title: Seppo Vesiluoma

text: Vesiluoma on kirjoittanut pääasiassa kirjoittanut komediallisia sarjoja televisiolle, kuten "Pappa rakas" (1993), "Hyvien ihmisten kylä" (1993–1994) ja "Trasselirakastaja" (1999). 2000-luvulla Vesiluoma on tehnyt tiivistä yhteistyötä Mika Ripatin kanssa, mm. sarjojen "Siperian nero" (2000) ja "Seitsemän" (2001) parissa. Yhdessä Ripatin kanssa Vesiluoma on kirjoittanut myös ainoan pitkän elokuvansa "Vieraalla maalla" (2003). Vesiluoma on ollut mukana myös "Elämän suola" (1996–1998) -sarjan käsikirjoittajatiimissä.


title: Seppo Vesiluoma

text: Vesiluoma on opiskellut kauppatiedettä Vaasan yliopistossa, ja tehnyt ennen elokuva- ja tv-uraansa töitä mainostoimistossa.


title: Seppo Vesiluoma

text: Vesiluoma on perheensä esikoinen ja hänellä on pikkuveli.


title: Jussi Ahlroth

text: Jussi Ahlroth (s. 1973) on suomalainen toimittaja ja kriitikko sekä entinen muusikko. Hän on työskennellyt Helsingin Sanomien kulttuuritoimittajana vuodesta 2003 lähtien. Ahlroth arvioi muun muassa rock-tapahtumia sekä etenkin science fictionia, fantasiaa ja uskontoihin liittyvää kirjallisuutta. Vuonna 2006 ilmestyi hänen kirjoittamansa teos "Mie oon Lordi", joka kertoo suomalaisen Lordi-yhtyeen historiasta yhtyeen jäsenten lapsuudesta nykypäiviin saakka.


title: Jussi Ahlroth

text: Ahlroth soitti Amorphiksen esimuodossa Abhorrencessa bassoa vuosina 1989–1990. Myöhemmin Ahlroth on soittanut rock-yhtye Spihassa, joka vaikutti vuosina 1999–2005.


title: Jussi Ahlroth

text: Jussi Ahlroth on kirjoittanut Helsingin Sanomien Nyt-liite verkkojulkaisuun Game of Thrones jaksoarvioita sekä spekulaatioita.


title: Genbölen lentokenttä

text: Genbölen lentokenttä on lentokenttä Genbölen kylässä Dragsfjärdin saaristossa Kemiönsaaren kunnassa. Kenttää ylläpitää Saariston ilmailukerho, jolla on oma lentokonehalli ja sen yläkerrassa kerhotila, jossa on mahdollista myös majoittua. Kenttä on yksityinen ja tarkoitettu vain ultrakevyille lentokoneille.


title: Genbölen lentokenttä

text: Genbölessä on yksi 630 metriä pitkä nurmipäällysteinen kiitotie.


title: Jyrki Mikkonen

text: Jyrki Aapeli Mikkonen (7. elokuuta 1909 Oulu – 15. tammikuuta 1984 Lappeenranta) oli suomalainen kirjailija ja päätoimittaja, joka heti sodan jälkeen herätti huomiota julkaisemallaan "Vuoroloma"-romaanilla sekä "Punainen kyynel" -salapoliisiromaanilla. Hän käytti nimimerkkejä "Jahvetti" ja "Peilaaja".


title: Jyrki Mikkonen

text: Mikkosen vanhemmat olivat ylitarkastaja Aapo (Aapeli) Mikkonen ja opettaja Anni (Anna) Ryynänen. Hän asui vuoteen 1939 saakka Kuopiossa ja sen jälkeen Lappeenrannassa. Mikkonen meni naimisiin 1948 filosofian kandidaatti Eila Tellervo Lyytikäisen kanssa.


title: Jyrki Mikkonen

text: Mikkonen oli Kuopiossa ilmestyneen Pohjois-Savo-lehden toimittajana ja toimitussihteerinä 1926–1937 ja lehden päätoimittajana 1938. Tämän jälkeen hän oli Lappeenrannassa ilmestyvän Etelä-Saimaa-lehden päätoimittajana 1939–1948 ja pakinoi sitten nimimerkillä "Peilaaja".


title: Jyrki Mikkonen

text: Mikkonen julkaisi myös tietokirjallisuutta, pakinoita ja lehtiartikkeleita.


title: Syyrusto

text: Syyrusto on yksi elimistön rustokudostyypeistä eli se kuuluu tukikudoksiin. Muita rustokudostyyppejä ovat lasirusto ja elastinen rusto. Syyrusto on tiivistä sidekudosta, jossa on soluväliaineen ympäröimänä rustosoluryhmiä. Syyrustoa esiintyy muun muassa nikamien välilevyissä, polven nivelkierukassa ja lantioliitoksessa.


title: Fourier'n luku

text: Fourier'n luku on dimensioton suure ja se kuvaa aineen lämmönjohtokykyä. Sitä käytetään erityisesti epästationäärisissä lämmönsiirtolaskuissa.


Fourier'n luku


title: Visconti

text: Visconti on italialainen aatelissuku, joka hallitsi Milanoa keskiajalla ja varhaisrenessanssissa. Visconti-suku nousi valtaan kun Oddone kukisti Della Torren suvun vuonna 1277. Vuonna 1395 Viscontit saivat Milanon herttuan tittelin. Suvun valta Milanossa loppui Filippo Maria Viscontin kuolemaan 1447, jonka jälkeen Milanon valtikka siirtyi Sforza-suvulle.


title: Visconti

text: Tunnettu elokuvaohjaaja Luchino Visconti kuului erääseen suvun haaraan.


title: Biotin luku

text: Biotin luku on dimensioton suure ja se kuvaa materiaalin sisäisen lämmönsiirtymisvastuksen suhdetta ulkopinnan lämmönsiirtymisvastukseen.


Biotin luku


title: Félix Guattari

text: Pierre-Félix Guattari (30. huhtikuuta 1930 – 29. elokuuta 1992) oli ranskalainen psykoterapeutti ja filosofi, joka perusti sekä skitsoanalyysin että ekosofian. Hänet tunnetaan erityisesti yhteistyöstään Gilles Deleuzen kanssa.


title: Hans Metzger

text: Hans (Ivar August Johannes) Metzger (s.1912 Wiesbaden) oli Suomessa lapsuutensa viettänyt ja hyvän suomen kielen taidon omaava saksalainen diplomaatti joka toimi Saksan lehdistöavustajana Suomessa vuosina 1939–1944. Metzgerin olikin kielitaitonsa ja puolisuomalaisen taustansa vuoksi helppo solmia kontakteja suomalaisiin vaikuttajiin. Metzgerin on väitetty olleen samalla myös Gestapon tai SS:n alaisen "Sicherheitsdienstin" edustaja Suomessa mutta itse hän on kiistänyt nämä väitteet.


title: Hans Metzger

text: Hans Metzgerin vanhemmat olivat saksalainen professori ja metsäalan asiantuntija Carl Metzger (1865–1950) ja suomalaissyntyinen Anna Danielson. Hän kävi Helsingin Saksalaista koulua, pääsi ylioppilaaksi 1931 ja opiskeli sitten oikeustiedettä Helsingin yliopistossa ja Marburgin yliopistossa Saksassa. Hans Metzger liittyi kansallissosialistisen puolueen jäseneksi samaan aikoihin kuin isänsä 1933.


title: Hans Metzger

text: Metzger pääsi 1934 Saksan maatalousministeriön palvelukseen ja suoritti oikeustieteen opintonsa loppuun Berliinin yliopistossa.


title: Hans Metzger

text: Huhtikuussa 1936 Metzger saapui Suomeen ja vuokrasi Helsingistä asunnon. Hänen tavoitteenaan oli organisoida Suomessa tiedustelutoimintaa ja värvätä itselleen asiamiehiä. Kun toiminta uhkasi jo samana kesänä paljastua, Metzger matkusti Ruotsin ja Viron kautta Neuvostoliittoon.


title: Hans Metzger

text: Vuonna 1938 hän siirtyi virkamieheksi Saksan ulkoministeriöön ja palasi 1. syyskuuta 1939 Suomeen Saksan Suomen-lähetystön lehdistöavustajksi.


title: Hans Metzger

text: Sodan aikana Metzgerillä oli vuodesta 1939 alkaen läheiset suhteet Rytin ja Rangellin hallituksissa opetusministerinä toimineeseen Maalaisliiton ministeriin, pastori Antti Kukkoseen. Metzger sai Kukkosen kautta luottamuksellista tietoa hallituksen ja eduskunnan ulkoasiainvaliokuntien kokouksista sekä eduskunnan suljetuista istunnoista.


title: Hans Metzger

text: Metzgerillä oli virka-asemaansa nähden suuri vaikutusvalta Suomen ja Saksan välisten suhteiden hoitamisessa koska hän oli Saksan ulkoministerin Joachim von Ribbentropin luottomies ja toimi Ribbentropin perustaman salaiseen diplomatiaan erikoistuneen "Büro Ribbentropin" (myöhemmin "Dienststelle Ribbentrop") asiamiehenä Suomessa. Sotavuosina Metzgerillä oli käytettävissään runsaasti edustus- ja käyttövaroja suhteiden hoitamiseen suomalaisten päättäjien suuntaan sekä muun muassa suomalaisten kansallissosialistien toiminnan tukemiseen. Metzgeriä pidettiin tämän erikoisaseman vuoksi jopa Saksan lähetystön ”Jartsevina”.


title: Hans Metzger

text: Metzger kertoi kirjassaan "Poliittiset aseveljet. Kolmannen valtakunnan edustajana jatkosodan Suomessa 1941–1944" luovuttaneensa jatkosodan aikana jonkin verran tietoja Gestapon alaisen Sicherheitsdienstin Suomessa toimineelle asiamiehelle matkailuneuvos Alarich Brossille sekä korjailleensa tämän Berliinin lähettämiä raportteja. Toiminta tapahtui Metzgerin mukaan Saksan Suomen lähettilään Wipert von Blücherin suostumuksella ja sen tarkoituksena oli estää väärien Suomea koskevien tietojen lähettäminen Berliiniin. Tämän yhteistyön vuoksi Valpo alkoi pitää Metzgeriä Gestapon asiamiehenä Suomessa.


title: Hans Metzger

text:
Metzgerillä oli Helsingissä käytössään muun muassa Mercedes Benz ja BMW-henkilöautot, oma ratsuhevonen Laakson ratsastustalleilla ja purjevene sekä kesähuvila Lilla Ådholmenin saarella Helsingin länsisaaristossa. Hän tarjosi usein ravintolaillallisia ja -lounaita suomalaisille vaikuttajille luodakseen näihin suhteita ja hankkiakseen saksalaisia kiinnostavaa tietoa. Metzgerin tuttavapiiriin kuuluivat Kukkosen ohella muun muassa Uuden Suomen päätoimittaja Lauri Aho, ministeri Tyko Reinikka, Kauppalehden päätoimittaja Einar Inkeroinen, Suomen Tietotoimiston johtaja Eero A. Berg ja Vaasa-lehden päätoimittaja J. O. Ikola.
Metzger palasi jatkosodan päätyttyä Suomesta Berliiniin 10. syyskuuta 1944 ja siirtyi sitten saman kuun lopulla lähetystösihteeriksi Saksan Tukholman-lähetystöön. Tukholmassa ollessan Metzger muun muassa välitti luottamuksellisia tietoja suomalaiselle tiedustelumiehelle Otto Kumeniukselle. Metzger joutui kuitenkin lähtemään Ruotsista jo marraskuussa 1944 ja viimeksi hän oli keväällä 1945 Saksan Tanskan lähetystön lähetystösihteerinä.


title: Hans Metzger

text: Metzger pidätettiim Århusissa elokuussa 1945 ja hänet vietiin brittiläisten Lüneburgin nummelle perustamalle Neuengammin vankileirille. Metzger ei joutunut syytteisiin sotarikoksista ja hän toimi leirillä päällikkötulkkina. Vapauduttuaan vankileiriltä 27. huhtikuuta 1947 Metzger muutti Hampuriin jossa hän sitten työskenteli toimittajana ja liikemiehenä.


title: Hans Metzger

text: Metzger julkaisi 1984 ja 1986 kaksiosaiset muistelmat toiminnastaan Suomessa talvi- ja jatkosodan aikana. Näistä jälkimmäinen, jatkosotaa käsitellyt "Poliittiset aseveljet" vedettiin vuoden 1985 joulumarkkinoilta presidentti Urho Kekkosen pojan Matti Kekkosen vaatimuksesta. Syynä oli se että kirjassa oli siteerattu runsaasti nimimerkki Pekka Peitsen jatkosodan alkuvuosina Suomen Kuvalehdessä julkaisemia neuvostovastaisia kirjoituksia ja Matti Kekkosen mielestä näillä sitaateilla pyrittiin mustamaalaamaan hänen isäänsä, joka oli kirjoittanut tällä nimimerkillä. Pekka Peitsen nimimerkillä kirjoitti jatkosodan alussa luultavsti kuitenkin Wolf H. Halsti.


title: Hans Metzger

text: Kustantaja Otava joka halusi turvata pääsynsä Urho Kekkosen arkistoon myöntyi vaatimuksiin ja Metzgerin teos ilmestyi syksyllä 1986 huomattavasti supistuneena eikä hän myöskään julkaissut suunnittelemaansa kolmatta osaa muistelmilleen.


title: Ilse Rautio

text: Ilse Aulikki Rautio (s. 13. toukokuuta 1943 Jääski) on suomalainen toimittaja, näytelmäkirjailija ja televisiokäsikirjoittaja.


title: Ilse Rautio

text: Rautio on työskennellyt toimittajana muun muassa "Helsingin Sanomissa" sekä kirjoittanut kuunnelmia ja näytelmiä. Suurelle yleisölle Rautio on kuitenkin tutuin televisiokäsikirjoituksistaan. "Rivitaloelämää" (1988) on kaksilapsisen perheen lähiöelämää kuvaava komediallinen sarja, jonka pääosissa näyttelivät Ismo Kallio ja Sinikka Sokka. Komediallinen linja jatkui myös "Ottaako sydämestä?" -sarjassa (1995–1996), joka sijoittuu terveyskeskukseen ja kertoo sen henkilökunnasta ja asiakkaista.


title: Ilse Rautio

text: Draamasarja "Onnea vai menestystä" (1995) kuvaa kirjailija-avioliittoa. Vakavimmillaan Rautio on ollut sarjassa "Hurja joukko" (2002). Se on tarina teini-ikäisestä tyttöjoukosta, joka päättää kostaa ystävänsä raiskaajalle. Sarjan nimi viittaa Sam Peckinpahin samannimiseen elokuvaan, ja sen ohjasi Titta Karakorpi.


title: Fredric Jameson

text: Fredric Jameson (s. 14. huhtikuuta 1934) on yhdysvaltalainen kirjallisuuden- ja kulttuurintutkija ja marxilainen poliittinen teoreetikko. Hänet tunnetaan parhaiten nykyajan kulttuuristen trendien analysoijana. Vaikutusvaltaisessa näkemyksessään hän kuvaa postmodernismin kulttuurin herpaantumiseksi globaalisti organisoidun kapitalismin paineen alla. Toisaalta Jameson katsoo, että tilannetta saattaa olla mahdollista kääntää "kognitiivisen kartoituksen" keinoin utooppiseen suuntaan, jossa keskeistä olisi globaali luokkatietoisuus.


title: Fredric Jameson

text: Jameson toimii William A. Lane -oppituolin yleisen kirjallisuustieteen ja romaanisten kielten professorina Duke Universityssä. Hänen parhaiten tunnettuihin teoksiinsa kuuluvat "Postmodernism: The Cultural Logic of Late Capitalism", "The Political Unconscious" ja "Marxism and Form".


