title: Heroes of Might and Magic III: The Shadow of Death

text: Sandro, epäkuollut velho pyrkii nousemaan Deyjan epäkuolleiden johtoon ja sitä kautta valtaamaan koko maailman. Sitä ennen hänen kuitenkin täytyy saada haltuunsa tietyt taikaesineet joita yhdistelemällä hän voi koota itselleen vieläkin mahtavammat taikakalut. Tähän hän kuitenkin tarvitsee ulkopuolisten apua, jota hän saa velhotar Gemiltä, AvLeeläiseltä metsänvartija Gelulta ja Crag Hack nimiseltä barbaarilta. Lisälevy esittelee myös Yog nimisen velhon tien barbaariksi Krewlodiin. Yog liittyy myöhemmin kolmen muun petetyn sankarin seuraan taistellakseen yhdessä Sandroa vastaan.


text: Kampanjat käsittelevät taikaesineiden keruuta, Sandron nousua valtaan ja hänen vallastasyöksemistään. Lisälevyn viimeinen kampanja on itse pelin, Restoration Of Erathia, alkusoitto, jossa Sandro luo pohjan Deyjan hyökkäykselle Erathiaan.


text: Joitakin esineitä voi nyt yhdistää toisiin luodakseen uuden, entistä voimakkaamman esineen, kuten esimerkiksi Sword Guardian Statue, Ring Of The Magi (tarvitaan:cape of conjuring,collar of conjuring,ring of conjuring), Admiral´s hat.


text: Peli tuo 8 uutta maatyyppiä lisää, jotka vaikuttavat taikoihin ja liikkumiseen.


text: Tällä työkalulla voit luoda itsellesi kokonaan uusia kampanjoita tarpeesi mukaan. Voit itse kirjoittaa ja päättää tarinan kulun ja kaikki pienimmätkin käänteet; pelin mukana tulee pdf-manuaali, joka auttaa alkuun tämän työkalun kanssa.


text: Lisäosa sisältää 23 uutta yksikköä.


text: Nyt kaupungin valloituksessa vallihauta vähentää joukko-osastojen terveyttä sitä ylittäessä. Tower -kaupungin miinat eivät pysäytä joukkoja, jos ne astuvat niihin, mutta aiheuttavat tuplasti enemmän vahinkoa kuin muiden kaupunkien vallihaudat.


title: In the Heart of the Moon

text: In the Heart of the Moon on Ali Farka Tourén ja Toumani Diabatén vuonna 2005 julkaistu albumi.


title: In the Heart of the Moon

text: Albumi sisältää kaksitoista kappaletta, jotka pohjautuvat lähinnä pohjoisen Malin Songhai-perinteisiin sekä eteläisen Malin ja Guinean Bambara-perinteisiin. Kaikki albumin kappaleet nauhoitettiin ilman harjoituksia kolmessa kahden tunnin pituisessa nauhoitussessiossa Hotel Mandéssa Bamakossa, Malissa. Alun perin tarkoituksena oli nauhoittaa vain yksi kappale, mutta lopulta materiaalia kertyikin kokonaisen albumin verran. Sekä Tourén että Diabatén mukaan musiikki syntyi vaivatta ja luontevasti. Kahdessa levyn kappaleessa kuullaan Tourén laulua. Tourén ja Diabatén lisäksi albumilla on mukana myös vierailevia artisteja: Ry Cooder, Sekou Kante, Cachaíto Lopez, Joachim Cooder, Olalekan Babalola ja James Thompson.


title: In the Heart of the Moon

text: "In the Heart of the Moon" sai ilmestyessään hyvän vastaanoton kriitikoilta. "Mojo"-lehden arviossa albumin musiikkia kuvailtiin maailman kauneimmaksi musiikiksi. "The Independent"-lehti kuvaili levyä seuraavasti: "[albumin] Musiikki avautuu kuin aarrearkku tarjoten kuulijalle hienointa improvisoitua musiikkia, jota hän todennäköisesti koskaan tulee kuulemaan". "The Times" antoi levylle täydet viisi tähteä.


title: In the Heart of the Moon

text: Vuonna 2006 "In the Heart of the Moon" palkittiin Grammylla.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Ajoneuvojen vaihtoehtoiset polttoaineet tarkoittavat muita kuin fossiiliseen mineraaliöljyyn perustuvia ajoneuvon energianlähteitä.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Ajoneuvot voivat toimia erilaisilla kaasuilla, kuten maakaasulla, nestekaasulla tai biokaasulla. Polttomoottori voi toimia myös kaasumaisella vedyllä. Häkäkaasulla toimivia polttomoottoriautoja käytettiin Suomessa viime sodan aikana. Näissä häkä saatiin aikaan puuhiilestä.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Kaasun käyttö polttoaineena vähentää saasteita, sillä se palaa öljyä puhtaammin. Olemassa olevat bensiinikäyttöiset autot voidaan muuttaa maakaasulla käyviksi, mutta nykyään yhä suurempi osa maailman autoista valmistetaan suoraan kaasukäyttöisiksi. Pienemmissä kaasukäyttöisissä autoissa on usein myös bensiinitankki, mutta suuremmissa autoissa on pelkkä maakaasusäiliö. Maakaasuauton hankintaan houkuttelee polttoaineen edullinen hinta sekä matalammat hiilidioksidi-, typenoksidi- ja hiukkaspäästöt. Autojen polttoaineeksi maakaasu myydään massan mukaan, maakaasun hinta on n. 1,30 euroa per kilo. Bensalitraa vastaavaksi energiaksi laskettuna maakaasu maksaa noin 0,832 euroa.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Maailmassa oli vuonna 2006 noin 5,7 miljoonaa kaasukäyttöistä kulkuneuvoa. Eniten kaasukäyttöisiä kulkuneuvoja on Argentiinassa, Brasiliassa ja Pakistanissa. Euroopassa ne ovat suosittuja Italiassa (433 000 kpl), Ukrainassa (100 000 kpl), Venäjällä (75 000 kpl), Saksassa (55 300) ja Ruotsissa (14 530). Jonkin verran autoja on myös Ranskassa (10 200) ja Valko-Venäjällä (5 500). Maakaasun hinta on näissä Euroopan maissa 40–80 % bensiinin hinnasta. Joissakin Euroopan maissa ja Japanissa, jossa kaikki taksit liikkuvat kaasulla, kaasuautot käyttävät pääasiassa nestekaasua. Nestekaasun etu on sen varastointi maakaasua huomattavasti pienemmässä paineessa, jolloin voidaan käyttää kevyempää kaasupulloa.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Kaupunkilinja-autot, jäteautot, jakeluautot, taksit ja yksityiset henkilöt mukaan lukien maakaasuajoneuvojen lukumäärä Suomessa on noin 800 (2011). Helsingin Bussiliikenne Oy ja Tammelundin Liikenne Oy omistavat tällaisia maakaasubusseja.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Helsingin Malmilla avattiin Suomen ensimmäinen julkinen maakaasuautojen tankkauspiste kesäkuussa 2005. Suomessa on 16 julkista maakaasun tankkausasemaa (2011) ja Gasumin on tarkoitus rakentaa lähivuosien aikana 30 aseman verkosto. Ruotsissa tankkauspisteitä on jo nyt yli 160, Saksassa 900, Italiassa 850, Itävallassa 210 ja Venäjällä 240. Euroopassa käytetään standardeja maakaasun tankkausliittimiä henkilöautoille NVG-1 ja raskaalle kalustolle NVG-2.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Sähkön käyttö autojen voimanlähteenä ulottuu kauemmaksi historiaan kuin nestemäisten polttoaineiden. Ensimmäiset sähköautot valmistettiin 1830-luvulla, mutta ne yleistyivät vasta 1880-luvulla. 1920-luvulle asti sähköautot olivat suositumpia, kuin vuonna 1885 kehitetty polttomoottoriauto.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Helsingin palolaitos otti vuonna 1909 käyttöön Suomen ensimmäisen sähköauton. Sähköinen paloauto oli käytössä 1920-luvun taitteeseen asti. Sähköautot alkoivat menettää suosiotaan polttomoottoreille kasvavan öljyteollisuuden ja halvan polttoaineen myötä.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Tyypillisessä sähköautossa sähkö varastoidaan akkuihin, jotka ladataan yleisestä sähköverkosta. Akuilta sähkömoottorille siirtyvää tehoa hallitaan nopeudensäätöpolkimella ja sähkömoottori pyörittää vetoakselien välityksellä pyöriä tai sähkömoottorit voidaan integroida pyörien sisään. Sähköautoissa ei tarvita vaihdelaatikkoa, koska tyypillisissä sähkömoottoreissa on tarpeeksi vääntöä kierrosalueen alusta alkaen. Sen sijaan sähköautoissa on ajosuunnanvalitsin, jossa on yleensä ainakin neljä asentoa: vapaa (N), normaali ajo (D), peruutus (R) ja pysäköinti (P).


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Akkuun perustuva sähköauto on vuokaaviotasolla murskaavan yksinkertainen verrattuna polttomoottori- tai hybridiautoihin. Tästä on seurauksena se, että vikaantumisherkkyys on paljon pienempi kuin perinteisillä autoilla. Sen käyttö ei myöskään saastuta lainkaan, mikäli lataamiseen käytettävä sähkö tuotetaan saasteettomasti. Myös nykyaikaisilla kivihiilivoimaloilla tuotettu sähkö on ympäristöystävällisempää kuin auton bensiinimoottorin tuottama energia.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Kehittymätön akkuteknologia on toistaiseksi estänyt sähköautojen yleistymisen, vaikka kehitystä on toki vuosien varrella tapahtunut. 1990-puolivälillä tapahtui Kaliforniassa sähköautojen käytön voimakas lisääntyminen pakokaasujen vähentämiseen tähtäävän lainsäädännön voimalla. Tällöin useat autovalmistajat toivat markkinoille kaupunkiautoiksi sopivia malleja. Nämä autot vedettiin pois markkinoilta (ja kerättiin pois kuluttajilta), sen jälkeen kun Kalifornian ilmastolautakunta oli päättänyt luopua myytävien nollapäästö-autojen kiintiöistä.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Öljyn hinnan kallistuessa ennustetaan sähköautojen uutta tulemista. Akkutekniikka on kehittynyt 2000-luvulla ja aikaisemmasta alle 200 kilometrin säteestä päästään jopa 300–500 kilometrin säteeseen. Akkujen latausajat ovat myös lyhentyneet, uudemmilla akkuteknologioilla akut voidaan pikaladata jopa alle puolessa tunnissa noin kolmeen neljäsosaan täydestä latauksesta. Akkujen hinta on edelleen rajoittava tekijä: sähköautolle voidaan antaa joko hetkellisesti paljon suorituskykyä (katusportit) tai kohtuullisen pitkä ajomatka mutta maltillisilla tehoilla. Tyypillinen akuston latauksen energiamäärä on murto-osa bensiini- tai dieseltankillisen energiamäärästä.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Poliittisella tuella saataisiin sähköautoille latausmahdollisuudet julkisille paikoille, kuten tehtiin Turussa 1990-luvulla. Ruotsissa ja Norjassa ekoautoja tuetaan maksuttomalla pysäköinnillä ja tietullittomuudella. Sähköauton käyttöönotto ei kuitenkaan ole riippuvainen julkisista latausasemista tai latauksen nopeudesta, sillä keskimääräisessä päivittäisessä ajossa nykyinen toimintasäde on jo täysin riittävä: kotona auton voi ladata yön yli ja työpäivän aikana työpaikan pistokkeesta. Eräs ratkaisu rajattuun toimintasäteeseen on luoda akustoille standardi, jolloin akku voidaan pidemmillä matkoilla vaihtaa huoltoasemalla muutamassa minuutissa.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Sähköauto voidaan varustaa aurinkokennoilla, jolloin saadaan aikaan aurinkoenergialla kulkeva auto , "aurinkoauto". Auringosta saatavan energian suhteellisen niukkuuden vuoksi aurinkoautot rakennetaan keveiksi ja samalla yritetään maksimoida aurinkokennojen pinta-ala. Aurinkoautoissa on mukana myös pieni akku, jolla saadaan enemmän tehoa kiihdytyksiin ja varmistetaan sujuvaa kulkua puolipilvisellä säällä.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Biopolttoaineet käyvät sekä diesel- että bensiinimoottoreihin korvaamaan fossiilisia polttoaineita. Biopolttoaineita ovat mm. biodiesel, biokaasu ja etanoli.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Biokaasu on pääosin metaania ja ominaisuuksiltaan lähellä maakaasua. Biokaasun polttoainekäyttö säästää ympäristöä jo kasvihuonekaasujen osalta, sillä biokaasuauto lasketaan nettopäästöiltään hiilidioksidineutraaliksi. Noin 60 kg ruokajätettä riittää tuottamaan kaasun noin 100 km:n ajomatkalle, ja lehmän vuosituotanto lantaa noin 4 000 km:n ajomatkalle. Pakoputkesta tulee lähinnä vettä ja hiilidioksidia, joka on uusiutuvaa. Lisäetuna biokaasun laajemmasta käytöstä olisi muun muassa riskialttiiden öljykuljetusten väheneminen.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Etenkin Saksassa, Yhdysvalloissa ja Ruotsissa biopolttoaineita tai niiden seoksia öljypohjaisten polttoaineiden kanssa saa laajasti polttoaineiden jakeluasemilta. Muutama prosentti etanolia voidaan sekoittaa bensiiniin ilman ongelmia moottorin toiminnan suhteen. Tätä on suunniteltu tehtäväksi myös Suomessa mahdollisesti jo vuoden 2008 alusta, vaikka kotimaiset polttoaine-etanolitehdashankkeet eivät käynnistyneetkään. Moottorin säätöjä muuttamalla polttomoottori saadaan toimimaan myös 85- tai jopa 100-prosenttisella (E85 tai E100).


