Sollentunan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 345 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sollentunan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 11,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 547 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sollentunan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 234 724 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 119 000 kruunua.


title: Sollentunan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Sollentunan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Sollentunan kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 81 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Sollentunan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Koko Sjöbergin taajamassa on 4 310 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Danderydin kuntaan. Koko Täbyn taajamassa on 61 272 asukasta, ja se kuuluu pääosin Täbyn kuntaan, mutta osittain myös Danderydin kuntaan.


title: Sollentunan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Sollentunan kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Rotebro ja Viby ovat sittemmin kasvaneet yhteen Sollentunan taajaman kanssa, joka puolestaan on kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa.


title: Sollentunan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Sollentunan kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Söderby och Hemmingstorp kuuluu osin myös Upplands Väsbyn kuntaan.


title: Sollentunan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Sollentunan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Sollentunan kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sollentunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Sollentunan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Sollentunan piiri.


title: Sollentunan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Sollentunan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Urpo Haapanen

text: Urpo Johannes Haapanen (15. kesäkuuta 1931 Helsinki – 5. helmikuuta 2002 Helsinki) oli suomalaisen äänilevytutkimuksen isä, joka kuoli 70-vuotiaana pitkän sairauden jälkeen. Urpo Haapanen teki varsinaisen päivätyönsä Valtion painatuskeskuksen palveluksessa, mutta nuoruudessa herännyt kiinnostus musiikkiin sai hänet innostumaan diskografiasta, äänilevyjen dokumentoinnista.


title: Urpo Haapanen

text: 1960-luvun alussa Suomessa ei ollut arkistoa, jonka tehtävänä olisi ollut historiallisten äänilevyjen arkistoiminen, eikä kenelläkään ollut selvää käsitystä, millaisia levyjä menneinä vuosikymmeninä oli ilmestynyt. Haapanen ryhtyi omin päin selvittämään asiaa, ja monen vuoden ajan hän vietti käytännöllisesti katsoen kaiken vapaa-aikansa Yleisradion äänilevystössä, kirjastoissa ja levy-yhtiöiden varastoissa. Aineiston kerääminen alkoi vuonna 1964 ja ensimmäinen "Suomalaisten äänilevyjen luettelo" ilmestyi vuonna 1967, ja se kattoi vuosina 1946-66 ilmestyneet levyt.


title: Urpo Haapanen

text: Teoksen julkaisijana oli vasta perustettu Suomen äänitearkisto, jonka perustajajäseniin hän kuului. Arkisto keräsi levyjä ja Haapanen luetteloi ne, mutta usein levyä osattiin etsiä vasta kun Haapanen oli löytänyt sitä koskevan viittauksen jostakin vanhasta lehti-ilmoituksesta. Alkuun päästyään Haapanen julkaisi seuraavaksi luettelon vuosina 1902-1945 ilmestyneistä suomalaisista levyistä (sittemmin alkamisvuosi on jouduttu tarkistamaan) ja innostui sitten toimittamaan säännölliset luettelot edellisenä vuonna ilmestyneistä levyistä.


title: Urpo Haapanen

text:
Vuosittaisten luetteloiden toimittamista hän jatkoi vuoteen 1980 saakka ja kokosi sen jälkeen vielä musiikkikappaleen ja teoksen mukaan järjestetyt aakkoselliset hakemistot koko
suomalaisesta äänilevytuotannosta vuoteen 1982 saakka. Hänen viimeinen julkaisunsa, "Suomalaisten äänilevyjen taiteilijahakemisto 1901-1982", ilmestyi 1990. Tämä viimeinen luettelo sisältää 6400 esittäjää ja levytyksiä löytyy 75 000. Tuottoisin levyttäjä oli Georg Malmsten 846 levytystä. Tämän taiteilijahakemiston kokamiseen kului neljä ja puoli vuotta. Kaikkiaan luetteloita ilmestyi 22 osaa.


title: Urpo Haapanen

text: Monet tutkijat ovat myöhemmin täydentäneet Haapasen aineistoa.


title: Urpo Haapanen

text: Urpo Haapanen keräsi kuitenkin tietonsa aikana, jolloin vanhan polven tuottajat Niilo Saarikko, Martti Piha, Toivo Kärki ja Harry Orvomaa olivat vielä aktiivisesti mukana.


title: Urpo Haapanen

text: Hän sai tuottajien muistikirjoista ja kaatopaikalle menossa olevista varastokorteista paljon tietoa, jota tänään ei enää löytyisi mistään.