title: NPS

text: NPS tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Säiliöalus

text: Säiliöalus on laiva, joka kuljettaa säiliöissään nestemäisiä, usein tulenarkoja aineita irtolastina. Myös kaasut kuljetetaan nestemäisinä. Ne nesteytetään joko jäähdyttämällä hyvin alhaiseen lämpötilaan tai puristamalla pieneen tilavuuteen.


title: Säiliöalus

text: Säiliöaluksia on monen kokoisia alkaen pienistä rannikkoaluksista valtamerien suuriin jättiläisiin. Myös rakenteiltaan ne eroavat melkoisesti toisistaan, sillä rakenteisiin vaikuttaa kuljetettavan nesteen lämpötila, leimahduspiste, jähmepiste, tiheys, viskositeetti ja vaarallisuus.


title: Säiliöalus

text: Maailman suurin säiliöalus ja samalla maailman suurin laiva on ollut norjalaisomisteinen "Knock Nevis", kantavuudeltaan 564 763 tonnia. Alus otettiin palveluskäyttöön vuonna 1979 ja romutettiin vuonna 2010.


title: Säiliöalus

text: Tyypillisen öljyä kuljettavan säiliöaluksen keulaosassa on tilaa painolastivedelle ja yhteentörmäyslaipion takana polttoaineelle. Keulassa on myös kiinnityslaitteet ja ankkurit. Perälaivassa on asuintilat, kiinnityslaitteet, konehuone ja pelastuslaitteet. Öljytankkeri on helppo erottaa muista laivoista silhuettinsa perusteella. Niissä on tasainen kansi, ja komentosiltaa lukuun ottamatta niissä ei juuri ole ulkonevia rakenteita. Niissä ei ole lastauslaitteita, kuten nostureita, paitsi keskellä laivaa muonan, varaosien ja muiden tarvikkeiden nostoon tarkoitetut nosturit. Nosturin avulla esimerkiksi letkut liitetään laivan putkistojärjestelmään, jota kutsutaan myös nimellä "manifold", suom. "niska".


title: Säiliöalus

text: Keskilaivassa olevat lastille varatut öljysäiliöt on suojattu alta ja sivuilta painolastitankeilla törmäyksiä ja pohjakosketuksia vastaan. Raakaöljyä ja tiettyjä öljynjalostamojen tuotteita (likaiset öljyt eli "dirty oils") kuljettavien alusten säiliöt ovat maalaamattomia tai vain osittain maalattuja. Puhtaita lasteja ("clean oil") eli öljynjalosteita kuljettavien laivojen säiliöt ovat kokonaan maalattuja tai pinnoitettuja, koska niiden lastit ovat syövyttävämpiä. Keskilaivassa on myös lastin käsittelyssä tarvittavat putkistot ja pumput, joskin useissa tuotetankkereissa pumppu on joka lastitankissa. Painolastiveden käsittelyyn on oma järjestelmänsä, samoin lastisäiliöiden pesuun. Säiliöitä voidaan joutua myös lämmittämään, tuulettamaan ja täyttämään suojakaasulla eli inertoimaan. Paloturvallisuusmääräysten mukaan kantavuudeltaan yli 20 000 tonnin säiliöaluksissa tulee olla kiinteä suojakaasujärjestelmä ja kiinteä kansivaahtojärjestelmä.


title: Säiliöalus

text: Aluksissa käytetty perinteinen kuljetuskoneisto on kiinteäsiipinen potkuri, joka on suoraan kytketty hitaaseen dieselmoottoriin. Yhä enemmän yleistyviä ovat kuitenkin säätösiipipotkuria, keskinopeaa dieselmoottoria tai dieselsähköistä voimansiirtoa käyttävät säiliöalukset. Suurten säiliöalusten nopeus painolastissa on 16–17 solmua (30–31 km/h) ja täydessä öljylastissa 15–16 solmua (28–30 km/h).


title: Säiliöalus

text: Konehuoneen ja lastisäiliöiden välissä pitää olla sellainen suojatila ("cofferdam"), että laipioiden väli on vähintään 600 millimetriä. Tila voi olla kuiva, esimerkiksi pumppuhuone, tai se voi olla painolastisäiliönä. Öljyisten jätevesien, kuten vaikkapa säiliöiden pesuveden, keräilysäiliön ("slop tank") erottamiseen konehuoneesta ei kuitenkaan voi käyttää painolastisäiliötä.


title: Säiliöalus

text: Yli 20 000 tonnin raakaöljysäiliöalusten ja yli 30 000 tonnin tuotesäiliöalusten painolastisäiliöiden koon on oltava sellainen, että syväys painolastissa on vähintään 2,0 metriä plus 0,02 kertaa aluksen luokituspituus. Lisäksi potkurin on oltava kokonaan vedessä trimmillä 0,015 kertaa luokituspituus.


title: Säiliöalus

text: Raakaöljyä kuljettavat säiliöalukset, joiden kantavuus on yli 20 000 tonnia, on varustettava raakaöljypesujärjestelmällä ("crude oil washing", COW). Tyhjien säiliöiden pesuun käytetään lastina olevaa raakaöljyä, jota suihkutetaan kovalla paineella (800–1 200 kPa) säiliöiden seiniin.


title: Säiliöalus

text: Pesujärjestelmä on automaattinen ja järjestelmiä on käytössä useita erilaisia. Tavallinen pesutapa on sellainen, jossa suihku pesee aluksi säiliön yläosan. Suihku pyörii vaakasuunnassa hitaasti ympäri säiliötä tehden täyden ympyrän esimerkiksi 50 sekunnissa. Joka kierroksella suihkua lasketaan kaksi astetta alaspäin. Näin seiniin kiinni jäänyt öljysakka ja ruoste saadaan poistettua. Säiliön koon mukaan valitaan suuttimen koko, käytettävä paine, suuttimen liikenopeus ja pystyliikkeen suuruus. Pesusuihkun ulottuma on valinnoista riippuen 19–42 metriä, ja öljyä kulkee suuttimen läpi 30–170 kuutiometriä tunnissa. Mikäli sään takia joudutaan painolastia ottamaan myös lastisäiliöihin, saa painolastia ottaa vain pestyihin säiliöihin.


title: Säiliöalus

text: Kuljetettaessa ja käsiteltäessä herkästi syttyviä nesteitä pitää huolehtia paloturvallisuudesta ja estää haihtuvien höyryjen ja ilman hapen muodostamasta räjähtäviä kaasuseoksia. Lastinkäsittelyn aikana lastihöyryt palautetaan maihin, mutta esimerkiksi säiliöiden pesun aikana niissä saa olla happea korkeintaan 5 prosenttia. Hapen vähentämiseksi säiliöihin johdetaan inerttiä eli reagoimatonta kaasua, jona käytetään laivan lämmityskattilan tuottamaa savukaasua. Savukaasu sisältää suunnilleen


title: Säiliöalus

text: Savukaasua pitää jäähdyttää ja puhdistaa ennen säiliöihin syöttämistä ja estää säiliössä olevan kaasun pääsy inertointijärjestelmään. Savukaasu syötetään kaasunpesutornin alaosassa olevaan vesitilaan. Kaasu nousee veden alta ylöspäin, ja kaasun mukana kulkevaa vettä poistetaan suodattimilla. Veden läpi kulkiessaan savukaasu jäähtyy ja puhdistuu ennen lastisäiliöihin johtamistaan. Säiliöstä kaasu johdetaan keskilaivassa olevan lastipuomin maston huipulle ja sieltä ilmaan. Hapen pitoisuutta mittaamalla seurataan, ettei säiliössä ole räjähtäviä kaasuseoksia. Myös laivan kaksoispohjan vapaat tilat inertoidaan silloin, kun niissä ei ole painolastivettä.


title: Sarah Kofman

text: Sarah Kofman (14. syyskuuta 1934, Pariisi – 15. lokakuuta 1994) oli ranskalainen filosofi. Hän kirjoitti lukuisia teoksia, erityisesti Friedrich Nietzschestä ja Sigmund Freudista. Hänen teoksensa "L'énigme de la femme: La femme dans les textes de Freud" (1980) on kenties perusteellisin tutkimus Freudin naisen seksuaalisuutta koskevista ajatuksista. Kofman kuoli tekemällä itsemurhan.


title: Carl Mesterton

text: Carl Mesterton (s. 21. marraskuuta 1929 Helsinki) on suomalainen televisio-ohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä.


title: Carl Mesterton

text: Mestertonin TV-ohjauksista tunnetuimpia ja suosituimpia ovat "Metsolat" (1993–1995), sukukronikka kainuulaisesta pienviljelijäperheestä ja "Hovimäki" (1999–2003), Lindhofin aatelissuvun ja Sepän torpparisuvun vaiheita kolmella eri vuosisadalla seuraava draama. Mesterton on kirjoittanut sarjat yhdessä muun muassa vaimonsa Anna-Lisa Mestertonin kanssa.


title: Carl Mesterton

text: Mesterton on myös näytellyt isompia ja pienempiä rooleja elokuvissa ja televisiossa, kuten Markku Pölösen "Onnen maassa" (1993), Jaakko Pakkasvirran Kafka-filmatisoinnissa "Linna" (1986) sekä Reima Kekäläisen ohjaamassa ja Paavo Haavikon omasta romaanistaan dramatisoimassa TV-sarjassa "Barr-niminen mies" (1984).


title: Carl Mesterton

text: Mesterton toimi myös yhtenä apulaisohjaajana Warren Beattyn osittain Suomessa kuvaamassa elokuvassa "Punaiset" (1981).


title: Carl Mesterton

text: Carl Mesterton opiskeli Vapaassa taidekoulussa ja Helsingin yliopistossa sekä kävi Svenska Teaternin oppilaskoulun. Saman teatterin näyttelijäkuntaan hän kuului 1952–1957. Radiossa hän toimi vuosina 1954–1958 ohjaajana, tuottajana, näyttelijänä ja reportterina. Ruotsin radion vierailevana ohjaajana Mesterton toimi vuonna 1968.


title: Carl Mesterton

text: Vuonna 1966 Carl Mesterton sai elokuvataiteen valtionpalkinnon elokuvan "En gammal mans dag" ohjauksesta. Hän on opettanut tv-alaa Taideteollisessa oppilaitoksessa ja ruotsalaisessa teatterikoulussa.


title: Mary A. Bomar

text: Mary A. Bomar oli Yhdysvaltain National Park Servicen järjestyksessään 17. johtaja. Hänet valittiin virkaansa 5. syyskuuta vuonna 2006. Ennen valintaansa hän työskenteli paikallisjohtajana NPS:n koillisalueella. Bomar on NPS:n alaisuudessa työskennellyt myös intendenttinä Independence National Historical Parkissa ja Oklahoma City National Memorialissa. Bomar on alun perin kotoisin Englannista, mutta hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1977.


title: Mary A. Bomar

text: Bomar jäi eläkkeelle vuonna 2009.


title: Bernard Stiegler

text: Bernard Stiegler (s. 1. huhtikuuta 1952) on ranskalainen filosofi. Hän on käsitellyt muun muassa teknologiaa ja teknologista konvergenssia, aikaa, individuaatiota, konsumerismia, kuluttajakapitalismia, amerikkalaistumista sekä politiikan ja ihmisyhteisön tulevaisuutta.Kirjoituksia verkossa:


title: Harri Tikkanen

text: Harri Juhani Tikkanen (s. 2. kesäkuuta 1981 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan kroatialaisjoukkue Medveščak Zagrebissa.


title: Harri Tikkanen

text: Tikkanen on Saimaan Pallon kasvatti. Hän teki joukkueessa SM-liigadebyyttinsä kaudella 1999–2000, jolloin Tikkanen pelasi SM-liigassa 24 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kolme ottelua lainalla I-divisioonajoukkue KooKoossa. Tikkanen pelasi ison osan kaudestaan vielä SaiPan A-nuorissa, joita hän oli nostamassa kauden päätteeksi A-nuorten I-divisioonasta seuraavaksi kaudeksi A-nuorten SM-liigaan.


title: Harri Tikkanen

text: Kausi 2000–2001 oli Tikkaselle ensimmäinen kokonainen SM-liigassa ja hän teki 53 runkosarjaottelussa tehot 7+5=12. Kaudella 2001–2002 hän kärsi polvivaivoista, eikä Tikkanen noussut edellisen kautensa tasolle. Hän vahvisti kevätkaudella myös SaiPan A-nuoria, jotka voittivat kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Neljän SaiPassa vietetyn kauden jälkeen Tikkanen siirtyi kaudeksi 2003–2004 sarjatasoa alemmas pelaamaan Mestistä KooKoon riveihin. Hänen odotettiin nousevan koko sarjan puolustajien eliittiin, mutta osoittautui kiekollisessa roolissa kuitenkin pieneksi pettymykseksi KooKoolle. Tammikuussa 2004 Tikkanen palasi loppukauden kattaneella sopimuksella SaiPaan ja hän nousi yllättäen joukkueen ykköspuolustajapariin asti. Tikkanen teki onnistuneen kevätkauden päätteeksi kaksivuotisen jatkosopimuksen SaiPan kanssa.


title: Harri Tikkanen

text: Harjoituskaudella 2004–2005 Tikkanen esitti varsin lupaavia otteita Petri Kokon puolustajaparina SaiPan ykköspuolustajaparissa, mutta runkosarjan alettua hänen suoritustasonsa laski, eikä Tikkanen vastoin odotuksia noussut luotettavaksi, kiekolliseksi puolustajaksi. Hän jäi 38 runkosarjaottelussa kokonaan ilman tehopisteitä. Tikkanen kävi siirtorajan kynnyksellä kahden ottelun verran lainalla Järvenpään Haukoissa, joista hän siirtyi lyhyen SaiPassa vietetyn visiitin jälkeen siirtotakarajalla loppukaudeksi KooKoohon. Kauteen 2005–2006 täytemiehenä lähtenyt Tikkanen muodosti kauden edetessä kenties SaiPan toimivimman puolustajaparin Kristián Kudročin kanssa. Tammikuussa 2006 hän teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Harri Tikkanen

text: Kaudella 2006–2007 Tikkanen nousi SaiPan varakapteeniksi. Hän nousi kauden edetessä koko joukkueen ykköspuolustajaksi ja teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+19=25. Tikkasen sopimuksessa ollutta optiota ei kuitenkaan käytetty, sillä hän siirtyi kaudeksi 2007–2008 kaksivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon. Tikkanen pelasi henkilökohtaisesti varsin lupaavan alkukauden. Tehot 3+11=14 riittivät lopulta kärkeen heikon kauden pelanneen HPK:n puolustajien tehopisteissä.


title: Harri Tikkanen

text: Kahden HPK:ssa vietetyn vuoden jälkeen Tikkanen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Rauman Lukon riveihin kaudeksi 2009–2010. Hän nousi Tomi Pettisen puolustajaparina SM-liigan puolustajien eliittiin ja voitti koko liigan tehotilaston lukemalla +26. Tikkanen palkittiin kauden päätteeksi näin ollen Matti Keinonen -palkinnolla. Kauden 2010–2011 päätteeksi hän voitti SM-pronssia. Tikkasen teholukema +5 oli Jakub Petružálekin ohella kevään 2011 pudotuspeleissä Lukon paras. Samana keväänä hän teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Harri Tikkanen

text: Tikkanen voitti kaudella 2011–2012 Lukon sisäisen tehotilaston lukemalla +11. Helmikuussa 2012 hän käytti sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Toukokuussa 2013 sitä jatkettiin kahdella vuodella. Kaudella 2013–2014 Tikkanen nousi Lukon varakapteeniksi. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kaudella 2014–2015 Tikkanen voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +11 ja oli kevään 2015 pudotuspeleissä Lukon paras syöttäjä kahdeksalla syöttöpisteellään.


