title: Läskelän rautatie

text: Yhtiö maksoi valtiolle tietyn korvauksen jokaisesta päivästä jonka VR:n vaunu oli LR:n lavetilla, mutta siirtokuormauskulujen poisjäänti teki tästäkin edullisemman vaihtoehdon.


title: Läskelän rautatie

text: Rata jäi vuonna 1940 rajan taakse, ja kun jatkosodan aikana päästiin takaisin, oli jäljellä vain osa ratalinjasta ja molemmat kotimaiset veturit; Dickson oli viety välirauhan aikana pois. Rata saatiin vuonna 1943 kuntoon ja liikenne alkoi taas kahdella veturilla ja kuudella tavaravaunulla kolmen virkailijan voimin. Liikenne oli tavarankuljetusta; matkustajaliikennettä ei – satunnaisia armeijan lomalaiskuljetuksia lukuun ottamatta – enää ollut.


title: Läskelän rautatie

text: Rata jouduttiin hylkäämään vuonna 1944 sotaonnen käännyttyä, ja Päämajan käskystä se jätettiin ehjänä venäläisille, jotka liikennöivät sitä kapearaiteisena aina 1970-luvulle, jolloin se levennettiin. Radalla käytettiin sen venäläisaikoina PT-4- ja Move2-vetureita. Julkista liikennettä ei enää aloitettu, vaan liikenne oli – ja on edelleen – yksinomaan tavaraliikennettä.


title: Läskelän rautatie

text: Radalle jääneitä kahta ajokuntoista veturia ja vaunuja ei otettu huomioon varsinaisissa sotakorvauksissa, mutta kylläkin hyvityksenä sellaisesta suomalaisille jätetystä sotasaaliskalustosta - mm. panssarivaunuista - jota ei haluttukaan palautettavan.


title: Läskelän rautatie

text: Levennetty rata oli kauan teollisuuskäytössä. Neuvostoliiton hajottua sen toiminta hiipui; nykyään rata on käytännössä hylätty ja lähes umpeen kasvanut. Kalustosta ei ole tietoa.


title: Seikun sahan kapearaiteinen rautatie

text: Seikun sahan kapearaiteinen rautatie oli porilaisen Seikun sahalaitoksen oma, laajimmillaan 15 km laajuinen kapearaiteisten ratojen verkko. Tämän radan erikoisuus oli se, että se paikoitellen oli kolmikiskorakenteinen eli samalla radalla saattoi liikennöidä sekä leveä- että kapearaiteisia junia.


title: Seikun sahan kapearaiteinen rautatie

text: Tehtaalla oli viisikin omaa kapearaideveturia ja yksi leveäraideveturi. Yksi kapearaidevetureista oli englantilaisperäinen numero 3, Planet (F C Hibbert, 0-4-0dm).


title: Seikun sahan kapearaiteinen rautatie

text: Nykyisin radalla on yksi Move250B (Valmet 201/1982, 0-4-0dh), joka on VR:lle toimitetun Tve4 –veturimallin alustalle, korille ja pyörästölle rakennettu, hiukan tehokkaammalla koneella varustettu teollisuusveturi.


title: Seikun sahan kapearaiteinen rautatie

text: Aiemmin palvellut Move 51h, (510/1953, 0-6-0dh), ”Murinamylly”, lahjoitettiin Haapamäen Museoveturiyhdistykselle ja ajoi Porista Haapamäelle omin konein – herättäen matkalla junasuorittajissa suurta kummastusta:


title: Seikun sahan kapearaiteinen rautatie

text: Mikään laitoksen vetureista ei kelvannut sotakorvauksena ja kapearaideliikenne loppui vuonna 1962. Viimeistä junaa ajoi veturi numero 3.


title: Seikun sahan kapearaiteinen rautatie

text: Laitokseen liittyi Kokemäenjoen toisella rannalla sijaitseva Isonsannan saha, jolla oli omaa kapearaideverkkoa 12,3 km. Sahat yhdisti joen poikki kulkenut kapearaiteinen junalautta.


title: Myrsky (vuoden 2008 elokuva)

text: Myrsky on 15. elokuuta 2008 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, joka kertoo kaukasianpaimenkoira Myrskyn tarinan. Elokuva sijoittuu vuosiin 1989–1990. Elokuvan on ohjannut Kaisa Rastimo, ja sen ovat käsikirjoittaneet Rastimo ja tuottaja Marko Rauhala.


title: Myrsky (vuoden 2008 elokuva)

text: Kolme näyttelijää elokuvan pääosiin haettiin koekuvauksien kautta, joihin osallistui 2 000 hakijaa. Elokuvan pääosissa ovat yhdeksänvuotias Ronja Arvilommi, 15-vuotias Sara Tammela, 18-vuotias Antti Väre sekä Laura Malmivaara ja Janne Virtanen. Lisäksi elokuvassa esiintyy sivurooleissa joukko suomalaisia eturivin näyttelijöitä, kuten Outi Mäenpää, Ville Virtanen, Mikko Kivinen ja Kristiina Elstelä.


title: Myrsky (vuoden 2008 elokuva)

text: Eläinten koulutuksesta vastasi Tuire Kaimio. Myrskyn roolia varten koulutettiin 70 kaukasianpaimenkoiraa.


title: Myrsky (vuoden 2008 elokuva)

text: "Myrskyn" katsojamäärä oli Suomen elokuvateattereissa 106 330. Elokuva julkaistiin DVD:llä 8. joulukuuta 2008. Sen myynti ylitti kultarajan (25 000) vielä saman kuun aikana.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Virkkalan–Ojamon rautatie oli Lohjan Kalkkitehdas Oy:n omistama, Virkkalan tehtaita ja Ojamon kalkkikivikaivosta yhdistänyt raideleveydeltään 1 000 mm:n kapearaiteinen rautatie, jota käytettiin etupäässä louheen ja tarvikkeiden kuljetuksiin. Lisäksi rautatiellä ajoi päivittäinen työläisjunapari. Rata rakennettiin vuonna 1925, ja sillä liikennöitiin aina vuoteen 1970 saakka.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Kolmosveturin viimeinen käyttötarkakastus tehtiin 17.9.1965


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Radalla oli kolme höyryveturia: Henschel–höyryveturi "Ykkönen" (19687/1923 0-6 –0WT), Orenstein & Koppel -veturi "Kakkonen" (10942/1924, 0-4-0T) ja höyryveturi Krauss 7558/1918, 0-8-0T, sekä kaksi dieselveturia: nelonen, Jung L50, 12022/1955, 0-4-4-0dh ja Viitonen, Jung L40 13950/1966, 0-4-4-0dh joiden erikoisuus oli keskellä olleeseen ohjaamoon nivelöity runko, ns. krokotiili-rakenne, joka mahdollistaa normaalia jyrkemmissä kaarteissa, nousuissa ja laskuissa ajon.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Dieselvetureista vanhempi numero 4, Jung L50, rakennettiin vuonna 1955 Saksassa alun perin tilaustyönä brasilialaiselle MassFerg–yhtiölle, mutta sen valmistuessa vastaanottajamaassa olikin taas kerran ollut vallankumous eikä alkuperäisestä tilaajasta saati maksajasta ollut enää sitten tietoakaan, joten veturi myytiin muutaman vuoden seisottuaan sopuhinnalla ensimmäiselle kiinnostuneelle eli Lohjan Kalkille. Se osoittautuikin niin hyväksi, että vuonna 1966 Lohjan Kalkkitehdas tilasi toisen, samantyyppisen mutta hiukan pienemmän dieselveturin samalta yhtiöltä.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Nämä veturit ovat Euroopan ainoat lajissaan, muut vastaavalla rakenteella ovat sähkövetureita. Radan vaunuihin kuului kaksi isoa ja yksi pieni matkustajavaunu työläiskuljetuksia varten, muut vaunut olivat etupäässä louheen kuljetukseen käytettyjä 1960-luvulla uusittuja kaatokippivaunuja sekä muutamia avotavaravaunuja.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Mikään radan kalustosta ei kelvannut sotakorvauksiksi.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Lisäksi tehdasalueella oli jonkin verran 600 mm raiteita, joilla liikennöi yksi omatekoinen moottoriveturi ja yksi sähköveturi. Tarkemmat tiedot puuttuvat.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Virkkalan – Ojamon rautatien liikenne lopetettiin vuonna 1970, viisi vuotta Ojamon kaivoksen sulkemisen jälkeen.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Suurin osa radan kalustosta, muun muassa alle kymmenvuotiaat kaatokippivaunut, meni romuksi. Toista uudehkoa Jung-dieselveturia kaupiteltiin vuosikausien ajan eri lehdissä, kunnes lopulta se ostettiin Sveitsiin.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Ojamon kaivos suljettiin kannattamattomana vuonna 1965. Koneet ja varusteet purettiin pois ja itse louhoksen annettiin täyttyä vedellä, koska tunnelithan ulottuvat pitkälle Lohjanjärven alle ja kaivosta jouduttiin muutenkin pitämään tyhjänä vedestä raskaiden pumppujen avulla. Vanha pumppuhuone revittiin auki ja jäännökset saivat jäädä paikalleen, koska todettiin, että ne olivat liian huonokuntoisia enää hyödynnettäviksi, vain koneet ja putkistot vietiin pois. Pumppuhuoneen rauniot ovat yhä jäljellä alle kymmenen metrin syvyydessä. Nykyään kaivoksessa koulutetaan sukeltajia ja meripelastajia.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Rata purettiin pois vuonna 1971, osa sen pohjasta on kevytliikenneväylänä. Tehdasalueen radat hävisivät jossain välissä kaikessa hiljaisuudessa, ilmeisesti ne purettiin 1000 mm tehdasratapihaa revittäessä.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Henschel -höyryveturi Ykkönen (19687/1923 0-6 –0WT) ja Orenstein & Koppel -veturi Kakkonen (10942/1924, 0-4-0T) sekä lähes kaikki vaunut sekä kiskotus vaihteineen myytiin romuttajalle.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Kolmoshöyryveturi (Krauss 7558/1918, 0-8-0T) ja ”saunavaunu” eli etupäässä tarkastusmatkoilla liikkuneiden johtajien käyttöön varattu pienin matkustajavaunuista, jotka alun perin sijoitettiin tehtaiden portille muistomerkiksi ovat Haapamäellä ja kaksi muuta romuttajalta ostettua matkustajavaunua odottaa kunnostusta Jokioisten Museorautatien Humppilan varikkohallissa.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Krokotiili-dieselveturit ovat töissä Sveitsissä: veturi n:o 5 (Jung L40 13950/1966), 0-4-4-0dh, myöhemmin vuosina 1972 - 1976 Honkataipaleen tukkiradan veturi myytiin ensin Saalasti Oy:lle, jolta se meni Kymin Oy:lle, joka puolestaan, tukkiliikenteen loppumisen varmistuttua, myi sen vuonna 1982 Sveitsiin Furka-Oberalp –radalle, jossa on edelleen käytössä vaihtoveturina.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Myös sen sisarveturi, entinen Virkkala - Ojamo radan n:o 4, hiukan isompi Jung L50, 12022/1955, 0-4-4-0dh, on Sveitsissä Luzern-Stans-Engelberg -radalla vaihtoveturina.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Molemmat ovat edelleen kitkavetureita eli niihin ei asennettu Sveitsissä tavallista hammasratalaitteistoa.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Suomeen jäänyt radan kalusto eli Krauss-veturi ja kaikki kolme matkustajavaunua ovat Jokioisten Museorautatien omaisuutta, tosin veturi ja ns. saunavaunu oli pitkään deponoitu kunnossapitoehdoin Haapamäen höyryveturipuistoon.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Veturi ja vaunu siirrettiin vuonna -16 Humppilan varikkohalliin koska veturista oli saatu ostotarjous Saksasta.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Tämän vm. veturin erikoisuus on se, että se tuotiin maahan käytettynä: sen kerrotaan olleen alun perin panssaroitu sotilaskäyttöön, ja tieto siitä, riisuttiinko panssarointi vasta Suomessa vai vielä Saksassa ennen myyntiä, on epävarma ja ristiriitainen.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Veturi ei ole enää alkuperäisessä asussaan: sen kattila, hiekka/höyrykupu ja savupiippu ovat Lokomon 50-luvulla uusimia. Samoin alun perin nokikaapin oikeassa kyljessä ollut Latowsky-soittokello on siirretty savupiipun taakse.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Veturin keulalla olleet kaivosliikennettä varten asennetut lisäpainot on poistettu ja PT-4 -veturin tyyppinen halkoturbiini vaihdettiin hiilipiipuksi muistomerkiksi siirron jälkeen, koska halkopiippu oli jo täysin hajalle ruostunut.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Pitkällisiksi venyneiden neuvottelujen jälkeen kolmosveturi myytiin Jokioisten Museorautatien yleiskokouksen 5.11.2016 tekemällä päätöksellä saksalaiselle Selfkantbahn -rautatielle Aachenin lähelle.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Veturi siirrettiin ulos Humppilan varikkohallista 20.11.2016 ja seuraavana päivänä se lähti lavetilla kohti Saksaa.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Kuljetuksessa oli omat vaikeutensa mutta lopulta se saatiin loppuun.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Veturin kunnostus aloitettiin 7.1.2017 Veendamissa, Hollannissa, koska Selfkantbahnin tallien ovet vaativat korotusta tätä veturia varten.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Nykyisen omistajan mukaan kunnostus valmisytunee vuosien 2020 - 21 paikkeilla.


title: Virkkalan–Ojamon rautatie

text: Veturin tulevaa käyttöä on alustavasti kuvailtu monipuoliseksi ja kattavaksi.


title: Tarmo Koivuranta

text: Tarmo Koivuranta (s. 3. huhtikuuta 1980 Kolari) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa Tornion Palloa. Hänen pelipaikkansa on puolustavana keskikenttäpelaaja.


title: Tarmo Koivuranta

text: Aikaisemmin Kontio-Veljiä, Ratanoita, Kuopion Palloseuraa, Valkeakosken Hakaa, Atlantista, Tornion Palloa, AC Oulua ja KPV:tä edustanut Koivuranta on pelannut Veikkausliigassa 79 ottelua, antanut kymmenen maalisyöttöä ja tehnyt yhden maalin. Hän on pelannut Ykkösessä yli sata peliä ja tehnyt niissä 17 maalia. Poikien maaotteluita hänellä on tilillään 14 kappaletta ja nuorten maaotteluita 5 kappaletta. Koivuranta on opiskellut pelaamisen ohessa kauppatieteiden maisteriksi Itä-Suomen yliopistossa.


title: Tarmo Koivuranta

text: Torniossa pelatessaan kauden 2004 lopulla hän loukkaantui niin, että kausi 2005 meni kuntoutuessa leikkauksesta. Koivuranta tunnetaan taitavana erikoistilanteiden antajana ja vahvana joukkuepelaajana, joka antaa kaikkensa illasta toiseen. AC Oulun kannattajaryhmä Sinitähdet valitsi Koivurannan Veikkausliigakaudella 2007 vuoden taistelijaksi. Hän on voittanut FC Hakan paidassa hopeaa veikkausliigakaudella 2003 ja Pronssia veikkausliigakaudella 2002.Lisäksi palkintokaapista löytyy Suomen cupin voitto vuodelta 2002 FC Hakan riveistä.


title: Tarmo Koivuranta

text: Tarmo Koivuranta siirtyi kaudeksi 2011 kotiseudulleen Joensuuhun JIPPOn riveihin, jossa hän teki jatkosopimuksen kausille 2012-2013. Sen jälkeen Koivuranta pelasi Kakkosta AC Kajaanissa kauden 2014 ja TP-47:ssä kauden 2015.


title: Tarmo Koivuranta

text: Aktiiviuransa jälkeen Koivuranta siirtyi pelaajauransa jälkeen siviilitöiden ohella valmennustehtäviin Tornion Pallo -47:n junioreihin. Hän on suorittanut UEFA B-valmentajatutkinnon valmennustehtävien hoitamiseksi.