title: Urpo Haapanen

text: Vuonna 1981 suomalainen äänitteiden kerääminen ja luettelointi annettiin Helsingin ja Jyväskylän yliopistojen kirjastojen tehtäväksi, ja Haapanen lopetti julkaisujensa toimittamisen.


title: Urpo Haapanen

text:
Pian kävi kuitenkin ilmi, etteivät yliopistot pystyneet samaan.
Yhtenäisiä painettuja hakemistoja uudemmista suomalaisista levyistä ei ole vieläkään olemassa.


title: Urpo Haapanen

text: Tällä hetkellä pidämme itsestään selvänä, että tiedot lähes kaikista suomalaisista äänilevyistä ovat helposti löydettävissä internetistä niin Kansalliskirjaston ylläpitämästä kansallisdiskografia Violasta kuin Suomen äänitearkiston "Suomalaisen musiikin tietokannasta".


title: Urpo Haapanen

text: Huomattava osa tästä tiedosta on peräisin Urpo Haapasen julkaisuista, ja ellei hän olisi aikanaan sitä kerännyt, sitä ei olisi nyt olemassa.


title: Urpo Haapanen

text: Vanhat painetut luettelot ovat nekin edelleen käyttökelpoisia.


title: Urpo Haapanen

text: Monien musiikin alalla työskentelevien ihmisten vakiovastaus vaikeisiin kysymyksiin on "katsotaan Haapasesta".


title: Pariisi–Tours

text: Pariisi–Tours on yhden päivän mittainen pyöräilykilpailu, joka järjestetään lokakuussa. Varsin tasainen reitti kulkee Pariisin laitamilta Tours'iin seuraillen Chevreusen ja Loire'n laaksoja. Reitin korkein kohta on 200 m:n korkeudessa Gault-du-Perchessä. Kilpailu on tullut tunnetuksi kiriajajien suosikkina, koska kilpailu yleensä päättyy joukkokiriin 3 km:n mittaisella Avenue du Grammontilla. Kilpailu kuuluu UCI Europe Touriin ja on kategorialuokitukseltaan 1.HC. Vuosina 2005–2007 se kuului UCI ProTour -sarjaan.


title: Pariisi–Tours

text: Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran amatöörikilpailuna vuonna 1896 ja se on yksi vanhimmista pyöräilykilpailuista. Kilpailun järjestäjänä toimi Paris-Velo-lehti. Seuraavan kerran kilpailun järjesti aikakauslehti l'Auto vuonna 1906 ja siitä lähtien se on järjestetty vuosittain. l'Auto muutti kilpailun ammattilaisille tarkoitetuksi. Nykyään kilpailun järjestäjänä toimii Amaury Sport Organisation, joka vastaa myös Ranskan ympäriajon järjestämisestä.


title: Pariisi–Tours

text: Kilpailun reitti on muuttunut useasti vuosien saatossa kilpailun kokonaismatkan kuitenkin säilyessä noin 250 km. Varsin aikaisessa vaiheessa kilpailun lähtö siirrettiin pois Pariisista, ensin Versailles'hin ja myöhemmin nykyisen paikkaansa Saint Arnould en Yvelinesiin. Vuosina 1919–1926 kilpailun reitissä tapahtui suuria muutoksia, joiden tavoitteena oli tehdä kilpailun lopusta vaativampi. Reittiin lisättiin mutka Chinon kaupunkiin, minkä myötä Toursia lähestyttiin mäkisempää maastoa pitkin ja samalla kilpailun kokonaismitta kasvoi 342 kilometriin. Tästä huolimatta kiriajajat jatkoivat kilpailun dominointia ja vuonna 1959 järjestäjät päättivät lisätä loppuun kolme kierrosta, joiden aikana noustiin Aloutte-mäen päälle. Tämäkään ei kuitenkaan auttanut ja vuonna 1965 muutosta yritettiin jälleen. Tällä kertaa kiellettiin ulkopuolisten vaihtajien käyttö ja ajajat pakotettiin käyttämään vain kahta eri vaihdetta. Kilpailun voitti alankomaalainen, ensimmäistä vuottaan kilpaillut Gerben Karstens, joka oli valinnut käyttöönsä välitykset 53×16 ja 53×15. Karstensin keskinopeus 246 km reitillä oli 45,029 km/h, mikä tuohon aikaan oli kilpailun ennätys. Vaihteiden käytön rajoittaminen huomattiin kuitenkin varsin pian toimimattomaksi ratkaisuksi sillä vuoden 1966 kilpailu päättyi lähes vastaavanlaiseen massakiriin kuin vuonna 1964, joten vaihteiden rajoituksista luovuttiin, eikä niitä ole käytetty vuoden 1966 jälkeen.