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Metanolia on käytetty ajoneuvojen polttoaineena hyvällä menestyksellä Kaliforniassa ja Indianapolis 500 autokilpailuissa vuosina 1965–2006. Metanolia valmistetaan tavallisimmin maakaasusta, mutta sitä voidaan valmistaa myös biomassasta, kuten jätepuusta. Etanolin valmistuksessa tavallista mikrobikäymistä ei metanolin valmistuksessa tarvita.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Suomessa Neste Oil on kehittänyt Neste Green Diesel 100% -polttoaineen, jonka koko elinkaaren hiilidioksidipäästömäärät ovat Nesteen omien arvioiden mukaan aiempiin dieseleihin verrattuna 40–80 prosenttia pienemmät. Kyseessä on kokonaan mineraaliöljytön biodiesel, jota tulee olemaan tarjolla dieselpolttoainetta tarvitseville ajoneuvoille. Tämä 100-prosenttinen biodiesel oli vuonna 2010 koekäytössä Nesteen omilla polttoaine-asemilla, ja sen arvioitiin tulevan pian kaupalliseen jakeluun.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Fischer-Tropsch-menetelmälla voidaan valmistaa synteettisiä polttoaineita - sekä ottomoottoreihin että dieselmoottoreihin - synteesikaasusta (vedyn ja hiilimonoksidin seoksesta. Reaktorissa vedyn ja hiilimonoksidin seos konvertoidaan noin 300–400 °C:n lämpötilassa ja 10–40 bar paineessa hiilivedyiksi.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Fischer-Tropsch -synteesi on varteenotettava vaihtoehto siellä, missä on saatavana runsaasti halpaa hiiltä tai biomassaa. Saksa valmisti toisen maailmansodan aikana lähes kaiken tarvitsemansa dieselöljyn ja suuren osan bensiinistään synteettisesti. Etelä-Afrikan tasavalta kehitti apartheidin aikana Fischer-Tropsch -teknologiaa yhä pidemmälle ja kykeni näin kiertämään öljysaarron. Nykyään Etelä-Afrikan tasavallan kansallinen öljy-yhtiö, Sasol, valmistaa kaiken Etelä-Afrikan tarvitseman moottoripolttoaineen synteettisesti kivihiilestä.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Suomessa polttoaineen valmistaminen Fischer-Tropsch-synteesillä turpeesta voi muodostua varteenotettavaksi vaihtoehdoksi raakaöljyn hinnan noustessa.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Öljystä (tai maakaasusta) on reformoinnilla mahdollista valmistaa vetyä, jolla voidaan käyttää polttokennosta energiansa saavaa autoa. Useimmissa tällaista polttoaineenkäyttöä hahmottelevissa suunnitelmissa tarkoitus olisi hyödyntää olemassa olevaa polttoaineen jakeluverkkoa ja tehdä reformointi autossa olevalla laitteistolla. Vaikka polttokennon päästöt ovatkin yksinomaan vettä, syntyy reformoinnista yhtä paljon hiilidioksidia kuin syntyisi jos sama määrä öljyä poltettaisiin moottorissa. Näiden päästöjen suhde polttoaineketjun yli syntyviin päästöihin on siis sama 80–20.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Vetypolttokennon hyötysuhde autossa voi käytännössä olla noin 60 %, mutta koska katalyyttisessä reformoinnissa menetetään hiilen poltosta saatava energia, tulee hyötysuhteeksi parhaimmillaan noin 40 %. Tämä on silti selvästi parempi kuin polttomoottorilla: verrattuna polttomoottoriin päästöjä syntyy noin 60 % vähemmän. Tätä nykyä reformoinnille perustuvien polttokennoautojen hyötysuhde on noin 25 % (McCormick, 2001), mikä riittää alentamaan päästöjä noin 40 %.


title: Ajoneuvon vaihtoehtoiset polttoaineet

text: Ford esitteli 1950-luvun lopulla Ford Nucleon -nimisen ydinkäyttöisen auton konseptipienoismallin. Ajoneuvo olisi muodostunut etuosan matkustajatilasta ja takaosassa sijaitsevasta reaktoriyksiköstä. Yhtään toimivaa ajoneuvoa ei rakennettu. Ydinkäyttöisten autojen ongelmana on reaktorien ja niiden vaatimien säteilysuojien suuri massa.


title: Vitória FC

text: Vitória on vuonna 1910 perustettu portugalilainen jalkapalloseura Setúbalista. Seuran koko nimi on "Vitória Futebol Clube". Joukkue pelaa kaudella 2018–2019 Portugalin korkeimmalla sarjatasolla ja sen päävalmentajana toimii angolalainen Lito Vidigal.


title: PP-19 Bizon

text: PP-19 Bizon (, "bizon" (biisoni)) on venäläinen konepistooli, joka perustuu AK-74- ja AK-100 -sarjan rynnäkkökivääreihin. Aseen toimintaperiaate, tähtäin, kädensijat ja taittoperä ovatkin hyvin samanlaiset kuin AK-74:ssä. PP-19 Bizon suunniteltiin alun perin lähitaisteluaseeksi terrorisminvastaisten yksikköjen ja viranomaisten käyttöön. Aseella voidaan ampua sarjatulta tai kertatulta rynnäkkökiväärin tapaan.


title: PP-19 Bizon

text: Pienestä koosta huolimatta PP-19 Bizon voidaan varustaa esimerkiksi äänenvaimentimella, liekinsammuttimella, optisilla ja punapistetähtäimillä, laserosoittimella tai pimeänäkölaitteella.


title: PP-19 Bizon

text: Suurikapasiteettinen, sylinterimäinen 64 patruunan lipas on vaakatasossa piipun alla, jolloin se toimii samalla etukahvana antaen ampujalle lisätukea. Patruunat sijoittuvat lippaan sisälle samaan tapaan kuin revolverin rullaan, jolloin pieni tila voidaan käyttää tehokkaasti hyväksi.


title: PP-19 Bizon

text: Syöttömekanismi toimii harvakierteisen poranterän lailla, jossa jousitetun lippaan mekanismi pyörittää lippaan sisällä olevaa makasiinia. Makasiinissa patruunat ovat aina yhden poranterämäisen kierteen välissä. Makasiinin pyöriessä kuten revolverin rulla patruunat syötetään patruunpesään.


title: PP-19 Bizon

text: Vaikka kertalipastuksella patruunoiden määrä on kaksinkertainen kilpailijoiden, kuten Heckler & Koch MP5 -sarjan konepistooleihin verrattuna, lippaan vaakasuora asento helpottaa aseen kantamista ja käsittelyä. Lippaan muodon antaman lisätuen ja suljetun lukon ansiosta kertatuli on vakaampaa ja helpommin hallittavissa kuin samankokoisen avoimella lukolla ampuvan aseen tuli.


title: PP-19 Bizon

text: Jotkut PP-19:n lippaista on varustettu patruunalaskurilla, mikä helpottaa käyttäjää arvioimaan latausvälejä.


title: PP-19 Bizon

text: PP-19 Bizonista on olemassa useita muunnelmia, joissa erona on lähinnä käytetty ampumatarvike. PP-19 Bizonin vaihtoehtoisia patruunoita ovat 9 x 17 mm, 9 x 19 mm Parabellum ja 7.62 x 25 mm.


The Indian Institute of Management Ahmedabad (IIM Ahmedabad, myös IIMA), on Indian Institute of Management Calcutta (IIMC):n jälkeen toisena perustettu johtamisenlaitos Intiassa. Sitä pidetään yhtenä maailman parhaista johtamiseen erikoistuneista opetuslaitoksista ja sitä on myös yleisesti pidetty yhtenä maailman vaikeapääsyisimmistä opiskelupaikoista (MBA -ohjelmat). Vuosittain IIMAn pääsykokeisiin osallistuu 230 000 henkeä, joista vain noin 250 pääsee opiskelemaan. IIMA on useasti arvioitu yhdeksi Aasian parhaista kauppatieteen opiskelupaikoista.


title: Indian Institute of Management Ahmedabad

text: IIMA perustettiin vuonna 1961 autonomiseksi instituutioksi Gujaratin hallinnon ja Intian teollisuuden yhteistyönä. Tohtori Vikram Sarabhai, arvostettu tutkija ja -teollisuuden vaikuttaja sekä muut Ahmedabadin teollisuusvaikuttajat, kuten Kasturbhai Lalbhai olivat isossa roolissa instituuttia perustettaessa.


text: IIMAn kampus on pääsääntöisesti tiilistä rakennettu. Sen ideoi kuuluisa arkkitehti Louis Kahn, jonka suunnittelema kampus luotiin yhtenäiseksi ja vaikuttamaan yhdeltä suurelta kokonaisuudelta. Muita kampuksen ulkonäköön vaikuttaneita suunnittelijoita olivat B. V. Doshi sekä Anant Raje. Vuoteen 2005 mennessä kampuksella oli 25 huoneistoa, joista jokainen asuttaa 25-44 henkilöä yhden hengen huoneissa. Jokaisella on toisestaan poikkeava kulttuuri ja traditionsa. Työskentely uuden kampuksen rakentamiseksi (New Campus) on meneillään vielä vuoden 2006 aikana, ja on valmistuttuaan vastapäätä vanhaa kampusta, yhdistäen alikulkutunnelilla. Se sisältää seitsemän uutta huoneistoa sekä seminaarihuoneita.


text: Instituuttia ei aluksi pidetty puhtaasti kauppatieteen kouluna, vaan johtamisen kouluna. Sen missiona on ammatillistaa Intian johtoa opettamisen, tutkimuksen, valmentamisen, sekä instituutioden rakentamisen ja konsultoinnin avulla. Se pyrkii myös syvällistämään osaamista Intian talouden tärkeillä alueita kuten maataloudessa, koulutuksessa, terveydenhuollossa, kuljetuksessa, syntyvyyden säätelyssä, energiahuollossa sekä julkisessa liikenteessä.


text: IIM Ahmedabad on vuosien aikana tehnyt yhteistyötä mm. Kellogg School of Businessin, Wharton School of Businessin sekä Harvard Business Schoolin kanssa. Suurimmaksi osaksi tämän yhteisen historian takia IIMA on ollut case -pohjaisen opetusmetodin pioneerejä. Nykypäivänäkin IIMAn vahvuutena pidetään sen vahvaa opetuspohjaa case -metodissa.


text: Post Graduate Programme (PGP): IIMAn huippuohjelma on kaksi vuotta kestävä opiskeluohjelma, jonka suorittaminen johtaa yleisen johtamisen diplomiin (Diploma in General Management). Kumpikin vuosi on jaettu kolmeen lukukauteen. Ensimmäinen vuosi koostuu pakollisista kursseista ja toinen vuosi suurimmaksi osaksi valinnaisista aineista, antaen opiskelijalle mahdollisuuden erikoistua valitsemalleen alueelle. Ensimmäisen vuoden jälkeen opiskelijoiden on suoritettava kahdeksankuukautinen työharjoittelu teollisuudessa. Puolessa välissä toista vuotta noin neljännes opiskelijoista valitaan osallistumaan vaihto-ohjelmaan, jossa opiskelija voi viettää yhden lukukauden ulkomaisessa yliopistossa.


text: Post-Graduate Programme in Agri-Business Management (PGP-ABM): PGP-ABM on kaksi vuotta kestävä maatalouteen, ruokaan, tuotantotalouteen, hallintoon ja talouden yhdistyneiden sektorien hallintaan erikoistunut opinto-ohjelma. Tutkinnossa on kolme osaa: hallinnon ydinkurssit, pakolliset ruokaan ja maatalouteen liittyvät kurssit sekä vapaavalintaiset kurssit. ABM-ohjelman opiskelijoiden tutkinnon ensimmäinen vuosi on samanlainen PGPn kanssa. Toisena vuotena opiskelijat voivat tehdä projektikurssin, joka koostuu tutkimustyöstä käytännön johtamisesta jollain tietyllä organisaation sektorilla.


text: Post Graduate Programme in Public Management and Policy (PGP-PMP): Ohjelman on tarkoitettu työuransa keskivaiheilla oleville johtajille, joilla on vähintään seitsemän vuotta työkokemusta. Ohjelma johtaa tutkintonimikkeeseen "Post Graduate Diploma in Public Management and Policy". Ohjelmassa on kolme moduulia: johtamisen perusteet (CM), julkistalouden johtaminen ja politiikka (CPMP), sekä valinnaisia aineita, johtaen erikoistumiseen useilla alueilla. Lisäksi kansainvälinen liite/vaihto moduuli mahdollistaa kokemuksen työskentelystä vanhemmassa asemassa julkisessa päätöksenteossa ja johtamisessa.


text: Post-Graduate Programme in Management for Executives (PGPX): PGPX tarjotaan useita vuosia työskenneille johdon vaikuttajille, ja sen tuottama tutkintonimike on "One Year Post-Graduate Diploma in Management for Executives". Ohjelmassa keskitytään yleiseen johtamiseen ja sen yksilöllinen kurssirakenne antaa painoarvoa johtamiselle yli kulttuuri- ja valtionrajojen. Ohjelmassa on sisäinen suuntaus nimeltään "International Immersion", jossa opetuksen sisältöä otetaan useista eri maista.


text: Faculty Development Programme (FDP): Ohjelma on tarkoitettu erityisesti opettajille, tutkijoille sekä henkilöstön kehittämiskouluttajille. Tarkoituksena on opettaa college- ja teollisuusorganisaatioita vastaamaan omasta johtamisen opettamisesta.


text: Doctoral Programme (FPM): Tohtorin tutkinto valmistaa opiskelijaa omaksumaan vaadittavat taidot sekä tunnistamaan ja tutkimaan monimutkaisia johtamistieteen aiheita. Ohjelma tarjoaa tutkimusharjoittelua kymmenellä eri erikoistumisalueella. Ohjelman suorittaminen vie yleensä neljästä viiteen vuotta, kahden vuoden ankaran kurssimateriaalin läpikäymisen lisäksi. Kurssit sisältävät ensimmäisenä vuonna yleisen johtamisen katsauksen ja kehittää perusteet johtamisen ongelmien analysoimiseen. Seuraavana vuonna opiskelijat lukevat syventäviä tohtoritason kursseja omilla erikoistumisalueillaan. Tohtoriarvon koulutus tarjoaa seuraavina vuosina mahdollisuuden opiskelijalle tuottaa uutta tutkimustietoa johtamisen eri alueilla.


text: Yllä mainittujen vaihtoehtojen lisäksi IIMA tarjoaa useita eri johtamisen kehitysohjelmia (Management Development Programmes, MDPs) yleisen johtamisen ja johtamistoimintojen alueilla läpi vuoden.


title: Herukkapuro

text: Herukkapuro () on puro Vantaan ja Espoon rajamailla, lähellä Vestran kylää. Puro saa alkunsa Kurkijärvestä Espoossa, mutta virtaa pääosin Vantaan alueella. Vantaan ja Espoon rajalta lännestä siihen laskee Odilampi ja puron alajuoksulla on umpeenkasvanut Pikkujärvi (). Puro laskee Vantaan Hämeenkylässä Pitkäjärven pohjoispäähän.


title: Herukkapuro

text: Puronvarsilehto puron yläjuoksulla Vantaalla Vestran lähellä on rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla ja on osa Natura 2000 -aluetta. Siellä on erityyppisiä lehtoja ja harvinaisia kasveja, muun muassa lehtosinijuuri.


title: Herukkapuro

text: Herukkapuron linnustollisesti arvokkaimpana pidetty alue sijaitsee Vantaan puolella pääosin Petikon kaupunginosan koillispäässä, sekä Vestran kaupunginosan kaakkoisnurkassa ja hiukan Keimolan kaupunginosan läntisimmässä osassa.


title: Simone Martini

text: Simone Martini (n. 1284–1344) oli italialainen, Sienassa syntynyt taidemaalari. Hän oli merkittävä hahmo aikaisen italialaisen maalaustaiteen kehityksessä ja vaikutti suuresti kansainvälisen gotiikan kehitykseen. Martinia on pidetty Duccio di Buoninsegnan, aikansa johtavan sienalaisen maalarin, oppilaana. Martinin elämästä on jäänyt hyvin vähän tietoa, ja taidehistorioitsijat kiistelevät useiden hänen maalaustensa aitoudesta. Hän kuoli ollessaan Paavin hovin palveluksessa Avignonissa vuonna 1344.