title: Kaj Bärlund

text: Kaj-Ole Johannes Bärlund (s. 9. marraskuuta 1945 Porvoo) on suomalainen poliitikko (sd). Hän oli ympäristöministeri vuosina 1987–1991 Harri Holkerin sinipunahallituksessa ja kansanedustajana 1979–1990. Koulutukseltaan hän on kauppatieteiden maisteri.


title: Kaj Bärlund

text: Bärlund ajoi 1970- ja 1980-luvuilla vakuutuslaitosten ja liikepankkien saattamista yhteiskunnan haltuun. Hänen johdollaan eduskunnassa tehtiin vuosina 1979 ja 1985 kaksi liikepankkien sosialisointiin liittynyttä lakialoitetta. Aloitteet eivät kuitenkaan johtaneet mihinkään.


title: Kaj Bärlund

text: Tsernobylin ja Sosnovi Borin tilanteiden jälkimainingeissa Bärlund ehdotti lähialueyhteistyötä, niin että Suomi alkoi osallistua lähialueiden ydinvoimaloiden parantamiseen.


title: Kaj Bärlund

text: Bärlund on vaikuttanut pitkään kotikaupunkinsa Porvoon kunnallispolitiikassa. Hän haki Porvoon kaupunginjohtajaksi vuonna 2005, mutta ei tullut valituksi.


title: Kaj Bärlund

text: Bärlund on naimisissa ja hänellä on kaksi aikuista lasta.


title: Kaj Bärlund

text: Bärlundille myönnettiin ministerin arvonimi toukokuussa 2014.


title: Lars Frederiksen

text: Lars Erik Frederiksen (s. 30. elokuuta 1971 Campbell, Kalifornia) on Rancidin kitaristilaulaja. Hän on myös Lars Frederiksen and The Bastards ja Old Firm Casuals bändien laulajana ja johtohahmona. Hän liittyi Rancidiin vuonna 1993, kun bändi etsi toista kitaristia. Ensimmäinen levy tällä kokoonpanolla oli Let's Go. Frederiksen on edelleen bändissä.


title: Juha Riippa

text: Juha Riippa (s. 12. syyskuuta 1968 Kokkola) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Puolustuksessa ja keskikentällä pelannut Riippa voitti Suomen mestaruuden vuonna 1996 FC Jazzin joukkueessa.


title: Juha Riippa

text: Riippa edusti suurimman osan urastaan porilaista FC Jazzia, jossa hän toimi myös kapteenina. FC Jazz voitti Riipan aikana kaksi Suomen mestaruutta, mutta kaudella 1993 Riippa ei pelannut loukkantumisen vuoksi yhtään ottelua. Jazzin lisäksi Riippa edusti Suomessa Tampereen Ilvestä, Kokkolan Pallo-Veikkoja, ja Helsingin Jalkapalloklubia. Skotlantilaisessa Hibernianissa hän kävi pelaamassa yhden ottelun kaudella 1996–1997.


title: Juha Riippa

text: Suomen maajoukkueessa Juha Riippa pelasi yhden maaottelun. Poikien ja nuorten maajoukkueissa otteluita kertyi 27.


title: Juha Riippa

text: Riippa on toiminut Jalkapallon Pelaajayhdistyksen perustamassa Suomen urheilijoiden koulutus- ja ammatinedistämissäätiössä.


title: Juha Riippa

text: Tällä hetkellä Riippa työskentelee Länsi-Suomen Osuuspankissa konttorinjohtajana.


title: Suomen valtiovarainministeri

text: Suomen valtiovarainministeri on ministeri Suomen hallituksessa jonka tehtävänä on johtaa valtiovarainministeriötä. Valtiovarainministeri on tullut usein suuresta hallituspuolueesta, jolla ei ole pääministerin tehtävää.


title: Suomen valtiovarainministeri

text: Suomessa hallitukseen on voinut kuulua myös toisen valtiovarainministerin salkku, jonka toimialaan kuuluvat esimerkiksi veroasiat, niinpä ministeriä on kutsuttu joskus myös veroministeriksi. Vanhasen II hallituksessa ja Kiviniemen hallituksessa toista valtiovarainministeriä kutsuttiin hallinto- ja kuntaministeriksi.


title: −1 (luku)

text: −1 on matematiikassa negatiivinen kokonaisluku, joka on suurempi kuin −2 ja pienempi kuin 0. Se on siis suurin negatiivinen kokonaisluku.


title: −1 (luku)

text: Luku −1 on luvun 1 vastaluku, jolloin formula_1.


title: −1 (luku)

text: Luku −1 saadaan myös Eulerin yhtälöstä, kun formula_2: formula_3.


title: −1 (luku)

text: Kun jokin luku kerrotaan −1:llä, luvun etumerkki vaihtuu:


title: −1 (luku)

text: Toisin sanoen luku muuttuu vastaluvukseen, kun se kerrotaan luvulla −1.


title: −1 (luku)

text: Kun luku −1 kerrotaan itsellään saadaan 1: formula_5. Tämä on toinen tapa sanoa, että luku 1 on luvun −1 vastaluku.


title: −1 (luku)

text: Kun luku −1 korotetaan parilliseen kokonaislukupotenssiin saadaan arvo 1: formula_6. Korotettaessa lukua parittomaan kokonaislukupotenssiin saadaan arvo −1: formula_7.


title: −1 (luku)

text: On määritelty, että "x" = 1/"x", mikä tarkoittaa sitä, että luvun korottaminen potenssiin −1 on sama kuin luvun muuttaminen käänteisluvukseen. Luku –1 on itsensä käänteisluku:


title: −1 (luku)

text: Kompleksilukujen teoriassa imaginaariyksikkö "i" on määritelty luvun −1 avulla:


title: −1 (luku)

text: Toisin sanoen, vaikka luvulla -1 ei ole neliöjuurta reaalilukujen joukossa, sille voidaan määritellä neliöjuuri formula_10. Tämä johtaa kuntalaajennokseen: reaaliluvuista kompleksilukuihin.


title: −1 (luku)

text: Luku −1 liittyy Eulerin identiteettiin, sillä formula_11 Identiteetistä seuraa, että reaalilukupotenssiin korotus tuottaa yleisesti kompleksiluvun (jonka itseisarvo on 1):


title: −1 (luku)

text: Esimerkiksi jos taskulaskimessa ei ole kompleksilukumoodia, niin laskutoimitus formula_13 ei onnistu.


title: −1 (luku)

text: Luvun −1 avulla voidaan mallintaa esim. jaksollista binääristä lukujonoa "b(n)", n = 0, 1, 2, …


title: −1 (luku)

text: Jono 0 1 0 1 0 1 ... saadaan aikaan mallilla


title: −1 (luku)

text:
Tilanmuutosten taajuutta voidaan säätää jakamalla indeksi n ja ottamalla lopputuloksesta kokonaislukuosa
lattia-funktiolla. Esim. jono 0 0 0 1 1 1 0 0 0 1 1 1… saadaan mallilla


title: −1 (luku)

text: Jonon vaiheeseen voidaan vaikuttaa sijoittamalla indeksin n paikalle suurennettu tai pienennetty arvo, esimerkiksi


title: −1 (luku)

text: tuottaa jonon 0 0 1 1 1 0 0 0 1 1 1 0…


title: Epookki (tähtitiede)

text: Epookki on tähtitieteellisissä kartoissa ilmoitettu ajanhetki, jolle kartan koordinaatit pitävät paikkansa. Maan prekessioliikkeestä johtuen tähtien koordinaatit muuttuvat hitaasti. Uusissa kartoissa yleisimmin käytetty epookki on "J2000.0", joka vastaa tammikuun 1. päivää vuonna 2000 klo 12.00 päivällä. Kirjain J tarkoittaa, että kyseessä on juliaaninen päivämäärä.


title: Epookki (tähtitiede)

text: Tähtitieteelliset koordinaatistot muuttuvat ajan mukana, kun Maan akselikallistuma ja rata muuttuu. Monet tähtitieteen koordinaattien eli paikan määritykset perustuvat Maan akselin suuntaan. Useasti epookkina käytetään jotain tasaista vuosilukua. Voidaan puhua esimerkiksi eepokista B1950.0 tai J2000.0. B on Besselin epookki, J on juliaaninen epookki. Nykyään saatetaan käyttää hyvinkin vanhoja epookkeja, esimerkiksi Henry Draperin luettelossa HD:ssä käytetään epookkia B1900.0 ja tähtikuvioiden rajat määritettiin 1930 B1875.0 -epookin mukaan. Esimerkiksi epookki J2000.0 on 1. tammikuuta 2000 kello 11:58:55.816 UTC ja juliaaninen päivämäärä JDT 2451545.0.


title: Leopoldstadt

text: Leopoldstadt () on Itävallan pääkaupungin Wienin 2. kaupunginosa. Se muodostaa yhdessä 20. kaupunginosan eli Brigittenaun kanssa saaren, jota ympäröivät Tonava ja Donaukanal. Kaupunginosa on saanut nimensä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Leopold I:n mukaan.


title: Leopoldstadt

text: Leopoldstadtin aluetta alettiin asuttaa 1400-luvulla. Kaupunginosa on ollut osa Wienin kaupunkiavuodesta 1862 lähtien. Vuoteen 1900 saakka se käsitti myös nykyisen Brigittenaun kaupunginosan eli 20. kaupunginosan alueen, ja vuoteen 1938 saakka nykyisen Kaisermühlenin eli 22. kaupunginosan alueen.


title: Leopoldstadt

text: 1600-luvulle Leopoldstadtin alueelle karkotettiin juutalaisia Innere Stadtin eli 1. kaupunginosan alueelta. Ajan myötä Leopoldstadtiin alettiinkin rakentamaan synagogia, ja sinne alkoi muodostua juutalaiskortteleita. Myöhemmin kaupunginosa sai lempinimen "Mazzesinsel", juutalaisen Matza-leivän mukaan. Vuonna 1923 kaupunginosan asukkaista 38,5 prosenttia oli juutalaisia. Holokaustin aikaan suuri osa juutalaisista joutui kuitenkin jättämään kotinsa ja kaupunginosansa.


title: Syyllisyys

text: Syyllisyys tarkoittaa psykologiassa ja psykiatriassa ensisijaisesti väärin tekemisen tunnetta ja tuskallista tietoisuutta siitä, että on tehnyt jotakin moraalisesti väärää tai rikkonut lupauksen. Mikäli syyllisyydentunne syntyy ilman järkevää syytä ja kehittyy kestämättömäksi, voi kyseessä olla oire psykoottisesta depressiosta.


title: Syyllisyys

text: Yksi aivopesun menetelmistä on syyllisyydentunteen herättäminen. Siinä aivopesun kohteena olevan henkilön aiempia mielipiteitä ja toimintaa paheksutaan, ja lopulta voimakkaan syyllistävässä ilmapiirissä henkilö tuntee olevansa syyllinen kaikkeen hänestä väitettyyn.


title: Syyllisyys

text: Syyllisyyden tunteen evolutiivinen kehitys liittyy ihmisen lajikehityksen sosiaalistumisvaiheeseen. Noin 2 miljoonaa vuotta sitten varhaiset esi-isämme alkoivat muodostaa ryhmiä. Tästä eteenpäin ryhmäkoot kasvoivat eksponentiaalisesti ja saavuttivat lopulta noin 150 henkilön lukumäärän. Ryhmäkoon kasvaessa myös sosiaaliset haasteet ja vaatimukset kasvoivat. Ryhmäkoon kasvaminen on tehnyt yksilön elämästä myös turvatumpaa. Yksin ollessaan yksilön oli paljon suuremmassa vaarassa kuolla. Ryhmässä yksilöt pystyivät paremmin suojautumaan saalistajilta sekä metsästämään ja hankkimaan ravintoa tehokkaammin. Sosiaalisen adaptaation vuoksi ryhmän vahvuuden sekä tietynlaisen ryhmälle ominaisen elämän ja toiminnan tasapainon takaava ryhmädynamiikka tuli suotuisaksi evolutiiviseksi ominaisuudeksi. Yksinelämistä suosiva itsekkyyden taipumus ei enää vastannut lajinkehityksen kohtaamiin haasteisiin. Ryhmässä eläminen johti siihen, että uusia evolutiivisia adaptaatioita alkoi kehittyä. Tarvittiin kyky, jonka avulla ihminen pystyi yhtä aikaa ottamaan huomioon sekä itsensä, että toiset. Varhaiset esi-isämme saattoivat pohtia, että naapurin tehokkaita metsästysaseita ei kannata varastaa vain siksi, että saisi itse nopeammin metsästettyä ruokaa. Oli järkevämpää säilyttää suhteet muihin, koska se pidemmällä aikavälillä palveli myös yksilön omaa etua. Mathew Alperin mukaan syyllisyys on tuo kyky. Yhteisön tarpeiden huomioon ottaminen nousi yksilölle merkittäväksi sosiaaliseksi eduksi.


title: Syyllisyys

text: Mathew Alperin mukaan syyllisyys liittyy uskontoihin siten, että pahuutta on vältettävä, jotta vältettäisiin intuitionvastaisen agentin rankaisu. Ihmisen kyky syyllisyyteen ja moraalipohdintaan ei sinällään vaadi intuitionvastaisia representaatioita. Antropologi Pascal Boyerin mukaan jumalat, henget ja esi-isät tulevat merkityksellisemmiksi, kun ne liitetään moraalipäätelmiin agentteina, joilla on strategista tietoa. Intuitionvastaiset agentit ovat kiinnostuneita ihmisten moraalisista valinnoista, eivätkä niinkään elämää ohjaavien sääntöjen tai lakien jakelemisesta. Tämän lisäksi ihmiset ilman tietoista päättelyprosessia olettavat, että intuitionvastaisilla agenteilla on tieto siitä, millainen käytös tilanteessa on oikein tai väärin, mikäli agentilla on pääsy kaikkeen tilanteessa tarpeelliseen tietoon. Moraali-intuitioiden liittäminen strategisesti merkittävään tietoon edellyttää käsityksen agentista. Representaatio ihmisen valinnoista kiinnostuneesta agentista on hyvin laajalle levinnyt.


title: Syyllisyys

text: Oikeustieteessä syyllisyys tarkoittaa sellaista henkilön ja teon välistä suhdetta, jossa henkilö on rikkonut lakia tai muuta asetusta ja hänet voidaan asettaa teostaan rikosoikeudelliseen vastuuseen. Juridisen syyllisyyden edellytyksiä ovat syyntakeisuus ja syyksiluettavuus.


title: Landstraße

text: Landstraße () on Itävallan pääkaupungin Wienin 3. kaupunginosa. Sitä rajaa luoteessa Innere Stadtin kaupunginosa, idässä Leopoldstadt, etelässä Simmering, ja lännessä Favoritenin ja Wiedenin kaupunginosat.


title: Landstraße

text: Nykyisen Landstraßen kaupunginosan alueella on ollut asutusta jo pronssikaudesta lähtien. 800-luvulla ennen ajanlaskun alkua aluetta asuttivat keltit, jotka levittivät alueelle La Tènen kulttuuria. Kelttiläinen asutus on mahdollisesti saattanut säilyä alueella Antiikin Rooman ajoille saakka. Vuonna 1192 englantilainen kuningas Rikhard I Leijonamieli vangittiin Landstraßen alueella epäonnistuneen Kolmannen ristiretken jälkeen. Nykyisen Landstraßen alueen historia kaupunginosana alkaa vuodesta 1850, jolloin Landstraßen kaupunginosa muodostettiin Weißgerberin, Erdbergin ja Landstraßen kunnista.