title: Pariisi–Tours

text: Vuosina 1974–1987 reittiin tehtiin jälleen merkittäviä muutoksia, kun kilpailu ajettiin jopa päinvastaiseen suuntaan eli Toursista Pariisiin ja reittiä muutettiin muutenkin vuosittain. Tuohon aikaan kilpailu tunnettiin välillä nimellä Grand Prix d'Automne ja välillä se oli nimetty lähtö- ja maalipaikkoina toimineiden kaupunkien mukaan. Monien mielestä kilpailu menetti luonnettaan näiden vuosien aikana, jolloin kilpailu ajettiin välillä Toursista Versailles'hin (1974–1975), Bloista Chaville'en (1976–1977 ja 1979–1984) Bloista Autodrome de Montiéryyn (1978) ja Créteil'stä Chavilleen (1985–1987). Vuonna 1988 kilpailu ajettiin alkuperäistä reittiä päinvastaiseen suuntaan. Tuulella on merkittävä vaikutus kilpailussa ja erityisesti lounaanpuoleinen tuuli tekee kilpailusta raskaan. Vuonna 1988 Peter Pieters voitti vastatuuleen ajetun kilpailun vain 34 km/h keskinopeudella, joka oli hitain kilpailun historiassa 57 vuoteen. Toisaalta vuonna 2003 Erik Zabel voitti myötätuuleen ajetun kilpailun 47,550 km/h keskinopeudella, mistä hän sai "Ruban Jaune" eli "Keltaisen nauhan", joka annetaan korkeimmasta keskinopeudesta pyöräilyn klassikkokilpailussa.


title: Jacobus Petri Röd

text: Jacobus Petri Röd (lat. "de Rodhe") oli Suomen ensimmäinen tunnettu matemaatikko ja tähtitieteilijä, sekä lisäksi Lohjan kirkkoherra ja Turun tuomiokapitulin kaniikki. Hänet mainitaan asiakirjoissa 1414–1432.


title: Jacobus Petri Röd

text: Jacobus Petri Röd oli suomalaissyntyinen oppinut, jonka taustasta tiedetään kovin vähän. Suomessa esiintyy myös muita Röd-nimisiä henkilöitä, ja oletettavasti he ovat samaa sukua. Eräs Nils Magnusson Röd (mainitaan 1438), asemies Piikkiön Rödilästä, oli naimisissa Elin Ervastdotterin kanssa, joka oli Turun piispa Olavi Maununpojan nuorempi sisarpuoli.


title: Jacobus Petri Röd

text: Jacobus Petri Röd oli ylioppilas Leipzigin yliopistossa 1414, Pariisin yliopistossa 1417, baccalaureus 1418 ja sai opetuslisenssin, lopuksi maisteri 1419.


title: Jacobus Petri Röd

text: Röd oli Pariisin yliopiston englantilais-saksalaisen kansakunnan prokuraattori 1425–1426, 1427, rahastonhoitaja 1426–1427, regenttimaisteri 1427–1428. Lisäksi Röd oli Pariisissa opiskelevien suomalaisten suosiman Linköpingin hiippakunnan asuntolan esimies.


title: Jacobus Petri Röd

text: Suomeen palattuaan hän toimi Lohjan kirkkoherrana ja Turun tuomiokapitulin kaniikkina 1432.


title: Jacobus Petri Röd

text: Röd opetti yliopistossa matematiikkaa ja tähtitiedettä sekä vaikutti englantilais-saksalaisen kansakunnan luottamustoimissa. Hän johti Pariisin yliopistossa 1420-luvulla opiskellutta suomalaisryhmää, jonka tunnetuin jäsen oli yliopiston rehtoriksi ylennyt, myöhempi Turun piispa Olavi Maununpoika.


title: Jacobus Petri Röd

text: Röd luennoi "karmeliittojen koulussa päivällisen jälkeen" matematiikan kurssiin kuuluvaa planeettateoriaa. Hänen tekstinään oli todennäköisesti Campanus Novaralaisen 1200-luvun puolivälissä kirjoittama ja useina käsikirjoituksina levinnyt ensimmäinen latinankielinen yksityiskohtainen ptolemaiolaisen järjestelmän esitys, joka antaa perustiedot taivaankappaleitten koosta ja liikkeistä sekä niiden mittaamisesta.


title: Jacobus Petri Röd

text: Ei ole tiedossa, kuinka kauan hän piti luentojaan.