title: Simone Martini

text: Martini oletetaan syntyneen Sienassa noin vuoden 1284 paikkeilla, koska Giorgio Vasari kertoo hänen kuolleen vuonna 1344 kuudenkymmenen vuoden ikäisenä. Ensimmäinen maininta Martinista liittyy "Maestà"-teokseen Sienan Palazzo Pubblicossa. Hän signeerasi teoksen vuonna 1315 ja se on hänen ensimmäinen signeerattu työnsä. Kuitenkin ennen tätä Martinin on täytynyt tehdä Assisin Pyhän Fransiskuksen basilikan alakirkon Pyhän Martinuksen kappelin freskot, luultavasti vuonna 1312. Martinin tehtävänä oli myös kappelin lasimaalaukset. Hän viimeisteli työnsä kappelissa vuonna 1317. Lisäksi Martini työskenteli vuonna 1317 Napolissa kuningas Robert Anjoulaiselle. Robert löi Martinin ritariksi heinäkuussa 1317 ja myönsi Martinille säännölliset vuosittaiset tulot taiteellisten saavutusten vuoksi. Martini oleskeli vuonna 1319 Pisassa ja vuonna 1320 Orvietossa. Vuonna 1321 hän sai Sienassa korvauksen "Maestàn" entisöinnistä.


title: Simone Martini

text: Martini meni vuonna 1324 naimisiin Lippo Memmin sisaren Giovannan kanssa. Martini muutti vuonna 1340 Giovannan ja veljensä Donaton kanssa Avignoniin, jossa hän työskenteli paavin hovin palveluksessa. Martini kuoli Avignonissa vuonna 1344, mutta hänen hautajaisensa järjestettiin Sienassa.


title: Simone Martini

text: Francesco Petrarca ystävystyi Martinin kanssa Avignonissa, ja kaksi hänen sonettiaan viittaavat Martinin runoilijalle maalaamaan muotokuvaan.


title: Simone Martini

text: Sienalaisen perinteen säilyttäjänä Martinin tyyli erosi firenzeläisen taiteen monumentaalisuudesta ja vakavuudesta: se tunnetaankin pehmeistä, tyylitellyistä ja koristeellisista piirteistään, linjojensa aaltoilevuudesta ja eleganssistaan. Hänen taiteensa on paljon velkaa ranskalaisille koristelluille käsikirjoituksille ja norsunluukaiverruksille, joista tuotiin esimerkkejä Sienaan pyhiinvaellusreitti Via Francigenan kautta 1300-luvulla.


title: Simone Martini

text: Lippo Memmin San Gimignanossa "Maesta"-teoksesta pian sen valmistumisen jälkeen tekemä kopio osoittaa, miten vahva vaikutus Martinin prototyypeillä oli muihin taiteilijoihin koko 1300-luvun ajan.


title: Simone Martini

text: Martinin tärkeimpiä töitä ovat "Maestà" (1315), suuri fresko Sienan Palazzo Pubblicossa, "Tolousen pyhä Ludvig kruunaamassa kuningasta" (1317) Museo di Capodimontessa Napolissa, "Pyhän Katariinan polyptyykki" (1319) Pisassa, "Monaldeschi"-polyptyykki (1320) Orvietossa sekä "Neitsyt Marian ilmestys ja kaksi enkeliä" (1333) Uffizin galleriassa Firenzessä (alun perin Sienan tuomiokirkon Sant'Ansanon kappelista), ja lisäksi freskot Pyhän Fransiskuksen basilikassa Assisissa. Näiden lisäksi on säilynyt Palazzo Publicossa sijaitseva Guidoriccio da Foglianoa esittävä suuri fresko (1328). Martinin ajasta Avignonissa on todisteena Notre-Dame-des-Domes-kirkon portaaliin maalattujen freskojen jäännökset ja luonnokset.


title: Jukka Kuusivuori

text: Jukka Kuusivuori (s. 21. heinäkuuta 1980 Kuopio) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkomaalivahti.


title: Jukka Kuusivuori

text: Hän pelasi pitkään alasarjoja, kunnes hän liittyi Kiekko-Vantaan joukkueeseen. Kuusivuori pääsi heti pelaamaan, mutta loukkaantuminen keskeytti hänen kautensa.


title: Jukka Kuusivuori

text: Syksyllä 2006 Kuusivuori käväsi Forssan Palloseurassa, mutta palasi Vantaalle, jossa hän jäi kolmosvahdiksi. Tammikuussa hän palasi Forssaan, jossa hän pelasi ykkösmaalivahtina. Kaudeksi 2007–2008 Kuusivuori lähti pelaamaan Serbiaan.


title: Jukka Kuusivuori

text: Vuonna 2010 hän aloitti maalivahtivalmentajana Kajaanin Hokissa.


title: Jukka Kuusivuori

text: Kuusivuori on kuulunut KooKoon valmennusryhmään vuodesta 2014.


title: Joakim Bonnier

text: Joakim "Jocke" Bonnier eli Jo Bonnier (31. tammikuuta 1930 Tukholma, Ruotsi – 11. kesäkuuta 1972 Le Mans, Ranska) oli ruotsalainen kilpa-autoilija, joka osallistui myös Formula 1 -sarjaan.


title: Joakim Bonnier

text: Bonnier syntyi Djurgårdenissa, Tukholmassa, varakkaaseen perheeseen. Vuonna 1956 hän siirtyi kilpailemaan F1-sarjaan ajamaan Maserati-tallin riveihin. Hänen suurin saavutuksensa Formuloissa oli tyypin 25 BRM:lla ajettu voitto kauden 1959 Hollannin Grand Prix'sta, automallin alkaessa olla vihdoinkin Grand Prix -kisoihin riittävän luotettava. Hän voitti myös Saksassa vuonna 1960 ajetun kilpailun Porsche 718 -autolla, mutta kilpailu ei kuulunut F1-sarjaan.


title: Joakim Bonnier

text: Bonnierilla oli jopa oma Formula 1 -talli, joka kilpaili nimillä "Jo Bonnier", "Anglo-Suisse Racing Team", "Joakim Bonnier Racing Team" ja "Ecurie Bonnier".


title: Joakim Bonnier

text: Voitostaan huolimatta Bonnier ei ajanut eri talleissa kovinkaan kauan. Maseratilla ajon jälkeen hän ajoi omassa Joakim Bonnier Racing Team -tallissaan ja Mimmo Dein Scuderia Centro Sud -tallissa 1950-luvun lopulla, ennen kuin hän päätyi ajamaan BRM:lla ja Porschella.


title: Joakim Bonnier

text: Porschen poistuttua sarjasta kauden 1962 jälkeen Bonnier vaihtoi Bob Walker Racing Team -talliin, joka oli ainoa yksityistä autoa ajattanut talli, joka oli onnistunut voittamaan MM-sarjaan kuuluneen kilpailun. Talli ajatti Cooperin ja Brabhamin autoja. Bonnier onnistui keräämään vain muutaman pisteen.


title: Joakim Bonnier

text: Kaudeksi 1966 Bonnier muodosti Anglo-Suisse Racing Team -tallin (myöhemmin uudelleennimetty Ecuer Bonnieriksi), mutta hänen mielenkiintonsa F1:een vähitellen hiipui. Viimeisen kokonaisen kautensa hän ajoi vuonna 1968, jolloin hän vaihtoi vanha Cooper T86:nsa myös vanhaan McLaren M5A:an. Hän kilpaili satunnaisesti Formuloissa aina kauteen 1971 asti.


title: Joakim Bonnier

text: F1:n ohella Bonnier osallistui myös moniin urheiluautokilpailuihin. Hän voitti vuonna Targa Florion Porsche 718 -autolla yhdessä Hans Herrmannin kanssa. Vuonna 1962 hän voitti yhdessä Lucien Bianchin kanssa Sebringin 12 tunnin ajon ajaen Ferrari 250 TR -autoa. Vuonna 1963 hän voitti Targa Florion uudestaan, mutta tällä kertaa Carlo Mario Abaten kanssa. Tälläkin kerralla autona oli Porsche 718.


title: Joakim Bonnier

text: Bonnierin paras vuosi urheiluautoilussa oli vuosi 1964, jolloin hän ajoi Graham Hillin kanssa Maranello Concessionaires -kilpailussa Ferrari P -autolla toiseksi. Tämän lisäksi hän ajoi toiseksi Le Mansin 24 tunnin ajossa ja voitti Montlheryssa, kuten myös 12 tunnin kilpailussa Reimsissa.


title: Joakim Bonnier

text: Hän voitti 1000 kilometrin kilpailun Nürburgringillä (yhdessä Phil Hillin kanssa) ajaen Chaparrallia. Tämä oli hänen viimeinen merkittävä autokilpailuvoitto, mutta hän onnistui myös nappaamaan voiton 1000 kilometrin kilpailusta Barcelonasta (yhdessä Ronnie Petersonin kanssa) ja Le Mansin 4 tunnin ajosta vuonna 1972 (yhdessä Hughes de Fierlandtin kanssa).


title: Joakim Bonnier

text: Joakim Bonnier joutui onnettomuuteen Le Mansin 24 tunnin ajossa vuonna 1972 Circuit De La Sarthen radalla kolaroituaan Scuderia Filipinetti -tallin auton kanssa, jota ajoi sveitsiläinen Florian Vetsch. Bonnierin auto syöksyi osuman jälkeen puihin ja Bonnier sai surmansa.


title: Larry Hankin

text: Larry Hankin (s. 31. elokuuta 1940, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja, joka tunnetaan parhaiten Seinfeldistä ja Mr. Hecklesin roolista Frendeissä sekä Pako Alcatrazista elokuvasta Clint Eastwoodin kanssa. Hän opiskeli näyttelemistä Syracusen yliopistossa. Iästään huolimatta hänen filmografiansa ei ole mittava.


title: Syysmaitiainen

text: Syysmaitiainen ("Leontodon autumnalis") on hentovartista voikukkaa muistuttava asterikasvi.


title: Syysmaitiainen

text: Syysmaitiaisen kukinto on keltainen, pari senttiä halkaisijaltaan ja muistuttaa voikukkaa. Kukinnan jälkeen se muuttuu pieneksi hahtuvapalloksi. Varret ovat ohuet, sitkeät ja haaraiset, ja nousevat 15–40 cm korkeuteen. Kapeat, hammaslaitaiset lehdet ovat ruusukkeena maata vasten. Syysmaitiainen kukkii heinäkuusta syyskuuhun.


title: Syysmaitiainen

text: Suomessa syysmaitiainen on enimmäkseen alkuperäinen mutta osassa maata muinaistulokas. Sitä esiintyy kolme eri muunnosta, joista Etelä-Suomessa on vallitsevana silosyysmaitiainen (var. "autumnalis"), Pohjois-Suomessa yleisempi on karvasyysmaitiainen (var. "pratensis") ja tunturipaljakalla esiintyy tunturisyysmaitiainen (var. "taraxaci").


title: Syysmaitiainen

text: Syysmaitiaista tavataan luonnonvaraisena Pohjois-Euroopassa ja Aasian länsiosissa. Se on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan.


title: Syysmaitiainen

text: Syysmaitiainen kasvaa kuivilla paikoilla, tienvarsilla ja ruohikoissa. Se viihtyy hyvin myös pihassa.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Joensuun normaalikoulu on Itä-Suomen yliopiston alaisuudessa toimiva opettajankoulutusyksikköön kuuluva harjoittelukoulu. Joensuun normaalikoulussa voi opiskella ala-asteen 1. luokalta lukioon saakka. Lukuvuonna 2008–2009 perusasteella oli 570 ja lukiossa 360 oppilasta. Koulu sijaitsee Joensuun Otsolassa (yläkoulu ja lukio), Tulliportinkadun varrella. Alakoulun tilat sijaitsevat Länsikadulla, aivan Tulliportinkadun kulmassa.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Koulun juuret juontavat Sortavalaan ja Värtsilään, joissa koulun edeltäjät toimivat vuoteen 1944. Yläkoulun ja lukion edeltäjä on Värtsilän Suomalainen Reaaliyhteiskoulu ja alakoulun Sortavalan seminaarin mallikoulu. Joensuussa normaalikoulun alakoulu oli aikaisemmin Itä-Suomen seminaarin kansakoulu, joka sijaitsi nykyisen Länsikadun koulun ja Joensuun yliopiston vanhan päärakennuksen tiloissa.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Normaalilyseo toimi 1970-luvun lopulle saakka Niinivaaralla. Nyt koulurakennuksessa toimii Juhanalan koulu ja Niinivaaran lukio.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Nykymuotoinen Joensuun normaalikoulu eli Norssi muodostui 1973, kun Joensuun normaalilyseo ja Joensuun korkeakoulun harjoittelukoulu yhdistettiin.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Koulun opettajakuntaan on kuulunut muun muassa metropoliitta Johannes lukuvuonna 1962–1963.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Joensuun normaalikoulu vietti vuonna 2007 juhlavuottaan. Tällöin oli kulunut 100 ja 125 vuotta nykyistä koulua edeltäneiden oppilaitosten perustamisesta. Koulu julkaisi filosofian maisteri Alina Kuusiston tekemän historian, joka kuvaa koulua yliopiston harjoittelukouluna vuodesta 1973 alkaen.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Lukuvuonna 2007–2008 Joensuun normaalikoulun perusastetta käy 570 oppilasta. Joensuun normaalikoulu työllistää noin 100 henkilöä, joista päätoimisia opettajia on noin 80. Vuosittain opetusharjoittelujaksoja normaalikoulussa suorittaa noin 350 opettajaopiskelijaa.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Alakoulu on Länsikadun koulu, joka on rakennettu 1977. Sen laajennustyö valmistui keväällä 2007. Alakoulun 1–2 luokat toimivat Mehtimäen Lea-koulun tiloissa maaliskuuhun 2007 asti, jolloin nekin muuttivat Länsikadun kouluun.


title: Joensuun normaalikoulu

text:
Länsikadun koulun erikoisuus on keväällä 2007 valmistunut luontokeskus, joka on laboratorion, kirjaston ja kasvihuoneen yhdistelmä.
Alakoulun oppilaaksiottoalue on laajentunut ensin Joensuun eteläisen keskustaan, kun Louhelan koulu lakkautettiin 1992, ja myöhemmin Kanervalaan 2000-luvulla, jotta harjoittelukouluun vaadittava oppilasmäärä pysyisi riittävänä.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Tulliportinkadulla sijaitsevien koulurakennusten suuri peruskorjaus valmistui 2003.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Hallintojärjestelmä on rehtorien osalta kaksiportainen. Koko normaalikoulua johtaa johtava rehtori, sen lisäksi jokaisella kouluasteella on oma rehtorinsa.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Johtavat rehtorit


title: Joensuun normaalikoulu

text:
Vuoteen 1985 saakka rehtori valittiin viisivuotiskaudelle.
Vuoteen 1991 asti johtava rehtori hoiti myös yhden kouluasteen rehtorin tehtäviä.
Kaksi ensimmäistä rehtoria nimesi valtioneuvosto, sittemmin nimityksestä on päättänyt yliopiston hallitus.
Vuodesta 1995 saakka virkanimitys on ollut johtava rehtori.Kouluasteiden rehtorit


title: Joensuun normaalikoulu

text: Vuonna 2000 ala-asteen ja yläasteen rehtorin virat sulautettiin yhteen perusasteen rehtorin viraksi.