title: Landstraße

text: Kaupunginosan vaakunassa yhdistyy niiden kolmen kunnan vaakunat, joista kaupunginosa muodostettiin vuonna 1850. Vasemmalla ylhäällä sijaitseva osa symboloi Landstraßen entistä kuntaa, ja siinä esiintyy Pyhä Nikolaus. Oikealla ylhäällä sijaitseva osa symboloi puolestaan Erdbergin entistä kuntaa. Weißgerberin entistä kuntaa symboloi vaakunan alempi osa.


title: Kotkaaminen

text: Kotkaaminen/kontkaaminen eli kotkaus/kontkaus on eräs lankanauloilla tehty kiinnitystapa.


title: Kotkaaminen

text: Kotkaamisessa lautojen tai muun materiaalin läpi lyödyn naulan kärkipää taivutetaan pinnan suuntaiseksi tai jopa takaisin puun sisään. Lopputulos voidaan varmistaa naputtelemalla vasaralla naula niittauksen kaltaisesti ja samalla pitämällä toisella puolella esimerkiksi kirveen hamarapuolta vastakappaleena. Kotkaaminen parantaa oleellisesti naulaliitoksen vetolujuutta.


title: Kotkaaminen

text: Puuveneen rakennuksessa käytettävät naulat on erityisesti suunniteltu kärkeä kohti oheneviksi niin, että ne on helppo kotkata. Venelaudat ovat usein niin ohuita, että ilman kotkaamista naula ei tartu riittävän tiukkaan.


title: Final Fantasy Anthology

text: Final Fantasy Anthology on kaksi Squaren kehittämää roolipeliä sisältävä kokoelma, joka on samalla Super Nintendo Entertainment Systemille julkaistujen pelien sovitus PlayStationille. Siinä missä vuonna 1999 imestyneeseen pohjoisamerikkalaiseen julkaisuun kuuluvat "Final Fantasy V" ja "Final Fantasy VI", sisältää kolme vuotta myöhemmin Euroopassa julkaistu PAL-versio viidennen osan ohella "Final Fantasy IV":n ("Final Fantasy IV" julkaistiin Pohjois-Amerikassa "Final Fantasy Chroniclesin" yhteydessä, "Final Fantasy VI" taas yksittäisenä pelinä Euroopassa). Erotukseksi amerikkalaissovituksesta PAL-käännöksen täydellinen nimi on "Final Fantasy Anthology: European Edition"; lisäksi julkaisujen kansikuvat ovat keskenään erilaiset.


title: Final Fantasy Anthology

text: "Final Fantasy Anthologyn" julkaisun jälkeen "Final Fantasy V" ilmestyi ensimmäistä kertaa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Sekä "Final Fantasy IV" että "Final Fantasy V" olivat uusia pelejä Euroopan markkinoilla, sillä ennen vuonna 1997 ilmestynyttä "Final Fantasy VII":a ei mantereella ollut julkaistu yhtäkään "Final Fantasy" -pääsarjan peliä.


title: Final Fantasy Anthology

text: Vaikka "Final Fantasy Anthologyn" grafiikka ja äänenlaatu jätettiin SNES-pelien tasolle, on kokoelman peleissä PlayStationin tehoja hyödyntäviä ominaisuuksia. Entistä suurempi muisti mahdollisti sen, että peleihin lisättiin tarinaan pohjautuvat tietokoneanimaatiot ja SNES-versioista puuttuvia ekstroja, kuten kuvakaappausten muodostamia gallerioita sekä vastuksiin liittyvää informaatiota. Loput muutokset koskevat lähinnä hirviöiden uusia nimiä sekä muita itse juoneen ja pelaamiseen liittymättömiä yksityiskohtia.


title: Final Fantasy Anthology

text: "Music From FFV and FFVI Video Games" on "Final Fantasy V":n ja "Final Fantasy VI":n musiikkia sisältävä CD-levy, joka oli saatavilla 5. lokakuuta ilmestyneissä pohjoisamerikkalaisissa "Final Fantasy Anthology" -peleissä. Albumissa on yhteensä 22 kappaletta, joista 9 on yksinomaan "Final Fantasy V":sta ja 12 pelin seuraajasta. Viimeiseksi kuultava sävelmä on molemmissa peleissä soiva preludi. Kappaleiden yhteiskesto on 57:27, ja ne on säilytetty äänenlaadultaan samoina kuin pelien Super Nintendo -versioissa. Levyn avulla Square pyrki korvaamaan "Anthologyn" amerikkalaisesta julkaisusta puuttuvan "Final Fantasy IV":n.


title: Postseksuaalisuus

text: Postseksualismi-käsitteellä tarkoitetaan ranskalaisen queer-teoreetikko Michel Foucault'n seksuaalipoliittisista näkemyksistä vaikutteita saanutta tietoisesti keinotekoista elämäntapaidentiteettiä, jonka tavoitteena on käsitteellinen pakeneminen seksuaalisuuden ”tunnustuksellisesta” jäsentämistavasta. Postseksuaalisesta näkökulmasta raja seksuaalisen ja ei-seksuaalisen välillä on mielivaltainen, eikä sen avulla ole mahdollista mitata ihmissuhteiden aitoutta.


title: Postseksuaalisuus

text: Postseksuaalista elämänpolitiikkaa levitettiin Suomessa Postgender ry:n ryhmätoiminnassa 1990-luvulla. Yhdistyksen piirissä otettiin muun muassa käyttöön ”osittaisparisuhteen” käsite. Käsitteellä viitataan järjestelyyn, jossa osapuolet sitoutuvat sellaiseen ihmissuhteeseen, jossa on joitakin parisuhdemaisia piirteitä, mutta jota jäsennetään ”osittaisena”.


title: Mustikkahaka

text: Mustikkahaka on Heinolan kaupunginosa keskustasta noin kaksi kilometriä pohjoiseen. Tämä lähiötyyppinen alue on rakennettu omakotialueiden keskellä olleeseen umpimetsään 1970-luvun alussa. Niinpä siellä on lähes ainoastaan kerrostaloja. Luonnonläheisen ja varsin väljän Mustikkahaan palveluita ovat elintarvikemyymälä Siwa ja paikallinen baari. Siellä ovat myös lasten urheilukenttä sekä paikallisen setlementtiyhdistys Jyränkölän ylläpitämä päiväkahvila ja kerhotila. Mustikkahaassa pitkään ollut kaupungin päiväkoti lopetti toimintansa vuonna 2012 ja rakennus purettiin kesän 2013 aikana. Alueen läpi kulkee paikallisbussin reitti. Asukkaita Mustikkahaassa on noin 2 000.


title: Wihurinkoski

text: Wihurinkoski oli Heinolassa vuodesta 1970 alkaen toiminut virvoitusjuomatehdas ja olutpanimo.


title: Wihurinkoski

text: Tehtaan perustajalla, Wihuri-yhtiöillä, oli panimotoimintaa jo vuodesta 1952 alkaen jolloin yhteistyö Porvoon Panimo - Borgå Bryggerin kanssa alkoi. Panimot sulautuivat vuonna 1961 ja vuonna 1970 aloitti Wihurinkoski toimintansa Heinolan Hevossaaressa. Samana vuonna juomien valmistus Porvoossa lopetettiin.


title: Wihurinkoski

text: Wihurinkosken ehkä tunnetuin tuote oli passiohedelmälimonadi "Zorbas" jonka kreikkalaismiljööseen sijoittuvassa televisiomainoksessa soi samanniminen mieliinpainuva elokuvamelodia.


title: Wihurinkoski

text: Olutmerkkejä olivat "Kosken Kohinaa" ja "Vaalea Viikinki". Yrityksen tunnuslauseena tunnettiin ilmaisu "Saa koskea".


title: Wihurinkoski

text: Juomatehdas kuului Wihuri-konserniin vuoteen 1973 asti jolloin se myytiin lahtelaiselle Mallasjuoma Oy:lle. Tehdas jatkoi entiseen tapaan juomien valmistusta mutta Mallasjuoman tuotemerkeillä.


title: Wihurinkoski

text: Hartwall Oy:n ostettua 1994 Mallasjuoman toiminnot siirtyi myös Wihurinkosken tehdas uudelle omistajalle. Juomien valmistus keskitettiin Lahteen ja Hevossaaren tehdas suljettiin. Nykyään entisen juomatehtaan tiloissa toimii useita pienempiä eri alojen yrityksiä.


title: Synteettinen evoluutioteoria

text: Synteettinen evoluutioteoria (moderni synteesi, uusdarwinismi) on tieteellinen teoria, joka syntyi 1920- ja 1930-luvuilla kun klassinen Charles Darwinin luonnonvalintaa korostava evoluutioteoria sovitettiin yhteen uuden populaatiogenetiikan kanssa. Synteettisen evoluutioteorian syntyyn vaikuttivat ajan kehittyneet tutkimusmenetelmät ja uudet oivallukset biologiassa. Teoria syrjäytti varhaisempien "mendelistien" (mm. Richard Goldschmidt) käsitykset hyppäyksittäin eli ns. makromutaatioiden kautta etenevästä evoluutiosta. Nimensä mukaisesti ("synteesi", 'kokonaisnäkemys') teoria yhdisti aikansa eri tieteenalojen havainnot yhdeksi kokonaisuudeksi. Olennaisinta synteettisessä evoluutioteoriassa oli se, että se sovitti evoluution yksiköt (geenit) ja sen mekanismin (valinnan) yhteen.


title: Synteettinen evoluutioteoria

text:
Merkittäviä synteettisen evoluutioteorian pääarkkitehteja olivat muun muassa Thomas Hunt Morgan, R. A. Fisher, Theodosius Dobzhansky, J.B.S. Haldane, Sewall Wright, Julian Huxley, Ernst Mayr, Bernhard Rensch, George Gaylord Simpson ja G. Ledyard Stebbins.
Käsitteen moderni synteesi esitteli J. Huxley 1942 kirjassaan "Evolution: The Modern Synthesis".


title: Synteettinen evoluutioteoria

text: Synteettisen evoluutioteorian jälkeen on kehittynyt vaiheittain nykyinen evoluutioteoria, jonka näkemys on pääasiassa 1970- ja 1980-luvuilta peräisin. Synteettisen evoluutioteorian ajan jälkeen on seurannut vapaamman ajattelun aika, eikä kehitystä enää aina haluta rajoittaa tiettyihin kaavamaisuuksiin. Pääpiirteissään nykyinen käsityskin on samanlainen kuin Darwinin alkuperäinen teoria. Darwin ei vain pystynyt aikanaan esittämään periytymisen mekanismia. Gregor Mendelin keksimät periytymissäännöt keksittiin uudelleen 1900-luvun vaihteessa, jonka jälkeen uusdarwinismi alkoi muotoutua vaiheittain.


title: Synteettinen evoluutioteoria

text: Uusdarwinismin keskeisiä päätelmiä:


title: Synteettinen evoluutioteoria

text: • Mutaatiot synnyttävät hitaasti samaan ominaisuuteen vaikuttavan geenin uusia muotoja eli alleeleja populaation yksilöihin.


title: Synteettinen evoluutioteoria

text: • Sukusolujen yhtyessä nämä alleelit yhdistyvät sattumanvaraisesti uusiksi yhdistelmiksi, mistä seuraa populaation yksilöiden välille perinnöllistä muuntelua.


title: Synteettinen evoluutioteoria

text: • Luonnonvalinta näkyy populaatiossa erilaisena lisääntymistehokkuutena, ei niinkään yksilöiden välisenä taisteluna kuten Darwin oli esittänyt.


title: Synteettinen evoluutioteoria

text:
• Parhaan sopeutuman tuottavat alleeliyhdistelmät yleistyvät populaatiossa, koska kilpailussa voittavat eniten fitnessiä eli kelpoisuutta omaavat yksilöt, eivät ne, jotka taistelevat tehokkaimmin.
• Esimerkiksi lyhytkaulaisemmat kirahvit eivät kuolleet vaan lisääntyivät heikommin kuin pitkäkaulaiset kirahvit, mikä johti vähitellen niiden harvinaistumiseen ja pitkäkaulaisuuden yleistymiseen.


title: Synteettinen evoluutioteoria

text:
• Populaatiogenetiikka tutkii evoluutiota populaatioiden
välisten geneettisten erojen kautta


title: Synteettinen evoluutioteoria

text:
• Populaatiogenetiikan asettaminen darwinistiseen
viitekehykseen jakoi evoluutiobiologian kahteen
erikoisalaan:
A) Mikroevoluutio ja B) Makroevoluutio


title: Zorbas

text: Zorbas tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Míkis Theodorákis

text: Míkis Theodorákis (; s. 29. heinäkuuta 1925 Chíos, Kreikka) on kreikkalainen säveltäjä ja poliitikko, ja yksi Kreikan merkittävimmistä nykysäveltäjistä. Hän on säveltänyt musiikin muun muassa elokuviin "Kerro minulle, Zorbas" (1964) ja "Serpico – kadun tiikeri" (1973).


title: Míkis Theodorákis

text: Elokuvamusiikin lisäksi Theodorákiksen monipuoliseen tuotantoon kuuluu sinfonioita, lauluja, kamarimusiikkia, oopperoita, poliittista musiikkia ja muuta taidemusiikkia. Erityisesti hänet tunnetaan rebetikon, alkujaan kreikkalaisen alamaailman, ”katujen musiikin” taitajana. Theororákiksen musiikkia ovat tulkinneet erityisesti María Farantoúri, Giórgos Ntaláras, Néna Venetsánou, Melína Merkoúri ja Giánnis Pários.


title: Míkis Theodorákis

text:
Theodorákis vastusti jyrkästi vuosina 1967–1974 Kreikkaa hallinnutta sotilasjunttaa, ja teki useita sitä protestoivia sävelmiä ja lauluja. Sotilashallitus kielsi Theodorákiksen musiikin ja tuomitsi tämän kotiarestiin 1960-luvun lopulla. Sotilashallitus kuitenkin ilmoitti keväällä 1970 vapauttavansa hänet. Vapautusta perusteltiin Theodorákiksen epävakaalla terveydentilalla. Hän sairasti tuberkuloosia ja hänen tuli päästä erikoishoitoon Ranskaan, Pariisiin, jossa vietti aikaa maanpaossa. Hänen musiikkinsa ja laulunsa säilyivät kuitenkin edelleen kiellettyinä.
Theodorákis sävelsi sotilasdiktatuurin aikana useiden kreikkalaisrunoilijoiden, kuten Giánnis Rítsoksen, Giórgos Sefériksen ja Manólis Anagnostákisin runoja lauluiksi. Tällöin hän työsti myös Pablo Nerudan runoista koottua Canto General -oratoriota. Ensimmäiset laulut oratorioon Theodorákis sävelsi Chilen silloisen presidentin Salvador Allenden pyynnöstä vuonna 1971.
Theodorákis on tunnetusti myös poliittisesti aktiivinen ja istui pitkään Kreikan parlamentissa vasemmiston riveissä, mutta hänet valittiin parlamenttiin syksyllä 1989 keskusta-oikeistolaisen Uuden demokratian sitoutumattomana ehdokkaana. Tuolloin hän nousi ministeriksi Konstantínos Mitsotákiksen hallituksessa. Hän taisteli aktiivisesti huumeita ja terrorismia vastaan ja teki politiikkaa kulttuurin, koulutuksen kehittämiseksi ja Kreikan ja Turkin suhteiden parantamiseksi. Viime vuosina hän on kirjoittanut lähinnä julkisia kirjeitä ja puheita Irakin sotaa vastaan ja Kyproksen yhdistymisen puolesta.


title: Míkis Theodorákis

text: Theodorákis on myös säveltänyt keskitysleiri Mauthausenista kertovan neliosaisen Mauthausen-sarjan ("Mauthausen Cantata"). Theodorákiksen ystävä runoilija Iákovos Kampanéllis oli vankina Mauthausenissa ja kirjoitti kokemuksistaan neljä runoa, jotka Theodorákis sävelsi. Theodorákis omisti sävellyksensä kaikille fasismista kärsineille ja sitä vastaan taistelleille.