title: Harri Tikkanen

text: Kaudeksi 2015–2016 Tikkanen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Turun Palloseuraan. Hän nousi kauden mittaan myös joukkueen kapteenistoon loukkaantumisten myötä. Tikkanen jakoi kevään 2016 pudotuspeleissä TPS:n sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +3. Kaudella 2016–2017 hän jakoi pudotuspeleissä joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Elmeri Erosen kanssa lukemalla +4.


title: Harri Tikkanen

text: Tikkanen siirtyi kaudeksi 2017–2018 Tikkanen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan kroatialaisjoukkue Medveščak Zagrebiin.


title: Harri Tikkanen

text: Tikkanen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2001, jolloin hän voitti hopeaa. Suomen A-maajoukkueessa Tikkanen on pelannut kaksi ottelua. Hän sai ensituntumaa A-maajoukkueeseen keväällä 2007, kun Tikkanen valittiin Suomen ensimmäiseen MM-leiriryhmään. Joukkue ei kuitenkaan pelannut otteluakaan leiriviikon aikana. Hänet valittiin seuraavan kerran A-maajoukkueeseen ensimmäiseen MM-leiriryhmään sairastuneen Joonas Lehtivuoren tilalle keväällä 2012. Tikkanen pelasi kaksi harjoitusottelua Sveitsiä vastaan, joista ensimmäinen oli näin ollen hänen A-maajoukkuedebyyttinsä, jonka Tikkanen teki Rapperswilissä 4. huhtikuuta 2012.


title: Harri Tikkanen

text: Tikkanen edusti myös Suomen Mestis-pelaajista koottua B-maajoukkuetta 26.–30. joulukuuta 2003 Saint-Gervais'ssa pelatussa turnauksessa, jonka joukkue voitti.


title: Harri Tikkanen

text: Lokakuussa 2013 Tikkanen antoi ensimmäisenä suomalaisena ammattilaisurheilijana haastattelun Ranneliike.net sivustolle, jossa hän puolusti myös seksuaalivähemmistöjen oikeuksia. Tikkanen on Suomen ensimmäinen Straight Star Ally -urheilija eli heterourheilija, joka omalla esimerkillään haluaa edistää kaikkien yhdenvertaista kohtelua urheilussa. Tammikuussa 2014 järjestetyssä QX Gay Gaalassa Harri Tikkanen palkittiin yleisöäänestyksen tuloksen perusteella Vuoden hetero -palkinnolla.


title: Tulikaste

text: Tulikaste tarkoittaa sotilaallisena terminä joko kokonaisen sotilasjoukon tai yksittäisen sotilaan osallistumista ensimmäistä kertaa varsinaiseen taisteluun.


title: Tulikaste

text: Tulikastetta pidetään sotilasjoukon tai yksittäisen sotilaan kannalta merkittävänä tapahtumana, koska siihen liitetään pelon voittaminen ja toimintakyvyn säilyttäminen tilanteessa, jossa kuolemanvaara on välitön. Epäonnistuneen tulikasteen (esimerkiksi pakeneminen tai toimintakyvyn romahdus) uskotaan johtavan sotilasjoukon tai yksittäisen sotilaan kannalta pidempiaikaiseen toimintakyvyn laskemiseen.


title: Tulikaste

text: Väinö Linna on kuvannut romaanissaan Tuntematon sotilas tulikastetta ja sen merkitystä. Siinä nuori vänrikki kokee elämänsä jakaantuneen tulikastetta edeltävään ja sitä seuranneeseen osaan.


title: J. Alexander

text: Jay Alexander (tunnetaan myös nimellä K. Takalo, s. 1958) on entinen malli ja nykyinen catwalk-opettaja. J. Alexander on tullut televisionkatsojille tutuksi yhtenä "Huippumalli haussa" -ohjelman tuomareista. Alexander toimi "Suomen Huippumalli haussa" -ohjelmassa vierailevana tuomarina ensimmäisellä tuotantokaudella 5. jaksossa ja vieraili kilpailussa uudelleen vuonna 2010 jaksossa 10. Alexander asuu nykyisin Pariisissa, Ranskassa.


title: Christopher Hampton

text: Christopher Hampton (s. 26. tammikuuta 1946) on englantilainen näytelmäkirjailija.


title: Christopher Hampton

text: Hampton on opiskellut Oxfordin yliopistossa, jossa kiinnostui myös teatterista. Hänen tunnetuin näytelmänsä on sovitus Choderlos de Laclos´n romaanista "Vaarallisia suhteita" ("Les liaisons dangereuses"). Hampton sovitti näytelmästään myös käsikirjoituksen Stephen Frearsin vuonna 1988 ohjaamaan elokuvaan "Valheet ja viettelijät".


title: Christopher Hampton

text: Hamptonin de Laclos -sovitusta on esitetty myös monissa Suomen teattereissa nimillä "Vaarallisia suhteita, Valheita ja viettelijöitä" ja "Valheita ja viettelyksiä". Näytelmää "The Philantropist" on esitetty nimillä "Tosi ystävä" ja "Ihmisystävä".


title: Christopher Hampton

text: Toinen Hamptonin kirjoittama oman näytelmän elokuvasovitus on runoilijoiden Rimbaud ja Verlaine suhteesta kertova elokuva "Total Eclipse" (1995), joka perustuu Hamptonin näytelmään vuodelta 1968.


title: Christopher Hampton

text: Vuonna 1975 Yleisradio tuotti oululaisvoimin kuunnelman Hamptonin näytelmästä "Villit" (Savages, 1973). Sen ohjasi Ari Kallio.


title: Jay Manuel

text: Jay Manuel (s. 14. elokuuta 1972, Toronto Kanada) on meikkitaiteilija, muotikuvaaja ja muotikuvausten ohjaaja sekä stylisti. Parhaiten hänet tunnetaan ohjelmasta Huippumalli haussa. Tyra Banks antoi hänelle lempinimen Mr J. ,koska samasta ohjelmasta tuttu J. Alexander on lempinimeltään Miss J.


title: Jay Manuel

text: Jay Manuel juontaa myös Kanadan versiota Huippumalli haussa -ohjelmasta ja lisäksi hänellä on oma muotiohjelma "Style her famous". Jay Manuel on lanseerannut oman meikkituotesarjan "Manual override".


title: Leo Lindsten

text: Leo Olavi Lindsten (17. heinäkuuta 1943 Lauritsala – 11. heinäkuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen kriitikko, runoilija ja kuvataiteilija joka oli mukana 1960-luvun liikehdinnässä mutta ei tiukasti poliittisesti sitoutuneena.


title: Leo Lindsten

text: Lindsten julkaisi ensimmäiset runonsa 1965 muutettuaan Lappeenrannasta Helsinkiin. Kirjoittamisen lisäksi pop-taiteilijaksi itseään kutsunut Lindsten maalasi tauluja ja toimi Kansan Uutisten taidearvostelijana 1964-1971.


title: Leo Lindsten

text: Lindsten oli mukana 1965 Helsingin Kulttuuritalolla järjestetyssä protestinäyttelyssä johon osllistuivat Suomen Taideakatemian kolmivuotisnäyttelystä reputetuksi tulleet nuoret taiteilijat. Heitä olivat Lindstenin lisäksi Igor Eriksson, Alpo Karjalainen, Kari Jylhä, Niilo Hyttinen ja Mikael Stierncreutz. Lindsten maalasi aluksi sarjakuvaruutuja esikuvanaan amerikkalainen pop-taiteilija Roy Lichtenstein mutta siirtyi 1960-luvun lopulla tekemään omia muunnelmiaan suomalaisten taiteilijoiden tunnetuista teoksista kuten Ferdinand von Wrightin Taistelevat metsot-maalauksesta.


title: Leo Lindsten

text: 1970-luvun alussa Lindsten teki amerikkalaisten pop-taiteilijoiden esimerkin mukaan muotokuvia kuuluisista suomalaisista henkilöistä - tässä tapauksessa Mannerheimista, Armi Kuuselasta, Urho Kekkosesta ja runoilija Pentti Saarikoskesta.


title: Leo Lindsten

text:
Lindsten tutki myös kirjailija Maiju Lassilan elämää ja julkaisi tästä kirjan sekä oli mukana tekemässä käsikirjoitusta Lassilan elämänvaiheita kuvanneeseen Tulipää-elokuvaan. 1980-luvulla Lindsten sai huomiota omaelämäkerrallisella "Istuja pitkän illan"-romaanillaan
jossa hän kuvasi omaa alkoholismiaan 1960- ja 1970-luvun tapahtumien taustaa vasten.


title: Eva Pigford

text: Eva Marcille (oik Eva Marcelle Pigford) (s. 30. lokakuuta 1984 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä. Hän voitti "Huippumalli haussa" -mallikilpailun ensimmäisenä afroamerikkalaisena ja lyhyimpänä kilpailijana (169 cm).


title: Eva Pigford

text: Kilpailun päättymisen jälkeen Pigford on tehnyt mallintöitä mm. Donna Karanille, Samsungille ja CoverGirlille ja esiintynyt "Elle"- ja "In Touch" -lehdissä. Hän on näytellyt "Kevin Hill" -sarjassa ja Jamie Foxxin musiikkivideolla.


title: Glacier Bayn kansallispuisto

text: Glacier Bayn kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Alaskassa sijaitseva kansallispuisto. Se julistettiin kansalliseksi suojelumonumentiksi 25. helmikuuta 1925 ja kohotettiin kansallispuiston asemaan 2. joulukuuta 1980. Glacier Parkin kansallispuisto on vuodesta 1979 lähtien kuulunut UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Puiston 13 287 km² laajuista aluetta hallinnoi muiden Yhdysvaltojen kansallispuistojen tapaan maan National Park Service.


title: Glacier Bayn kansallispuisto

text: Puisto on tunnettu jäävuoristaan ja jäätiköistään, joista kenties kuuluisin on Muirin jäätikkö. Muirin jäätikkö on noin kolme kilometriä leveä ja noin 80 metriä korkea. Vesialueille ulottuvat 16 jäätikköä muodostavat usein jäävuoria puiston lahteen. Alueen eläimistöön kuuluu muun muassa karhuja, hirvieläimiä ja valaita.


title: Lemmenloukku

text: Lemmenloukku (Let's Make Love) on vuonna 1960 ensi-iltansa saanut musikaali- ja komediaelokuva. Elokuvan tuotti 20th Century Fox ja sen ohjasi George Cukor. Pääosissa olivat Marilyn Monroe, Yves Montand ja Tony Randall. Milton Berle, Gene Kelly ja Bing Crosby esiintyivät cameorooleissa. Ilmestyessään elokuva oli kaupallinen pettymys eikä saanut kriitikkoja puolelleen.


title: Lemmenloukku

text: Miljardööri Jean-Marc Clement (Yves Montand) saa tietää, että hänestä tehdään pilaa off-Broadway-näytelmässä. Hän menee katsomaan harjoituksia ja ihastuu Amanda Delliin, joka laulaa Cole Porterin laulun "My Heart Belongs to Daddy". Näytelmän ohjaaja luulee Clementiä työtä etsiväksi näyttelijäksi ja pestaa hänet näyttelemään Jean-Marc Clementiä. Clement ystävystyy Dellin kanssa ja rakastuu tulisesti. Laulajatar halveksii Jean-Marc Clementiä, joka ei uskalla paljastaa identiteettiään. Saadakseen naisen rakastumaan itseensä hän palkkaa Milton Berlen opettamaan huumoria, Bing Crosbyn laulua ja Gene Kellyn tanssia. Lopulta Jean-Marc saa Amandan kiinnostumaan itsestään, mutta tämä ei uskomaan hänen oikeaa henkilöllisyyttään. Kun Jean-Marcin henkilöllisyys valkenee Amandalle, tämä raivostuu. Amandan lepyttyä he suutelevat hississä.


title: Grand Tetonin kansallispuisto

text: Grand Tetonin kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Wyomingin osavaltiossa sijaitseva kansallispuisto. Alue julistettiin kansallispuistoksi 26. helmikuuta vuonna 1929. Grand Teton sai nimensä alueella sijaitsevasta samannimisestä vuoresta, joka kuuluu Teton-vuoristoon. Kansallispuiston 1 255 neliökilometriä kokoista alaa hallinnoi Yhdysvaltojen muiden kansallispuistojen tapaan maan National Park Service.


title: Pakkasen purevuus

text: Pakkasen purevuus eli tuulen hyytävyys kertoo, miten lämpötilan ja tuulen yhteisvaikutus vaikuttaa ihmisen ihoon. Tuuli haihduttaa iholta lämpöä ja kosteutta nopeasti, jolloin iho kylmenee ja kuivuu. Lämmön siirtyminen iholta ympäröivään ilmaan on sitä suurempaa, mitä kylmempää ulkoilma on, ja tuuli nopeuttaa lämmön häviämistä. Sen sijaan ilman kosteudella ei pakkasoloissa ole oleellista merkitystä kylmyyden aistimiseen. Ilmiöstä käytetään myös nimeä viimaindeksi ().


title: Pakkasen purevuus

text: Alkujaan majuri Paul Siple ja maantieteilijä Charles Passel tutkivat tätä 1940-luvulla Etelämantereella laittamalla vettä muoviastiaan, ja mittaamalla aikaa joka kuluu sen jäätymiseen. Samalla on mitattu ilman lämpötila ja tuulen nopeus. He kehittivät tiedoista kaavan pakkasen purevuudelle .


title: Pakkasen purevuus

text: Kaavassa WCT on pakkasen purevuus, V on tuulen nopeus metreinä sekunnissa ja T on ilman lämpötila asteina Celsiusta.


title: Pakkasen purevuus

text: Siplen kirjasarjassa 90° South vuodelta 1959 mainitaan Etelämantereella käytössä ollut kaava


title: Pakkasen purevuus

text: missä K= pakkasen purevuusindeksi, V tuulen nopeus M/s ja T lämpötila celsiusasteina Tämä purevuusindeksi osoittaa iholta ulos virtaavan lämpömäärän kilokaloreina neliömetriä kohti (kcal/m.


title: Pakkasen purevuus

text: Käytännössä tämän indeksiluvun (WCT) sijasta käytetään pakkasen purevuuden mittana usein sitä lämpötilaa, jossa tämä indeksi saisi saman arvon tuulen nopeuden ollessa nolla.


title: Pakkasen purevuus

text: Siplen-Passelin kaava oli käytössä noin 50 vuotta. Sen oikeellisuudesta keskusteltiin paljon, sillä muoviastia luultavasti käyttäytyy pakkasella eri tavalla kuin ihmisen iho. Yhdysvaltalaiset ja kanadalaiset tutkijat tekivät matemaattisia mallinnuksia ja myös kokeita vapaaehtoisilla koehenkilöillä, ja tutkimusten perusteella kehitettiin uusi kaava:.


title: Pakkasen purevuus

text: Kaavassa WCT on pakkasen purevuus, T on lämpötila asteina ja V on tuulen nopeus kilometreinä tunnissa 10 metrin korkeudella.


title: Pakkasen purevuus

text: Ilmatieteen laitoksen sivuilla on myös interaktiivinen taulukko, jossa voi testata eri tuulen nopeuksia ja lämpötiloja. Ohjelmakoodia tutkimalla näkyy, että siellä käytetään seuraavaa kaavaa.


title: Pakkasen purevuus

text: Kaavassa WCT on pakkasen purevuus, V on tuulen nopeus metreinä sekunnissa ja T on ilman lämpötila asteina Celsiusta. Tämä kaava on käytännössä sama kuin kanadalaisten kaava, mutta nopeusyksiköt ovat erilaisia.