title: Joensuun normaalikoulu

text: Lukion rehtorit:


title: Joensuun normaalikoulu

text: Yläasteen rehtorit:


title: Joensuun normaalikoulu

text: Ala-asteen rehtorit:


title: Joensuun normaalikoulu

text: Perusasteen rehtorit:


title: Joensuun normaalikoulu

text: Kirjalähteet


title: Joensuun normaalikoulu

text: Lähdeviitteet


title: Laivan kannella

text: Laivan kannella on vuonna 1954 valmistunut Ville Salmisen ohjaama elokuva. Se perustuu Pasi Jääskeläisen laulunäytelmään "Laivan kannella" (1915), jonka musiikin oli säveltänyt Emil Kauppi.


title: Laivan kannella

text: Tarinassa espanjalainen tanssityttö (Raili Mäki) menee laivapojaksi suomalaiseen laivaan löytääkseen suomalaisen isänsä.Ensimmäinen filmisovitus näytelmästä tehtiin vuonna 1938, ja se elokuva jäi Paavo Kostiojan ainoaksi ohjaukseksi..


title: Laivan kannella

text: Spede Pasanen esiintyy elokuvassa ensimmäistä kertaa valkokankaalla, mutta tässä vaiheessa vielä pelkkänä statistina. Kuvaukset tehtiin Airiston selälle ankkuroidussa museolaiva "Sigynissä".


title: Laivan kannella

text:
Elokuvaa on luonnehdittu köykäiseksi.
Huumori ja musiikkinumerot on kuitenkin nähty viihdyttävinä.


title: Umpipiha

text: Umpipiha on vanhaan maatalouskulttuurin kuuluva maatilan rakennusten ryhmittelytapa, jossa pihapiiri on ympäröity kokonaan rakennuksilla. Ympäröity umpipiha on jaettu rakennuksilla tai aidalla kahteen toiminalliseen osaan: asuinpiha oli niin kutsuttu "miespiha", ja talouspiha "karjapiha".


title: Umpipiha

text: Suomen maatalouskulttuuriin umpipihat tulivat lounaisrannikolle 1200–1300-lukujen taitteessa. Maanviljelyksen ja veronkannon kehittyessä maatiloille oli tarve mitata omat maa-alat. Ruotsalaisen aurinkojaon mukaan kylän pellot jaettiin niin, että kunkin tilan tuli saada jako-osuutensa verran kaiken tyyppistä maa-aluetta. Tämä johti hajanaisiin peltosarkoihin, joita yhdellä tilalla saattoi olla kymmeniä. Jakotapa levisi lounaisrannikolta Länsi-Suomeen 1300-luvulla, Hämeeseen myöhemmin 1500-luvulla. Jakotavalle ominaista oli, etteivät tilat voineet enää vapaasti määrätä rakennusten paikkaa, rakennuspaikat pienenivät ja alue jouduttiin käyttämään tiiviimmin hyväksi. Tämä ja lähinnä pedoilta suojautuminen edistivät Ruotsista Lounais-Suomeen omaksutun umpipihakäytännön leviämistä. Länsi-Suomen talonpojat omaksuivat umpipihojen rakentamisen kaupunkien linnoitusmaisista rakennustavoista. Umpipihojen avulla saatiin suojaisat pihat petoja vastaan, ja ne antoivat myös yksityisyyttä tiheissä kylissä asuville. Pihan rakennukset olivat niin tiiviisti lähekkäin, ettei porttien kiinni ollessa jalkamieskään päässyt sisään. Ulkopuolisissa seinissä ikkuna-aukot olivat pieniä tai luukuilla varustettuja. Umpipihaa pidettiin maatalousväestön keskuudessa arvostettuna, erityisesti jos se sisälsi lukuisan määrän eri rakennuksia.


title: Umpipiha

text: Umpipihat eli "umpinaiset kartanot" olivat tavallisia myös Karjalassa Länsi-Kannaksella sekä Inkerinmaalla. Länsi-Kannaksella ne lienevät yleistyneet vasta 1800-luvun jälkipuoliskolla. Karjalaisia ja inkeriläisiä umpikartanoita ei ole museoitu eikä juuri tutkittukaan. Niiden katsotaan liittyvän Länsi-Venäjän talonpoikaiseen rakennuskulttuuriin.


title: Umpipiha

text: Umpipihoissa oli suhteellisen runsaasti rakennuksia, vauraammilla alueilla yleisesti 20–30, köyhemmillä kaskimailla taas vähemmän. Asuinrakennus sijoitettiin umpipihassa yleensä mahdollisimman kauas karjapihasta, harvinaisemman rakennustavan mukaan pihojen rajalle. Miespihalle sijoitettiin sauna- ja mallaspirtti, keittokota, luhtiaitat (vaateaitat ja kesäluhdit, ruoka-, vilja- ja jauhoaitat), portti tai porttirakennuksena toimiva liiteri ja käymälä. Karjapihan puolelle rakennettiin karjasuojat: navetta, sikolätti ja lampola, rehuaitat ja ladot. Kaarle XI:n "talontarkastusasetuksessa" vuonna 1681 määrättiin sauna, mallastus- ja kuivausriihi rakennettavaksi pihan ulkopuolelle palovaaran vuoksi. Talli rakennettiin alun perin portin yhteyteen miespihaan, mutta myöhemmin karjapihan puolelle. Miespihan portti kehittyi porttirakennukseksi, jossa usein oli katetun porttikäytävän molemmin puolin ruoka-aitat. Länsi-Suomessa portin viereisestä luhtirakennuksesta kehittyi "ylistupa", renkien asuinrakennus.


title: Umpipiha

text: Suomen merkittävimmät umpipihat ovat tälläkin hetkellä Länsi-Suomesta. Kiikoisissa on Museoviraston valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi luokittelema, alkuperäisellä paikallaan sijaitseva Vakkalaan Lähteenmäen torpan umpiha (yksityiskäytössä, ei museona). Helsingin Seurasaaressa on Säkylästä 1930-luvun alussa siirretty Antintalo. Laitilassa sijaitsee alkuperäisellä paikallaan museona toimiva Kauppilan umpipiha. Satakunnan ehkä tunnetuin umpipiha on 1970-luvulta alkaen umpipihaksi eri satakuntalaisrakennuksista koottu Jalomäen umpipiha Kullaalla Ulvilassa (yksityiskäytössä, ei museona, mutta avoinna tilauksesta). Hämeessä yksi parhaiten säilyneitä umpipihoja on Tammelan Portaan Syrjälän umpipiha alkuperäisellä paikallaan kylän vanhalla tontilla (yksityiskäytössä, ei museona). Hämäläisestä torpan umpipihasta on esimerkkinä Tammelan Saaren kartanon Kivilammin torppa alkuperäisellä paikallaan Hämeen härkätien varrella. Varsinais-Suomessa mainitaan säilyneinä umpipihoina muun muassa Auran Laukkaniityn Jukola ja Pulkkion torppa Liedossa. Pohjanmaalta löytyy restauroitu umpipiha Hämes-Havusen tilalta Kauhajoelta. Etelä-Karjalassa on säilynyt umpipiha Suomenniemellä Lyytikkälän museotilalla.


title: Hurmio (albumi)

text: Hurmio (Emi 9c-062-1385641) on Topi Sorsakosken ensimmäinen albumi vuodelta 1985. Pedro Hietanen, joka oli aloittanut EMIllä tuotantopäällikkönä 1985, kiinnostui Topi Sorsakosken ja Agentsin yhdistelmästä. Agents oli tuohon aikaan tunnettu, mutta Sorsakoski ei. Jotta Sorsakosken ura saataisiin käyntiin, Hietanen halusi esitellä laulajan tangojen kautta tutuksi Suomen kansalle, ilman että Sorsakoski yhdistettäisiin automaattisesti Agentseihin. Näin syntyi Topin ensimmäinen LP nimeltään Hurmio, jonka lähes kaikki kappaleet olivat Olavi Virran aikoinaan esittämiä ("Täysikuu", "Ennen kuolemaa" sekä nimikappale "Hurmio"). Laulujen sovituksista tehtiin tarkoituksenmukaisesti erilaisia kun esimerkiksi haitareita ja viuluja ei käytetty ollenkaan, vaan ne korvattiin puhaltimilla ja marimballa. Levy aiheutti aikoinaan kovaa keskustelua siitä, plagioiko Sorsakoski Olavi Virtaa. Hurmio kuitenkin menestyi ja myi yli 70 000 kappaletta, ja Sorsakosken menestyminen avasi yhteistyön Agentsin kanssa.


title: Hurmio (albumi)

text: Albumista julkaistiin uusintapainos vuonna 2012.


title: Hurmio (albumi)

text: Kaikki kappaleet on sovittanut Otto Donner.


title: Nuraghe

text:
Nuraghet ovat tornimaisia, muinaisia muuraamattomia kivirakennelmia Sardiniassa.
Niitä rakennettiin Sardiniassa haudoiksi pronssikaudella ja varhaisella rautakaudella. Nuragheja saatettiin rakentaa jo kuparikaudella tai jopa aiemminkin. Nuragheja muistuttavia rakennelmia on löydetty muualta Välimeren seuduilta, mm. mm Korsikalta, Pantellerialta, ja Baleaareilta. Kreikkalaiset tholos-haudat muistuttavat rakenteeltaan nuragheja.


title: Nuraghe

text:
Ei tiedetä varmasti, milloin nuragheja alettiin rakentaa, ei kuitenkaan ennen vuotta 6000 eaa.; jonkin verran niitä luultavasti rakennettiin jo 3500-luvulla eaa. Nuraghien rakentaminen oli runsaimmillaan pronssikaudella noin 1800-luvulta eaa. alkaen; jotkin olivat käytössä vielä roomalaisten saapuessa saarelle noin vuonna 200 eaa. Noin 1800–1500-luvuilla eaa. tehtiin "protonuragheja", jotka liittyivät Sardinian
pronssikautisen Bonnanaro-kulttuurin B-vaiheeseen. Protonuraghet olivat ylhäältä katsottuina pyöreitä, soikeita, D-kirjaimen muotoisia, puolisuunnikkaita tai suorakaiteita.


title: Nuraghe

text: Nuraghien turviin on voitu paeta vihollista, mutta niitä on käytetty myös asuntoina. Näistä kartiomaisista rakennelmista on saanut nimensä tuolloin Sardiniassa vallinnut kulttuuri, josta käytetään nimitystä nuraghe-kulttuuri (tai vaihtoehtoisesti nuraghe-sivilisaatio). Niiden rakentamisessa ei käytetty laastia, vaan rakenteen lujuus perustui tarkasti sommiteltuihin kivenlohkareisiin. Suurimmat tornit ovat halkaisijaltaan kymmenmetrisiä; korkeutta tornilla saattaa olla yli 15 metriä. Joissakin tapauksissa useita torneja on yhdistetty toisiinsa muurein, jolloin on muodostunut pieni linnoitus. Joidenkin tornien ympärille on myös aikoinaan kehittynyt asutusta. Niitä on rakennettu paikoin yksittäin, paikoin "nuraghekyliksi".


title: Nuraghe

text: Nuraghien tapaisia hautoja on käytetty myös muilla Välimeren saarilla. Mallorcalla ja Menorcalla on rakennettu kivistä pyramidimaisia "naveta"- ja "talaiot"-tyyppisiä hautoja. Korsikalta on löydetty "torre"-hautoja ja Pantellerialta "sesi"-hautoja. Myös kreikkalaiset tholos-haudat muistuttavat rakenteeltaan nuragheja.


title: Nuraghe

text: Sardiniasta on löydetty todisteita noin 7000 nuraghen olemassaolosta. Monet niistä ovat säilyneet hyvin näihin päiviin asti. Suurimpia nykyaikaan asti säilyneistä nuragheista ovat Su Nuraxi di Barumini ja Nuraghe di Sant'Antine.


title: Carl J. Danhammer

text: Carl J. Danhammer (alk. Jouko Kalevi Juvonen) on suomalainen yrittäjä ja julkisuuden henkilö.


title: Carl J. Danhammer

text: Danhammer on kotoisin Pieksämäeltä ja asuu Ylöjärvellä. Pieksämäellä hän tehtaili useita pikkurikoksia ja päätyi poliisin rikoskortistoon jo 1980-luvun alussa muun muassa shekkiväärennösten takia. Hän esiintyi huonoa suomea puhuvana kanadansuomalaisena liikemiehenä, joka sujuvalla ja suurellisella käytöksellään huijasi ihmisiä helposti. Hän muun muassa asui Savonlinnassa hotellissa useita kuukausia rahatta, osti timantteja velaksi ja kihlasi paikallisen opettajan. Juvonen esiintyi rakennusinsinöörinä, vaikka hänen koulutustaustanaan on vain kesken jäänyt ammattikoulun kirvesmieslinja.


title: Carl J. Danhammer

text: Huijausten paljastuttua Juvonen hävisi maan alle. Myöhemmin 1980-luvulla hän jatkoi rikollista uraansa Ruotsissa, jossa hän myös vaihtoi nimensä Carl Danhammeriksi.


title: Carl J. Danhammer

text: Ruotsissa saadun vankilatuomion jälkeen Carl Danhammer muutti Viroon ja toimi ravintolanpitäjänä sekä laulajana. Malli Anu Saagim oli jonkin aikaa naimisissa hänen kanssaan.


title: Carl J. Danhammer

text: Danhammer osallistui vuoden 2004 kuntavaaleihin kotipaikakunnallaan Ylöjärvellä Perussuomalaisten listoilta ja sai 37 ääntä, mikä ei riittänyt valtuustopaikkaan. Vuonna 2006 Perussuomalaiset nimesivät hänet ehdokkaaksi tuleviin eduskuntavaaleihin, mutta puoluehallitus sai kuulla Danhammerin 1980-luvulla Ruotsissa saamasta raiskaustuomiosta. Tämän vuoksi Danhammer poistettiin puolueen listoilta.


title: Carl J. Danhammer

text: Danhammer sai Vuoden turhin julkkis -maininnan vuonna 2010.


title: Carl J. Danhammer

text: Danhammer ilmoitti joulukuussa 2011 eroavansa Ylöjärven vaalilautakunnasta, kun hänestä uutisoitiin useampi eri rikosepäily törkeistä petoksista.