title: Míkis Theodorákis

text:
Lukuisten elokuvasävellysten, laulusarjojen ja sinfonioiden lisäksi Theodorákis on säveltänyt maailmanlaajuisesti tunnettuja, suomeksikin käännettyjä yksittäisiä lauluja, kuten "O kaimós (Tuska)", "Sto perigiáli to kryfó (Salaisella rannalla)", "Eítan 18 Noémvri / To gelastó paidí (18. marraskuuta / Naurava poika)" ja "Stróse to stróma sou (Valmista vuode kahdelle)". Monet hänen lauluistaan on sävelletty kreikkalaisten runoilijoiden lisäksi muun muassa Pablo Nerudan ja Federico García Lorcan runoihin.
Theodorákis on tehnyt yhteistyötä suomalaislaulaja Arja Saijonmaan kanssa. Theodorákis kiinnitti Saijonmaan silloisen maailmankiertueensa solistiksi 1970-luvun alussa. Sen jälkeen Saijonmaa on esittänyt Theodorákiksen musiikkia pääasiassa Pohjoismaissa. Saijonmaa kuuluu myös Canto General -oratorion kantaesittäjiin, yhdessä María Farantoúrin ja Pétros Pandíksen kanssa. Saijonmaa on myös kirjoittanut hänen ja Theodorákiksen yhteistyöstä kirjan "Nuori alaston nainen".Theodorákis on säveltänyt yli tuhat laulua tai laulusarjaa, osasta on tullut kreikkalaisuuden tunnusomaisia sävelmiä. Tunnetuimpia lauluja ovat muun muassa "Sto perigiáli", "O kaimós", "Aprílis", "Dóxa to Theó", "Sotíris Pétroulas", "Lipotáktes", "Stis nýchtas to balkóni (T'óneiro kapnós)", "Agápi mou (Faídra)", "Poú pétaxe t'agóri mou", "Ánoixe lígo to paráthyro", "O ýpnos se týlixe", "To gelastó paidí", "Déndro to déndro", "Eímaste dyo", "Ásma asmáton" ja "O Antónis", joista kaksi viimeisintä ovat osa Mauthausen-sarjaa.


title: Alina

text: Alina on kansainvälinen naisen etunimi. Nimi on syntynyt lyhentymänä nimestä Adelina tai useista -alina -loppuisista nimistä. Toisaalta nimi esiintyy myös arabimaissa ja johtuu tällöin "jaloa" tarkoittavasta arabian kielen sanasta..


title: Alina

text: Suomessa oli 1900-luvun alusta huhtikuuhun 2017 mennessä rekisteröity 17 014 Alina- ja 8 730 Aliina-nimistä naista sekä alle 15 Alina-niminen miestä.


title: Leontyne Price

text: Mary Violet Leontyne Price (s. 10. helmikuuta 1927) on yhdysvaltalainen, afroamerikkalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hänet tunnetaan esimerkiksi rooleista Giuseppe Verdin oopperoissa, varsinkin "Aidassa", jonka nimikkoroolin hän on hallinnut vuosikymmeniä.


title: Leontyne Price

text: Price syntyi Laurelissa, Mississippissä, ja opiskeli Juilliard School of Musicissa. Hän teki Broadway-debyyttinsä vuonna 1952. Saman vuosikymmenen aikana hän nousi maineeseen Bessin roolissa George Gershwinin oopperassa "Porgy ja Bess" sekä yhdysvaltalaisten nykysäveltäjien teosten kantaesittäjänä.


title: Leontyne Price

text: Price teki debyyttinsä Metropolitan-oopperassa 27. tammikuuta 1961. Hän on tulkinnut Verdin lisäksi muun muassa Samuel Barberin, Giacomo Puccinin, Georges Bizet’n, Richard Straussin ja Wolfgang Amadeus Mozartin tuotantoa. Hän pääsi esiintymään esimerkiksi Covent Gardeniin ja La Scalaan.


title: Leontyne Price

text: Price omaksui viimeisen uuden roolinsa vuonna 1977 Richard Straussin oopperassa. Hän piti viimeisimmän resitaalinsa Pohjois-Carolinan Chapel Hillissä 19. marraskuuta 1997. Hän on saanut lukuisia Grammy-palkintoja, National Medal of Artsin (1985) sekä Lifetime Achievement Grammyn elinikäisistä saavutuksista musiikin alalla.


title: Joanne Harris

text: Joanne Michèle Sylvie Harris (s. 3. heinäkuuta 1964 Barnsley, Yorkshire) on brittiläinen kirjailija. Hänen äitinsä on ranskalainen ja isänsä englantilainen. Harris opetti Leedsissä ranskan kieltä 12 vuotta, kunnes ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi.


title: Wolfgang Fortner

text: Wolfgang Fortner (12. lokakuuta 1907 Leipzig – 5. syyskuuta 1987 Heidelberg) oli saksalainen säveltäjä, sävellyksenopettaja ja kapellimestari. Hänen pääteoksiinsa kuuluvat baletti "Die weiße Rose" sekä oopperat "Die Bluthochzeit" ja "In seinem Garten liebt Don Perlimplin Belisa".


title: Heinrich Sutermeister

text: Heinrich Sutermeister (12. elokuuta 1910 Feuerthalen – 16. maaliskuuta 1995 Vaux-sur-Morges) oli sveitsiläinen säveltäjä.


title: Heinrich Sutermeister

text: Sutermeister sai Münchenissä alan opetusta Carl Orffilta, ja Orff antoi merkittäviä vaikutteita hänen myöhempään tuotantoonsa. Palattuaan Sveitsiin 1930-luvulla Sutermeister omistautui säveltämiselle.


title: Heinrich Sutermeister

text: Sutermeisterin merkittävimpiä teoksia on ooppera "Romeo und Julia", joka sai kantaesityksensä Dresdenissä 1940. Hän kirjoitti runsaasti muuta näyttämömusiikkia sekä muun muassa konserttoja.


title: Heinrich Sutermeister

text: Tukholmassa kantaesityksen saanut "Raskolnikov" (1948) herätti suurta huomiota.


title: Kalterijääkärit

text: Kalterijääkärit eli špalerniitit olivat niin sanottujen routavuosien loppuaikana eli osapuilleen vuosina 1914–1917 venäläisten Suomessa pidättämiä jääkäriliikkeen värväreitä ja yhdysmiehiä. Yleensä eri peiteammattien suojissa toimivia, esimerkiksi kauppamatkustajiksi tai metsänostajiksi naamioituneita aktivisteja jäi kiinni kaiken kaikkiaan 78 miestä.


title: Kalterijääkärit

text: Kalterijääkärit tuomittiin eriasteisiin rangaistuksiin ja passitettiin Pietariin Krestyn ja Špalernajan vankiloihin. Kuuluisia kalterijääkäreitä olivat muun muassa Aarne Sihvo, Vihtori Kosola, Artturi Leinonen, Esko Riekki, Yrjö Ruutu ja Kyösti Wilkuna.


title: Kalterijääkärit

text: Kolme kiinni jääneistä tuomittiin kuolemaan, loput elinkautiseen vankeuteen. Ensimmäisen maailmansodan aikaisten Venäjän sekavien olojen vuoksi teloituksia ei pantu toimeen, sillä vangituilla oli oikeus anoa armoa keisarilta, mutta armonanomuksia ei käsitelty. Kaikki vangitut jääkärit istuivat pietarilaisissa Krestyn ja Špalernajan vankiloissa odottamassa teloitusta tai siirtoa Siperiaan. Siirrot jäivät kuitenkin tekemättä, koska niitä ei saanut silloisen lain mukaan tehdä ennen kuin keisari olisi käsitellyt armonanomukset, mihin hallitsijalla ei ollut aikaa. Tämän vuoksi vankien siirrot päätettiin tehdä vasta rauhan solmimisen jälkeen.


title: Kalterijääkärit

text: Helmikuun vallankumouksen aikana 11.–16. maaliskuuta 1917 kansanjoukot valtasivat Krestyn ja Spalernajan vankilat ja vapauttivat vangit, myös kalterijääkärit.


title: Kalterijääkärit

text: Vapauduttuaan kaikki vankilassa istuneet aktivistit siirtyivät Saksaan ja liittyivät Jääkäripataljoona 27:ään. Koska heidän ryhmänsä oli pitkän vankeuden johdosta hitsautunut varsin tiiviiksi, saksalaiset esimiehet sallivat heidän muodostaa oman komppaniansa. Komppanian tunnukseksi otettiin Špalernajan avain, minkä yksi heistä, insinööri Harry Backberg, talletti taskuunsa vapautuksen hetkellä. Avaimesta tehtiin kultainen pienoisjäljennös, johon liitettiin katkaistut jalkaraudat. Jalkarautojen esikuvana oli vuonna 1912 vangitun Helsingin yliopiston miekkailun- ja nyrkkeilynopettajan, maisteri Mauritz Mexmontanin kahleet, joissa tämä oli istunut vallankumoukseen asti.


title: Kalterijääkärit

text: Komppania otti osaa sotatoimiin Kuurinmaalla, ja jotkut kalterijääkäreistä haavoittuivat vakavasti muun muassa venäläisten taistelukaasuhyökkäyksissä. Useita kaatui jo Kuurinmaalla ja lisää Suomessa.


title: Kalterijääkärit

text: Viimeiset kalterijääkärit sopivat keskenään jo ennen sotia, että kukin heistä pyrkii luomaan sopivan muistomerkin symboloimaan maanpuolustus- ja jääkäriaatetta. Muistomerkit tarkoitettiin maanpuolustusaatteen symboleiksi, ei niinkään henkilökohtaisiksi monumenteiksi.


title: Kalterijääkärit

text: Esimerkiksi vääpeli Jussi Reinikainen rakensi kopion entisestä vankisellistään hautakammiokseen Simpeleen Koantausjärven Iivanansaareen. Hänen tuhkauurnansa sijoitettiin sinne. Tässä kohdin henkilökohtainen ja yleisempi symboliikka lyövät kättä, koska Reinikainen oli paikallisen maanpuolustusaatteen ja -toiminnan merkittävimpiä kantavia voimia kuolemaansa saakka.


title: Kalterijääkärit

text: Kun kalterijääkärien historiikin ja matrikkelin kolmas osa ilmestyi 1935, muodostettiin myös kalterijääkärien yhdistys, Kalterijääkärit ry. Yhdistys pohjautui löyhästi kapteeni Otto Rossin 1920-luvulta lähtien organisoimiin illanviettoihin. Majuri evp. Into Auer laati yhdistyksen säännöt. Yhdistyksen puheenjohtaja oli Yrjö Ruutu ja rahastonhoitaja Otto Rossi. Auer toimi yhdistyksen sihteerinä vuodet 1935-1944. Ensimmäinen vuosikokous järjestettiin keväällä 1936. Yhdistyksen keskeinen tarkoitus oli pitää huolta entisten spalerniittien eduista ja tukea huono-osaisia jäseniä. Tätä konkretisoi ilmeisesti Auerin laatima luettelo avun tarpeessa olevista aseveljistä. Varainhankintaansa varten yhdistys hankki raha-automaatteja eli "taitavuuskoeautomaatteja", kuten niitä tuolloin nimitettiin. Yhdistyksellä oli omistuksessaan muun muassa huvilapalsta Tikkurilassa.


title: Antonio Bibalo

text: Antonio Bibalo (18. tammikuuta 1922 Trieste, Italia – 19. kesäkuuta 2008 Larvik, Norja) oli italialaissyntyinen, Norjassa asunut säveltäjä ja pianisti.


title: Antonio Bibalo

text: Bibalo opiskeli Triestessä ja Lontoossa ennen muuttamistaan Norjaan vuonna 1956. Hänelle myönnettiin maan kansalaisuus vuonna 1968.


title: Antonio Bibalo

text: Bibalo tunnetaan esimerkiksi menestyksekkäistä oopperoistaan, ja lisäksi hän kirjoitti muun muassa baletteja, vokaalimusiikkia, sinfonioita ja kamarimusiikkia. Hän oli Pyhän Olavin ritarikunnan jäsen, ja vuonna 1992 hänelle myönnettiin Lindeman-palkinto.


title: Natasha Barrett

text: Natasha Barrett (s. 9. maaliskuuta 1972) on Norjassa asuva säveltäjä. Hän on syntynyt Ison-Britannian Norwichissa.


title: Natasha Barrett

text: Barrettin elektroakustista musiikkia on esitetty eri puolilla maailmaa. Hänelle myönnettiin vuonna 2006 Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinto teoksesta "…fetters…", jonka Norjan radio oli tilannut vuonna 2002.


title: Amaltheia

text: Amaltheia () oli kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä nymfi, joka imetti Zeusta Kreetassa. Amaltheia on esitetty myös vuohena, joka imetti Zeusta. Hänen sarveaan pidetään runsaudensarvena.


title: Amaltheia

text: Erään tarinan mukaan pelästynyt vuohi oli katkaissut toisen sarvistaan. Amaltheia täytti sarven kukkasilla ja hedelmillä ja ojensi sarven Zeukselle, joka asetti sekä sarven että vuohen tähtien joukkoon Kauriin tähdistöksi (, "vuohi").


title: Amaltheia

text: Toisessa tarinassa Zeus katkaisi itse nymfi-vuohen sarven ja ojensi sen takaisin Amaltheialle, luvaten että se tuottaa kaiken yltäkylläisyyden, jota hän janoaa.


title: Myrsky (täsmennyssivu)

text: Myrsky tarkoittaa seuraavia:


title: The Futureheads

text: The Futureheads on englantilainen indie rock -yhtye Sunderlandista. Se perustettiin vuonna 2000, ja ensimmäinen albumi julkaistiin syyskuussa 2004.


title: Luca Filippi

text: Luca Filippi (s. 9. elokuuta 1985 Savigliano) on italialainen autourheilija. Hän ajoi kaudet 2006–2012 GP2-sarjassa, johon hän siirtyi voitettuaan italian F3-mestaruuden vuonna 2005. Nykyään Filippi kilpailee IndyCar-sarjassa.


title: Luca Filippi

text: Kaudella 2006 Filippi ajoi GP2-sarjassa Petrol Ofisi FMS International -tallissa, mutta hänet erotettiin tallista kesken kauden vaisun menestyksen takia.


title: Luca Filippi

text: Kaudella 2007 Filippi jatkoi uraansa GP2-sarjassa. Hän voitti kauden avauskisan Bahrainissa ja sijoittui sarjan loppupisteissä neljänneksi. Hän päätyi tasapisteisiin maanmiehensä Giorgio Pantanon kanssa, mutta Pantano sijoittui sarjassa kolmanneksi, koska Pantanolla oli kaudelta kaksi voittoa, kun taas Filippilla oli vain yksi voitto. Kaudella 2008 Filippi jatkoi GP2-sarjassa ART Grand Prix- ja Arden-talleissa huonolla menestyksellä. Kaudella 2009 Filippi ajoi Super Nova -tallissa voittaen kauden päätöskilpailun Portugalissa. Hän kilpaili myös Aasian GP2-sarjassa kausina 2008–2010 saavuttaen yhden voiton ja sarjan kakkostilan kaudella 2009–2010.


title: Luca Filippi

text: Kaudella 2010 Filippi ei saanut enää paikkaa GP2:sta, mutta myöhemmin Josef Králin onnettomuuden jälkeen Valenciassa, Filippi pääsi jälleen ajamaan. Hän ohitti kauden aikana Javier Villan eniten GP2 kilpailuja ajaneena kuljettajana. Hän saavutti yhteensä viisi pistettä.


title: Luca Filippi

text: Filippi oli ehdolla Sauberin F1-kisakuskiksi kaudella 2010, jolloin hän olisi tuurannut vaisusti ajanutta Pedro de la Rosaa. Filippi kilpaili myös Auto GP sarjassa voittaen kaksi kilpailua sijoittuen loppupisteissä viidenneksi. Filippi ajoi sarjassa myös kaudella 2011 sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi.