title: Pakkasen purevuus

text: Tuulen nopeudet mitataan WMOn suosituksen mukaan 10 metrin korkeudella esteiden yläpuolella, ja muutetaan Kanadassa nopeudeksi kasvojen korkeudella kertomalla luvulla 2/3. Muilla korkeuksilla mitattuja tuulia voi käyttää pinnanläheisen tuulen arviointiin avoimella paikalla logaritmisen tuulilain avulla: tuulen nopeus on verrannollinen korkeuden logaritmiin. Auringon lämmittävää vaikutusta ei oteta huomioon kaavoissa.


title: Pakkasen purevuus

text: Uusi kaava antaa huomattavasti pienempiä arvoja kuin vanha.


title: Mikko Kilkkinen

text: Mikko Kilkkinen (s. 8. lokakuuta 1984 Helsinki) on suomalainen laulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi vuonna 2002 Seinäjoen Tangomarkkinoilla. Hän on kaikkien aikojen nuorin tangokuningas saatuaan tittelin 17-vuotiaana. "Mikko Kilkkinen" -niminen esikoisalbumi julkaistiin Tangomarkkinoilla vuonna 2003 vuosi kruunauksen jälkeen.


title: Mikko Kilkkinen

text: Vuonna 2005 Kilkkinen siirtyi iskelmämusiikin parista täysipainoisesti klassiseen ja oopperamusiikkiin. Hän konsertoi Suomen kirkoissa ja konserttisaleissa ja on opiskellut Annika Ollinkarin johdolla laulumusiikkia Sibelius-Akatemiassa.


title: Étienne Balibar

text: Étienne Balibar (s. 23. huhtikuuta 1942 Avallon, Bourgogne) on ranskalainen marxilainen filosofi. Hän oli Louis Althusserin oppilas. Tämän kuoleman jälkeen Balibarista tuli nopeasti ranskalaisen marxilaisen filosofian johtava puolestapuhuja.


title: Étienne Balibar

text: Balibarin tytär Jeanne Balibar on ranskassa tunnettu näyttelijä.


title: Kädetön Alfonso

text: Kädetön Alfonso ("The Unknown") on Tod Browningin ohjaama yhdysvaltalainen mykkäelokuva vuodelta 1927. Sen pääosia esittävät Lon Chaney Senior ja Joan Crawford. Sivurooleissa nähdään muun muassa Norman Kerry ja Nick de Ruiz. Se on genreltään kauhuelokuva ja kertoo Chaneyn esittämästä sirkuksen veitsenheittäjästä, joka on rakastunut Joan Crawfordin näyttelemään karnevaalityttöön. Elokuva on täynnä omalaatuisia juonenkäänteitä, ja se perustuu löyhästi ohjaaja Browningin omiin kokemuksiin .


title: Chiburi

text: Chiburi on japania ja tarkoittaa symbolista veren ravistamista miekanterästä terävällä liikkeellä tappavan lyönnin jälkeen.


title: Chiburi

text: Iaidossa chiburi on yksi neljästä iai-katan osa-alueesta. Veren poistaminen miekasta oli tärkeää, sillä veren punasoluissa oleva hemirauta saattoi hapettaa miekan terää pitkällä aikavälillä tai ainakin rumentaa terää. Lisäksi pyyhkimätön veri saattoi aiheuttaa miekan terän jumiutumisen huotraan ("saya"), mikä saattoi tositilanteessa olla kohtalokasta. Iaidossa esiintyvä liike on kuitenkin lähinnä symbolinen ja sen tarkoituksena on lähinnä "tapon" jälkeen rentouttaa kehoa ja lihaksia sekä korostaa harjoittelijan valmiutta ja saattaa miekka asentoon jossa jo kaatunutta vastustajaa voidaan vielä uhata. Itse liike ei todennäköisesti olisi poistanut verta terästä läheskään tarpeeksi tehokkaasti joten se olisi joka tapauksessa pitänyt pyyhkiä kunnolla ennen huotraan palauttamista.


title: Saǥai Muittalægje

text: Saǥai Muittalægje (suom. 'Uutisten kertoja') oli Anders Larsenin perustama saamenkielinen sanomalehti, jota julkaistiin 1904–1911. Saǥai Muittalægje oli ensimmäinen lehti, joka julkaisi Isak Saban Saamen suvun laulun runoversion 1. huhtikuuta 1906.


title: Lee Watkinson

text: Lee Watkinson (s. 18. lokakuuta 1966) on yhdysvaltalainen pokerinpelaaja. Hän on kotoisin Longbranchista, Washingtonin osavaltiosta.


title: Lee Watkinson

text: Vuonna 2004 Watkinson sijoittui World Series of Pokerin $ 5,000 Pot Limit Omaha -turnauksessa toiseksi Ted Lawsonin jälkeen ja $ 5,000 No-Limit Hold'em -turnauksessa neljänneksi. Seuraavana kesänä hän voitti WSOP-rannekkeen $ 10,000 Pot Limit Omaha -turnauksessa. Sen voittosumma oli 655 746 dollaria. Ratkaisevassa kädessä Watkinsonilla oli A Q 6 5 Mike Guttmanin J J T 8 vastaan kun pöytään tuli 5 4 3 7 K. WSOP:n pääturnauksessa Watkinson oli rahasijoilla kahtena vuotena peräkkäin (2004 115. voittaen 15 000 dollaria ja 2005 45. voittaen 235 390 dollaria) ja vuoden 2007 WSOP:ssä hän selvisi pääturnauksen finaalipöytään, jossa oli kahdeksas ansaiten 585 699 dollaria. Marraskuussa 2005 Watkinson oli kolmas WSOP:n oheisturnauksessa (WSOP Tournament Circuit - Paris/Bally's Las Vegas).


title: Lee Watkinson

text: World Poker Tourin kolmannella kaudella kesällä 2004 Watkinson sijoittui kahdessa peräkkäisessä turnauksessa toiseksi. Mirage Poker Showdownissa hän hävisi Eli Elezralle ja Legends of Pokerissa Doyle Brunsonille. Molemmista turnauksista Watkinson ansaitsi yli puoli miljoonaa dollaria.


title: Lee Watkinson

text: Tammikuussa 2008 Watkinson voitti Aussie Millions -tapahtuman 3 000 dollarin pot limit omaha -turnauksen. Ykköspalkinto oli 180 600 Australian dollaria.


title: Lee Watkinson

text: "CardPlayer"-lehti nimesi hänet vuoden pelaajaksi vuonna 2004 Maaliskuussa 2009 Watkinsonin pokeriuran turnausansiot ylittivät 3,9 miljoonaa dollaria.


title: Lee Watkinson

text: Watkinson on perustanut tyttöystävänsä Timmi DeRosan kanssa Cortland Brandenberg Foundationin, joka auttaa Hollywoodin filmiteollisuuden ja lääketeollisuuden hylkäämiä simpansseja . Watkinson edustaa Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta.


title: Vanessa Redgrave

text: Vanessa Redgrave (s. 30. tammikuuta 1937 Lontoo, Iso-Britannia) on englantilainen Oscar-palkittu näyttelijä.


title: Vanessa Redgrave

text: Redgrave on palkittu uransa aikana Oscarin lisäksi muun muassa kahdella Golden Globella (11 ehdokkuutta), kahdella Primetime Emmyllä, Cannesin elokuvajuhlien palkinnolla, SAG-palkinnolla ja Tonylla. Hän on näytellyt yli 80 elokuvassa kuten "Blow-Up – erään suudelman jälkeen" (1966), "Isadora" (1968), "Maria, skottien kuningatar" (1971), "Paholaiset" (1971), "Muistojeni Julia" (1977), "Bostonilaiset" (1984), "Talo jalavan varjossa" (1992), "Vaarallinen tehtävä" (1996) ja "Sovitus" (2007).


title: Vanessa Redgrave

text: Redgrave on saanut Brittiläisen imperiumin komentajan arvonimen, mutta hän kieltäytyi arvonimestä Dame.


title: Vanessa Redgrave

text: Redgrave syntyi näyttelijäperheeseen, joten hän oli jo perillä esiintymisestä aloittaessaan elokuvauraansa 1960-luvulla. Hänen vanhempansa ovat Michael Redgrave ja Rachel Kempson ja hänen sisaruksiaan ovat Lynn Redgrave ja Corin Redgrave.


title: Vanessa Redgrave

text: Redgrave oli naimisissa sittemmin edesmenneen elokuvantekijä Tony Richardsonin kanssa vuosina 1962–1967. He saivat kaksi lasta, näyttelijät Joely Richardson ja Natasha Richardson, joka menehtyi vuonna 2009 traagisesti lasketteluonnettomuudesta aiheutuneeseen aivovammaan. Redgraven kolmas lapsi on italialaisnäyttelijä Franco Neron kanssa saatu Carlo Gabriel Nero. He avioituivat vuonna 2006. Redgrave seurusteli pitkään näyttelijä Timothy Daltonin kanssa.


title: Vanessa Redgrave

text: Redgrave on ollut Workers Revolutionary Party -puolueen jäsen 1970-luvulta lähtien. Vuonna 1962 hän oli ensimmäisiä kommunistisessa Kuubassa vierailleita julkisuuden henkilöitä. Hänen kantansa ovat olleet antistalinistisia ja trotskilaisesti värittyneitä. Hän on ollut myös julkisuudessa puolustaessaan Britanniassa maanpaossa olleita tšetšeenipoliitikkoja, kuten Ahmed Zakajevia.


title: Pavel Tsybin

text:
Pavel Vladimirovitš Tsybin (23. joulukuuta 1905 – 4. helmikuuta 1992) oli neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija. Hän oli OKB-256-suunnittelutoimiston johtaja.
Tsybinin OKB-256 suunnitteli rakettimoottorilla varustettuja transsoonisia koelentokoneita, LL-1, LL-2, ja LL-3, vuodesta 1945 vuoteen 1955. 23. toukokuuta 1955 OKB-256 valittiin suunnittelemaan ilmasta – Tu-95N-pommikoneesta – laukaistava patopainemoottorilla toimiva ja Mach 3 nopeuteen yltävä tiedustelukone, josta kaavailtiin myös pommikoneversiota. Sen kilpailija oli RSS-52-projekti, jota veti Vladimir Mjasištšev.


title: Pavel Tsybin

text: Vuonna 1957 Neuvostoliitto aloitti Yhdysvaltain ilmavoimien Dynasoar-sukkulaprojektin vastineeksi oman vastaavan hankkeen, joka toteuttajaksi valittiin kaksi suunnittelutoimistoa, joista toinen oli OKB-256. Tsybinin PKA-avaruuslentokoneprojekti, jonka sopimus allekirjoitettiin 17. toukokuuta 1959, suoritettiin yhteistyössä Sergei Koroljovin OKB-1:n kanssa. Ensimmäisen prototyypin alisooniset liitokoneet tehtiin jo 7. huhtikuuta 1959. Tsybinin toimisto suljettiin lokakuussa 1959. Tsybin alaisineen siirrettiin Mjasištševin toimistoon, jolla oli käynnissä VKA-23-projekti ("Vodušno Kosmitšeskije Apparat"); siinäkin kehitettiin siivellistä avaruusalusta, jonka prototyypit olisi laukaistu R-7-raketilla.


title: Pavel Tsybin

text:
Osana sotateollisen kompleksin uudelleenorganisointia (jollaista tapahtui myös Ranskassa,
Saksassa ja Englannissa, mutta Yhdysvalloissa vasta paljon myöhemmin) Mjasištševin toimisto suljettiin vähän myöhemmin ja henkilöstö siirrettiin Vladimir Tšelomein OKB-52-toimistoon vuonna 1960.


title: Pavel Tsybin

text: Sukkulaprototyyppien rakentaminen keskeytettiin keväällä 1961, jolloin kolme koekonetta oli osin rakennettu. Tsybin siirtyi Korolevin OKB-1:een. Tsybinin sukkulatyöt siirtyivät Mikojanille. Niistä tuli Spiral-avaruusaluksen suunnittelun perusta. OKB-1:ssä Tsybin osallistui Vostok-, Sojuz- ja Sojuz-T-avaruuskapseleiden suunnitteluun, suunnitteli AMS-planeettaluotamia ja Molnija-tietoliikennesatelliitteja.


title: Pavel Tsybin

text: Hän oli uransa lopulla, vuodesta 1974 kuolemaansa asti, Buran-sukkulan suunnittelijoiden hierarkiassa toisena.


title: Emo

text: Emo tarkoittaa seuraavia:Emo on seuraavien henkilöiden nimi:Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:


title: Nōtō

text: Nōtō on japania ja tarkoittaa iaidōssa miekan palauttamista takaisin tuppeen. Iaidōssa "Nōtō" on neljästä iai-katan osa-alueesta viimeinen, katan päättävä osa. Nōtō suoritetaan veren terästä ravistamisen ("chiburi") jälkeen. Nōtōta tehdessään miekkailija säilyttää sisäisen valppautensa, zanshin, eikä siten tule yllätetyksi.


title: Nōtō

text: Nōtōsta on kahta nopeutta, hidas ja nopea. Onnistuneen miekkamanööverin jälkeen ei periaatteessa ole syytä nopeaan Nōtōn tekemiseen. Miekan tuppeen palauttamisen nopeus kuitenkin kasvaa harjoittelijoilla kokemuksen ja harjoituksen myötä. Nōtōn nopeuden pitäisi kuitenkin olla suhteessa nukitsuken, kirioroshin ja chiburin nopeuteen.


title: Silvo Sokka

text: Silvo Sokka (21. joulukuuta 1930 Mikkeli – 13. tammikuuta 2010 Uusikaupunki) tuli vuonna 1948 kuuluisaksi ”rakettilennostaan”. Tapaus oli muutaman päivän ajan suuri sensaatiouutinen koti- ja ulkomaisissa tiedotusvälineissä.


title: Silvo Sokka

text: Sokalla oli kotonaan hankaluuksia, ja niinpä hän päätti lähteä töihin Ruotsiin. Lähdettyään matkaan polkupyörällä 7. lokakuuta 1948 kello 15 aikaan hän kävi ensin postittamassa kirjeen kuopiolaiselle "Savo"-sanomalehdelle. Tämän kirjeen Sokka oli tehnyt saksalaisen ”insinööri Ganzeugen” nimissä ja kirjeessä kerrottiin, että Sokka oli juuri lähtenyt lentämään omatekoisella raketillaan, joka oli kuitenkin kesken lennon räjähtänyt, ja Ganzeuge oli menettänyt radioyhteyden Sokkaan. Ganzeuge kertoi kirjeessä vielä lisää Sokan suunnittelemista keksinnöistä ja ylisti tätä korvaamattomana keksijänerona. Tässä vaiheessa Sokan tarkoituksena lienee ollut estää tällä tavoin hänen etsimisensä katoamisen jälkeen.


title: Silvo Sokka

text: Päästyään 3,5 tunnin ajon jälkeen polkupyörällä Suonenjoelle saakka Sokka oli jo väsynyt ja nälkäinen, ja yökin oli tulossa. Niinpä hän upotti pyöränsä Suonteen järveen ja kasteli myös itsensä vedessä. Pian tämän jälkeen läheisen Suonenjoen maamieskoulun Nyyssölän harjoittelutilan väki löysikin talon pihalta selällään makaavan, märkiin haalareihin pukeutuneen Sokan, jonka kaulassa roikkui kiikari. Sokka vietiin sisälle ja hän sai kuivat alusvaatteet ja lämmintä juotavaa sekä pääsi saunaan.