title: Carl J. Danhammer

text: Huhtikuussa 2014 Pirkanmaan käräjäoikeudessa käytiin oikeudenkäynti, jossa Danhammerille vaadittiin ehdotonta vankeusrangaistusta petoksista. Syytteiden mukaan Danhammer oli huijannut kyläkauppias Vesa Keskiseltä 75 000 euroa ja eräältä Rovaniemellä asuvalta vanhukselta 300 000 euroa. Toukokuussa 2014 oikeus tuomitsi Danhammerin kahdesta törkeästä petoksesta vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen, sekä suorittamaan 60 tuntia yhdyskuntapalvelua. Vuonna 2015 Turun hovioikeus poisti rangaistuksesta yhdyskuntapalvelun, mutta piti käräjäoikeuden antaman ehdollisen vankeustuomion ennallaan.


title: Melorian taistelu (1284)

text: Melorian meritaistelu käytiin 6. elokuuta 1284 Italiassa sijaitsevan Livornon kaupungin edustalla olevan Melorian saaren lähistöllä Tyrrhenanmerellä. Taistelevina osapuolina olivat Genovan kaupunki, joka oli voimakkaassa nousussa Välimeren alueen merimahdiksi sekä Pisan kaupunki, joka on jo pääsääntöisesti ohittanut kulta-aikansa alueellisena merivaltana. Taistelu oli perinteinen laivastojen välinen meritaistelu. Taistelu päättyi genovalaisten voittoon ja se merkitsi loppua Pisan kaupungin roolille merivaltiona.


title: Melorian taistelu (1284)

text: Genovalaisten komentajina toimivat Oberto Doria, Benedetto Zaccaria ja Oberto Spinola. Pisän joukkoja puolestaan komensivat Alberto Morosini, Ugolino della Gherardesca sekä Andreotto Saraceno. Genovalaisilla oli taistelussa selkeä ylivoima, sillä heillä oli 93 alusta ja pisalaisilla vain 72 alusta. Taistelusta ei ole tietoja genovalaisten menetyksistä, muuta on arvioitu 5000–6000 pisalaisen kuolleen, noin 11 000 joutuneen vangiksi sekä 50 aluksen uponneen tai saadun sotasaaliiksi.


title: Melorian taistelu (1284)

text: Kaksi italialaista tasavaltaa taistelivat herruudesta Korsikan ja Sardinian saarilla. Nämä ajautuivat avoimeen kiistaan vuonna 1282 tavoitteenaan kummallakin saada valvontaansa Tyrrhenanmeren meritiet. Melorian meritaistelu on eräänlainen päätepiste tälle taistelulle vaikutusvallasta.


title: Melorian taistelu (1284)

text: Vuosina 1282, 1283 ja 1284 käydyistä taisteluista yksikään ei sujunut Pisan kannalta myönteisesti. Toisaalta heillä olivat tukenaan katalaanit ja Venetsian kaupunkivaltio, jonka edut olivat ristiriitaisia Genovan kaupungin kanssa. Kaikesta henkisestä tuesta huolimatta Pisa ei saanut kummaltakaan osapuolelta mitään aineellista tai miehistöllistä apua.


title: Melorian taistelu (1284)

text: Genovalaiset, joiden laivasto oli vastustajan vastaavaa voimakkaampi ja tehokkaampi, lähettivät koko sotalaivastonsa vihollista vastaan. Kun genovalaiset ilmaantuivat Melorian saaren edustalle, niin pisalaiset olivat ryhmittäneet laivastonsa Arno-joen suulle, jossa on Porto Pisano, eli kaupungin satamakaupunki. Myös Pisan laivasto edusti koko kaupungin voimaa ja tasavallan mahtavuutta. Taisteluun osallistuivat pisalaisista kaikkien keskeisten mahtiperheiden edustajat ja myös suuri osa tasavallan korkeista virkamiehistä.


title: Melorian taistelu (1284)

text: Pisan tasavalta, joka oli joutunut jo kaksi vuotta aiemmin poistumaan aragonialaisten tulon seurauksena Sisiliasta ja menettänyt kaiken vaikutusvaltansa Sardinian asioihin, menetti myös Korsikan genovalaisille.


title: Melorian taistelu (1284)

text: Kun Pisa joutui kokemaan samanaikaiset hyökkäykset sekä firenzeläisten että luccalaisten taholta, niin tasavalta ei koskaan enää toipunut tästä tappiokierteestään. Kaksi vuotta taistelun jälkeen genovalaiset valtasivat Porto Pisanon ja sen sataman. Tämän lopullisen tappion jälkeen Pisa menetti lopullisesti asemansa keskeisenä Välimeren merivaltana kuten myös Toscanan alueen keskeisen kaupunkivaltion asemaan. Lopullisesti Firenze liitti kaupungin alueisiinsa vuonna 1406.


title: Melorian taistelu (1284)

text: Taistelun seuraukset toimivat myös henkilötasolla, sillä hallitseva kreivi Ugolino tuomittiin kuolemaan nälkään poikiensa ja lastenlastensa kanssa. Tästä tapahtumasta kerrotaan Danten Jumalaisen näytelmän osassa Helvetti ja sen laulussa 32.


title: Tupolev Tu-160

text: Tupolev Tu-160, tunnettu myös NATO-koodinimellä Blackjack, on vuonna 1981 ensilentonsa lentänyt ja vuodesta 1987 lähtien palvelukäytössä ollut raskas kääntyväsiipinen strateginen yliäänipommikone. Se oli Neuvostoliiton ilmavoimien viimeinen strateginen pommikone ja maailman painavin ikinä rakennettu sotilaslentokone. Nykyisin kaikki kuusitoista jäljellä olevaa konetta ovat Venäjän ilmavoimien palvelukäytössä.


title: Tupolev Tu-160

text: Tupolev Tu-160 on tarkoitettu yliäänipommikoneeksi, joka pystyy lentämään vihollisen ilmapuolustusten lävitse ja pommituksen jälkeen pakenemaan nopeasti. Ulkomuotonsa ja käyttötarkoituksensa takia pommittaja muistuttaa suuresti Yhdysvaltain ilmavoimissa palvelevaa B-1B Lancer -pommikonetta, mutta se on nopeampi, suurikokoisempi ja pystyy lentämään suuremmalla toimintasäteellä kuin yhdysvaltalainen vastineensa. B-1 Lancerin tavoin Tu-160:ssa on kääntyvät siivet, joita voidaan säätää 20 ja 62 asteen kulman välillä.


title: Tupolev Tu-160

text: Tu-160:n siipien alapuolelle on asennettu yhteensä neljä Kuznetsov NK-321-mallin jälkipolttavaa suihkumoottoria, jotka ovat maailman tehokkaimmat sotilaslentokoneeseen suunnitellut moottorit. Tupolev-yhtiö on käyttänyt NK-321-moottoreita myös yliääninopeudella lentävän Tupolev Tu-144 -matkustajakoneensa myöhemmissä tuotantomalleissa. Moottorit suunniteltiin nostamaan suunnattoman painava kone ilmaan, sillä kaikki muut neuvostoliittolaisissa lentokoneissa käytetyt moottorit olisivat olleet alitehoisia Tu-160:lle. Moottorien tehon ansiosta pommittaja saavuttaa hieman yli kahden machin nopeuden. Suihkumoottorien suuren polttoainekulutuksen takia pommittajassa on enintään 15 tunnin lentomatkoihin riittävä sisäinen polttoainelasti, minkä ohella kone pystyy myös hyödyntämään ilmatankkausta.


title: Tupolev Tu-160

text: Tu-160 on varustettu Obzor-K-tutkalla ja Sopka-maastonseurantatutkalla, joka mahdollistaa matalalennon tutkakatveessa. Pommittajan asejärjestelmiin kuuluu elektro-optinen pommitähtäin, ja kone pystyy kantamaan kuusi H-55-risteilyohjusta, kaksitoista H-15-ydinohjusta tai 40 000 kilogramman verran erilaisia pommeja. Venäläisten viranomaisten mukaan koneen muotoilu pystyy hylkimään tutkasäteitä ja infrapunajäljitystä, mutta virallisesti Tu-160:ta ei luokitella häivepommittajaksi. Tu-160:ssa on neljä miehistönjäsentä, joita varten koneessa on käymälä, makuupaikkoja ja K-36M-mallin heittoistuimet. Tu-160 on myös maailman painavin ikinä rakennettu sotilaslentokone, sillä jo pommittajan pelkkä tyhjäpaino tekee koneesta peräti 110 tonnin painoisen.


title: Tupolev Tu-160

text: Vuonna 1967 Neuvostoliitto käynnisti hankkeen uudenlaisesta yliäänipommittajasta, josta olisi tullut kilpailija Yhdysvalloissa suunnitellulle XB-70 Valkyrie -pommikoneelle. Vaikka North American Aviation lakkautti XB-70 Valkyrien kehitystyön myöhemmin samana vuonna kuin Neuvostoliitto käynnisti hankkeen, vuonna 1972 neuvostohallitus lähetti lentokonesuunnittelutoimisto Tupoleville pyynnön suunnitella ja valmistaa pommittaja, joka olisi neuvostoliittolainen vastine yhdysvaltalaiselle B-1 Lancerille. Neuvostohallitus hyväksyi Tupolevin suunnitelmat 160M-koodinimellä tunnetulle pommittajalle vuonna 1977, ja ensimmäinen valmistunut Tupolev Tu-160 lensi ensilentonsa 18. joulukuuta 1981.


title: Tupolev Tu-160

text: Päätös Tu-160:n massatuotannon aloittamisesta allekirjoitettiin vuonna 1984 ja Tupolevin suunnitelmana oli alun perin valmistaa Neuvostoliiton ilmavoimille ensimmäisessä tilauksessa sata pommikonetta. 1980-luvun edetessä pahenevat rahoitusongelmat kuitenkin johtivat siihen, että tuotanto hidastui ja yhtiö valmisti Neuvostoliitolle yhteensä vain 35 Tu-160:ta.Vuonna 1987 yksi pommittajista putosi alas kesken lentoharjoituksen, mutta heittoistuinten ansiosta kaikki neljä miehistönjäsentä selviytyivät hengissä. Vuonna 1989 Tu-160 esiteltiin julkisesti neuvostokansalaisille ja muulle maailmalle Moskovassa järjestetyssä paraatissa. Vuonna 1994 Tupolev teki lopullisesti päätöksen konetyypin massatuotannon lopettamisesta, ja kaikki valmistuneet koneet jäivät Venäjän federaation ilmavoimien kalustoon.


title: Tupolev Tu-160

text: Vuonna 1987 Neuvostoliiton ilmavoimat otti Tu-160:n palvelukäyttöön ja ensimmäinen valmistunut pommittajalaivue siirrettiin 184. kaartin raskaaseen pommikonerykmenttiin Prylukin lentotukikohdassa Ukrainan sosialistisessa neuvostotasavallassa. Kun Neuvostoliitto hajosi ja Ukraina itsenäistyi vuonna 1991, Neuvostoliiton ydinaseista luopunut Ukraina purki suurimman osan 184. kaartin raskaan pommikonerykmentin Tu-160-pommittajista ja vain yhdeksän konetta säilytettiin toimintakuntoisena. Vuonna 1999 Ukraina luovutti Venäjälle kahdeksan konetta, koska Venäjän hallitus oli luvannut vastineeksi poistavansa Ukrainan energiavelat. Yksi Tu-160 kuitenkin jäi Ukrainalle, ja nykyisin pommittaja on museoitu ja julkisesti nähtävillä ukrainalaisessa ilmailumuseossa.


title: Tupolev Tu-160

text: Toinen Tu-160-laivue oli 121. raskaassa pommikonerykmentissä Engelsissä Venäjän sosialistisessa federatiivisessa neuvostotasavallassa. Vuoteen 1994 mennessä 121. raskaalle pommikonerykmentille oli toimitettu vasta kahdeksan Tu-160:ta, vaikka suunnitelman mukaan sille olisi kuulunut valmistaa enemmänkin pommikoneita. Vuonna 1999 Ukrainasta siirretyt pommittajat siirrettiin Engelsiin, ja vuonna 2000 Kazanin lentotukitehtaalta valmistui yksi uusi Tu-160. Toinen kone valmistui vuonna 2006, ja myös kaksi muuta on rakennusvaiheessa. Venäjän ilmavoimien laatiman suunnitelman mukaisesti kaikki koneet on määrä modernisoida uusilla avioniikkajärjestelmillä siten, että ne pysyvät palvelukäytössä vielä seuraavan 30 vuoden ajan. Venäjällä on tällä hetkellä yhteensä kuusitoista Tu-160:ta.


title: Newsy Lalonde

text: Edouard ”Newsy” Lalonde (31. lokakuuta 1887 Cornwall, Ontario, Kanada – 21. marraskuuta 1970) oli kanadalainen jääkiekon ammattipelaaja alkuaikojen National Hockey Leaguessa (NHL).


title: Newsy Lalonde

text: Lalonde oli myös ammattimainen lacrossen pelaaja ja tässäkin lajissa yksi 1900-luvun alun keskeisiä hahmoja.


title: Newsy Lalonde

text: Jääkiekossa hyökkääjän paikkaa pelannut Lalonde edusti Montreal Canadiensia ja häntä alettiin ensimmäisenä kutsua lempinimellä ”Flying Frenchman” – nimitystä käytettiin sittemmin useiden Montreal-tähtien tapauksessa. Hän pelasi myös WCHL:n Saskatoon Sheiks -seurassa.


title: Newsy Lalonde

text: Newsy Lalonde oli ensimmäinen kuusi maalia NHL-ottelussa tehnyt pelaaja.


title: Newsy Lalonde

text: Lalonde on yksi viidestä pelaajasta, jotka ovat tehneet viisi maalia yhdessä NHL:n play off -ottelussa. Muut neljä ovat Maurice Richard, Darryl Sittler, Reggie Leach ja Mario Lemieux.


title: Patrick Marleau

text: Patrick Denis Marleau (s. 15. syyskuuta 1979 Aneroid, Saskatchewan) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL:ssä pelaavaa Toronto Maple Leafsia. Pelipaikaltaan hän on vasen laitahyökkääjä. Marleau edusti San Jose Sharksia kausien 1997–2017 ajan, minkä jälkeen hän siirtyi Toronto Maple Leafsiin.


title: Patrick Marleau

text: Marleau on edustanut Kanadaa maajoukkuetasolla useasti ja pelannut 41 A-maaottelua tehoin 14 + 8 = 22. Marleau on saavuttanut maajoukkueessa muun muassa maailmancupin voiton 2004, MM-kultaa 2003 ja MM-hopeaa 2005. Marleau valittiin San Josen kauden pelaajaksi kaudella 2003–2004.


title: Patrick Marleau

text: Marleau pelasi 600. NHL-ottelunsa 14. tammikuuta 2006 Montrealia vastaan. Ilman kauden 2004–2005 työsulkua hän olisi ollut nuorin pelaaja, joka on yltänyt tähän.


title: Patrick Marleau

text: 19. lokakuuta 2017 Marleau saavutti 18. pelaajana 1500 pelatun NHL-ottelun rajan Toronton kohdatessa Detroit Red Wingsit.