title: Litokaira

text: Litokaira on Oulun ja Lapin läänien raja-alueella Iin, Ranuan ja Pudasjärven kuntien alueella sijaitseva Natura-alue. Sen kokonaispinta-ala on 30 382 hehtaaria, josta 29 482 hehtaaria on maa-alueita ja loput 900 hehtaaria vesistöjä. Alue muodostuu vuonna 1988 perustetusta Lapiosuon–Ison Äijönsuon soidensuojelualueesta, Puolakkavaaran harjujensuojelualueesta ja Karhusaaren aarnialueesta sekä muista suojelullisesti arvokkaista kohteista. Tyypiltään Litokaira edustaa Pohjanmaan aapasuoluontoa, ja se on koko Euroopan suurin luonnontilassa säilynyt napapiirin eteläpuolinen suometsäerämaa.


title: Litokaira

text: Alueella elää karhuja, susia ja monia uhanalaisia lintuja kuten ampuhaukka, .


title: Hajuhermo

text: Hajuhermo (lat. "nervus olfactorius") on ensimmäinen aivohermo ja se tuo hajuaistimuksia nenästä. Hajuhermo koostuu paristakymmenestä hermosyykimpusta, jotka kulkevat nenän hajualueelta seulaluun reikien läpi isoaivojen hajukäämiin (lat. "bulbus olfactorius").


title: Luettelo sarjamurhaajista

text: Tämä on luettelo tunnetuista sarjamurhaajista syntymävuoden mukaan.


title: Richard Brautigan

text: Richard Brautigan (30. tammikuuta 1935 Tacoma, Washington – 14. syyskuuta 1984 Montana) oli yhdysvaltalainen hippiliikkeestä innoittunut runoilija-kirjailija. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "Taimenenkalastus Amerikassa" ("Trout Fishing in America", 1967) ja "Melonin mehu" ("In Watermelon Sugar", 1968), joka on psykedeelinen tarina vapaan rakkauden kommuunista erikoisessa ”vesimelonikaupungissa”. Brautigan ampui itsensä 49-vuotiaana.


title: Richard Brautigan

text: Brautigan muutti kotiosavaltiostaan Washingtonista San Franciscoon 1950-luvun puolivälissä. Siellä hän tapasi Allen Ginsbergin ja Lawrence Ferlinghettin, ja hänestä tuli melko aktiivinen beat-runoilijaryhmän jäsen. Hänen kolme tärkeintä teostaan – "A Confederate General from Big Sur, Trout Fishingin America" ja "In Watermelon Sugar" – syntyivät 1960-luvun loppupuolella.


title: Richard Brautigan

text: Brautiganin pääteoksesta "Trout Fishing in America" (1967) tuli suosittu yliopisto-opiskelijoiden keskuudessa, ja sen pokkariversiota myytiin pari miljoonaa kappaletta. Kirjalla ei ole juuri mitään tekemistä taimenenkalastuksen kanssa, ja se on petollisen helppoa luettavaa: jokaisella sivulla on itsenäinen kertomus, jolloin kirjaa voi lukea melkein missä järjestyksessä vain. Brautiganin sanotaankin tehneen kirjallisuudelle saman mitä Grateful Dead -yhtye teki musiikille: molemmista on helppo nauttia huumeiden vaikutuksen alaisena.


title: Richard Brautigan

text: Brautiganista tuli yksi ajan kulttihahmoista Kurt Vonnegutin ja Tom Robbinsin ohella, mutta hänen suosionsa ei kestänyt yhtä kauan kuin heidän. Brautigan kuitenkin julkaisi yhteensä kymmenen romaania, 12 runokokoelmaa, novellikokoelmaa 1980-luvun puoleenväliin kestäneen elämänsä aikana. Hän alkoholisoitui, kärsi masennuksesta ja vetäytyi jo 1970-luvun alussa erakoksi Montanan osavaltioon. Hänet löydettiin lokakuussa 1984 ilmeisesti aseella itsemurhan tehneenä.


title: Richard Brautigan

text: Vuonna 1979 perustettu folkrockyhtye sai Brautiganin kunniaksi nimen "Trout Fishing in America", ja hänen muistolleen omistettiin Illinois’ssa vuonna 1990 perustettu kirjallinen aikakauslehti "Kumquat Meringue".


title: Omya

text: Omya Group on maailmanlaajuisesti merkittävä kaivoskonglomeraatti, jonka päätoimintoja ovat kalkkikiven ja talkin louhinta ja jatkojalostus. Pääosan tuotteesta käyttää paperiteollisuus, mutta osa menee muun muassa liimojen, maalien ja muovien sekä lannoitteiden tuotantoon.


title: Omya

text: Yhtiön perustivat sveitsiläiset Gottfried Plüss ja Emma Staufer vuonna 1884.