title: Silvo Sokka

text: Talonväelle Sokka kertoi lähteneensä Kuopiosta omatekoisella avaruusaluksellaan, jonka pituus oli seitsemän metriä ja paino kaksi tonnia. Lennon kestettyä 3,5 minuuttia aluksen polttoainesäiliö oli rikkoutunut 7 000 metrin korkeudessa ja alus oli pudonnut Suonteen järveen. Sokka oli kuitenkin onnistunut pelastumaan ja raahautunut Nyyssölän tilan pihalle, josta hänet oli löydetty. Kun maamieskoulun opettaja Arttu Penttilä ihmetteli, kuinka putoavasta raketista pystyi pelastumaan, Sokka vastasi ”pistäneensä jarrut päälle”.


title: Silvo Sokka

text: Samana iltana Sokan isä kävi hakemassa hänet kotiin. ”Rakettilento” oli kuitenkin synnyttänyt valtavan kohun, ja Suonteen järvessä aloitettiin aluksen etsinnät. Järvestä ei kuitenkaan löytynyt muuta kuin Sokan polkupyörä.


title: Silvo Sokka

text: Kuopiossa "Savo"-lehti julkaisi asiasta uutisen Sokan lähettämään kirjeen perusteella. Sokka olisi ensin halunnut saada kirjeen takaisin, mutta sitten hän päätti kertoa lisää "Silverstar"-nimisestä sikarinmuotoisesta avaruusaluksesta, jota hän ystävänsä ”insinööri Ganzeugen” kanssa oli suunnitellut ja rakentanut. Alus oli Sokan mukaan laukaistu lentoon 60 asteen kulmassa Riistavedellä sijainneelta teräsputkista rakennetulta öljytyltä radalta. Sokka oli kiinnostanut ilmailusta ja hän pystyi esittämään tarinansa uskottavasti.


title: Silvo Sokka

text: Kuopioon saapui uutisen julkistamisen jälkeen lisää toimittajia ja "Helsingin Sanomat" julkaisi kuvan alusta esittävästä piirroksesta, jonka Sokka oli tehnyt. Sokka joutui nyt kovaan ristipaineeseen yhtäältä tiedostusvälineiden ja toisaalta viranomaisten taholta, mutta piti vielä kiinni tarinastaan.


title: Silvo Sokka

text: 11. lokakuuta Silvo Sokka tunnusti lopulta keksineensä koko jutun. Hänelle ei kuitenkaan tullut mitään oikeudellisia seuraamuksia asiasta.


title: Silvo Sokka

text: Tapauksen aiheuttaman häpeän ja vaivan vuoksi Silvon perhe muutti tapahtuneen jälkeen sukunimensä Salkeksi. Silvo kävi myöhemmin Kotkassa sahateollisuuskoulua ja armeijassa pioneerikomppaniassa. Perheettömänä elänyt Silvo kuoli 79-vuotiaana Uudessakaupungissa tammikuussa 2010.


title: Nukitsuke

text: Nukitsuke on iaidō-liike. Liikkeessä miekka vedetään tupesta nopeasti ja samalla viilletään tai uhataan vastustajaa, jotta hän häkeltyisi tai vahingoittuisi. Näin pyritään tyrehdyttämään vastustajan hyökkäys. Iaidōssa "nukitsuke" on ensimmäinen neljästä iai-katan osa-alueesta. Nukitsuke voi olla luonteeltaan puolustuksellinen tai voimakas ja hyökkäävä, kuten se aikanaan iaijutsu-koulukunnissa oli.


title: Mika Tauriainen

text: Mika ”Tane” Tauriainen (s. 5. tammikuuta 1975 Motala, Ruotsi) on suomalaisen Entwine-yhtyeen laulaja. Hän liittyi Entwineen vuonna 2000. Ennen tätä Tauriainen lauloi Billy-Goats-nimisessä yhtyeessä. Hän toimi solistina myös yhtyeessä ShamRain vuosina 2001–2009.


title: Magnetic Fields

text: "Magnetic Fields" (alkuperäisnimi "Les Chants Magnétiques") on Jean-Michel Jarren kolmas albumi Disques Dreyfus -levymerkin alaisuudessa. Levy julkaistiin vuonna 1981. Albumi oli eräs ensimmäisiä äänitteitä, jotka käyttivät sampleja musiikillisina elementtinä. Magnetic Fields on myös tyyliltään hieman erilainen kuin Jarren aiempien albumien äänimaailma. Tähän albumiin Jarre sai osittain inspiraatiota Andy Warholin töistä samoin kuin digitaalisen ääniteknologian mahdollisuuksista verrattuna esimerkiksi läpimurtoalbumiin Oxygène, jossa hän käytti analogisia syntetisaattoreita.


title: Magnetic Fields

text: Pitkä avausraita koostuu kolmesta erillistä osasta, joista toinen hitaampi osa sisältää runsaasti sample-tekniikkaa. Se osaltaan enteilee Jarren tulevaa äänimaailmaa vuoden 1984 Zoolook-albumilla.


title: Magnetic Fields

text: Albumi saavutti listasijoituksen #6 UK chartissa ja #98 US chartissa.


title: Magnetic Fields

text: Albumilla on sekä ranskan- että englanninkielinen nimi. Ranskalainen nimi "Les Chants Magnétiques" on sanaleikki, jonka suora suomennos olisi "magneettisia lauluja". Ranskan kielen puheessa sana "chants" ääntyy melkein identtisesti sanan "champs" kanssa, jolloin nimi "Les Champs Magnétiques" tarkoittaisi suomennettuna "magneettikenttiä". Vinyylialbumin levypussikannessa ja CD-levyn kansivihkosessa sisäsivuilla on merkitty "painovirhe", jossa on sana "champs" on yliviivattu ja yläpuolelle kirjoitettu "chants". Koska sanaleikille on täysin mahdotonta löytää käännösvastineita muissa kielissä, on kansainväliseksi nimeksi valittu yksinkertaisesti "Magnetic Fields".


title: Pielpajärven erämaakirkko

text: Pielpajärven erämaakirkko sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Inarin kirkonkylästä, Inarijärven pohjoispuolella.


title: Pielpajärven erämaakirkko

text: Pielpajärvi oli aikaisemmin inarilaisten talvikylä, johon kokoonnuttiin markkinoille, kuuntelemaan kiertäviä saarnaajia ja hoitamaan kirkolliset toimitukset (vihkimiset, kasteet ja hautaansiunaamiset), mutta varsinaista kylää ei siellä koskaan ole ollut. Sinne tulivat myös verottajien edustajat keräämään vuotuiset veronsa. Pahimmillaan inarilaisten oli maksettava veroja kolmelle eri taholle: Tanskalle, Ruotsille ja Venäjälle.


title: Pielpajärven erämaakirkko

text: Ensimmäinen kirkko, Kuningatar Kristiinan kirkko, valmistui Pielpajärvelle vuosien 1646–1648 välillä. Kirkko lahosi paikoilleen ja uusi kirkko valmistui 1760.


title: Pielpajärven erämaakirkko

text: Kirkkokentällä oli kirkkotupia, joissa väki asusti kirkolla käyntien ajan. 1800-luvun loppupuolella siellä oli myös pappila ja väentupa, talli ja navetta sekä muutama talo. Hautausmaata Pielpajärvellä ei ole koskaan ollut, koska vainajat haudattiin saariin (esimerkiksi Ukonsaaren vieressä sijaitsevalle Hautuumaasaarelle).


title: Pielpajärven erämaakirkko

text: Kirkko säilyi käytössä 1800-luvun loppuun. Vuonna 1895 alettiin rakentaa uutta kirkkoa Juutuanjoen suuhun. Silloin Inarin kylään oli syntynyt pysyvää asutusta, ja kirkko haluttiin siirtää sinne. Pommitus tuhosi Inarin kirkon vuonna 1940. Sinä kesänä otettiin Pielpajärven erämaakirkko uudelleen käyttöön ja siellä vietettiin juhannuskirkkoa. Siitä lähtien Pielpajärvellä on vuosittain pidetty juhannusjumalanpalvelus.


title: Pielpajärven erämaakirkko

text: Nykyisin Pielpajärven erämaakirkko on kesäisin suosittu vihkikirkko.


title: Pielpajärven erämaakirkko

text: Joidenkin kertomusten mukaan lapsensa tappanut piika olisi haudannut lapsensa kellotornin perustuksiin, mutta mitään todisteita ei siitä löytynyt kirkkoa korjatessakaan 1960-luvulla. Väitetään kuitenkin, että levoton sielu joskus itkee kellotornissa yksikseen. Kellotornin keskuspuuta kiertää rakentajien siihen veistämä teksti, joka kuuluu: "Herraa kiittäkööt kaikki, jotka elos on".


title: Pielpajärven erämaakirkko

text:
Nykyiseen asuunsa kirkko korjattiin vuoden 1846 tienoilla ,
jolloin myös korotettiin sakariston ovia, koska silloinen kappalainen J.W. Durchman valitti, että ei ollut omiaan lisäämään kirkkokansan hartautta, jos pappi sakastista tullessaan löi päänsä oven kamanaan ja hoippui puolipökerryksissä alttarille.


title: Ai Shibata

text: Ai Shibata (japaniksi 柴田亜衣, "Shibata Ai", s. 14. toukokuuta 1982 Dazaifu, Fukuokan prefektuuri) on japanilainen uimari, joka voitti 800 metrin vapaauinnin kesäolympialaisissa 2004. Hän on ensimmäinen japanilainen naisuimari, joka on voittanut olympiakultaa vapaauintimatkoilla.


title: Scorngrain

text: Scorngrain on suomalainen metalliyhtye, jonka musiikki on thrash metallia industrial metal -vaikuttein. Yhtyeellä on levytyssopimus Dynamic Arts Recordsin kanssa.


title: Kominform

text: Kommunististen ja työväenpuolueiden informaatiotoimisto eli Kominform oli kansainvälinen kommunistinen työväenjärjestö, joka jatkoi kommunististen puolueiden kansainvälistä yhteistyötä Kominternin lakkauttamisen jälkeen. Kominternin tavoin Kominformin politiikan määritteli pitkälti Neuvostoliiton kommunistinen puolue, mutta Kominform oli edeltäjäänsä kapeampi liittouma, sillä siihen kuului vain yhdeksän keskeisintä eurooppalaista kommunistista puoluetta. Muun muassa Suomen Kommunistista Puoluetta ei hyväksytty Kominformin jäsenpuolueeksi.


title: Kominform

text: Kominform perustettiin Szklarska Porębassa Puolassa syyskuussa 1947. Perustamisen taustalla olivat Marshall-avun vastaanottamisesta syntyneet kiistat. Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin kutsui konferenssiin kaikki Itä-Euroopan hallitukset, jotka eivät olleet osallistuneet Pariisin konferenssiin heinäkuussa 1947. Koollekutsujina olivat Stalinin keskenään kilpaileviksi ”kruununprinsseiksi” luonnehditut Andrei Ždanov ja Georgi Malenkov; edellinen valittiin järjestön ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Kominformin tärkeimpiä tehtäviä olivat taistelu Yhdysvaltain vaikutusta vastaan Euroopassa, niin kutsutun oikeistososialismin vastustaminen sekä Itä-Euroopan ei-kommunististen järjestöjen likvidointi. Järjestön tarkoituksena oli varmistaa, että sen jäsenpuolueet toimisivat kaikissa tilanteissa Neuvostoliiton politiikan välikappaleina.


title: Kominform

text: Kominformin perustamiskokouksessa pitämässään laajassa tilannekatsauksessa Andrei Ždanov julisti maailman jakaantuneen kahteen leiriin: "”Imperialistinen ja demokratian vastainen leiri pyrkii alistamaan maailman amerikkalaisen imperialismin herruuteen ja murskaamaan demokratian, kun taas imperialismin vastainen ja demokraattinen piiri pyrkii torjumaan imperialismin, vakaannuttamaan demokratian ja poistamaan fasismin jäänteet.”" Täten ei enää hyväksytty kommunistipuolueiden yhteistyötä muiden ”demokraattisten” voimien kanssa eikä myöskään ”kansallista tietä sosialismiin”, vaan ainoa oikea tie oli Neuvostoliiton malli. Kommunistien päävastustajiksi nimettiin sosialidemokraatit, ja Ždanov julisti läntisten sosialistijohtajien – nimeltä mainiten Ranskan Léon Blumin, Britannian Clement Attleen ja Ernest Bevinin sekä Saksan Kurt Schumacherin – työskentelevän ”imperialistien uskollisina renkeinä työväenluokan rivien hajottamiseksi”. Italian ja Ranskan kommunististen puolueiden valinnan Kominformin jäseniksi on katsottu johtuneen siitä, että niillä ei ollut kotimaissaan vastassaan vahvoja sosialidemokraattisia puolueita, ja näin Moskova katsoi voivansa niiden kautta vaikuttaa länsimaiden politiikkaan. Sen sijaan Suomen Kommunistinen Puolue jätettiin Kominformin ulkopuolelle siksi, että Stalin ei luottanut sen kykyyn tehdä vallankumousta omin voimin. Stalinin asennetta kuvasi, että hän ei koskaan suostunut tapaamaan suomalaisia kommunisteja näiden lukuisista pyynnöistä huolimatta. Max Jakobsonin mukaan SKP:n johtohenkilöt saivat tiedon Kominformin perustamisesta vasta seuraavien päivien sanomalehdistä, minkä vuoksi he kokivat tulleensa nöyryytetyiksi.


title: Kominform

text: Informaatiotoimiston kotipaikka oli alun perin Belgrad ja kesästä 1948 lähtien Bukarest. Toimisto siirrettiin, kun jugoslavialaiset erotettiin Kominformista näiden riitaannuttua neuvostoliittolaisten kanssa. Kominform kritisoi ankarasti titolaisuutta, jota nähtiin esiintyvän jugoslaavien lisäksi muidenkin puolueiden kaadereissa. Järjestö lakkautettiin osana destalinisointia vuonna 1956.


title: Dave Mirra

text: Dave Mirra (4. huhtikuuta 1974 Chittenango, New York – 4. helmikuuta 2016 Greenville, Pohjois-Carolina) oli yhdysvaltalainen BMX-pyöräilijä. Dave Mirra voitti mitalin kaikissa vuosina 1995–2008 järjestetyissä X Games -kilpailuissa. Yhteensä hänellä oli kilpailuista 24 mitalia. Mirra kilpaili erityisesti rampilla ja parkissa.


title: Dave Mirra

text: Mirra oli naimisissa Lauren Blackwellin kanssa ja heillä oli kaksi lasta.


title: Dave Mirra

text: Mirra esiintyi Dave Mirra Freestyle BMX -videopelissä. Vuosina 2004–2005 hän toimi juontajana MTV:n "Real World/Road Rules Challenge" -ohjelman kahdella tuotantokaudella. Lisäksi hän vieraili muun muassa Late Show with David Letterman -ohjelmassa. Hän ajoi myös rallicrossia Subarun tallissa vuosina 2011–2013, sekä kilpaili triathlonissa.


title: Dave Mirra

text: Poliisi löysi Mirran kuolleena rekasta Pohjois-Carolinan Greenvillessä 4. helmikuuta 2016. Hänen uskotaan tehneen itsemurhan ampumalla itseään.


title: Gehenna

text: Gehenna eli Hinnomin laakso (, Ge-hinnom; , Geenna) on Jerusalemin eteläpuolella Länsirannalla sijaitseva laakso, jossa Juudan kuningasten Aahaan ja Manassen aikana uhrattiin lapsia Moolokille ja johon myöhemmin vietiin rikollisten ja itsestään kuolleiden eläinten ruumiit poltettaviksi. Gehenna on sittemmin tullut merkitsemään tuomittujen kuolemantakaista rangaistuspaikkaa, helvettiä (esimerkiksi Matt. 5:22, Jaak. 3:6).


title: Globox

text: Globox on Ubisoftin kehittämä kuvitteellinen hahmo "Rayman"-pelisarjassa. Globox esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1999, jolloin julkaistiin "". Tämän jälkeen Globox on esiintynyt monissa muissa Raymanin seikkailuissa. Globoxsin ääninäyttelijänä toimii John Leguizamo.