title: Patrick Marleau

text: Marleau on naimisissa Christina Marleaun kanssa ja heillä on Landon-niminen poika, joka syntyi 16. lokakuuta 2006.


title: Patrick Marleau

text: Marleau perusti entisen jääkiekkoilija Trent McLearyn kanssa vuonna 2001 säätiön, jonka tarkoitus on tukea vähäosaisten lasten liikunnan harrastamista.


title: Beacon (New York)

text: Beacon on kaupunki Yhdysvalloissa New Yorkin osavaltiossa. Kaupungissa on asukkaita noin 16 000 ja sen pormestarina toimii Clara Lou Gould.


title: Jelena Kondakova

text: Jelena Vladimirovna Kondakova (, s. 30. maaliskuuta 1957) on venäläinen entinen kosmonautti ja nykyinen poliitikko. Hän oli myös Neuvostoliiton aika huomioon otettuna Venäjän kolmas naiskosmonautti, joka matkusti avaruuteen ja ensimmäinen nainen, joka otti osaa pitkäkestoiseen avaruuslentoon. Hänen ensimmäinen avaruusmatkansa alkoi Sojuz TM-20:llä 4. elokuuta 1994. Hän palasi Maahan 22. maaliskuuta 1995 vietettyään viisi kuukautta Mir-avaruusasemalla. Kondakovan toinen lento oli lentospesialistina Yhdysvaltain avaruussukkula Atlantiksella toukokuussa 1997 (STS-84).


title: Jelena Kondakova

text: Vuodesta 1999 lähtien Kondakova on ollut kansanedustajana Venäjän parlamentissa. Hän on budjetti- ja veroasioista päättävän komitean jäsen.


title: Jelena Kondakova

text: Kondakova on avioliitossa kosmonautti Valeri Rjuminin kanssa. Heillä on yksi lapsi, vuonna 1986 syntynyt tytär Jevgenija.


title: Ristitulo

text: Ristitulo eli vektoritulo on kolmiulotteisessa euklidisessa avaruudessa formula_1 määritelty kahden vektorin välinen laskutoimitus, jonka merkkinä käytetään vinoristiä ×. Jos a ja b ovat kaksi erisuuntaista vektoria, niiden ristitulo a × b on vektori, joka on molempia vastaan kohtisuorassa ja näin ollen kohtisuorassa niiden määrittämään tasoon nähden. Ristitulolla on monia sovelluksia matematiikassa, fysiikassa, tekniikassa ja tietokoneohjelmoinnissa. Se on erotettava vektorien pistetulosta eli skalaaritulosta.


title: Ristitulo

text: Jos vektorit ovat saman- tai vastakkaissuuntaisia, toisin sanoen ne eivät ole "lineaarisesti riippumattomia", tai jompikumpi niistä on nollavektori, ristitulo on nollavektori. Muussa tapauksessa vektorien ristitulo on itseisarvoltaan yhtä suuri kuin sen suunnikkaan pinta-ala, jonka sivuina nämä vektorit ovat; erityisesti toistensa nähden kohtisuorien vektorien ristitulo on niiden pituuksien tulo. Ristitulo on antikommutatiivinen, toisin sanoen ), ja se noudattaa osittelulakia vektorien yhteenlaskun suhteen, toisin sanoen ). Avaruus formula_2 varustettuna ristitulolla on algebra reaalilukujen kunnan yli. Se ei ole vaihdannainen eikä liitännäinen, mutta se on Lien algebra.


title: Ristitulo

text:
Pistetulon tavoin ristitulo riippuu euklidisen avaruuden metriikasta, mutta toisin kuin pistetulo, se riippuu myös avaruuden orientaatiosta eli "kätisyydestä". Ristitulon käsitettä voidaan yleistää monin tavoin; se voidaan tehdä kätisyydestä riippumattomaksi tulkitsemalla tulos pseudovektoriksi, tai kuinka monessa ulottuvuudessa tahansa voidaan vektorien ulkoista tuloa käyttää niin, että tuloksena on bivektori tai 2-muoto. Käyttämällä orientaatiota ja metristä struktuuria aivan samoin kuin tavanomaisessa kolmiulotteisessa ristitulossa voidaan "n" ulottuvuudessa muodostaa vektorin tulo niin, että se on kohtisuorassa niitä kaikkia vastaan. Kuitenkin vain kolmessa tai seitsemässä ulottuvuudessa voidaan kahden vektorin ei-triviaali tulo määritellä niin, että tuloksena on vektori. Niistäkin vain kolmiulotteisessa avaruudessa
ristitulo on yksikäsitteinen.


title: Ristitulo

text: Vektorien a ja b ristitulo on määritelty vain kolmiulotteisessa avaruudessa, ja se merkitään . Fysiikassa käytetään joskus myös merkintää formula_3, mutta matematiikassa sitä vältetään käyttämästä, jottei se sekaantuisi ulkoiseen tuloon.


title: Ristitulo

text: Ristitulo määritellään vektorina c, joka on kohtisuorassa sekä a:ta että b:tä vastaan ja jonka suunta määräytyy oikean käden säännön mukaan ja joka suuruudeltaan on yhtä suuri kuin sen suunnikkaan pinta-ala, jonka sivuina annetut vektorit ovat.


title: Ristitulo

text: Ristitulo määritellään tällöin kaavalla


title: Ristitulo

text: missä formula_5 on vektorien a ja b välinen kulma niiden määrittämässä tasossa (näin ollen se on aina 0°:n ja 180°:n välillä), formula_6 ja formula_7 ovat vektorien a ja b pituudet ja n niiden määrittämää tasoa vastaan kohtisuorassa oleva yksikkövektori, jonka suunta määräytyy oikean käden säännön mukaan oheisen kuvan osoittamalla tavalla. Jos vektorit a ja b ovat saman- tai vastakkaissuuntaisia eli niiden välinen kulka on joko 0° tai 180°), seuraa määritelmästä, että niiden ristitulo on nollavektori 0.


title: Ristitulo

text: Sopimuksen mukaan vektorin n suunnan antaa oikean käden sääntö: jos oikean käden etusormi osoittaa vektorin a ja keskisormi vektorin b suuntaan, peukalo osoittaa vektorin n suuntaan oheisen kuvan mukaisesti. Tästä säännöstä seuraa, että ristitulo on antikommutatiivinen, toisin sanoen jos vektorit a ja b vaihdetaan keskenään, ristitulon suunta muuttuu vastakkaiseksi eli . Niinpä jos oikean käden asentoa muutetaan siten, että etusormi osoittaa vektorin b ja keskisormi vektorin a suuntaan, osoittaa peukalo väistämättä päinvastaiseen suuntaan kuin ennen.


title: Ristitulo

text: Edellä esitetystä määritelmästä seuraa, että ristituloa käytettäessä koordinaatiston kätisyys on otettava huomioon. Jos poikkeuksellisesti käytetään vasenkätistä koordinaatistoa, vektorin n suunnan antaa vasemman käden sääntö ja se osoittaa päinvastaiseen suuntaan.


title: Ristitulo

text: Tästä aiheutuu kuitenkin ongelma, sillä jos yksi mielivaltainen vertailujärjestelmä vaihdetaan toiseen, esimerkiksi peilauksessa, jolloin siirrytään oikeakätisestä vasenkätiseen koordinaattijärjestelmään, ristitulon n suunta muuttuu. Tämän ongelma selviää, kun ymmärretään, ettei kahden vektorin ristitulo ole aito vektori vaan pseudovektori, kuten jäljempänä tarkemmin selitetään.


title: Ristitulo

text: Vuonna 1881 Josiah Willard Gibbs ja hänestä riippumatta Oliver Heaviside, ottivat käyttöön sekä pistetulon että ristitulon käyttämällä edellisen merkkeinä pistettä, (), jälkimmäisen merkkinä vinoristiä ("x") ().


title: Ristitulo

text: Vastaavia laskutoimituksia oli jo vuonna 1877 käyttänyt William Kingdon Clifford. Korostaakseen sitä, että toinen niistä antaa tuloksena skalaarin, toinen vektorin, hän antoi niille nimet "skalaaritulo" ja "vektoritulo", joita edelleenkin yleisesti käytetään nimitysten pistetulo ja ristitulo ohella.


title: Ristitulo

text: Siihen, että vektoritulon merkiksi valittiin vinoristi () ja sitä alettiin nimittää ristituloksi, vaikutti todennäköisesti se, että ristitulon jokaista skalaarista komponenttia laskettaessa kertomalla keskenään "a":n ja "b":n ne komponentit, jotka eivät vastaa toisiaan. Sitä vastoin pistetuloa laskettaessa kerrotaan vektorien toisiaan vastaavat, yhdensuuntaiset komponentit. Kuten jäljempänä selitetään, ristitulo voidaan esittää tietynlaisen 3×3 -matriisin muodossa. Sarrus'n säännön mukaisesti tämä merkitsee, että matriisin lävistäjien suunnassa toisiaan seuraavat luvut kerrotaan keskenään.


title: Ristitulo

text: Kolmiulotteisen avaruuden standardien kantavektorien i, j ja k ristitulot ovat oikeakätisessä koordinaatistossa seuraavat:


title: Ristitulo

text: mistä ristitulon antikommutatiivisuuden vuoksi seuraa:


title: Ristitulo

text: Ristitulon määritelmästä seuraa myös, että


title: Ristitulo

text: Voidaan osoittaa, että ristitulo noudattaa osittelulakia ja on lineaarinen, mikä tosin ei aivan mutkattomasti seuraa sen määritelmästä. Näiden ominaisuuksiensa sekä edellä lueteltujen kantavektorien ristitulojen avulla voidaan laskea minkä tahansa kahden vektorin u ja v ristitulo. Jokainen vektori voidaan nimittäin esittää kolmen kohtisuoran komponentin summana, joista kukin on yhden kantavektorin suuntainen:


title: Ristitulo

text: Ristitulo voidaan näin ollen laskea osittelulain avulla:


title: Ristitulo

text: Tämä voidaan tulkita niin, että hajotetaan yhdeksän yksinkertaisemman ristitulon summaksi, joista jokaisen tekijät ovat kantavektorien i, j ja k suuntaisia. Jokainen näistä yhdeksästä ristitulosta on helppo käsitellä, sillä ne ovat joko toistensa suuntaisia tai toisiinsa nähden kohtisuorassa. Tästä hajotelmasta saadaan edellä esitettyjen yhtälöiden avulla ja yhdistämällä samanmuotoiset termit:


title: Ristitulo

text:
mikä merkitsee, että tuloksena saatavan vektorin kolme skalaarikomponenttia
s = "s"i + "s"j + "s"k = ovat


title: Ristitulo

text: Sarakevektorien avulla sama tulos voidaan ilmaista myös seuraavasti:


title: Ristitulo

text: Ristitulo voidaan muodollisesti esittää myös determinanttina:


title: Ristitulo

text:
Tämä determinantti voidaan laskea Sarrus'n säännön tai kofaktorikehitelmän avulla.
Sarrus'n säännön avulla saadaan
Jos sen sijaan käytetään kofaktorikehitelmää ensimmäiselle riville, saadaan:


title: Ristitulo

text: mistä ristitulovektorin komponentit saadaan suoraan..


title: Ristitulo

text: Kahden vektorin ristitulon itseisarvo on yhtä suuri kuin sellaisen suunnikkaan pinta-ala, jonka sivuina nämä vektorit ovat (katso kuvio 1):


title: Ristitulo

text: Sellaisen suuntaissärmiön tilavuus V, jonka särmät ovat a, b ja c, voidaan laskea käyttämällä ristitulon ja pistetulon yhdistelmää, jota sanotaan skalaarikolmituloksi (katso kuvio 2):


title: Ristitulo

text: Koska skalaarikolmitulo voi olla myös negatiivinen, suorakulmaisen särmiön tilavuus on skalaarikolmitulon itseisarvo. Esimerkiksi


title: Ristitulo

text:
Koska ristitulon itseisarvo on verrannollinen vektorien välisen kulman siniin, ristituloa voidaan käyttää "kohtisuoruuden" mittana samaan tapaan kuin pistetulo on "yhdensuuntaisuuden" mitta. Kahden
yksikkövektorin ristitulon itseisarvo on 1, jos ja vain jos ne ovat kohtisuorassa, ja 0, jos ja vain jos ne ovat saman- tai vastakkaissuuntaisia. Samojen vektorien pistetulon laita on tässä suhteessa täsmälleen päinvastoin.


title: Ristitulo

text: Vektorien komponenttiesityksen avulla voidaan myös määrittää niiden välinen kulma. Niiden pistetulo antaa tämän kulman kosinin, joka voi ola positiivinen tai negatiivinen, kun taas ristitulon itseisarvo antaa saman kulman sinin, joka on aina positiivinen.Osoittelulaki, lineaarisuus ja Jacobin identiteetti osoittavat, että vektoriavaruus formula_1 varustettuna vektorien yhteenlaskulla ja ristitulolla on Lien algebra, tarkemmin sanottuna kolmiulotteisen reaalisen ortogonaalisen ryhmän Lien algebra SO(3).Ristitulon määritelmästä seuraa, että tällöin vektorien a ja välisen kulman on oltava nolla eli niiden on oltava yhdensuuntaiset. Toisin sanoen ne liittyvät toisiinsa skaalaustekijällä "t", eli


title: Ristitulo

text: jollakin skalaariarvolla "t".eli on sekä vektorin a suuntainen että sitä vastaan kohtisuorassa, mikä on mahdollista vain, jos eli b ja c ovat identtiset.Yleisemmin ristitulo noudattaa seuraavaa identiteettiä matriisimuunnoksissa:


title: Ristitulo

text: missä formula_38 on 3×3 -matriisi ja formula_39 sen käänteismatriisin transpoosi. Voidaan helposti nähdä, miten tämä kaava palautuu edelliseen, jos formula_38 on rotaatiomatriisi.


title: Ristitulo

text: Kahden ristitulon summalle pätee:


title: Ristitulo

text: Differentiaalilaskennan tulosääntö pätee jokaiselle bilineaariselle laskutoimitukselle ja näin ollen myös ristitulolle:


title: Ristitulo

text: missä a ja b ovat reaalimuuttujasta "t" riippuvia vektorifunktioita.


title: Ristitulo

text: Ristituloa käytetään molempia kolmituloja muodostettaessa. Kolmen vektorin skalaarikolmitulo on määritelty seuraavasti:


title: Ristitulo

text: Skalaarikolmitulo on itseisarvoltaan yhtä suuri kuin sellaisen suuntaissärmiön tilavuus, jonka sivut ovat a, b ja c, ja siinä esiintyvät vektorit voidaan vaihtaa keskenään mihin tahansa järjestykseen, joka on edellä esitetyn parillinen permutaatio. Seuraavat lausekkeet ovat näin ollen yhtä suuret:


title: Ristitulo

text: Vektorikolmitulo on vektorin ja toisen ristitulon tuloksen ristitulo, ja sen liittää pistetuloon seuraava lause:


title: Ristitulo

text:
Vektorien järjestyksen muistamiseen tämän kaavan oikealla puolella olevassa lausekkeessa voidaan käyttää
muistisääntöä "BAC miinus CAB". Tätä kaavaa käytetään fysiikassa vektoreilla suoritettavien
laskutoimitusten yksinkertaistamiseen. Muuan vektorianalyysissä käyttökelpoinen, gradientteihin liittyvä erikoistapaus on:
missä formula_47 on Laplacen operaattori vektoreille.