title: Omya

text: Omyalla on tytäryhtiöitä ympäri maailman. Aikasemmin yhtö omisti talkkia tuottavan Mondo Minerals Oy:n, mutta myi sen pois vuonna 2007. Omyalla on kuitenkin edelleen toimintaa Suomessa, sillä nimittäin on kalkintuotantolaitos Förbyssä. Samassa yhteydessä on myös kalkkikaivos, mutta se ei ole Omyan vaan Karl Forsström AB:n omistuksessa.


title: Mondo Minerals

text: Mondo Minerals on talkkiin erikoistunut kaivosyhtiö. Se on perustettu vuonna 1967 nimellä Suomen Talkki Oy, lisäksi yhtiö tunnettiin aikanaan myös nimellä Finnminerals Oy. Yhtiön omistaa Advent International, aikaisempia omistajia ovat olleet HG Capital ja Omya. Mondo Minerals on maailman toiseksi suurin talkin tuottaja Rio Tinton jälkeen.


title: Mondo Minerals

text: Mondo Mineralsilla on talkkilouhoksia Sotkamossa ja Polvijärvellä sekä toimintaa myös Alankomaissa ja Saksassa.


title: Mondo Minerals

text: Mondon kaivokset Paltamon Mieslahdessa ja läheisessä Kajaanin puolella sijaitsevassa Jormuan kylässä ovat herättäneet myös kritiikkiä vakinaisten ja kesäasukkaiden mielissä.


title: Jasna Gora

text: Jasna Gora on katolinen luostari eteläisessä Puolassa Częstochowan kaupungin lähellä. Jasna Goran luostari on yksi katolisen maailman tunnetuimpia pyhiinvaelluskohteita. 1300-luvulla perustetun luostarin maalaus, Musta madonna eli Pyhä madonna, on katolisessa kulttuurissa monien tarinoiden ja pelastuskertomusten lähde.


title: Rusovuohenkuusama

text: Rusovuohenkuusama ("Diervilla sessilifolia") on noin metrin korkuinen pensas, joka menestyy Etelä- ja Keski-Suomessa. Nimensä se on saanut siitä, että lehdet ovat nuorina punertavat. Lisäksi syysväri on näyttävän punainen. Kukat ovat pienet ja valkoiset, ja koristearvo onkin tuuheassa lehdistössä.


title: Rusovuohenkuusama

text: Rusovuohenkuusama soveltuu tiheän kasvutapansa ja tuuhean lehdistönsä ansiosta peitto- ja verhopensaaksi, sekä puiden juurelle. Se varjostaa maanpinnan niin tehokkaasti, että rikkakasvit pysyvät hyvin loitolla.


title: Rusovuohenkuusama

text: Rusovuohenkuusama, samoin kuin esimerkiksi sukulaisensa keltavuohenkuusama ("Diervilla lonicera") viihtyy sekä auringossa että varjossa, mutta parhaiten puolivarjossa. Tavallinen, läpäisevä puutarhamaa sopii parhaiten, sillä seisova vesi ei tee hyvää juurille.


title: Ettan

text: Ettan () on yksi vanhimmista ruotsalaisista nuuskamerkeistä, jota saa irto- ja annosnuuskana. Ettan on yksi Swedish Matchin tavaramerkeistä.


title: Ettan

text: Ettanin historia alkaa vuodesta 1821, jolloin liikemies Fredrik Ljunglöf aloitti nuuskan valmistamisen omalla nimellään Tukholmassa. Alun perin Ettan-nimi () on johdettu tehtaan valmistamasta "Ljunglöfs N:o 1" -nuuskasta, jonka valmistus alkoi vuonna 1822. Ruotsin nuuskanvalmistajilla oli 1800-luvulla käytännössä kaikilla tapana myydä nuuskaa sen laatumerkin mukaisesti joko numerona 1, 2 tai 3. Puhekielessä Ljunglöfs N:o 1:sta alettiinkin puhua "ettanina".


title: Antti Raivio

text: Antti Raivio (s. 12. marraskuuta 1962 Espoo) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja sekä näytelmäkirjailija ja dramaturgi. Raivio opiskeli Teatterikorkeakoulussa Jouko Turkan oppilaana. Suuren yleisön tietoon hän tuli erityisesti Yle TV1-kanavan sketsisarjasta Hymyhuulet, jota esitettiin vuosina 1987–1988. Vuonna 1990 hän perusti muiden helsinkiläisten freelance-taiteilijoiden kanssa Q-teatterin, joka toimii nykyään Tunturikadulla Töölössä.