title: Globox

text: Globox on hyväsydäminen muttei rohkeudella pilattu. Globox pitää syömisestä ja torkkumisesta, mutta seikkailu tuo elämään mukavaa vaihtelua. Globox on huumorintajuinen hahmo, ja tuo "Rayman"-peleihin huumoria.


title: Globox

text: Globox saa luumumehusta erittäin vaikuttavia oireita. Luumumehun nauttimisen jälkeen Globox muun muassa venyy, hikottelee ja näkee näkyjä. "ssä" Globox saa yllättäviä voimia luumumehusta ja tällöin pääsee raivaamaan tien läpi Hoodlum armeijan. "Hoodlum’s Revenge" on ainoa "Rayman"-tasohyppely, jossa pääsee pelaamaan Globoxsilla – lukuun ottamatta "Rayman 3: Hoodlum Havocin" yhtä tasoa, jossa pääsee lentämään Tower of Leptyksen läpi jonkinlaisella aluksella, jossa Globox on ohjaajana.


title: Globox

text:
Globoxilla on Uglette-niminen vaimo, ja hänen lapsiaan on noin 650. Globoxsin paras ystävä on Rayman, jonka kanssa Globox yleensä
viettää päivää puun alla torkkuen, jollei Globox ole Raymanin mukana pelastamassa maailmaa Roboottimerirosvojen tai Mustien lumejen kynsistä. "ssa" (myös "Rayman DS":ssä ja "Revolutionissa") on seikkailussa mukana Ly-niminen haltiatar, joka on Raymanin ja Globoxin ystävä. "Rayman 2: The Great Escapessa" ensimmäisen kerran esiintyneet Teensiet ovat myös Raymanin ja Globoxin ystäviä.


title: Globox

text: Rayman Revolution: Paranneltu versio "Rayman 2":sta. Peli on julkaistu ainoastaan PlayStation 2:lle.


title: Globox

text: Rayman M: Pelissä kisataan Globoxilla ja muilla Raymanin ystävillä tappelun ja juoksun pareissa.


title: Globox

text: Rayman Arena: Amerikkalaisversio "Rayman M":stä. Pelissä on mahdollista pelata myös Dark Globoxsilla.


title: Globox

text: Rayman Origins: Seitsemännen sukupolven koti- ja käsikonsoleille sekä Windowsille julkaistu peli.


title: Globox

text: Rayman Legends: Rayman Originsin jatko-osa, joka julkaistiin PlayStation 3, Xbox 360, Wii U ja PS Vita-konsoleille sekä Windowsille.


title: Globox

text: Rayman Kart: Matkapuhelimelle ilmestynyt "Rayman"-peli jossa ajetaan rallia Raymanilla, Globoxsilla, jäniksellä, Teensiellä, Razorbeardilla ja Hoodblasterilla.


title: Jay Gould

text: Jay Gould (24. toukokuuta 1836 – 2. joulukuuta 1892) oli yhdysvaltalainen rautatiemagnaatti ja talousmies. Ennen siirtymistään rautatiealalle hän keräsi itselleen pääomaa nahkasta tehtyjen tuotteiden kaupalla. Saatuaan tarpeeksi pääomaa hän ryhtyi rautatieyhtiöiden osakkeiden myyjäksi, mainostajaksi ja osakekeinottelijaksi. 1869 Gould myös yritti yhtiökumppaniensa kanssa saada kultamarkkinat valvontaansa. Osakekeinottelun ansiosta hän sai myöhemmin 1870-luvulla haltuunsa useita eri rautatieyhtiöitä. Vuoteen 1890 mennessä hän omisti puolet Yhdysvaltain lounaisosien rautatieverkostosta.


title: Jay Gould

text: Rautatiealan lisäksi Gould omisti mm. "New York World" -sanomalehden sekä Western Union Telegraph -nimisen yhtiön. Gould olikin hyvin rikas henkilö ja kuollessaan hänen testamenttinsa mainitsi tämän yksityiseksi omaisuudeksi 77 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Hänen kuudelle lapselleen säätiöity omaisuutensa lienee kuitenkin ollut kokonaisuudessaan tuntuvasti suurempi kuin mitä testamentti antaa ymmärtää.


title: Aahas

text: Aahas eli Ahas oli Juudan kuningas n. 735–720 eaa. Hänen isänsä oli kuningas Jotam. Sodassa aramealaisia ja Israelin kuningaskuntaa vastaan Aahas pyysi apuun Assyrian kuninkaan Tiglatpileser III:n, jolle hän sen jälkeen joutui maksamaan veroa. Profeetta Jesaja esiintyi Aahaan vastustajana, sillä hän olisi tahtonut kuninkaan noudattavan itsenäistä politiikkaa. Aahas oli tunnettu epäjumalanpalvelija ja poltti jopa oman poikansa. Aahasin jälkeen tuli kuninkaaksi hänen poikansa Hiskia.


title: Jiella

text: Jiella oli Utsjoelta kotoisin oleva yhtye, joka soitti pohjoissaameksi popmusiikkia. Jiella tarkoittaa tuulenvirettä.


title: Jiella

text: Ensimmäinen bändin kappale sävellettiin vuonna 1996 ja se oli ensimmäisen levyn nimikkokappale Gosnu. Sen jäsenet soittivat ensimmäisen kerran yleisellä paikalla vuonna 1999. Bändi oli tuolloin tunnettu nimellä "Niilo ja nieiddat" (suom. Niilo ja hänen tyttäret).


title: Jiella

text: Niilo Rasmus teki sanoitukset ja lauluissa laulavat hänen tyttärensä Eeva-Liisa ja Jenna. Kolmas tytär Mia ei kuulunut bändin jäseniin, vaikka hän on ollut mukana Gosnu-levyssä. Neljäs tytär Titta ei ehtinyt osallistua bändiin.


title: Jiella

text: Jiella esiintyi ainakin folklorefestivaali Jutajaisissa Rovaniemellä 2004.


title: Jiella

text: "Gosnu" on Jiellan ensimmäinen levy, joka julkaistiin joulukuussa 2002.


title: Jiella

text: "Eallinbálgát" on Jiellan toinen levy, joka ilmestyi 8. heinäkuuta 2006.


title: Finlandia Foundation

text: Finlandia Foundation -säätiö yhteistyökumppaneineen ja jaostoineen muodostaa kenties merkittävimmän yksityisen suomalaisen kulttuurin tukiverkoston Yhdysvalloissa. Säveltäjä Jean Sibelius toimi vuonna 1953 perustetun säätiön ensimmäisenä suojelijana.


title: Viimeiset kaanit

text:
Viimeiset kaanit oli Väinö Riikkilän ensimmäinen Pertsa ja Kilu -sarjan nuortenkirja ja ylipäätään hänen ensimmäinen kirjansa. Se aloitti kertomukset Kotkan ja Karhulan lähiseudun työläisperheiden lapsien seikkailuista, joihin liittyy miltei aina rikoksen ratkaiseminen ja aina rahan ansaitseminen. Kirja oli toinen kirja WSOY:n Nuorten toivekirjasto -sarjassa. Lehdistö arvioi kirjan sen julkaisuaikana vuonna 1951 aidoksi, tervehenkiseksi ja huumorihöysteiseksi. Toinen painos otettiin vuonna 1954 ja kolmas 1980-luvun puolivälissä.
Kirja alkaa: "Mereltä käyvä heikko tuuli toi rantakylään kostean, mädäntyneen merilevän hajua." Riikkilän realismiin ei kuuluisi muu haju, ei ainakaan alkulauseeseen. Vanha ukko tervasi venettään ja Pertsa ja Kilu ruiskuttivat polkupyöränpumpulla vettä ukon niskaan.


title: Viimeiset kaanit

text: Kirja siirtyy kuvailemaan poikien perheitä heidän kotipihojensa kautta. Kilun eli Kallen isä on "lahdella pomona" ja Kilun äidillä oli varaa olla kotiäitinä. Kilun äiti siivoaa kotia ja korjaa vaatteita päivät pitkät ja vaatisi pojaltaan samaa, koska silloin "kun äiti oli ollut nuori" ei saanut paljoakaan tehdä omaksi huviksi ja toisaalta piti tehdä paljon kotitöitä. Leipäkin oli ollut kuiva kannikka. Nyt oli leivällä voita ja makkaraa ja silti lapset eivät ole kiitollisia! Kilun isä oli käynyt muutaman viikon kiertokoulun, mutta pojan pitää saada käydä ainakin yhteiskoulu, mikä oli Kilun mielestä "pelkkää kieroutta". Kilu oli perheen ainut lapsi. Mummo asui samassa huoneessa kuin Kilu. Kilu kammoksui työntekoa, tuo vetelyys näkyi TV-sarjassa Kilun lihavuutena. Hän on tämän kirjan tarinassa sankarin kaveri, sivustakatsoja, mutta sarjan myöhemmissä kirjoissa älykäs ja päättäväinen.


title: Viimeiset kaanit

text:
Pertsan eli Pertin isä ja äiti työskentelivät molemmat sahalla, vanhempi veli Frantsu -
17-vuotias - oli uitossa ja muutaman vuoden vanhempi sisko "Likka", Liisa, oli "Klupilla" töissä. Sinikka Nopolan tamperelaisnainen on 2000-luvun alussa myös vanhempiensa mielissä "Likka" (Pertsa ja Kilu-televisiosarjoissa käytettiin Tampereen murretta). Frantsun kuvaus on tyly: "heti näki, että oli elänyt puutteellisissa oloissa". Kasvot näyttivät paljon ikäistä vanhemmalta. Pertsa joutui vanhempiensa huolten ja poliittisten väittelyiden, joissa molemmissa äiti oli pääroolissa, kuulijaksi, mutta hän osaa myös poistua huomatessaan tutun kiistelyn alkavan. Pertsan kotipiha säästyi ylenpalttiselta hoidolta ja liiteri oli täynnä isänsä keräämää romua. Se oli piha, jolla Kilukin leikki leikkinsä ja pohti tulevaisuuttaan, oma koti oli Kilulle vieras paikka. Liian siisti kymmenenvuotiaalle pojalle. Pertsan rasitteena olivat kotityöt: sian ja kanojen ruokinta, kahvin keitto vanhemmille, kun nämä tulivat töistä, veden ja polttopuiden haku keittiöön jne.


title: Viimeiset kaanit

text: Pertsan isä oli huono-onninen mies - jos hän joskus sai parempipalkkaisen työn, hän sairastuu tai loukkaantuu ja putoaa entiseen kurjuuteensa. Pertsalla oli monia suunnitelmia ansaita rahaa ja korjata isänsä taloudellinen asema: jos vaikka löytäisi aarteen tai öljysuonen. Kilun esitellessä metsästä löytämänsä puukkoa ja Pertsan alkaessa tehdä siihen tuppea, Pertsa ei unohda mainita, että "Jos isä tekisi tämän, niin sitten sä näkisit vasta oikean tupen."


title: Viimeiset kaanit

text: Pojat lähtevät aamulla auringon noustessa kalaretkelle veneellä ilman vanhempien lupia jättäen aamun työt tekemättä. Pitkäsiima laskettiin ja soudettiin Kuolionluotoon, jossa nukuttiin pois univelka. Sitten nostettiin pitkäsiima. Pertsa sanaili isänsä pessimististä sävyä matkien isoa ankeriasta nostaessaan, mutta nosto onnistui ilman siiman katkeamista. Pojat palasivat saarelle. Saarella pojat pohtivat mitä tehdä elämässään: Kilun isä ajatteli pojastaan kauppapuutarhuria mutta Kilu halusi karata kohta merelle ja palata merikapteenina. Pertsa paljasti alkavan uransa heti - hänestä tulee keksijä! Muutama keksintö - linkkulukko, rotanloukku, kanojen syöttökaukalo - oli jo tehty. Kilun valmistelu omaa uraansa varten oli säästäminen öljypukua varten. Pertsa oli pohtinut rahan tekoa myös veneellä, kunhan siihen saisi moottorin. Saarella tutkittiin mm. salaperäistä luolaa. Sieltä löytyi mm. Cognac-pullo - Kilun isä käytti sitä vilustumiseen ja Pertsan äiti antoi miehelleen ryypyn tämän ollessa synkimmillään.


title: Viimeiset kaanit

text: Paluu saaresta tehtiin omatekoisen purjeen avulla. Myrsky oli puhjennut ja pojilla oli kova työ pärjätä merenkäynnissä. Pertsa pani huonovointisen Kilun äyskäröimään, joka auttoi. Pian he näkivät väärin ohjatun purjeveneen kaatuvan pari sataa metriä rannasta, Äijiänniemen kivikon luona. He nostivat vedestä nuoren naisen ja miehen, jolla oli pitkä arpi kasvoissaan. He veivät pelastetut rantaan, saivat yli 800 mk palkkion (vastaten Kilun isän kahden viikon palkkaa) mutta heitä vaadittiin olemaan kertomatta tapahtuneesta. Vene oli muka Liisan isän ja salaa käyttöön otettu. Poikien epäluuloisuus ja Arpinaaman pelottelu vuorottelivat heidän mielissään.


title: Viimeiset kaanit

text:
Illalla Frantsu lukee Eteenpäin-lehdestä artikkelin kauppaneuvos Hapulan Haminasta varastetusta veneestä ja sitten toisen artikkelin Haminassa tehdystä aseellisesta pankkiryöstöstä, jossa saalis oli pari miljoonaa markkaa. Pertsan isä keksi, että varas on lähtenyt metsään tai merelle piiloon poliisilta eikä ole jatkanut moottoripyörällä kohti Viipuria kuten lehti arveli. Pertsa laski faktat yhteen mutta illalla Kilun kanssa pohtiessa rosvon paljastaminen ei tuntunut terveelliseltä yritykseltä - siksi päätettiin tehdä lentokone.
Tarina alkaa lentokoneen rakennushankkeena, ensin sen piti tehdä päivässä kaatopaikalla, jossa oli tykötarpeita paikalla. Rakennuspaikaksi valittiin Pettersonin jaala, joka oli osin upoksissa. Kilu toivoi työltä haisevan lentokonehankkeen kuivuvan kokoon, mutta Pertsa oli pohtinut koneen tekoa ja oli kaksi vuotta aiemmin ollut isojen poikien apuna liitokonetta tekemässä eikä aikonut lopettaa. Jaala oli itsessään erinomaisen mielenkiintoinen, mahdollinen merirosvojen alus! Lentokoneeseen tuli siiven pintamateriaaliksi tapetti, rungoksi polkupyörän, joka polkimista oli välitys potkurille. Myös laskutelinettä kaavailtiin. Ohjaaja oli remmeillä kiinni, muttei
liian lujasti, koska edellisessä lentokonehankkeessa ohjaaja oli hukkua koneen syöksyessä mereen.


title: Viimeiset kaanit

text:
Pertsa oli aikonut elää jaalassa kunnes lentokone on valmis. Se ei ollut mahdollista, koska
Kilun kotona oli siihen liian kova kuri. Arpinaama oli kuitenkin valinnut tavaroittensa kätköpaikaksi saman jaalan! Veneretken ja aamulla jaalasta löytyneen tupakannatsan perustella pojat perustivat "Viimeiset kaanit"-salaseuran. Sen tehtävä oli löytää
seudulla lymyävä rikollinen. Nämä kaksi tarinaa - lentokone ja etsiväpuuha - nivoutuvat toisiinsa. Salaseuraan kutsuttiin sinetöidyllä kirjeellä Iikka, jolla on ilmakivääri, ja Väinö Kukkonen, Pekkasen kaksoset Vili ja Topi sekä Jaakopsonin Repa. Kaikki pojat olivat salaseurojen konkareita ja ajatus jaalan vahtimisesta metsiköstä käsin yötä myöten tuntui oikealta - jos konna tulee paikalla hälytetään koko joukkue paikalle.