title: Ristitulo

text:
Myös seuraavat identtiset yhtälöt liittävät ristitulon skalaarikolmituloon:
missä I on identtinen matriisi.


title: Ristitulo

text:
Ristitulon ja pistetulon yhdistää toisiinsa kaava
Tässä oikealla puolella on vektorien "a ja b"' Gramin determinantti,
vektorien määräämän suunnikkaan pinta-alan neliö. Tämä ehto määrittää ristitulon suuruuden. Sillä jos
pistetulo on määritelty vektorien välisen kulman formula_5 avulla:


title: Ristitulo

text: tämä yhtälö voidaan kirjoittaa uudestaan muotoon:


title: Ristitulo

text:
Koska Pythagoraan lauseesta seuraa, että kaikilla kulmilla formula_5 pätee
saadaan tästä:


title: Ristitulo

text:
mikä on ristitulon itseisarvo ilmaistuna kulman formula_5 avulla ja yhtä suuri kuin
vektorien a ja b määrittämän suunnikkaan pinta-ala.


title: Ristitulo

text:
Tämä vaatimus yhdessä sen kanssa, että ristitulo on kohtisuorassa tekijöihinsä a ja b nähden
tarjoaa mahdollisuuden ristitulon vaihtoehtoiseen määritelmään:


title: Ristitulo

text:
Yhteyttä
voidaan verrata toiseen yhteyteen, joka liittyy tämän yhtälön oikealla puolella olevaan lausekkeeseen,
nimittäin Lagrangen identiteettiin,


title: Ristitulo

text: missä a ja b voivat olla "n"-ulotteisia vektoreita. Tämä osoittaa, että Riemannin tilavuusmuoto pinnoille on sama asia kuin vektorianalyysin avulla laskettu tilavuusalkio. Tapauksessa nämä kaksi yhtälöä voidaan yhdistää niin, että saadaan vektorien ristitulon itseisarvolle lauseke niiden komponenttien avulla:


title: Ristitulo

text: Sama tulos saadaan myös suoraan käyttämällä ristitulon komponentteja, jotka saadaan yhtälöstä:


title: Ristitulo

text:
Avaruudessa formula_1 Lagrangen yhtälö on erikoistapaus normin multiplikatiivisuudesta
kvaternioiden algebrassa: |vw| = |v||w|.


title: Ristitulo

text: Se on myös erikoistapaus toisesta kaavasta, jota sitäkin toisinaan sanotaan Lagrangen identiteetiksi ja joka samalla on kolmiulotteinen tapaus Binet'n-Cauchyn identiteetistä:


title: Ristitulo

text: Jos ja , tämä yksinkertaistaa edellä esitettyä kaavaa.


title: Ristitulo

text:
Ristitulo kuvaa sopivasti rotaatioiden infinitesimaalisia generaattoreja avaruudessa formula_1. Erityisesti jos n on yksikkövektori avaruudessa formula_1 ja "R"(f,formula_66,n) merkitsee rotaatiota origon kautta kulkevan, n:n määrittämän akselin ympäri kulman f verran (mitattuna radiaaneina, n:n kärjen suunnasta katsottuna vastapäivään), on
jokaiselle vektorille formula_68. Ristitulo n kuvaa näin ollen vektorin n ympäri suoritetun rotaation infinitesimaalista generaattoria. Nämä infinitesimaaliset generaattorit muodostavat Lien algebran so(3) rotaatioryhmässä SO(3), ja todetaan, että Lien algebra formula_1 varustettuna ristitulolla on isomorfinen Lien algebran so(3) kanssa.


title: Ristitulo

text: Vektorien ristitulo voidaan ilmaista myös antisymmetrisen matriisin ja vektorin tulona:


title: Ristitulo

text: missä yläindeksi tarkoittaa matriisin transpoosia ja [a] määritellään seuraavasti:


title: Ristitulo

text: On huomattava, että [a] on kääntyvä matriisi, jossa a on sen oikean- tai vasemmanpuoleinen nollavektori.


title: Ristitulo

text: Jos a itsekin on ristitulo,


title: Ristitulo

text: saadaan


title: Ristitulo

text: Geometrisen algebran avulla tämä tulos voidaan yleistää korkeampiinkin ulottuvuuksiin. Erityisesti kaikissa ulottuvuuksissa bivektori voidaan samastaa antisymmetristen matriisien kanssa, jolloin antisymmetrisen matriisin ja vektorin tulo on ekvivalentti bivektorin ja vektorin tulon ensimmäistä astetta olevan osan kanssa. Kolmessa ulottuvuudessa bivektorit ovat vektorien Hodgen duaaleja, joten tulo on ekvivalentti ristitulon kanssa, kun bivektoria käytetään sen vektoriduaalin sijasta. Korkeammissa ulottuvuuksissakin tulo voidaan laskea, mutta bivektoreilla on enemmän vapausasteita eivätkä ne ole ekvivalentteja vektorien kanssa.


title: Ristitulo

text: Esimerkiksi epipolaarisessa geometriassa tämä merkintä on usein myös paljon helppokäyttöisempi.


title: Ristitulo

text: Ristitulon yleisistä ominaisuuksista seuraa välittömästi, että


title: Ristitulo

text: ja siitä, että [a] on antisymmetrinen, seuraa, että


title: Ristitulo

text: Edellä esitetty kolmitulon bac-cab -sääntö voidaan tämän merkinnän avulla helposti todistaa.


title: Ristitulo

text:
Kuten edellä todettiin, Lien algebra formula_1 varustettuna ristitulolla on isomorfinen
Lien algebran so(3), kanssa, jonka alkiot voidaan samastaa antisymmetristen 3×3 -matriisien kanssa.
Kuvaus a -> [a] on isomorfismi formula_1:n ja so(3):n välillä.
Tässä kuvauksessa 3-vektorien ristitulo vastaa antisymmetristen 3x3 -matriisien kommutaattoria.


title: Ristitulo

text:
Ristitulo voidaan vaihtoehtoisesti määritellä Levi-Civita-symbolin e ja pistetulon formula_80 avulla (joka ortonormaalin kannan tapauksessa on sama kuin formula_81). Sen avulla vektorimerkintä voidaan muuttaa tensorien sovellukseksi:
missä indeksit formula_83 vastaavat vektorin komponentteja. Tämä ristitulon luonnehdinta esitetään usein lyhemmin käyttämällä Einsteinin summaussääntöä
jossa toistetut indeksit arvojen 1...3 yli on laskettu yhteen. On huomattava, että tämä esitysmuoto on toinen muoto ristitulon antisymmetrisiin matriiseihin perustuvasta esitysmuodosta:


title: Ristitulo

text: Klassisessa mekaniikassa ristitulon esittäminen Levi-Civita-symbolin avulla voi tehdä mekaaniset symmetriat ilmiselviksi, kun fysikaaliset systeemit ovat isotrooppisia. Esimerkkinä voidaan mainita hiukkanen Hooken lain mukaisessa potentiaalissa, jossa se voi värähdellä kolmessa ulottuvuudessa; mikään näistä ulottuvuuksista ei ole millään tavalla erikoisasemassa, jolloin impulssimomentin ristituloesitys on symmetrinen tavalla, jonka Levi-Civita-esitys tekee ilmeiseksi.


title: Ristitulo

text: Ristitulon määritelmän muistamiseen voidaan muistisääntönä käyttää sanaa "xyzzy".


title: Ristitulo

text: Jos


title: Ristitulo

text: missä:


title: Ristitulo

text: on:


title: Ristitulo

text: Toinen ja kolmas yhtälö saadaan ensimmäisestä yksinkertaisesti kierrättämällä alaindeksit keskenään pystysuorasti, . Vaikeutena on luonnollisesti ensimmäisen yhtälön muistaminen, mihin on käytettävissä kaksi keinoa: on joko muistettava Sarrus'n skeeman kaksi relevanttia lävistäjää (ne, joissa 'i' esiintyy), tai on muistettava "xyzzy"-järjestys.


title: Ristitulo

text: Koska Sarrus'n skeeman ensimmäinen lävistäjä on juuri edellä mainitun 3×3 -matriisin päälävistäjä, sanan xyzzy" kolme ensimmäistä kirjainta on helppo muistaa.


title: Ristitulo

text: Ristituloa sovelletaan monissa yhteyksissä, esimerkiksi laskennallisessa geometriassa, fysiikassa ja insinöörialoilla. Seuraavassa mainitaan joitakin esimerkkejä sovelluksista.


title: Ristitulo

text: Ristituloa voidaan käyttää laskettaessa kahden ristikkäisen suoran etäisyys, toisin sanoen sellaisten suorien etäisyys kolmiulotteisessa avaruudessa, jotka eivät ole samassa tasossa.


title: Ristitulo

text: Ristitulolla voidaan laskea myös kolmion tai monikulmion normaali, mitä usein tarvitaan tietokonegrafiikassa. Esimerkiksi monikulmion kiertyminen myötä- tai vastapäivään jonkin sen sisällä olevan pisteen ympäri voidaan laskea jakamalla se kolmioihin hieman pyörän puolien tapaan ja laskemalla puolien väliset kulmat yhteen, jolloin ristitulon avulla saadaan selville kunkin kulman etumerkki.


title: Ristitulo

text:
Tason laskennallisessa geometriassa ristitulon avulla voidaan määrittää
kolmen pisteen formula_91, formula_92 ja formula_93 määräämän kulman etumerkki. Se vastaa pisteparin formula_94 ja formula_95 määräämien, samassa talossa olevien vektorien ristitulon suuntaa, toisin sanoen lausekkeen formula_96 etumerkkiä. Jos ristitulo on nolla, pisteet ovat samalla suoralla. Käytettäessä "oikeakätisestä" koordinaattijärjestelmää nämä kolme pistettä muodostavat positiivisen pyörähdyskulman kierrossa pisteen formula_97 ympäri pisteestä formula_98 pisteeseen formula_99, mikäli lauseke on positiivinen, ja negatiivisen pyörähdyskulman, jos lauseke on negatiivinen.


title: Ristitulo

text: Ristitulon avulla voidaan laskea monitahokkaiden kuten tetraedrin tai suuntaissärmiön tilavuus.


title: Ristitulo

text:
Hiukkasen impulssimomentti formula_100 annetun akselin suhteen on:
missä formula_102 hiukkasen paikkavektori origon suhteen ja
formula_103 hiukkasen liikemäärä.


title: Ristitulo

text: Samaan tapaan pisteeseen B vaikuttavan voiman momentti pisteen A suhteen on:


title: Ristitulo

text:
Mekaniikassa voiman momenttia sanotaan myös vääntömomentiksi ja
merkitään formula_105


title: Ristitulo

text:
Koska paikkavektori formula_102, liikemäärä formula_103
ja voima formula_108 ovat kaikki "aitoja" vektoreita, sekä impulssimomentti formula_100 että voiman momentti formula_110 ovat pseudovektoreita eli "aksiaalisia vektoreita".


title: Ristitulo

text: Ristituloa käytetään usein jäykän kappaleen kuvailuun. Jäykän kappaleen kahden pisteen O ja Q välinen etäisyys pysyy vakiona, ja niiden nopeuksien välinen riippuvuus kappaleen pyöriessä on:


title: Ristitulo

text: missä formula_102 on kunkin pisteen paikkavektori, formula_113 sen nopeus ja formula_114 kappaleen kulmanopeus.


title: Ristitulo

text:
Koska paikkavektori formula_102 ja nopeus formula_113
ovat "aitoja" vektoreita, kulmanopeus formula_114 on pseudovektori eli "aksiaalinen vektori".


title: Ristitulo

text:
Ristitulo esiintyy Lorentzin voiman lausekkeessa, joka osoittaa, kuinka suuri voima liikkuvaan
sähkövaraukseen formula_118 vaikuttaa sähkö- ja magneettikentässä.


title: Ristitulo

text:
Koska nopeus formula_113, voima formula_108
ja sähkökentän voimakkuus formula_122 ovat kaikki "aitoja" vektoreita,
magneettivuon tiheys formula_123 on "pseudovektori".


title: Ristitulo

text: Vektorianalyysissä vektorikentän roottori määritellään muodollisesti nablan ja vektorikentän ristitulona.


title: Ristitulo

text: Ristitulon kirjoittaminen matriisien kertolaskun muotoon on epipolaarisessa geometriassa paljon käytetty toimenpide.


title: Ristitulo

text: Ristituloa voidaan kuvata ulkoisen tulon käsittein. Tämä näkemys sallii ristitulon luonnollisen geometrisen tulkinnan. Ulkoisessa algebrassa kahden vektorin ulkoinen tulo (eli kiilatulo) on bivektori. Bivektori on suunnattu tasoalue pitkälti samaan tapaan kuin vektori on suunnattu jana. Kun on annettu kaksi vektoria a ja b, niiden bivektori formula_3 voidaan käsittää suunnatuksi suunnikkaaksi, jonka sivuina a ja b ovat. Ristitulo saadaan tällöin ottamalla bivektorista formula_3 Hodgen duaali, joka kuvaa 2-vektorit vektoreille:


title: Ristitulo

text: Tämä voidaan käsittää suunnatuksi moniulotteiseksi alkioksi, joka on "kohtisuorassa" bivektoria vastaan. Vain kolmessa ulottuvuudessa tuloksena saadaan suunnattu jana, siis vektori, kun taas esimerkiksi neljässä ulottuvuudessa Hodgen duaali on kaksiulotteinen, siis toinen tasoalue. Niinpä vain kolmessa ulottuvuudessa vektorien a ja b ristitulo on bivektorin formula_3 kanssa duaalinen vektori: se on kohtisuorassa bivektoria vastaan, sen suunta riippuu koordinaatiston kätisyydestä, ja se suuruudeltaan samassa suhteessa kohtisuoraa yksikkövektoria suurempi kuin formula_3 on yksikköbivektoria suurempi, täsmälleen niin kuin sen ominaisuudet on edellä kuvattu.


title: Ristitulo

text: Kun muodostetaan mitattavien suureiden ristitulo, koordinaattijärjestelmän "kätisyyttä" ei voida valita mielivaltaisesti. Kun kuitenkin fysiikan lait kirjoitetaan yhtälöiksi, koordinaattijärjestelmän ja myös sen kätisyyden pitäisi olla mielivaltaisesti valittavissa. Jotta tästä ei koituisi ongelmia, on oltava tarkkana, ettei koskaan kirjoiteta sellaisia yhtälöitä, joiden molemmat puolet eivät käyttäydy samoin kaikissa muunnoksissa, jotka voivat tulla kysymykseen. Jos esimerkiksi yhtälön toisella puolella on kahden vektorin ristitulo, on otettava huomioon, että jos koordinaattijärjestelmän kätisyyttä ei ole ennalta annettu, tulos ei ole (aito) vektori vaan pseudovektori. Tällöin yhteensopivuussyistä yhtälön toisenkin puolen on oltava pseudovektori.