title: Luca Filippi

text: Kaudella 2011 Filippi jatkoi GP2:ssa. Hän ajoi kauden puoliväliin asti Super Novalla, kunnes siirtyi Scuderia Coloni-talliin. Filippi ajoi Colonilla heti ensimmäisessä kisassaan voittoon Nürburgringin radalla. Voiton arvoa kuvasti se, että se kilpailu oli Filipin GP2-uran 100 startti. Filippi ajoi voittoon myös Belgian sprinttikilpailussa ja Monzan pitkässä kilpailussa. Hän sijoittui lopulta toiseksi sarjapisteissä.


title: Luca Filippi

text: Vuonna 2012 Filippin oli tarkoitus kilpailla IndyCar-sarjassa. Hän ei kuitenkaan osallistunut kaudella ajettaviin kilpailuihin. Myöhemmin Filippi palasi jälleen GP2-sarjaan Coloni-talliin korvaten Stefano Colettin loppukauden ajaksi italian kilpailusta lähtien. Hän ajoi heti voittoon paluukilpailussaan Monzan pitkässä kilpailussa. Kauden päättävässä Singaporen kilpailussa Filippi ajoi paalupaikalle, mutta joutui keskeyttämään kilpailussa. Filippi saavutti yhteensä 29 pistettä sijoittuen sarjan 16:sta.


title: Kessi

text: Kessi on mäntyvaltainen metsäalue Inarissa, Inarijärven itäpuolella. Se on yksi Euroopan suurimmista mäntymetsistä. Alueella on myös paljon pienvesiä: lampia ja puroja. Osa siitä kuuluu Vätsärin erämaa-alueeseen. Ympäristöjärjestöt ja Metsähallitus ovat kiistelleet Kessin alueen hakkuista vuosikymmenten ajan.


title: Kessi

text:
Kessin hakkuita vastustettiin näyttävillä mielenosoituksilla, joissa luonnonsuojelun kärkinimet kahlehtivat itsensä metsäkoneisiin.
Kessin hakkuut 1980-luvulla olivat yksi virikkeistä, joka toisaalta nousi konfliktiksi luonnonsuojelu- ja metsäteollisuusväen välillä, toisaalta johti moniarvoisempaan metsän hyödyntämiseen.


title: Kessi

text: Kessissä on noussut puheenaiheeksi myös poronhoidon ja metsätalouden yhteensovittaminen. Poro tarvitsisi yhtenäisiä vanhoja luppometsäalueita loppukevään laitumiksi. Siksi paliskunnat ovat vastustaneet hakkuita aktiivisesti.


title: Kessi

text: Paikallinen media syyttelee mielellään etelän luonnonsuojelijoita alueen sisäisiin asioihin puuttumisesta. Pohjolan Sanomat muistuttaa, että ylistetyssä koskemattomassa erämaassa oli 1930-luvulla laajat savotat.


title: Peligro (Shakiran albumi)

text: Peligro on Shakiran järjestyksessä toinen studioalbumi. Albumi on julkaistu ainoastaan LP:llä. Albumi julkaistiin vuonna 1993. Levy on keräilykappale, eikä ole ollut kansainvälisessä levityksessä.


title: Jäljittelyrikos

text: Jäljittelyrikos (engl. "copycat crime") tarkoittaa rikosta, jonka esikuvana on ollut julkisuudessa aiemmin esiintynyt rikos.


title: Jäljittelyrikos

text: Jäljittelyrikosta on määritelty kolmella perusteella:Aiemmin samantyyppinen ilmiö oli havaittu jo 1950-luvulla itsemurhien osalta, ns. Bladan-itsemurhien kohdalla. Organofosfaatteja (kuten Parationia) sisältäviä tuhoeläinten torjunta-aineiden käyttö alkoi Suomessa 1940-luvun lopulla. Alkuvuosina ne aiheuttivat vain yksittäisiä kuolemantapauksia. Mutta tilanne muuttui vuonna 1954 kun maamme lehdistössä kerrottiin näkyvin otsikoin, että Saksassa on parationipitoisia torjunta-aineita käytetty itsemurhamyrkkyinä ja organofosfaatti-itsemurhat alkoivat Suomessa lisääntyä. Itsemurhia uutisoitiin seikkaperäisesti ja laajasti myös suomalaisessa lehdistössä. Itsemurhia alettiin kutsua Bladan-itsemurhiksi erään lähinnä parationia sisältävän valmisteen mukaan.


title: Jäljittelyrikos

text: Onkin myöhemmin todettu että näiden erittäin myrkyllisten valmisteiden rajoittamaton myynti yhdessä tiedotusvälineiden antaman hyvinkin yksityiskohtaisen ja tunteisiinvetoavan informaation kanssa yhdessä muiden psykologisten seikkojen ohella nostivat torjunta-aineilla tehtyjen itsemurhien luvut Suomessa huippuunsa 1958, jolloin niitä oli kaikkiaan 121, puolet myrkytysitsemurhien kokonaismäärästä.


title: Jäljittelyrikos

text:
Parationi olikin 1950-luvulla merkittävin yksittäinen itsemurhatarkoituksessa käytetty aine Suomessa. Muutoksen suuruutta kuvaa se, että vuonna 1952 sillä tehtiin yksi itsemurha, mutta 1954 niitä tilastoitiin jo 17. Vuosina 1955, 1956, 1957 ja 1958 vastaavat luvut olivat 37, 88, 94 ja 120 (Alha ja Isotalo 1964).
Kun myrkytysitsemurhien osuus lisääntyi vuosien 1952 ja 1958 välisenä aikana 14 %:sta 26 %:iin, kasvoi parationin osuus myrkytysitsemurhista 1 %:sta 49 %:iin ja osuus kaikista itsemurhista 0.1 %:sta 13 %:iin. Samalla aikavälillä sekä miesten että naisten itsemurhien kokonaismäärät lisääntyivät merkitsevästi.


title: Jäljittelyrikos

text: Saatavuuden rajoitusten jälkeen parationi-itsemurhien määrä alkoi vähetä 1960-luvulla. Vuoteen 1972 mennessä niiden osuus kaikista itsemurhista väheni 13 %:sta 1.6 %:iin ja osuus myrkytysitsemurhista 49 %:sta 9 %:iin.


title: Jäljittelyrikos

text: Suomessa on keskusteltu ajoittain jäljittelyrikosilmiöstä. Keskustelu oli vilkkainta "Euran Daltoneista", Eurassa asuvien rikoksiin syyllistyneiden veljesten toiminnasta tehdyn elokuvan "Pahat pojat" jälkimainingeissa. Aihetta myös tutkittiin poliisiammattikorkeakoulussa. (Ilmiötä nimitettiin tuolloin "kopiorikollisuudeksi".)


title: Jäljittelyrikos

text: Tutkimuksen tuloksien perusteella havaittiin, että "Pahat pojat" -elokuvaa seurasi pieni ja ohimenevä lisäys liikemurtojen määrässä. Elokuvan jälkeen tehdyissä liikemurroissa havaittiin myös käytetyn hieman enemmän elokuvassa esitettyjä tekotapoja. Tilastoanalyysin mukaan elokuva ei kuitenkaan näyttänyt esimerkiksi houkutelleen paljonkaan uusia rikoksentekijöitä.


title: Jäljittelyrikos

text: Myös viimeaikaisessa rikosepäilyssä, jossa useita hoitoalan naisia epäillään ns. insuliinimurhista, on poliisin tutkinnassa ollut esillä "Holby Cityn sairaala" -sarjassa ollut jakso, jossa sairaanhoitaja myrkyttää uhrinsa insuliinilla.


title: Jäljittelyrikos

text: Jokelan useita uhreja vaatineen ampumavälikohtauksen kohdalla keskustelu jäljittelyrikoksista on noussut voimakkaammin julkisuuteen. Muun muassa filosofi Timo Airaksinen arvioi jäljittelyrikosilmiötä ja nykyajan julkisuushakuisuutta, ja hän toteaa, että ihminen on sosiaalinen eläin ja pyrkii matkimaan toisia. Hän toteaa, että pahimmillan tämä ilmiö yhdistyneenä julkisuushakuisuuteen voi johtaa tietyntyyppiseen väkivallan ja hulluuden kulttuuriin, joka vetää vastustamattomasti puoleensa tietynlaisia ihmisiä.


title: Jäljittelyrikos

text: Huomionhakuisuudesta ovat puhuneet myös muun muassa sosiaalipsykologian professori Karmela Liebkind ja mediapsykologi Anu Mustonen. Että esimerkiksi väkivalta näyttää olevan tietyntyyppisten ihmisten harrastus ja että esimerkiksi eri verilöylyistä kertovat videot ja muut internet-sisällöt kiehtovat tietyntyyppisiä ihmisiä, on saanut tukea myös tutkimuksista. Samaa teemaa ovat tuoneet esiin myös muun muassa mediakasvatuksen edustajat, kuten Miika Lehtonen Lapin yliopistosta.


title: Jäljittelyrikos

text: Myös kriminaalipsykiatri Hannu Lauerma on julkisuudessa tuonut esille näkemystä, että hyvin poikkeavien ihmisten joukossa on melko selvää näyttöä siitä, että erilaiset elokuvat tai joukkotiedotusvälineissä näyttävästi esiintyvät rikokset tai tekotavat näyttäisivät toimivan kimmokkena vastaaviin rikoksiin tai ainakin samanlaiseen toteuttamiseen. Lauerma on todennut muun muassa, että esimerkiksi 2012 alkuvuodesta tapahtuneissa lapsi- ja perhesurmissa niiden käsittely mediassa on voinut lisätä niiden määrää, vaikka usean lapsen surmaaminen muutaman kuukauden ajalla voi toisaalta olla sattumaakin.


title: Jäljittelyrikos

text: "Minusta tämä ajallinen ryvästyminen viittaa siihen, että tässä saattaa olla taustalla mediaefekti, toteaa Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri Lauerma" haastattelussaan.


title: Sulatuspata

text: Sulatuspata on kirjapainossa hyvin kauan käytetty työväline.


title: Sulatuspata

text: Erittäin kauan tehtiin kirjojen ja lehtien painolaatat kirjasinmetallista eli lyijyä, tinaa ja antimonia sisältävästä erityisestä metalliseoksesta valamalla kukin rivi, otsikko ja kuva yksi kerrallaan paikan päällä, koska vanhaa käsin- tai koneladontaa käytettäessä se oli käytännöllisintä.


title: Sulatuspata

text: Sen jälkeen sivut kokoava taittaja kasasi näistä valukappaleista kunkin sivun vaakatasoiseksi laataksi, koska se oli työn kannalta helpointa.


title: Sulatuspata

text: Mutta koska tällaista laattaa voi käyttää vain laakakehilöpainossa, joka on lehtien painamista varten aivan liian hidas, vaakaladelmasta tehtiin aluksi päällekkäin liimattujen silkkipaperiarkkien ja sittemmin erityisen muottipahvin avulla valumuotti sylinteri- eli rotaatiopainokoneeseen sopivaa laattaa varten.


title: Sulatuspata

text: Tätä menetelmää kutsuttiin stereotypoinniksi.


title: Sulatuspata

text: Kunkin lehden numeron kokoamisesta vastaavalla toimitussihteerillä oli suora puhelinlinja faktorille ja silloin tällöin sattui, että jo painovalmiiksi valettu laatta sulatettiin eli ladelma “pistettiin pataan“, kun uutista ei jostain syystä julkaistukaan.


title: Sulatuspata

text: Tämä merkitsi koko sivun taiton uusimista, joten menettelyä käytettiin äärimmäisen harkiten. Samoin kesken painoajan tulleet merkittävät uutiset tai lisätiedot johonkin tapahtumaan saattoivat aiheuttaa, että laatta uusittiin.


title: Faktori

text: Faktori voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Sakari Koskinen

text: Sakari Koskinen on fiktiivinen hahmo Seppo Jokisen "Komisario Koskinen" -kirjasarjassa. Koskinen työskentelee Tampereella Sorin poliisilaitoksella. Koskinen on iältään noin 60-vuotias. Hänen näkyvin ulkoinen tuntomerkkinsä on usein hyvin risuiseksi kasvamaan pääsevä täysparta. Kirjassa "Piripolkka" parran kustannuksella pilaillaan todella rankasti.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjassa "Koskinen ja kreikkalainen kolmio" Koskinen raakkaa parran kokonaan pois saadakseen täyden rusketuksen kasvoilleen Rhodoksen auringossa.


title: Sakari Koskinen

text: Komisario Koskinen on ollut naimisissa Raija Koskisen kanssa. He eroavat sarjan kuluessa. Raija ja Sakari Koskisella on poika Antti Koskinen, ja kirjoissa mainitaan myös tämän tyttöystävä ja myöhempi aviovaimo Silja. Antti kasvaa kiinnostavalla tavalla oikullisesta nörttiteinistä järkeväksi nuoreksi mieheksi – jolla on tosin kovin isänsä kaltainen into paneutua eri asioihin. Malliesimerkkinä voinee mainita hänen pitkään ja hartaasti toteuttamansa omakotitalon rakentamisprojekti.


title: Sakari Koskinen

text: Hän on myös täysin kalahullu kuten isänsäkin.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjassa "Lyödyn laki" mainitaan, että Koskisella on Siljan ja Antin hopeakehyksinen hääkuva kunniapaikalla kotonaan.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjan "Piripolkka" aikana Antti Koskinen on suorittamassa siviilipalvelusta.


title: Sakari Koskinen

text: Viimeksi ilmestyneissä tarinoissa esitellään Siljan ja Antin vastasyntynyt esikoinen Eino. Koskinen onkin aivan perustyyppinen isoisä: eräässä tapaamisessa hän jo juttelee viisikuiselle pojalle, että koskapa mennään kalaan – Koskinen itse kun on suuri vapakalastuksen ystävä. Kirja "Kuka sellaista tekisi" alkaa kuvauksella Koskisen kalaretkestä, jolla hän saa pienehkön hauen, ja sitten on vuorossa yksityiskohtainen kuvaus siitä kuinka hän juuri saamansa reseptin mukaan tekee kalasta oluthaukea itselleen ja naisystävälleen Linnealle. Vitsin kärki on se että hän sai kyseisen kalareseptin patologi Hokalta tavatessaan työasioissa.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjassa "Mustat sydämet" kuvaillaan Koskisen mietteitä pojanpojan riemusta ensimmäisen itse onkimansa kalan johdosta. Samoin muut sorilaiset tuovat pojalle omien lastensa pieniksi jääneitä vaatteita hyvin mielellään.


title: Sakari Koskinen

text: Muita Koskisen intohimoja ovat pitkän matkan juoksu ja polkupyöräily; tästä kasvaakin tarinoiden mittaan eräänlainen kestovitsi. "Mustissa sydämissä" hän kuitenkin loukkaa toisenkin polvensa ja joutuu luopumaan molemmista urheilulajeista.


title: Sakari Koskinen

text: Eronsa jälkeen Koskisella on yksi useita vuosia kestävä suhde. Koskinen tutustui Linneaan, kun tämän polkupyörä varastettiin ja Koskinen päätti silkasta turhaumasta päätti ratkaista varkauden, jota muut pitivät pikkujuttuna. Linnea kuitenkin menehtyy uusineeseen syöpään kirjan "Lyöty mies" lopussa.


title: Sakari Koskinen

text: Koskisen suhde alaiseensa Ulla Lundeliiniin lämpiää teoksissa "Mustat sydämet" ja "Kuolleeksi julistettu". "Rahtarissa" heillä on suhde, mutta he eivät asu yhdessä. Ulla toteaa sen mikä on aiemminkin käynyt ilmi: työssään taitava Koskinen ei ymmärrä naisten sielunelämää.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjan "Vakaasti harkiten" loppuriveillä käy ilmi lähes suoraan, että heidän suhteensa on jo vakiintumassa.