title: Viimeiset kaanit

text: Ensimmäinen vahtivuoro tuo taistelun Arpinaaman ja vahtien välille. Pojat voittivat - Arpinaama sai poistaa matkustajakoti Puumalassa takapuolestaan ilmakiväärin luodin. Nuori rikosetsivät Paavola vahti matkustajakotia pitkin yötä yrittäessään selvittää pienempiä varkauksia, joita Arpinaama teki ryöstösaaliinsa ollessa meren pohjassa. Paavola harmittelee uranvalintaa - jos olisi jäänyt kotitilalle olisi se jo siirtynyt isältä hänelle. Sen sijaan hän joutuu pohtimaan päänsä puhki rikosten selvittämiseksi.


title: Viimeiset kaanit

text: Pojat ampuvat nuolella vihjeen poliisiasemalle, mutta se kohdisti epäilyt pikemminkin poikien varasjoukkioon kuin Arpinaamaan.


title: Viimeiset kaanit

text: Tarina tiivistyy poliisin ja Arpinaaman osuessa samaan aikaan jaalalle, jossa Pertsa oli vahdissa. Tässä poliisi ampuu Arpinaamaan kohden mutta tämä pakenee vieden varastamansa tavarat jaalasta. Uponnut vene löytyy, kun koelennolla kone syöksyy mereen ja uppoaa suoraan uponnen purjeveneen päälle. Paria päivää myöhemmin pojat ajavat Arpinaaman pois veneen luota jälleen ilmakiväärillä ampumalla.


title: Viimeiset kaanit

text: Loppuratkaisu on sattumanvarainen - Pertsa haluaa huvitella soittamalla pirunkieltä matkustajakodin asukkaita pelotellakseen. Iikka lähti hänen avukseen. Tässä menetyksiinsä pettyneen Arpinaaman ja rakkauteensa pettynyt virolahtelaisesta maatalosta tylsyyttä pakoon karanneen 19-vuotiaan Liisan suhde oli rikkoutunut - Liisa yrittää paeta häntä ja Arpinaama puukottaa häntä. Pojat kutsuvat poliisin apuun ja Pertsa ja Iikka selittävät miten koko rikosvyyhti tapahtui. Kauppaneuvos Hapula, veneen löytämisestä kiitollisena lupasi maksaa poikien koulunkäynnin ja hän ostaa pojille valmiin liitokoneen - vain lentokenttä puuttuu. Paavola ihastuu Liisaan. Lopussa paljastuu Arpinaaman nimeksi Eino Suokko, joka on karannut pikkurikollinen, joka teki suuren pankkiryöstön. Hän syyttää oikeusistunnossa hänen vangitsemisensa aikaansaaneita poikia eri rikoksista.


title: Viimeiset kaanit

text: Toisten juhliessa kaikkea tätä Kilun kotipihassa, pojat päättivät hoitaa taikakeinoin seuraavana yönä Kilun syylät - se oli seuraavaan kirjaan liittyvän tarinan alku.


title: Repa ja Väiski

text:
Repa ja Väiski on Väinö Riikkilän viimeisimpiä nuortenkirjoja, joissa kuvattiin Kotkan ja Karhulan lähiseudun työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin miltei aina liittyi rikoksen ratkaiseminen.
Romaani alkaa, kun Väinö "Väiski" Kukkonen koulusta kotiin tultuaan ja syötyään kaapissa
(vaan ei jääkaapissa) olleen voileivän pohtii kevättalven iltapäivän velvollisuuksiaan: maantiedon kokeeseen luku, polttopuiden haku hellan luo, veden haku ja keittön likasangon tyhjennys. Maantiedossa aiheena oli muun muassa pitkä joki ja pian läksyään lukeva poika oli mielessään joella ongella. Leivän tultua syödyksi poika lähtee hakemaan polttopuita, mutta liiterin sijasta menee ystävänsä "Repa" Vännin taloon, josta tulee savua. Repa oli yrittänyt muuttaa kaalikeiton tähteet laadukkaammaksi ruoaksi, lettusiksi.
Tästä poikien ajatukset menevät Riikkilälle tyypilliseen kohteeseen: "Jos meillä olisi
rahaa, niin saataisiin halvalla mitä vain." Vene oli poikien suurimman kiinnostuksen kohde. Se puuttui kummaltakin perheeltä: toinen oli myynyt omansa pois, ja toinen oli tullut sisämaasta eikä ollut kiinnostunut veneilystä merellä.


title: Repa ja Väiski

text: Ajankohta oli pääsiäisen jälkeen - rahaa ei ollut mahdollista ansaita pääsiäiskortteja tekemällä eikä kitkemällä kuten kesällä. Oikeassa työssä poikien ikä rajoittaisi työajan kuuteen tuntiin päivässä. Pojat menivät Äijänniemen hietikolle pohtimaan tilannetta ja näkemään kevään tulon vaiheen - onko avovettä näkyvissä. Ei ollut.


title: Repa ja Väiski

text:
Seuraavana päivänä koulun jälkeen he päättivät mennä Hallan lautatarhan pomon luo pyytämään
kesäksi työtä. Sinne mennessä oli tarkoitus korjata tehtaan savupiipun irronnut ukkosenjohdatin, mutta tuon tuhannen markan urakan oli jo toinen poika tehnyt.


title: Repa ja Väiski

text:
Väiskin perheeseen kuuluu isä, äiti ja Iikka-veli, joka oli seikkaillut aiemmassa Riikkilän romaanissa, Viimeiset kaanit, ja oli nyt konepajakoulussa oppilaana. Iikka oli
sivussa tästä tarinasta, jossa hänet oli kuvattu pitkäksi, laihaksi ja saamattomaksi - hän sai kaaneissa luutnantin arvon omistamalla ilmakiväärin.


title: Repa ja Väiski

text:
Repa Vännin perheessä on isän ja äidin lisäksi jo töissä käyvä isoveli Pekka, joka harrasti nyrkkeilyä. Poikien optimismi näkyy myös siinä, että he uskovat Pekan nousevan ammattilaiskehään ja siellä arvostetulle Ringin listalle. Nyrkkeilyn pohtiminen johti poikien väliseen harjoitusotteluun. Sen jälkeen nenät vuotivat verta ja toisella pojista
oli musta silmä. Poikien ikiaikaiseen "Miten selittää tapahtunut äidille?"-kysymykseen keksittiin hyvä selitys - oli käyty harjoitusottelu.


title: Repa ja Väiski

text:
Romaani kertoo miten kaksi pikkupoikaa pääsee kesäksi töihin sahalle maalareiksi: he maalasivat lautojen päät punaisiksi, kun niitä lastattiin proomuihin poiskulejtusta varten. Työn kuvaukset ovat tässäkin kirjassa tarkkoja - etenkin, kun kuvauksen kohteena on urakkatyön ja pitkän ylityön autuus palkan juostessa moninkertaisena. Toisinaan - kuten proomussa mukana ollessa tai proomun vuotovahtina - palkka juoksi ilman ponnistelua. Professori Juha Siltalan suomalaisen miehen ja työn psykohistoriallisissa
tutkimukissa on vastaavia tarinoita, joissa osoitetaan kysy ponnistella nääntymykseen asti ja toisaalta älykkyys joskus ansaita hyvin helpollakin. Vastaaviin onnistumissuorituksiin ovat myöhemmin pystyneet vain ohjelmointitaitoiset nörtit tai pikaruokaloiden työntekijät.


title: Repa ja Väiski

text: Tarinaan liittyy kaksi tyttöä, Kana-Maija ja Anne. Molemmat saivat samasta maalaustyöstään - nopeammin ja paremmin tehtynä - huonompaa palkaa kuin miespuoliset. Tytöt vievät pojat töihin ja töistä kotiin veneellään, joka oli työelämän rasituksiin suuri helpotus, aikuisten maailmassa toivottu työmatka-ajan minimoituminen. Vene oli väärää mallia - laatokanmallia. Tuolloin ei vielä voitu arvioida mopojen, moottoripyörien, autojen, vaatetuksen, puhelinten jne. väärää brandiä. Yksi poikain ja Kana-Maijan yhteinen huviretki tehtiin veneellä saarelle. Tarinan pojat alkoivat olla olla siinä iässä, jossa tytöt eivät enää ole aivan kamalia. Saarella kuitenkin saatiin uutta vihiä seudulla tapahtuvista rikoksista - kalavaras Janne jää kiinni ja yrittää vyöryttää syyn lasten niskaan. Lapset puolustuvat syyttömyyttään topakasti.


title: Repa ja Väiski

text:
Jo työtä haettuaan laivasatamassa ollessaan he törmäävät rikoksen maailmaan: kansainvälinen timanttivaras Blink pakenee poikien vahingossa ja ahneuttaan (palkkiona poliisista varoittamisesta konna antoi heille tupakkakartongin) antamalla avulla pakoon poliisilta. Konnalla on Stetson ja sadetakki, lisäksi Intelpol jahtasi häntä - kansainvälinen rikos
oli kuvattu Yhdysvaltain malliin jo ennen Raidin aikoja. Sittemmin samaan mieheen törmättiin mykkä-Askon mökin luona, jossa pyöri myös tunnettu kalavaras Janne. Blink paljastuu myöhemmin todellisen timanttivarkaan apuriksi, jonka tehtävä oli vain johtaa poliisi väärille jäljille. Hän kuitenkin koulutti puolivahingossa Jannen ryöstäjäksi, joka vein muun muassa bussin rahastajaksi päässeen Annen käsilaukun. Pojat paljastavat lopussa koko koplan.


title: Repa ja Väiski

text:
Se, miten hitaasti mutta varmasti raha kertyy veneen hankintaan, kuvataan monta kertaa. Poikien rehellisyys osoittautuu moitteettomaksi: kun he löytävät Jannen ryöstösaaliin, he vievät sen poliisille. Pojat saavat lopussa poliisin takavarikoimaan veneeseen käyttäoikeuden kesäksi ja joulukuussa he saivat ostaa sen pilkkahinnalla.
Tavoitetta kohden pitkäjännitteinen ponnistelu toi tuloksen. Tarinalla on vertailukohtansa esimerkiksi Yhdysvaltain 1930-luvun laman tarinoihin, joissa pääosassa on hyvä köyhä perhe ja sen lapsienkin ponnistelu eteenpäin arjessa. Enid Blytonin tarinoihin verrattuna perheet ovat kokonaisia ja realistisia eikä seikkailun suurin hetki ole säilykepurkkien sisällön ahmiminen. Aikuisten maailman vaikutus lapsiin on kuvattu realistisesti.


title: Alexis

text: Alexis Ruano Delgado eli Alexis (s. 4. elokuuta 1985 Málaga, Málagan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Alavésia.


title: Alexis

text: Alexis on Málagan kasvatti, ja aloitti ammattilaisuransa kaudella 2001–2002 seuran tuolloin Tercera Divisiónissa pelanneessa B-joukkueessa. Kauden päätteeksi joukkue nousi Segunda División B:hen ja kauden 2002–2003 jälkeen edelleen Segunda Divisióniin. Málagan edustusjoukkueessa ja pääsarja Primera Divisiónissa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 15. helmikuuta 2004 Espanyolia vastaan. Málagan pudottua pääsarjasta Alexis siirtyi kaudeksi 2006–2007 Getafeen, jossa hän keräsi runsaasti huomiota hyvillä peliesityksillään ja herätti muun muassa Real Madridin mielenkiinnon.


title: Alexis

text: Kesällä 2007 Alexis siirtyi kuusivuotisella sopimuksella Valenciaan. Hänen ensimmäinen kautensa Valenciassa oli rikkonainen, sillä marraskuussa saatu polvivamma piti hänet poissa kentältä usean kuukauden ajan. Hän tervehtyi kuitenkin sopivasti ennen huhtikuussa pelattua Espanjan cupin loppuottelua, jossa hän teki voittomaalin entistä seuraansa Getafea vastaan.


title: Alexis

text: 24. elokuuta 2010 Alexis teki kuusivuotisen sopimuksen Sevillan kanssa. Hänestä maksettiin 5 miljoonan euron siirtokorvaus.


title: Alexis

text: Alexis kuului Espanjan nuorten maajoukkueeseen vuosien 2003 ja 2005 maailmanmestaruuskilpailuissa. Joukkue sijoittui hopealle vuonna 2003.


title: Hedvig Gebhard

text: Hedvig Maria Gebhard (o.s. Silén; 14. joulukuuta 1867 Turku – 13. tammikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja. Hän oli vuosina 1907–1909 Suomalaisen puolueen edustaja Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä ja vuosina 1919–1922 ja 1924–1929 kokoomuksen edustaja Uudenmaan läänin vaalipiiristä.


title: Hedvig Gebhard

text: Gebhardin vanhemmat olivat kauppias August Oskar Silén ja Hedvig Josefina Palmberg. Hän oli vuodesta 1891 naimisissa Hannes Gebhardin kanssa. Maiju Gebhard oli heidän tyttärensä.


title: Hedvig Gebhard

text: Vuosina 1900–1926 Gebhard toimi "Pellervo-lehden" toimittajana (ruotsinkielisen vuoteen 1920, sitten suomenkielisen). Hän kuului myös "Kotilieden" toimituskuntaan vuodesta 1923 kuolemaansa saakka.


title: Hedvig Gebhard

text: Hedvig Gebhard oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1919–1921 ja 1923–1925. Vuonna 1937 hänelle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi. Hän kuoli 93-vuotiaana Helsingissä.


title: Frigyes Hidas

text: Frigyes Hidas (25. toukokuuta 1928 Budapest – 7. maaliskuuta 2007 Budapest) oli unkarilainen säveltäjä.


title: Frigyes Hidas

text: Hidas syntyi Budapestissa ja opiskeli sävellystä Franz Liszt -akatemiassa János Viskyn johdolla. Hän toimi musiikillisena johtajana kansallisteatterissa 1951–1966 ja operettiteatterissa 1974–1979.


title: Frigyes Hidas

text: Hidas toimi myöhemmin vapaana säveltäjänä. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa oopperoita, baletteja, konserttoja, muuta orkesterimusiikkia, kamarimusiikkia ja vokaalimusiikkia.


title: Frigyes Hidas

text: Frigyes Hidas oli omien sanojensa mukaan ”Unkarin viimeinen romanttinen säveltäjä”. Hän kuoli 78-vuotiaana Budapestissa.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Saksan keisarikunnan laivasto () oli keisarillisen Saksan meripuolustuksesta vastannut puolustushaara vuodesta 1871 vuoteen 1919.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Alfred von Tirpitz tuli keisarillisen Saksan laivastoministeriksi 15. kesäkuuta 1897, mitä voidaan pitää nykyaikaistamisen alkuhetkenä. Hän loi kaksi suunnitelmaa, jotka Saksan valtiopäivät hyväksyivät 28. maaliskuuta 1898 (I Saksan laivastolaki) ja 12. kesäkuuta 1900 (II Saksan laivastolaki). Ajatuksensa von Tirpitz kiteytti sanontaan, jonka mukaan Saksan laivaston olisi tulevan sodan voittamiseksi kyettävä voittamaan meritaistelu Pohjanmerestä. Tämä tarkoitti Kuninkaallisen laivaston lyömistä taistelussa.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Laivastoministeriö ehdotti kuuden taistelulaivan rakentamista, mutta tämän hyväksyntä valtiopäivillä olisi ollut vaikeaa, jollei mahdotonta. Von Tripitz muutti hankinnan käsittämään kuusi panssariristeilijää. Tämän suunnitelman toteuttamisen seurauksena syntyi niin sanottu vuoden 1900 laivastolain ensimmäinen lisäys 9. toukokuuta 1906. Lisäys antoi laivastolle valtuudet hankkia viisi uutta panssariristeilijää sekä kuudennen varaosiksi, 48 torpedovenettä. Lisäksi annettiin muutaman miljoonan valtakunnanmarkan varaus sukellusveneaseen kehittämiseen.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Tärkeämmäksi muodostui kuitenkin 26. toukokuuta tehty päätös, joka salli normaalin laivastobudjetin lisäksi hankkia kaksi 18 000 tonnin taistelulaivaa sekä 15 000 tonnin panssariristeilijän. Lisäksi varattiin varat Kielin kanavan laajentamiseen, suurempaan telakkaan sekä Wilhelmshavenin sotasataman kehittämiseen.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Vuonna 1906 valmistui brittiläinen taistelulaiva HMS Dreadnought, joka oli raskaasti panssaroitu ja aseistettu pelkästään raskaalla tykistöllä. Asiantuntijoiden yleisen näkemyksen mukaan uusi laivakonsepti muutti kaikki aiemmat taistelulaivatyypit teknisesti vanhanaikaisiksi. Tämä antoi von Tirpitzille erinomaisen tilaisuuden, koska aiemmin ylivoimaisen Britannian laivaston taistelulaivat vanhenivat. Näin laivastoaan vasta rakentamassa ollut Saksa sai tasoitusta Britanniaan verrattuna. Myös kevyempien taisteluristeilijöiden kehitys antoi tilaisuuden muuttaa aiemmat panssariristeilijät vastaamaan taisteluristeilijöitä.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Valtiopäivät vaativat uutta laivastolakia muuttuneen poliittisen ilmapiirin seurauksena. Von Tirpitz teki ehdotuksen, joka hyväksyttiin valtiopäivillä 27. maaliskuuta 1908 (Vuoden 1900 laivastolain toinen lisäys).


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Lisäyksen seurauksena siirrettiin poistettaviksi vanhentuneina:


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Kaikki poistettavat alukset päätettiin korvata pikaisesti.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Alustavat keskustelut kolmannesta lisäyksestä vuoden 1900 laivastolakiin aloitettiin 1912. Keskustelujen aikana laivastoministeriön listalta poistettiin kolme panssariristeilijää. Näin saatu versio hyväksyttiin valtiopäivillä 21. toukokuuta 1912. Lisäyksen jälkeen laivaston vahvuus olisi tullut olemaan:


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Alfred von Tirpiz komensi ensimmäisen maailmansodan aikana Saksan laivastoa. Huolimatta massiivisesta varusteluohjelmasta Saksan laivasto ei ollut lähellekään yhtä vahva kuin Britannian laivasto. Ympärysvallat tuhosivat sodan alussa siirtomaissa ja valtamerillä olleet saksalaisalukset sodan ensimmäisten kuukausien kuluessa ja laivaston pääosa vietti sodan ankkurissa. Samalla brittilaivaston päävoimat sitoutuivat vartioimaan Pohjanmerta ja estämään Saksan laivaston murtautumisen Atlantille. Saksan laivasto yritti tätä Skagerrakin taistelussa, mutta taistelu päättyi ratkaisemattomana. Britannian laivasto koki suuria tappioita, mutta kykeni pitämään Saksan laivaston poissa Pohjanmereltä.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Saksan laivaston merkittävimmiksi operaatioiksi nousivat sukellusveneoperaatiot, joitten tavoitteena oli katkaista Britannian kauppaliikenne. Saksalaissukellusveneen suorittama yhdysvaltalaisen matkustajalaiva Lusitanian torpedointi vuonna 1915 käänsi osaltaan Yhdysvaltain yleistä mielipidettä Saksaa vastaan ja edisti maan liittymistä ympärysvaltojen puolelle pari vuotta myöhemmin.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Ankkurissa olleen laivaston miehistö turhautui ja radikalisoitui. Sodan päätyttyä Saksan tappioon vallankumoukselliset matruusit osallistuivat useisiin eri kumousliikkeisiin Weimarin tasavallan alkuvaiheen sekavissa oloissa.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Aselepo astui voimaan 11. marraskuuta 1918. Aselepoehtojen XXIII artiklan mukaisesti kaksi Saksan kolmesta taistelulaivaviiriköstä saapui internoitaviksi yhdessä viiden taisteluristeilijän, kevyiden risteilijöiden ja 49 hävittäjän kanssa. Kaikki sukellusveneet tuli tuhota.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Saksan laivasto saapui Scapa Flow’hun 21. marraskuuta 370 Ison-Britannian alusten saattaessa saksalaisia. Alukset ankkuroitiin Scapa Flow’hun ja miehistöt palautettiin Saksaan. Toukokuussa 1919 sovittaessa Versailles’n rauhanehtoja selvisi, että internoitu laivasto oli tarkoitus jakaa voittajavaltioiden kesken sotakorvauksena. Avomerilaivaston esikunta antoi 17. kesäkuuta käskyn upottaa alukset.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Käyttäen hyväkseen vartiomiesten supistamista harjoitusten vuoksi Scapa Flow’ssa olevan saksalaisen komennuskunnan johtaja kontra-amiraali von Reuter laittoi käskyn täytäntöön 21. kesäkuuta upottaen kaikki Scapa Flow’ssa olleet alukset.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Uponneet alukset olivat (uppoamisjärjestyksessä):


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Artiklan XXIII mukaisena korvauksena Saksan laivaston tuli toimittaa Scapa Flow'ssa upotettujen tilalle:


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Jäljelle jääneestä kalustosta muodostettiin ”uusi” Saksan laivasto Weimarin tasavaltaan. Alus kanta koostui rannikkopuolustuskalustosta:


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Pääosa Saksalle jätetystä kalustosta oli poistettu käytöstä ensimmäisen maailmansodan aikana. Weimarin Saksan alkuvuosina suuret määrät vanhentunutta kalustoa romutettiin tai muuten poistettiin käytöstä.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: Sisäisten ongelmien ratkettua annettiin 31. maaliskuuta 1921 laki, jonka myötä Saksan armeija (Reichswehr) yhdessä laivaston (Reichsmarine) kanssa perustettiin.


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text:
"Brandenburg-luokka" (10 502 tonnia)
"Kaiser Friedrich III -luokka" (11 599 tonnia)
"Wittelsbach-luokka" (12 596 tonnia)
"Braunschweig-luokka" (14 167 tonnia)
"Deutschland-luokka" (13 994 tonnia)
"Nassau-luokka" (18 570 tonnia)
"Helgoland-luokka" (22 440 tonnia)
"Kaiser-luokka" (24 330 tonnia)


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: "Sachsen-luokka" (7 800 tonnia)


title: Saksan keisarikunnan laivasto

text: "Preußen-luokka" (6 800 tonnia)


title: Taavi Vilhula

text: Taavi Nikolai Vilhula (26. marraskuuta 1897 Multia – 20. maaliskuuta 1976 Helsinki) oli maalaisliittolainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana 1929–1930 ja 1933–1954 ja ministerinä ensin kansanhuoltoministerinä 1946–1948 Pekkalan hallituksessa ja myöhemmin maatalousministerinä 1950–1951 Kekkosen I hallituksessa. Hän oli presidentin valitsijamiehenä 1931, 1937, 1940, 1943 ja 1950.


title: Taavi Vilhula

text: Vilhulan isä oli David Vilhula ja äiti Helena, o.s. Koistinen, kotoisin Savosta Tuusniemen Jäätsalon saaresta. Vilhulan puoliso oli Ellen Vilhelmiina Partanen.


title: Taavi Vilhula

text: Vilhula oli konsulentin apulainen 1922, jonka jälkeen hän toimi Keski-Suomen maanviljelysseuran sihteerinä ja toiminnanjohtajana Jyväskylässä 1923–1954. Hänestä tuli Suomen maalaisten keskinäisen vakuutusyhtiön pääjohtaja Helsingissä ja Vilhula oli tässä tehtävässä vuodet 1954–1957, kunnes siirtyi Aura-vakuutusyhtiöiden johtokunnan puheenjohtajaksi 1958. Hän oli Auran puheenjohtajana vuoteen 1964.


title: Taavi Vilhula

text: Vilhula kouluttautui ylioppilaaksi 1917 ja agronomiksi 1923. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1948.


title: Taavi Vilhula

text: Vilhula valittiin eduskuntaan Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä. Hän toimi mm. seuraavien organisaatioiden toimielinten puheenjohtajana: Maalaisten keskinäisen vakuutusyhtiön hallintoneuvosto, Jyväskylän seudun osuuskassan hallintoneuvosto, Keskimaa oy:n johtokunta, Keskisuomalainen-lehden hallitus, Keski-Suomen maakuntaliitto, Maanomistajain liiton liittovaltuusto, Tarvaalan maamieskoulun johtokunta, Suomen maakeskus oy:n hallitus ja Suomen sotaveteraaniliiton liittoneuvosto. Eduskunnassa hän toimi perustuslaki-, ulkoasiain-, valtiovarainvaliokunnassa ja Yleisradio Oy:n hallintoneuvostossa. Hän oli maatalousvaliokunnan puheenjohtaja 1938–1946 ja 1951–1953.


title: Frank Johansson

text: Frank Johansson (s. 1962 Karjaa) on Amnesty Internationalin Suomen osaston toiminnanjohtaja. Johansson on työskennellyt aiemmin toimittajana Hufvudstadsbladetissa ja Dagens Nyheterissä.


title: Frank Johansson

text: Johansson liittyi Amnestyyn vuonna 1983 ja vuodesta 1990 hän toimi järjestön Suomen osaston tiedotussihteerinä. Toiminnanjohtajana hän on ollut vuodesta 1996.


title: Frank Johansson

text: Johansson oli Vihreiden sitoutumaton ehdokas Helsingin vaalipiirissä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi.


title: Abdulhalim Hafiz

text: Abdulhalim Hafiz (21. kesäkuuta 1929 – 30. maaliskuuta 1977) oli egyptiläinen näyttelijä ja laulaja, jolla on edelleen suuri yleisö Lähi-idän maissa. Hänet mainitaan Umm Kulthumin rinnalla yhtenä suurista laulajista. Abdulhalimin lempinimi on "Tumma Satakieli", joka viittaa hänen äänensä väriin.


title: Abdulhalim Hafiz

text: Halim syntyi al-Halawatissa. Hänen oikea nimensä oli Abdulhalim Ali Isma’il Šabana. Hänellä oli kaksi veljeä ja sisar, joiden kanssa hän jäi varhain orvoksi. Isän veli perheineen kasvatti Abdulhalimin ja laittoi hänet Kairon konservatorioon, myöhemmin Teatterimusiikin korkeakouluun, josta Abdulhalim valmistui sekä laulajana että oboistina. Abdulhalim lauloi Kairon musiikkiklubeilla ja tuli jo opiskeluaikanaan suosituksi. Kansallisen radion musiikkiosaston päällikkö Hafiz Abdulwahhab otti Abdulhalimin suojatikseen ja alkoi luoda tälle uraa radiossa ja elokuvassa. Abdulwahhabilta Abdulhalim otti taiteilijanimekseen Hafiz.


title: Abdulhalim Hafiz

text:
Abdulhalim teki nopeassa tahdissa elokuvia, joiden kautta hänen maineensa levisi koko arabiankieliseen maailmaan. Elokuvissa lauluilla oli suuri merkitys: jokaisessa elokuvassa oli 6–8 laulua. Elokuvien juonet kertoivat useimmiten rakkaudesta, menetyksestä ja luottamuksesta, kuten Abdulhalimin laulutkin.
Hänen ensimmäinen elokuvansa "Luottamuksen sävel" ("Lahn al-wafa’", 1955), oli mallina lukuisille myöhemmillekin. Tässä elokuvassa Abdulhalim esittää lahjakasta laulajaa Galalia, jonka huoltaja on kuuluisa muusikko. Mukana on tyttö, jota esitti omana aikanaan suosittu laulaja Šadiya, joka sotkee miesten suunnitelmat, mutta lopuksi kaikki kääntyy parhain päin. Halimin laulut sijoittuvat elokuvassa sekä teatteriin että yksinäisiin mietiskelyihin; Abdulhalimin kasvot ovat Hollywood-tyyliin hyvin vahvasti esillä koko kankaan mitalla. Juuri tästä elokuvasta on liikkeellä postikortteja, jotka ovat Abdulhalimin ihailijoille kuin pyhäinkuvia.Elokuvien laulut olivat suosituimpia Hafizin eläessä, mutta myöhemmin ne ovat vakiintuneet kestosuosikeiksi, niin kuin myös konserteissa esitetyt pitkät, kertovat ja polveilevat kappaleet, kuten "Zai al-hawa", "Quli haga", "Qari’at al-fingan" sekä live-taltioinnit, joissa Abdulhalim improvisoi taitavasti orkesterin ja laulajien kanssa, esimerkiksi "Maddah al-qamar". Abdulhalimin lauluista on ilmestynyt laaja antologia (Virgin EMI Arabia).
Abdulhalim oli saanut bilhartsia-loisen yksitoistavuotiaana. Loista ei pystytty poistamaan, ja Abdulhalim kärsi ajoittain vakavasti loisen aiheuttamasta myrkytyksestä. Kun hän lopulta päätyi Lontooseen King's Collegen sairaalaan saamaan hoitoa, hän kuoli yllättäen 47-vuotiaana. Abdulhalimin hautajaiset Kairossa olivat valtava yleisötapahtuma, mikä osoitti, kuinka suuri merkitys Abdulhalimilla oli ollut kansalleen. Tuolloin sanottiin, että häntä suurempi ei ollut kuin Umm Kulthum.


title: Vietnam Airlines

text: Vietnam Airlines (Vietnamiksi: "Hãng Hàng không Quốc gia Việt Nam)" on Vietnamin kansallinen lentoyhtiö. Se on perustettu vuonna 1956. Yhtiö operoi Aasiassa, Eurooppassa ja Oseaniassa. Yhtiön hubeja ovat Hanoi ja Ho Chi Minh City. Yhtiö liittyi Skyteam alianssiin kesällä 2010.


title: Vietnam Airlines

text: Tammikuussa 2018 yhtiön laivastoon kuului seuraavat koneet:


title: Michele Campanella

text: Michele Campanella on italialainen pianisti. Hänet tunnetaan kansainvälisesti varsinkin Franz Liszt -tulkinnoistaan.


title: Michele Campanella

text: Campanellalle on myönnetty Grand Prix du Disque vuosina 1976, 1977 ja 1998. Hän opiskeli Napolissa, ja Lisztin ohella ohjelmistoon kuuluvat mm. Muzio Clementi, Carl Maria von Weber, Francis Poulenc, Ferruccio Busoni, Gioacchino Rossini, Johannes Brahms ja Maurice Ravel.


title: Michele Campanella

text: Campanella on esiintynyt useiden arvostettujen eurooppalaisten ja yhdysvaltalaisten sinfoniaorkestereiden kanssa. Hänen ensimmäinen esiintymisensä Australiassa oli 1978.


title: Michele Campanella

text: Campanella on opettanut pianonsoittoa Accademia Chigianassa Sienassa.


title: Mildred Pierce

text: Mildred Pierce voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Paul Tillich

text: Paul Johannes Tillich (20. elokuuta 1886 Starzeddel, Saksa – 22. lokakuuta 1965 Chicago, Yhdysvallat) oli saksalaissyntyinen teologi ja kristillinen eksistentialistifilosofi. Karl Barthin ohella hänet luetaan 1900-luvun vaikutusvaltaisimpiin protestanttisiin teologeihin. Hän loi "korrelaatioteologia"n, jonka mukaan teologian ja ihmisen elämäntilanteen tulee olla vuorovaikutuksessa keskenään.