title: Sakari Koskinen

text: Uusimmassa "Lyödyn laki" -kirjassa Ulla ja Koskinen ovat ostaneet yhteisen talon, jota sitten kirjan mittaan hiljalleen kunnostetan talkootyönä.


title: Sakari Koskinen

text: Komisario Koskinen on töissä Tampereella Sorin poliisitalolla. Kahdessa ensimmäisessä romaanissa hän on arvoltaan ylikonstaapeli ja lopuissa komisario. Hänen työkavereitaan ovat muun muassa Risto Pekki (joka perii Koskiselta vapautuneen ylikonstaapelin pestin), urheiluseura Ilveksen fanaattinen kannattaja Markku Kaatio, Ulla Lundelin (josta tulee myöhemmin myös ylikonstaapeli), huumetutkija Kaija Palonen, Antti Luttinen (joka esiintyy vain muutamassa kirjassa; Koskisen sihteeri Tarun poikaystävä ja myöhempi aviomies), "stadilaisuuttaan" joskus liikaakin korostava ja usein narrina pidetty Veli-Pekka Simo, Tauno Niiranen (lempinimi Tanse ) ja sarjan alussa jo eläkkeelle jäämässä oleva Roine.


title: Sakari Koskinen

text: Satunnaisempia esiintyjiä ovat huumeosaston päällikkö, ylikonstaapeli (myöh. komisario) Eero ""Sorkka"" Sorvankallio ja hänen merkittävin alaisensa, kirjasarjan ehkä traagisin hahmo, oman lapsensa huumeille menettänyt ylikonstaapeli Tanja Ruuth, jota esimies varjelee kuin silmäterää – mutta joka silkkaa itsepäisyyttään eräässä erityistilanteessa eli pitkällä automatkalla (kirjassa "Piripolkka") ajautuu kertasuhteeseen Koskisen kanssa.


title: Sakari Koskinen

text: Sorvankallio myös toimii Koskisen sijaisena tämän sairausloman aikana romaanin Räätälöity ratkaisu alussa.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjassa "Vakain tuumin" Sorvankallion kerrotaan menehtyneen sydänkohtaukseen vain viikkoja ennen eläkkeelle pääsyään ja hänellä on uusi jos asiallinen seuraaja, komisario Henri ""Tenttu"" Teno, jonka mainitaan olevan ulkoisesti yhtä iso mies kuin edeltäjänsäkin.


title: Sakari Koskinen

text: Kuvaus on vain parin lauseen mittainen mutta se antaa Tenosta äärimmäisen asiallisen hyvän poliisin kuvan.


title: Sakari Koskinen

text: Teknisten rikostutkijoiden profiili on alussa hyvin matala, mutta viimeisimmissä kirjoissa he, erityisesti ylikonstaapeli Risto P ""Hukkapee"" Jalonen, kasvattavat merkitystään jopa huomattavasti tarinan kuljetuksen kannalta; ainakin viimeisissä tarinoissa tämä tosin näyttää nousevan vähän liikaakin erityisesti Jalosen päähän.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjan "Kuka sellaista tekisi" lopussa vanha rikososaston päällikkö Tauno Niiranen jää eläkkeelle ja hänen paikkansa periikin epämieluisana yllätyksenä aikoinaan ministeriöön siirtynyt entinen komisario Risto Matias Rusinpää. Kaikkien vilpittömäksi harmiksi uusi pomo ottaa muiden narrina pitämän Veli-Pekka Simon suojatikseen.


title: Sakari Koskinen

text: Rusinpää onkin enemmän poliitikko kuin poliisi: erityisesti kirjassa "Ajomies" hän tekee erään vapaan toimittajan ampumista tutkittaessa itsestään toistuvasti narrin – joskin Koskinen ja Lundelin onnistuvat saamaan hänet lopulta järkiinsä – ja Rusinpää yllättäen ratkaiseekin paikallistuntemuksensa avulla Koskiselle todellista päänsärkyä aiheuttaneen, itselleen ja muille vaarallisen epäillyn olinpaikasta kertoneen sanaleikin.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjassa "Kuolevaksi julistettu" Rusinpää yrittää tapojensa mukaan sotkea alaistensa tutkintoja maristen muun muassa tyhjänpäiväisiä ”työtuntien haaskaamisesta”, mutta uusi poliisipäällikkö Eini Passi palauttaa hänet kylmästi järjestykseen.


title: Sakari Koskinen

text: Samassa kirjassa tyttären katoaminen katkaisee Ullan toistakymmentä vuotta kestäneen raittiusputken, mutta tällä kertaa katko jää vain muutamaan päivään ja Koskinen hakee ystävänsä turvaan jälleen kerran.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjan "Kuka sellaista tekisi" lopussa Ulla Lundelinista tulee myös ylikonstaapeli – vaikka hänellä onkin niin sanottu henkilökohtainen ongelma, joka tuottaa tarinoiden mittaan monta mielenkiintoista tilannetta; "Suurta pahaa" -kirjassa Koskinen pelastaa Ullan kesken monipäiväistä kierrettä, joka alkoi kun hänen käsiinsä eksyi yhteisenä saunailtana neljän virkasisaren yhteinen sangen vahva juomapullo.


title: Sakari Koskinen

text: Ylennys aiheuttaa joskus suukopua: esimerkiksi eräänä juhannusaaton aattona (kirja "Lyöty mies", tarina "Felipe Massan näköinen mies") Kaatio ei haluaisi millään jäädä tutkimaan viime hetken tapausta – ja syyttää että ylikonstaapelit Pekki ja Lundelin jyräävät tavallista konstaapelia arvonsa perusteella; huvittunut Koskinen viheltää pelin poikki ja sanoo että kaikki jäävät.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjaa "Sana sanaa vastaan" rytmittää taustalla kehittyvät Pekin ja hänen ravintolassa tapaamansa perushoitaja Mervin tulossa olevat häät, joiden alku kirkossa muodostaa kirjan loppusivut. Näiden yhteinen Pietari-poika, "Pikku Pee", onkin jo seuraavasta kirjasta alkaen tarinoille leimaa antava taustahahmo. Kirjassa "Hervantalainen" Koskinen katselee pojan kuvaa ja tuumii että niin näyttäisi pojasta olevan tulossa niin täydellinen isänsä nuoruushahmo, ""Täyspekki"", että ihan hirvittää ajatellakin.


title: Sakari Koskinen

text: Kirja "Suurta pahaa" päättyy omatoimisessa tutkinnassa rikollisten murhaamaksi joutuneen Roineen hautajaisiin, joissa Niiranen, Koskinen, Pekki ja Kaatio toimivat yhdessä kahden järjestyspuolen miehen kanssa kantajina ja varustautuvat ensi kerran vuosiin yhdessä virkapukuihinsa. Huvittavana yksityiskohtana mainitaan että Koskisen virkavyö ei ole pidentynyt yhtään – kun nuorempien miesten on jo viimeisessä reiässä. Samoin paikalla ollut entinen vaimo Raija saa kyyneltensä kesken sanottua, ettei muistanutkaan kuinka komea Koskinen olisi virkapuvussaan.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjassa "Räätälöity ratkaisu" kuvaan tulee uusi, sittemmin tärkeäksi kohoava hahmo, nuorempi konstaapeli Anni Kanninen, joka myöhemmin toimii kuuliaisena avustajana poliisin rutiineja hoidettaessa mutta osoittautuu myös synnynnäiseksi maratonjuoksijaksi. Hän on oleellisessa osassa teoksessa "Mustat sydämet," kun Sydneyn maraton vie Koskisen ja neljä muuta poliisia Australiaan juoksemaan kilpaa – mutta eihän Koskinen voi olla sekaantumatta paikalliseen rikostapaukseen eli erään suomalaistytön outoon katoamiseen. Kanninen on vielä silloin järjestyspoliisin puolella, mutta kunnostautuu hyvin tässä epävirallisessa tutkinnassa.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjan "Kuolevaksi julistettu" loppusivuilla Kaija Palonen saa tarpeekseen ja jää eläkkeelle koska huomaa hermoilevansa aiheetta joka asiasta viattomille työtovereille – ja Koskinen kertoo Anni Kanniselle että tämä on vahvasti ehdolla Palosen seuraajaksi rikospuolella.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjan "Hervantalainen" lopussa Taru Luttinen poistuu kuvasta erittäin ikävällä tavalla (hänen miehensä Antti Luttinen on jo aiemmin joutunut lähtemään poliisista). Saman kirjan lopussa laitoksella tehdään yhteispäätös ettei läheisten kuvia enää pidetä työpöydillä, koska kyseisen tapauksen rikollinen härnäsi poliisia uhkailemalla näiden lapsia tavalla joka sai kaikki kauhistumaan.


title: Sakari Koskinen

text: Samassa kirjassa Sorille tulee uusi naispuolinen rikospoliisin päällikkö Eini Passi kun Risto Matias Rusinpää joutuu yllättäen keuhkosyöpäleikkaukseen. Syöpä kesyttääkin miehen ja hänellä on lopulta kylliksi luontoa pyytää Koskiselta anteeksi inhottavaa käytöstään kun Linnea teki kuolemaa ja Koskinen oli ajoittain poissa tolaltaan asian johdosta.


title: Sakari Koskinen

text: Uusi oikeustieteen tohtorin arvoinen päällikkö Eini Passi antaakin jo lähdössä myönteisen kuvan itsestään. "Vihan sukua" kirjassa uusi päällikkö todella kuoriutuu kotelostaan ja osoittautuu todella hyväksi tutkijaksi ja esimieheksi. Kirjassa "Mustat sydämet" Passista on jo tulossa uusi poliisipäällikkö. Hän käy kirjan alkupuolella erittäin mielenkiintoisen keskustelun kolmen lapsen äidin Ulla Lundelinin kanssa perheestä, lapsista ja naisen urasta. Keskustelu käynnistyy siitä kun Ulla kertoo kuinka hänen muusikkomiehensä – jonka kanssa välit olivat jo jäätasolla muutenkin – löysi uuden nuoremman naisen ja ero tuli, joskin myöntää että eteenpäin mennään vaikka asuntovelkaa on ensi kerran vuosiin.


title: Sakari Koskinen

text: "Mustissa sydämissä "Ulla Lundelinin tytär katoaa, ja tapaus saa ratkaisun vasta seuraavassa teoksessa "Kuolevaksi julistettu".


title: Sakari Koskinen

text: Kirjassa "Rahtari" Koskinen saa uudeksi tutkimussihteerikseen esimiehensä Rusinpään sukulaistytön, Roosa Rusinpään, joka osoittautuu todelliseksi tehopakkaukseksi; esimies vinoilee kertaalleen että tyttöhän on jopa armeijan käynyt ja vielä vänrikki arvoltaan – ensimmäinen lajissaan joka tarinoissa mainitaan.


title: Sakari Koskinen

text: Ja kun uusi sihteeri on vielä naisiin shovinistisesti suhtautuvan rikoskonstaapeli Markku Kaation entinen juniorivalmennettava Ilveksestä ja tietyn lajin suojatti niin aina vain parempi.


title: Sakari Koskinen

text: Samassa kirjassa Koskisen sihteerinä Tarun jälkeen toiminut Erkka vammautuu vakavasti takaa-ajokolarissa ja katoaa tarinoista.


title: Sakari Koskinen

text: Anni Kannisen suhde Mineaan ei ole työpaikalla enää salaisuus, ja hän näyttää kyntensä sekä päättelytaidossa että epäillyn kuulusteluissa, mutta ratkaisu vaatii jälleen Koskisen intuitiota. Koskinen tuntee, että työtoverit ovat hänen toinen perheensä.


title: Sakari Koskinen

text: Kirjassa "Rahtari" Lundelinin ja hänen uuden avovaimonsa välille tulee perheriita ja nainen sokaisee Lundelinin lyömällä tätä viululla kasvoihin; tämä osaltaan sotkee Koskisen ja Ullan välejä, joskin kirjan "Vakain tuumin" lopussa Ulla tekee selväksi kuka on hänen miehensä – ja kuka ei: vaikka hän hoitaakin sokeutuvan entisen miehensä eläkeasioita mitään osaamattoman tyttärensä puolesta, niin sitä päivää ei tule että hän palaisi miehen luo muuten koska tämä heitti hänet ulos nuoremman naisen takia!


title: Sakari Koskinen

text:
Lisäjännitettä tilanteeseen tuo parikin ikävää seikkaa: Markku Kaatio on taas sairaslomalla koska hänen rakas koiransa kuoli syöpään ja hänellä nousi taas esiin painajaisia jotka aiheutuivat kymmenen vuotta aiemmin kun hän joutui ampumaan naispuolisen rikollisen (kirjassa "Hiirileikki").
Kaatio sanoo itse olevansa "nupistaan lomalla taas kerran!" – eli hänellä on melkoiset paineet.


title: Sakari Koskinen

text: Koskinen pohtii tätä ankarasti ja tuumii että hyvä sinänsä ettei mies syö lääkkeitä – senkö parempi sitten että hukuttaa suruaan taas kerran alkoholiin kuten ampumisen jälkeenkin; ainoa lohtu on että Kaatio palasi edelliseltä lomaltaan aivan uutena miehenä.


title: Sakari Koskinen

text: "Lyödyn laki" -kirjassa paljastuu että Koskisen vaisto toimii jälleen: Kaatio on palannut työhön entistä parempana miehenä eli pitkä sairausloma teki hänelle vain hyvää.


title: Sakari Koskinen

text: Toinen suuri surun aihe Koskiselle on Eini Passin epäsuotuisa suhtautuminen Koskisen ja Ullan seurusteluun; hänen mielestään se häiritsee rikostutkintaa. Tästä kehittyy äärimmäisen inhottava ja henkilökohtaisuuksiin menevä sanaharkka Koskisen ja Passin välillä – ja Koskinen on jo kirjoittamassa eläkeanomustaan koska ikä riittäisi varhaiseläkkeeseen – mutta juuri oikealla hetkellä tullut Ullan puhelu saa hänet jäähtymään ja hän siirtää eläkkeelle siirtymistään viidellä vuodella kuten alun perinkin aikoi; kaiken kruununa Kylmäkosken vankilan vartija (kirjailijan vitsinä vankilassakin olleen entisen presidentin kaima!) soittaa että ns. uimarantamurhasta vangittu haluaa tehdä juuri Koskiselle tunnustuksen – eli hän ei sittenkään tehnyt väärää pidätystä jota tuskitteli kauan.


title: Sakari Koskinen

text: "Lyödyn laki" paljastaa että Passin avioliitto on myös luhistunut; samoin hänen ja Rusinpään välit alkavat ulkopuolisenkin havaiten kiristyä joskin vielä tilanne jää joka suuntaan täysin auki.


title: Sakari Koskinen

text: Hiuksenhienosti rivien välissä vilahtelee ajatus että Passikin on vakavissaan alkamassa kiinnostumaan Koskisesta muutenkin kuin osaavana alaisena - mutta tältä kohdin asiassa ei toistaiseksi tapahdu mitään.Tampereen Työväen Teatterissa sai 3. syyskuuta 2009 ensi-iltansa Seppo Jokisen dekkareiden pohjalta dramatisoitu näytelmä ”Komisario Koskinen”. Näytelmän on Jokisen kirjojen pohjalta dramatisoinut ja ohjannut Tiina Puumalainen.


title: Sakari Koskinen

text: Näytelmän nimiroolissa nähdään Pentti Helin, ja muissa rooleissa muun muassa Kristiina Hakovirta, Minna Hokkanen, Mika Honkanen, Janne Kallioniemi, Petra Karjalainen, Vesa Kietäväinen, Heidi Kiviharju, Jari Leppänen, Kaisa Mattila, Samuli Muje, Jyrki Mänttäri, Harri Rantanen, Ilkka A. Jokinen, Jaakko Väisänen, Sami Kieksi ja Lauri Vihro


title: Toimitussihteeri

text: Toimitussihteeri on sanoma-, aikakaus- tai muun lehden kokoamisesta ja/tai juttujen editoinnista vastaava toimittaja. Pienemmissä lehdissä hänellä saattaa olla laaja vastuu yhteyksissä toimittajiin ja juttujen valikoinnissa ja käsittelyssä.


title: Toimitussihteeri

text: Toimitussihteerin vastuulla on usein se, mitkä artikkelit ja kuvat mahtuvat kuhunkin lehteen ja mitä jätetään pois. Toimitussihteeri muokkaa jutut julkaisukuntoon ja viimeistelee niiden kieliasun. Hän on kiinteässä yhteydessä painoon ja toisaalta myös päätoimittajaan.


title: Toimitussihteeri

text: Radiossa ja televisiossa (YLE) toimituksen toimitussihteeri on kokenut journalisti ja toimittajien lähin esimies, joka vastaa ohjelman journalistisista sisällöistä ja koordinoi toimituksen työskentelyä. Hän auttaa toimittajia juttujen teossa ja antaa palautetta ja tekee muutosehdotuksia jutun editoinnissa. Toimitussihteeri on televisiossa ohjelman tuottajan lähin työpari.


title: Toimitussihteeri

text: Edesmennyt kirjailija Mauri Sariola, joka työskenteli kauan toimittajana, irvailee monissa kirjoissaan omaelämäkerrallisten sivupersooniensa välityksellä toimituksien sisäisiä kärhämiä pakinoitsijoiden, toimittajien ja toimitussihteerien välillä.


title: TEK

text: TEK voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ylivalli

text: Ylivalli (myös Yli-Valli) on kylä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla entisen Jalasjärven kunnan alueella. Matkaa Jalasjärven keskustaan Ylivallista on 15–30 kilometriä. Kylän suurin matkailunähtävyys on Isovuorella sijaitseva muinainen rapaumaonkalo Pirunpesä.


title: Ylivalli

text: Ylivalli on kooltaan noin 150 neliökilometriä, mikä tekee siitä entisen Jalasjärven kunnan pinta-alaltaan suurimman kylän. Ylivallin asutus sijaitsee varsin hajallaan. Aiemmin Ylivallissa oli neljä koulupiiriä: Sanasjärvi, Mäkelä, Ylivalli ja Leppäkoski. Niistä Ylivallin koulu lakkautettiin viimeisenä keväällä 2000, ja oppilaat käyvät Ylivallista nyt Koskuen koulua.


title: Ylivalli

text: Maanviljely ja lypsykarjatalous ovat Ylivallin pääelinkeinoja. Myös luomuviljelysopimuksia on kylässä tehty. Ylivallissa on myös turvetuotantoa.


title: Ylivalli

text: Ylivalliin johtaa tie Koskuelta, Tampereentieltä. Kihniön tien varrella sijaitsee Ylivallin nuorisoseuran talo Seurala. Sen pihalla on Fälly-kesäteatteri, joka esittää muutaman kerran kaudessa näytelmän. Ylivallin Nuorisoseura on myös julkaissut "Ylivallin Joulu" -lehteä vuodesta 1996. Ylivallissa toimivat myös Maa- ja kotitalousseura, Maa- ja kotitalousnaiset sekä vuonna 1980 perustettu kylätoimikunta.


title: Ylivalli

text: Ylivallissa on Ratahallintokeskuksen Ylivallin liikennepaikka, joka tukee lähinnä turvetuotantoon liittyviä raskaita kuljetuksia.


title: Ylivalli

text: Ylivallin korkeimpia paikkoja ovat Isovuori, Navettavuori ja Käskyvuori. Isovuoren pohjoisrinteellä on kymmeniä miljoonia vuosia vanha Pirunpesänä tunnettu rapaumaonkalo. Isovuorella on myös Paimenpojan mänty ja Pirunpesältä noin 250 metriä itään Kollinluola. Navettavuori on korkea, laakea kallioalue, jossa on hyvin näkyvissä jääkauden merkkejä. Sen laki on suurten siirtolohkareiden ympäröimä tasanne, jota on perinteisesti käytetty juhlapaikkana. Käskyvuoren korkein kohta, lähes 190 metriä merenpinnasta, sijaitsee juuri ja juuri Kihniön kunnan puolella.


title: Malvin Whitfield

text: Malvin (”Mal”) Greston Whitfield (11. lokakuuta 1924 Bay City, Texas, Yhdysvallat – 18. marraskuuta 2015 Washington) oli yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija ja kolminkertainen olympiavoittaja.


title: Malvin Whitfield

text: Malvin Whitfield, lempinimeltään "Marvelous Mal" eli "Mahtava Mal", liittyi Yhdysvaltain ilmavoimiin vuonna 1943. Toisen maailmansodan jälkeen hän pysyi ilmavoimien palveluksessa, mutta kirjautui myös Ohion osavaltionyliopiston opiskelijaksi. 1950-luvun alussa hän palveli ilmavoimissa Korean sodassa.


title: Malvin Whitfield

text: Whitfield voitti Yhdysvaltain yliopistomestaruuden 800 metrillä vuonna 1948 ja 880 jaardilla vuonna 1949. Yhdysvaltain mestaruuden hän voitti 800 metrillä vuosina 1949–1951 sekä 1953–1954. Vuonna 1952 hän voitti mestaruuden 400 metrillä. Vuoden 1951 Pan-Amerikan kisoissa Buenos Airesissa hän voitti 800 metriä.


title: Malvin Whitfield

text: Olympialaisiin Whitfield osallistui kahdesti menestyen molemmilla kerroilla loistavasti. Lontoossa 1948 Whitfield voitti kultaa 800 metrillä ajalla 1.49,2 ja pronssia 400 metrillä ajalla 46,9 sekä kultaa 4 × 400 metrin viestissä. Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa hän oli voittanut molemmat matkat, mutta 400 metrillä Jamaikan Arthur Wint ja Herbert McKenley olivat parempia. Helsingissä 1952 Whitfield uusi 800 metrin voittonsa, vaikka olikin välierässä hävinnyt Tanskan Nielsenille. Hopeaa sai Wint, kuten myös Lontoossa neljä vuotta aiemmin. 400 metrillä Whitfield ei onnistunut toistamaan menestystään, vaan jäi finaalissa kuudenneksi eli viimeiseksi. Pitkässä viestissä Whitfield oli edellisten kisojen tapaan Yhdysvaltain joukkueen ankkuri. Hän pääsi matkaan metrin jäljessä Jamaikan George Rhodenia. Ankkureiden välimatka pysyi samana koko kierroksen ajan, joten Yhdysvallat jäi hopealle. Whitfieldin saavutukset olivat uskomattomia, kun ottaa huomioon, että hän oli palvellut edeltävän vuoden Korean sodassa ja harjoitellut vain vähän. Whitfield yritti päästä myös Melbournen kisoihin, mutta epäonnistui olympiakarsinnoissa ja lopetti uransa pian sen jälkeen.


title: Malvin Whitfield

text: 800 metrin maailmanennätystä Whitfield ei koskaan rikkonut, mutta 880 jaardilla hän teki sen kahdesti, vuonna 1950 ajalla 1.49,2 ja vuonna 1953 Turussa ajalla 1.48,6.


title: Malvin Whitfield

text: Vuonna 1954 Whitfield voitti James E. Sullivan -palkinnon, joka annetaan vuosittain Yhdysvaltain parhaalle yleisurheilijalle. Hän oli ensimmäinen mustaihoinen palkinnon voittaja. Valmistuttuaan Kalifornian osavaltionyliopistosta Whitfield työskenteli Yhdysvaltain ulkoministeriössä afrikkalaisissa urheiluprojekteissa muun muassa Nigeriassa ja Keniassa.


title: Bücker Bü 181

text: Bücker Bü 181 Bestmann oli saksalainen, yksimoottorinen ja kaksipaikkainen koululentokone, jota Luftwaffe käytti ensisijaisena koulukoneenaan toisen maailmansodan aikana.


title: Bücker Bü 181

text: Bücker Flugzeugbaussa työskennellyt ruotsalainen insinööri Anders Andersson suunnitteli koneen suunnittelemiensa Bü 180 Student ja Bü 182 Kornett -tyyppien pohjalta. Pääosin puurakenteisen lentokoneen ensilento lennettiin helmikuussa 1939, jolloin ohjaajana toimi Arthur Benitz. Sarjatuotanto käynnistyi Saksan ilmailuministeriön tyyppihyväksynnän jälkeen vuoden 1941 alussa. Konetta valmistettiin pienin muutoksin versioina A, B, C ja D noin 3 500 kappaletta. Valmistajina sodan aikana toimivat Bücker (noin 2 000 kpl), Fokker Hollannissa (710 kpl) ja Hägglund & Söner Ruotsissa (lisenssivalmistus Ruotsin ilmavoimille tyyppinimellä Sk 25, 120 kpl).


title: Sören Berner

text: Sören Mikael Brostrup Berner (22. heinäkuuta 1859 Stavanger – 2. syyskuuta 1902) oli norjalainen kauppias, joka muutti 1880-luvulla Helsinkiin ja perusti sillin tuontiliikkeen, josta kehittyi maahantuontia ja kulutustuotteiden valmistusta harjoittava Berner Oy.


title: Sören Berner

text: Sören Berner kuului Saksasta 1600-luvun lopulla Norjaan muuttaneeseen käsityöläis- ja kauppiassukuun. Hänen isänsä johti omaa tukkukauppaansa Stavangerissa. Vuonna 1881 Sören Berner kävi Helsingissä ja näki kaupungissa ja koko kasvavassa Suomessa hyviä liiketoiminnan mahdollisuuksia. Pari vuotta myöhemmin hän muutti Helsinkiin ja vuokrasi sillintuontiliikkeelleen konttorihuoneiston Eteläranta kuudesta.


title: Sören Berner

text: Vuonna 1892 Sören Berner avioitui konttorinsa kanslistin Bertha Laguksen kanssa. He saivat kolme lasta, joista Rolf B. Berner oli Edistyspuolueeen kansanedustaja. Sören Berner kuoli vaikeaan sairauteen jo 43-vuotiaana.


title: Kuningasalbatrossi

text: Kuningasalbatrossi ("Diomedea epomophora") on lähes jättiläisalbatrossin kokoinen ulappalintu. Lajin nimesi ja kuvaili René-Primevère Lesson 1825.


title: Kuningasalbatrossi

text: Linnun vartalon pituus on 107–122 cm, siipien kärkiväli keskimäärin 3,25 m ja paino keskimäärin 9 kg. Sukupuolet ovat saman kokoisia ja näköisiä, koiraat tosin ovat keskimäärin hieman suurempia. Nokka on vaaleanpunertava ja koivet ovat lihanväriset.


title: Kuningasalbatrossi

text: Lajista tunnetaan 2 alalajia, eteläinen "epomophora", joka on väriltään pääosin valkoinen siipien yläpinnan ollessa harmaat ja mustaa on vain kapealti aivan siipien kärjissä, sekä pohjoinen "sanfordi", jonka siipien yläpinta on kokonaan hyvin tumma, lähes musta. 1998 laji jaettiin kahdeksi eri lajiksi, "D. epomophora" (Southern Royal Albatross) ja "D. sanfordi" (Northern Royal Albatross). Lintutieteilijät eivät kuitenkaan ole lainkaan yksimielisiä jakoperusteista, ja suomalainen lintutiede tuntee, ainakin toistaiseksi, vain yhden kuningasalbatrossin, joka on jaettu kahteen alalajiin.


title: Kuningasalbatrossi

text: Laji on tavallisesti äänetön, mutta ruokaillessa esimerkiksi kalastuslaivojen ympärillä ja pesällä se ääntelee voimakkaasti raakkuen tai kirkuen. Varoitusäänenä se kalisuttaa nokkaansa.


title: Kuningasalbatrossi

text: Laji voi mahdollisesti elää 80-vuotiaaksi. Toistaiseksi vanhin yksilö on ollut 58-vuotias.


title: Kuningasalbatrossi

text: Kuningasalbatrossi elää eteläisellä Tyynellämerellä ja eteläisellä Intian valtamerellä. Pääosan elämästään se viettää Uuden-Seelannin ja Etelä-Amerikan välisellä merialueella sekä Antarktiksen vesillä. Pesimäalueet sijaitsevat Uuden-Seelannin tuntumassa. "Epomophora" pesii pääosin Campbellsaarilla (Campbell Islands), jonka populaatio on noin 8 200–8 600 paria. Aucklandsaarilla (Auckland Islands) pesii pienempiä yhdyskuntia. Uuden-Seelannin Otagon niemimaalla pesii pieni yhdyskunta ilmeisesti "epomophoraXsanfordi" hybridejä. "Sanfordi" pesii pääosin Chathamsaarilla (Chatham Islands) ja myös Enderbyn saarella, joka kuuluu Aucklandsaariin, sekä Otagon niemimaalla.


title: Kuningasalbatrossi

text: Kuningasalbatrossi on uhanalainen kuten kaikki albatrossit. Kehittyneempien kalastustapojen ansiosta lajin väheneminen on pysähtynyt. Nykyinen maailman populaatio on noin 10 000 paria.


title: Kuningasalbatrossi

text: Eteläiset valtameret. Pesimäsaaret ovat karuja, puuttomia saaria.


title: Kuningasalbatrossi

text: Kuningasalbatrossi on sukukypsä 9–11 vuoden ikäisenä. Laji on yksiavioinen ja parin erottaa toisistaan vain kuolema. Avioeroja ei varmuudella ole havaittu. Pesintä tapahtuu kahden vuoden välein. Koiras saapuu ensimmäisenä vanhalle pesäpaikalle ja alkaa rakentaa maahan pesää ruohoista ja muista tarjolla olevista materiaaleista. Naaraan saavuttua ne kosiskelevat ja parittelevat ja lentävät sitten merelle keräämään vararavintoa elimistöönsä syömällä runsaasti. Ne palaavat pesälle juuri ennen munintaa. Naaras munii yhden suuren munan, jonka paino on 205–487 g, mikä on 5–11 % naaraan painosta. Muninta on lokakuussa. Muninnan jälkeen naaras lentää merelle ruokailemaan ja jättää koiraan 2–3 viikoksi hautomaan. Näin ne vaihtavat vuoroa säännöllisesti, kunnes poikanen ei enää 6 viikon ikäisenä tarvitse lämmitystä. Haudonta kestää 79 päivää. Poikanen on valkoinen ja nuoret linnut ovat saman värisiä kuin vanhat. Poikanen on lentokykyinen keskimäärin 8 kuukauden ikäisenä. Uusintapesintää ei tapahdu, jos muna tai poikanen tuhoutuu.


title: Kuningasalbatrossi

text: Pesinnän epäonnistumisen syynä ovat usein saarille tuodut vieraat lajit, pahimpana rotta.


title: Kuningasalbatrossi

text: Pääravintona ovat mustekalat ja äyriäiset. Ruokailee pääasiassa öisin.


title: Yksikköväli

text: Yksikköväli on matematiikassa joukko formula_1. Yksikköväliä käytetään paljon homotopiateoriassa. Yksikköväli on metrinen avaruus, kompakti, kutistuva, polkuyhtenäinen ja lokaalisti polkuyhtenäinen. Topologisena avaruutena yksikköväli on homeomorfinen laajennetun reaaliakselin kanssa. Yksikköväli on yksiulotteinen monisto, jonka reuna on {0,1} ja joka on suunnistettu. Reaalilukujen osajoukkona yksikkövälin Lebesguen mitta on 1. Se on täysin järjestetty joukko ja täydellinen hila (jokaisella yksikkövälin osajoukolla on supremum ja infimum).


title: Bes (kolikko)

text: Bes oli Rooman valtakunnan tasavalta-aikaan valmistettu pronssiraha. Bes-rahaa, joka oli arvoltaan kaksi kolmasosaa as-rahasta eli kahdeksan unssia, valmisti ainoastaan Gaius Cassius vuonna 126 eaa. dodransien kanssa, joka oli toinen harvinainen kolikko, arvoltaan kolme neljäsosaa as-rahasta.


title: Hugo Rautapää

text: Hugo Valentin Rautapää (vuoteen 1906 Gröndahl, 28. helmikuuta 1874 Hämeenlinna – 9. joulukuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen virkamies, Suomalaista puoluetta edustanut poliitikko ja Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti 1919–1922. Hän toimi senaattorina ja kansanedustajana.


title: Hugo Rautapää

text: Rautapään isä oli vahtimestari Erik Gröndahl. Rautapää (silloinen Gröndahl) kirjoitti ylioppilaaksi 1891, valmistui ensin filosofian maisteriksi 1894, sitten lakitieteen kandidaatiksi 1899, sai varatuomarin arvon 1901 ja väitteli lakitieteen tohtoriksi 1903. Hän toimi vuosina 1903–1908 ja 1909–1918 Suomen senaatin finanssitoimituskunnan esittelijäsihteerinä. Eduskunnan jäsenenä Rautapää oli 1910–1914 Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä ja toimi ensin talous- ja 1913 toimitusvaliokunnan puheenjohtajana. Hän oli myös jääkäriliikkeen taustalla toimineen itsenäisyysliikkeen keskuskomitean jäsen.


title: Hugo Rautapää

text: Kun Suomalainen puolue osallistui elokuussa 1908 muodostettuun Hjeltin senaattiin, Rautapää toimi ensin siviilitoimituskunnan apulaispäällikkönä ja nuorsuomalaisten erottua senaatista huhtikuussa 1909 sen päällikkönä aina senaatin eroon eli marraskuuhun 1909 asti. Tämän jälkeen hän palasi esittelijäsihteerin virkaansa.


title: Hugo Rautapää

text: Suomen itsenäistyttyä Rautapää oli senaatin ulkoasiain kanslian vt. päällikkönä keväällä 1918 ja kuului Carl Enckellin johtamaan komissioon, jonka tarkoitus oli neuvotella rauhasta Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä. Komissiossa Rautapää ajoi innokkaasti Itä-Karjalan liittämistä Suomeen. 1918–1919 hän oli Korkeimman hallinto-oikeuden esittelijäsihteerinä ja 1. elokuuta 1919 hänet valittiin sen presidentiksi Suomen tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi valitun K. J. Ståhlbergin seuraajaksi.


title: Hugo Rautapää

text: Rautapää kuoli sydänkohtaukseen vain 48-vuotiaana.


title: Kuusaanjärvi

text: Kuusaanjärvi on melko pieni järvi, joka sijaitsee Oulun eteläpuolella, Haapajärven kaupungissa Kuusaan kylässä. Kuusaanjärven pinta-ala on 200 ha ja keskisyvyys on noin 1,5 m. Järvessä on haukea, ahventa, särkeä sekä istutettuna siikaa ja lohta. Järvi on peruskunnostettu 2006, jolloin rannat kunnostettiin ja vedenpintaa nostettiin 40 cm.


title: Johanna Kurkela

text: Johanna Kurkela (s. 10. huhtikuuta 1985 Lumijoki) on suomalainen laulaja, jonka levytysura alkoi vuonna 2004.


title: Johanna Kurkela

text: Kurkelan kappaleita ovat muun muassa ”Ehkä ensi elämässä”, ”Sun särkyä anna mä en” ja ”Tuo se mulle”. Hänen kappaleitaan ovat säveltäneet muun muassa Tomi Aholainen ja Juha Tapio. Eniten hänen laulujaan ovat sanoittaneet Sinikka Svärd ja Heikki Kerkelä.


title: Johanna Kurkela

text: Kurkelalla on monipuolinen musiikkitausta. Hän soittaa viulua ja pianoa. Hän opiskeli Madetojan musiikkilukiossa Oulussa. Lukion jälkeen hän siirtyi ammattikorkeakouluun opiskelemaan maatalousalaa.


title: Johanna Kurkela

text: Levytysuransa Kurkela aloitti vuonna 2004 duetoimalla Tomi Metsäkedon kanssa kappaleella ”Tahdon tanssia kanssasi”. Vuonna 2005 Warner Music Finland julkaisi hänen esikoisalbuminsa "Hetki hiljaa". Vuonna 2007 hän esitti Suomen euroviisukarsinnassa kappaleet ”Olet uneni kaunein” ja ”Jossain metsäin takana”. Kurkela sijoittui karsinnassa ensin mainitulla kappaleella kuudenneksi ja sai viisufanien jakaman fanipalkinnon. Samana vuonna ilmestyi hänen toinen studioalbuminsa "Marmoritaivas".


title: Johanna Kurkela

text: Vuonna 2008 ilmestyi Kurkelan kolmas albumi "Kauriinsilmät", jonka paras Suomen virallisen albumilistan listasijoitus oli 10. Vuonna 2010 julkaistu albumi "Hyvästi, Dolores Haze" nousi ensimmäisellä listaviikollaan (15/2010) albumilistan kärkeen. Levy myi kultaa vuonna 2010 ja sillä oli kolmeen edelliseen albumiin verrattuna lähes kokonaan uudistunut tuotanto- ja tekijätiimi. Albumin ensimmäinen single oli Lauri Ylösen ja Paula Vesalan tekemä ”Rakkauslaulu”.


title: Johanna Kurkela

text: Syksyllä 2011 ilmestyi Kurkelan ensimmäinen kokoelmalevy "Uneni kaunein – Parhaat 2005–2011". Levyllä on yksi kokonaan uusi kappale, ”Elegia”.


title: Johanna Kurkela

text: Kurkelan viides studioalbumi "Sudenmorsian" ilmestyi 5. lokakuuta 2012. Levyltä julkaistiin 4. heinäkuuta digitaalinen single ”Oothan tässä vielä huomenna”. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Eppu Kosonen.


title: Johanna Kurkela

text: Kurkela osallistui syksyllä 2012 syöpäjärjestöjen "Enemmän synttäreitä" -kampanjaan, jonka ajatuksena oli lähettää onnittelulauluja syntymäpäiväsankareille. Kurkela oli mukana kampanjassa kappaleella ”Tänä aamuna”, jonka video julkaistiin 3. syyskuuta. Kappale on mukana myös "Sudenmorsian"-albumilla.


title: Johanna Kurkela

text: 15. marraskuuta 2013 Kurkela julkaisi ensimmäisen joululevynsä, "Joulun lauluja".


title: Johanna Kurkela

text: Keväällä 2016 Kurkela oli yhtenä vierailijana rap-artisti Elastisen TV-ohjelmassa Elastinen feat., jossa he tekivät yhteisen kappaleen "Oota mua".


title: Johanna Kurkela

text: Nykyisin Kurkela asuu Kiteellä Pohjois-Karjalassa puolisonsa Tuomas Holopaisen kanssa. Pariskunta avioitui lokakuussa 2015. Liitto on Kurkelan toinen. Kurkela avioitui ensimmäisen kerran ollessaan 19-vuotias.


title: San Zeno Maggiore

text: Benediktiiniluostarin kirkko San Zeno Maggiore (Basilica di San Zeno), on Veronan romaanisen arkkitehtuurin päämonumentti ja yksi Pohjois-Italian huomattavimmista romaanisista kirkoista. Se on omistettu Veronan suojeluspyhimykselle, pyhälle Zenolle. Noin vuonna 380 kuollut Zeno oli kaupungin kahdeksas piispa ja hänen maallisia jäännöksiään säilytetään kirkon kryptassa.


title: San Zeno Maggiore

text: Kun tuomiokirkko on ollut veronalaisille piispan vallan symboli, on San Zenon basilika ollut ennen kaikkea itsenäisen kaupunkiyhteisön kirkko. Sitä onkin luonnehdittu kaupungin toiseksi katedraaliksi. Kirkon asemaa kuvaa se, että kirkossa säilytettiin 1500-luvun lopulle asti kaupungin maineikasta lippuvaunua, il Carroccioa, joka oli tärkeä veronalaisille sotajoukoille. San Zenon luostaria 1500-luvulla hallinneet saksalaiset munkit polttivat Carroccion vuonna 1583.


title: San Zeno Maggiore

text: San Zenolle omistetun kirkon vanhimmat vaiheet tunnetaan ainoastaan perimätiedon perusteella. Sen mukaan piispa Zeno haudattiin nykyisen kirkon paikalla, kaupunginmuurien ulkopuolella sijainneelle hautausmaa-alueelle. Sinne rakennettiin pieni pyhimykselle omistettu muisto- ja hautakirkko. Kirkkoa uudistettiin ja laajennettiin Teoderik Suuren aikana 400-luvulla. Tähän kirkkoon liittyy muun muassa Paulus Diaconuksen mainitsema pyhimyslegenda, jonka mukaan Adigen tulviessa 17. lokakuuta 589 vesi ei työntynyt sisälle kirkkoon vaikka kohosikin ulkopuolella lähes kirkon katon korkeudelle. Näin kirkkoon paenneet uskovaiset pelastuivat pyhän Zenon ansiosta.


title: San Zeno Maggiore

text: 700- ja 800-lukujen vaihteessa kirkko tuhoutui ehkä avaarien hyökkäyksessä. Ei ole kuitenkaan varmuutta siitä, sijaitsiko vanhin Zenolle pyhitetty kirkko todella nykyisen kirkon paikalla. Vasta tälle paikalle 800-luvun alussa rakennetusta uudesta kirkosta on dokumentoitua tietoa. Sen rakennutti piispa Ratoldo kuningas Pipinin myötävaikutuksella ja todennäköisesti arkkidiakoni Pacificuksen johdolla ja valmistui 806. San Zenon jäännökset siirrettiin uuteen kirkkoon juhlallisessa kulkueessa, johon osallistuivat kuninkaan ja Veronan piispan lisäksi Cremonan ja Salzburgin piispat ja suuri saattojoukko Monte Baldolta kutsuttujen pyhien erakoiden, Benignuksen ja Caruksen kantaessa arvokkaita jäännöksiä. Tästä karolinkiajan kirkosta on joitakin jäänteitä säilynyt nykyisessä kirkossa Pyhän Benediktuksen kappelin osina. Kirkko joutui Veronan muiden esikaupunkikirkkojen mukana hävityksen kohteeksi unkarilaisten hyökkäillessä Pohjoi-Italiaan vuosien 893 ja 906 välillä. Unkarilaisvaaran väistyttyä kirkkoa ja luostaria alettiin kunnostaa. Se rakennettiin jo nykyisen laajuiseksi, tosin vähän lyhyemmäksi. Vuoden 1117 maanjäristys vaurioitti kuitenkin rakennusta pahoin.


title: San Zeno Maggiore

text: Maanjäristyksen jälkeen noin 1123 alkoi kirkon radikaali uudestaan rakentaminen romaaniseen tyyliin, ja nykyisen kirkon perusasu muotoutui. Länsifasadi valmistui n. 1138. Mestari Brioloto lisäsi siihen vuosisadan lopulla suuren onnenpyörää esittävän ratasikkunan. Itäpäädyn absidi uudistettiin hienovaraisesti goottilaisella kaudella 1386-1398 soveltaen romaanista tiilen ja tuffikiven vuorotteluun perustuvaa muurausta. Kirkon päälaivan avoimet kattotuolit korvattiin 1300-luvun lopulla puisella kolmiapila- eli köliholvilla. Se uudistettiin 1830-1840 vanhan mallin mukaisesti. Vuonna 1045 aloitettu kellotorni jouduttiin uudistamaan maanjäristyksen jälkeen ja se valmistui 1173.


title: San Zeno Maggiore

text: San Zeno Maggiore on poikkilaivaton, viisikulmaiseen absidiin päättyvällä kuorilla varustettu pitkäkirkko. Se on Veronan romaaniselle arkkitehtuurille tyypilliseen tapaan rakennettu tiilestä ja tuffista, joiden vuorottelevista kerroksista syntyy julkisivujen eloisa vaakaraidoitus. Pääfasadi on kullanhohtoista tuffikiveä marmorisin detaljiosin. Pääsisäänkäyntiä korostaa leijonajalustaisten pylväiden kannattama baldakiinikatos. Fasadi ja portaali pronssreliefein koristettuine ovineen tarjoaa näytteen 1100-luvun romaanisesta veistotaiteesta. Sisäänkäyntikatos ja sen sivuilla olevat reliefiveistokset ovat kuvanveistäjämestari Nicolòn (Nicolauksen) ja hänen työpajansa tuotetta ja valmistuivat vuoden 1138 tienoilla. Suuri ruusuikkuna fasadin yläosassa on hieman myöhemmältä ajalta ja on kuvnaveistäjä-arkkitehti Brioloton työtä. Puisiin ovenpuoliskoihin kiinnitetyt 48 pronssireliefiä 1100-luvulta esittävät mm. Vanhan ja Uuden testamentin tapahtumia ja mudostavat erityisen vaikuttavan ja ilmaisuvoimaisen kokonaisuuden. 72 metriä korkea kellotorni edustaa Veronan keskiajalle tyypillistä tornimuotoa, jolle on ominaista neljän pinaakkelin ympäröimä kartiomainen huippu.


title: San Zeno Maggiore

text: Kolmeen laivaan jakautuvalle sisätilalle on leimallista pylväiden ja kimppupilarien vuorottelu, niin sanottu tukivaihtelu. Päälaivan katteena on gotiikan kaudella lisätty puinen kolmiapilaholvi eli kölikatto ja itäpäätteenä samoin goottilainen kuoriabsidi, jonka erottaa päätilasta suuri suippokaariholvi. Kuorin lattia on kirkkolaivan lattiaa ylempänä. Kuorin alla on avara, yhdeksänlaivainen krypta, jossa sijaitsee piispa Zenon pyhäinjäännösarkku (valmistettu vuonna 1889).


title: San Zeno Maggiore

text: Kuoriabsidissa on Andrea Mantegnan vuosina 1457-1459 temperavärein maalaama triptyykki ”Pala di San Zeno”, joka on Italian varhaisrenessanssin päätöitä. Napoleonin sotien aikana ranskalaiset kuljettivat triptyykin Pariisiin, josta se palautettiin lukuun ottamatta kolmea jalustaosan maalausta. Ne jäivät Louvreen ja on korvattu Veronassa kopioilla. Kuorin sivuabsidissa sijaitsee 1200-luvulta peräisin oleva piispa Zenoa esittävä värillinen patsas. Piispa esitetään tummaihoisena, koska hän oli perimätiedon mukaan kotoisin Afrikasta.


title: San Zeno Maggiore

text: Kirkon pohjoissivuun liittyy entisen benediktiiniluostarin hyvin säilynyt ristikäytävä. Kaksi sen sivuista on romaaniselta ajalta 1110-luvulta ja kaksi suippokaarista sivua gotiikan kaudelta 1300-luvun ja 1400-luvun vaihteesta. Karolingiselta ajalta peräisin olevalla San Zenon luostarilla oli tärkeä asema keskiajalla. Se ei ollut vain uskonnollinen keskus, vaan sillä oli huomattavaa taloudellista ja poliittista merkitystä. Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan keisarit pitivät Italian matkoillaan luostaria pysähdyspaikkanaan. Luostari muodosti aikanaan laajan, muurien suojaaman kokonaisuuden monine rakennuksineen ja sillä oli omistuksia myös kaupungin ulkopuolella. Uudella ajalla se kuitenkin rappeutui ja lopetettiin 1770-luvulla. Sen rakennukset purettiin 1800-luvun alussa ristikäytävää ja tiilestä muurattua puolustustornia lukuun ottamatta.