title: Ristitulo

text:
Yleisesti ristitulo voi olla joko aito vektori tai pseudovektori riippuen siitä, kumpaa tyyppiä sen
tekijät ovat. Tuloksen tyyppi riippuu sen tekijöiden tyypeistä seuraavasti:Tästä seuraa myös, että ylempänä esitetyt ortonormaalin oikeakätisen karteesisen koordinaatiston
yksikkövektorien i, j ja k ristitulot edellyttävät itse asiassa, että kaikki nämä kantavektorit ovat pseudovektoreita (ellei niiden ei sallita olevan eri tyyppiä, mitä yleensä ei sallitakaan), sillä , and .


title: Ristitulo

text: Koska ristitulo saattaa olla myös (aito) vektori, se ei välttämättä vaihda suuntaansa peilauksessa tason suhteen. Näin on asian laita, jos toinen ristitulon tekijöistä on (aito) vektori ja toinen pseudovektori (toisin sanoen kahden vektorin ristitulo) Esimerkiksi kolmen aidon vektorin vektorikolmitulo on aito vektori.


title: Ristitulo

text: On olemassa useita tapoja yleistää ristitulon käsite useampaan ulottuvuuteen.


title: Ristitulo

text: Ristitulo on yksi yksinkertaisimmista Lien tuloista, ja näin ollen sitä yleistyksiä Lien algebrat, jotka on aksiomatisoitu binääriksi tuloiksi, jotka toteuttavat multilineaarisuuden, ristikkäissymmetrian ja Jacobin identiteetin aksioomat. On olemassa monia Lien algebroja, ja niiden tutkimuksesta on tullut laaja matematiikan ala, Lien teoria.


title: Ristitulo

text: Esimerkiksi Heisenbergin algebra antaa toisen Lien algebran mukaisen struktuurin avaruudelle formula_129 Tässä kannassa formula_130 tulo on formula_131


title: Ristitulo

text:
Ristitulo voidaan esittää myös kvaternioiden termein, ja tämä onkin syynä siihen, miksi kirjaimia
i, j ja k on alettu käyttää avaruuden formula_1 standardien
kantavektorien tunnuksina. Yksikkövektorit i, j ja k vastaavat "binäärisiä" (180 asteen)
kiertoja vastaavien akselien ympäri. Näitä rotaatiota vastaavat "puhtaat" kvaterniot, joiden
skalaariosa on nolla ja joiden normi on 1.


title: Ristitulo

text:
Esimerkiksi edellä esitetyt yksikkövektorien i, j, and k ristitulot vastaavat
täysin kvaternioiden "i", "j" ja "k" kertolaskua. Yleensäkin jos vektori
kahden vektorin ristitulo saadaan laskemalla vastaavien kvaternioiden tulo ja poistamalla tuloksesta
reaaliosa. Tämä reaaliosa on toisaalta sama kuin samojen vektorien pistetulon vastavektori.


title: Ristitulo

text:
Samastamalla 'puhtaasti imaginaariset" kvaterniot edellä selitetyllä tavalla
formula_1:n vektorien kanssa osoittautuu toisalta, että vektorien ristitulo on puolet
vastaavien kvaternioiden kommutaattorin arvosta.


title: Ristitulo

text:
Seitsenulotteisten vektorien ristitulo voidaan muodostaa samaan tapaan kuin kolmiulotteistenkin käyttämällä
oktonioita kvaternkioiden sijasta. Että muissa kuin kolmi- tai seitsenulotteisessa avaruudessa ei ole
ei-triviaalia vektoriarvoista ristituloa, seuraa Hurwitzin lauseesta, jonka mukaan ainoat
normitetut jakoalgebrat ovat 1-, 2-, 4- ja 8-ulotteiset.


title: Ristitulo

text:
Useammassa ulottuvuudessa ristitulolla ei ole suoranaista vastinetta, joka antaisi tulokseksi vektorin.
On kuitenkin olemassa käsite kiilatulo, jolla on samantapaisia ominaisuuksia, paitsi että kahden vektorin
kiilatulo ei ole tavallinen vektori vaan 2-vektori. Kuten edellä mainittiin, ristitulo voidaan
tulkita kiilatuloksi kolmessa ulottuvuudessa käyttämällä Hodgen duaalia 2-vektorien kuvaamiseksi vektoreille. Kiilatulon Hodgen duaali antaa tuloksenaan -vektorin, joka on ristitulon luonnollinen yleistys missä tahansa määrässä ulottuvuuksia.


title: Ristitulo

text: Kiilatulo ja pistetulo voidaan yhteenlaskemalla yhdistää geometriseksi tuloksi.


title: Ristitulo

text: Jos ristitulon edellytetään olevan binäärinen laskutoimitus, sen argumentteina on oltava tarkalleen kaksi vektoria. Jos sen "tuloksen" ei tarvitse olla vektori tai pseudovektori vaan sen sijaan matriisi, käsite voidaan yleistää kuinka moneen ulottuvuuteen tahansa.


title: Ristitulo

text:
Esimerkiksi mekaniikassa kulmanopeus voidaan tulkita joko pseudovektoriksi formula_134
tai antisymmetriseksi matriisiksi eli ristikkäissymmetriseksi tensoriksi formula_135. Jälkimmäisessä tapauksessa jäykän kappaleen nopeuslaki saa muodon:


title: Ristitulo

text:
missä O määritellään muodollisesti kappaleen asemaan liittyvän pyörähdysmatriisin formula_137 avulla:
formula_138. Kolmessa ulottuvuudessa pätee:


title: Ristitulo

text: Kvanttimekaniikassa impulssimomentti formula_140 esitetään usein antisymmetrisenä matriisina tai tensorina. Tarkemmin sanottuna se on kappaleen paikan formula_141 ja liikemäärän formula_142 ristitulo:


title: Ristitulo

text:
Koska sekä formula_141:llä että formula_142:llä voisi olla mielivaltainen määrä
formula_146 komponentteja, tämäntyyppinen ristitulo voidaan yleistää kuinka moneen ulottuvuuteen tahansa siten, että laskutoimituksen "fysikaalinen" tulkinta säilyy.


title: Ristitulo

text: Asian laskennallisesta puolesta kerrottiin edellä osiossa #Vaihtoehtoisia tapoja ristitulon laskemiseksi.


title: Ristitulo

text: Vuonna 1773 italialainen matemaatikko Joseph Louis Lagrange (alkuperäiseltä nimeltään Giuseppe Luigi Lagrancia) otti käyttöön sekä piste- että ristituloksi nykyisin nimitetyt lausekkeet tutkiessaan tetraedriä kolmessa ulottuvuudessa. Vuonna 1843 irlantilainen matemaattinen fyysikko Sir William Rowan Hamilton otti käyttöön kvaterniot ja niiden kertolaskun sekä samalla myös termit "vektori" ja skalaari". Jos ja ovat kaksi kvaternioita, joissa u ja v ovat formula_1:n vektoreita, kvaternioiden tulo on . James Clerk Maxwell muotoili kuuluisat sähkömagnetismin yhtälönsä alun perin Hamiltonin kvaternioiden avulla, ja tästä ja muista syistä kvaterniot kuuluivat jonkin aikaa oleellisena osana fysiikan oppimäärään.


title: Ristitulo

text:
Vuonna 1878 William Kingdon Clifford julkaisi teoksensa "Elements of Dynamic" ("Dynamiikan
alkeet"), joka aikanaan oli hyvin edistyksellinen. Siinä hän määritteli kahden vektorin tulon vektoriksi, joka oli suuruudeltaan yhtä suuri kuin sen suunnikkaan pinta-ala, jonka sivuina alkuperäiset vektorit ovat, ja suunta kohtisuorassa niiden muodostamaa tasoa vasten.


title: Ristitulo

text:
Englantilainen Oliver Heaviside ja Yalen yliopiston professori Josiah Willard Gibbs
Connecticutissa olivat myös sitä mieltä, että kvaternioihin perustuvat laskentamenetelmät
olivat liian hankalia, ja niitä käytettäessä tuloksesta oli usein merkitystä vain sen skalaari- tai
vektoriosalla. Niinpä he ottivat käyttöön sekä piste- että ristitulon noin 40 vuotta
kvaternioiden käyttöönoton jälkeen, mutta he saivat osakseen kiivasta vastustusta. Siihen, että uusi lähestymistapa lopulta hyväksyttiin, vaikutti paljolti sen tehokkuus, joka teki Heavisidelle
mahdolliseksi yhdistää Maxwellin alkuperäisistä 20 sähkömagnetismin yhtälöistä useita siten, että jäljelle jäivät vain ne neljä, joita nykyisinkin yleisesti käytetään.


title: Ristitulo

text:
Tästä kehityksestä pitkälti riippumatta ja saamatta omana aikanaan osakseen sanottavaa huomiota Hermann Grassmann kehitti geometrisen algebran, joka ei rajoittunut kahteen tai kolmeen ulottuvuuteen ja jossa ulkoisella tulolla oli keskeinen osa. Vuonna 1853 Grassmannin aikalainen
Augustin-Louis Cauchy julkaisu tutkielman algebrallisista avaimista, joilla voitiin ratkaista yhtälöitä ja joilla oli samat kertolaskuominaisuudetn kuin ristitulolla. William Kingdon Clifford yhdisti Hamiltonin ja Grassmanin algebrat Cliffordin algebraksi, jossa kahden vektorin tulona saatava bivektori kolmiulotteisten vektorien tapauksessa on vektorin kaltainen ja vastaa vektorien ristituloa.


title: Ristitulo

text:
Ristitulon nimen ja merkinnän otti käyttöön Gibbs. Alun perin ne esiintyivät hänen yksityisesti opiskelijoilleen laatimassa monisteessa "Elements of Vector Analysis" vuodelta 1881. Käsitteen käyttökelpoisuuden mekaniikassa pani merkille Aleksandr Kotelnikov. Gibbsin merkintä ja nimitys "ristitulo" tulivat yleiseen käyttöön sen jälkeen, kun hänen entinen oppilaansa Edwin Bidwell Wilson laati oppikirjan "Vector Analysis". Wilson järjesteli Gibbsin luentojen aineiston uudelleen ja yhdisti siihen aineistoa Heavisideltä, Föppsiltä ja Hamiltonilta. Hän jakoi vektorianalyysin kolmeen osaan:
Kirjassa käsiteltiin myös useita erilaisia kolmituloja sekä useamman kuin kolmen vektorin tuloja. Edellä mainittu kolmitulon laajennus oli myös mukana.


title: Kapronihappo

text: Kapronihappo on orgaaninen yhdiste (tyydyttynyt rasvahappo), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan öljymäistä, väritöntä, eltaantuneen hajuista nestettä. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava CH(CH)COOH. Kapronihaposta käytetään myös nimityksiä "heksaanihappo", "butyylietikkahappo" ja "n-kapronihappo".


title: Kapronihappo

text: Kapronihapon moolimassa on 116,2 g/mol, sulamispiste –3 °C, kiehumispiste 205 °C, suhteellinen tiheys 0,93 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 20 °C:n lämpötilassa 1,1 g/100 ml, leimahduspiste 102 °C o.c., itsesyttymislämpötila 380 °C ja CAS-numero 142-62-1.


title: Kapronihappo

text: Kapronihapon suolat ovat kapronaatteja.


title: Kapronihappo

text: Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Guittone d’Arezzo

text: Guittone d'Arezzo (noin 1235, Arezzo – 1294), oli toscanalainen runoilija ja kaupungin korkean virkamiehen Viva de Michelen poika, joka innokkaasti otti osaa guelfien puolella taisteluihin Italian tuon hetkisten poliittisten ryhmittymien guelfien ja ghibelliinien taisteluissa. Guittone antautui vuonna 265 jäseneksi vasta perustettuun luostariyhteisöön ""Cavalieri della Milizia della Beata Vergine Maria Gloriosa"".


title: Guittone d’Arezzo

text: Guittone d'Arezzo on tunnettu eritoten monipuolisista lauluistaan ja häneltä on säilynyt 50 laulua ja 251 sonettia, jotka on koottu ja säilytetty cedex Laurenzianossa. Tunnetuin on ehkä valitusruno Montarertin taistelusta, joka käytiin vuonna 1260.


title: Osterivinokas

text: Osterivinokas ("Pleurotus ostreatus") on lahottajasieniin kuuluva, vaaleanvärinen ruokasieni. Suomessa sieni on huomattavan eteläpainotteinen lehtosieni, jota esiintyy kannoissa ja lahoavissa puissa, mutta sitä myös viljellään. Tuntomerkkeinä ovat huomattavan tiheät heltat ja epäkeskinen kasvu, esiintyminen ryhminä, lyhyt varsi ja valkoisen harmaa, nuorempana litteä, myöhemmin kupera lakki. Kaiken kaikkiaan vaihtelevuutta esimerkiksi värityksessä on paljonkin.


title: Osterivinokas

text: Osterivinokas sisältää lipidejä, steroideja (ergosteroli), rasvaliukoisia vitamiineja, B-ryhmän vitamiineja, mono-, oligo- ja polysakkarideja (beta-glukaani nimeltään pleuraani), aminohappoja, peptidejä, glykoproteiinia (lektiini), kitiinin kaltaista kuitua, entsyymejä ja alifaattisia hiilivetyjä.


title: Osterivinokas

text: Osterivinokas on maailmanlaajuisesti yksi eniten viljellyistä sienilajeista herkkusienten jälkeen. Se kasvaa hyvin vaatimattomassa olkisubstraatissa ja tuottaa runsaan sadon.


title: Osterivinokas

text: Osterivinokkaalla on suotuisa vaikutus rasva-aineenvaihduntaan, se voi vahvistaa elimistön vastustuskykyä bakteeri- ja virusinfektioita (esim. syylät) vastaan ja lisäksi se on hyvin monipuolinen ravintolähde.


title: Osterivinokas

text: Osterivinokasta voidaan käyttää ravinnoksi eri tavalla valmistaen.


title: Osterivinokas

text:
Kuivattua ja jauhettua osterivinokasta käytetään sisäisesti nautittuna rohdoksena, lähinnä syylien hoidossa.
Eniten tutkittu osterivinokkaan vaikutuksista lienee sen kolesterolia laskeva vaikutus. Rotilla, jotka saivat 5 % osterivinokasta sisältävää ruokaa, laski seerumin kolesteroli 82 % ja maksan kolesteroli 55 %, kahdeksan viikon koejakson aikana. Osterivinokas stimuloi kolesterolia hajottavaa entsyymiä (7-alfa-hydroksylaasi). Lisäksi osterivinokas sisältää monakoliini K:a, joka estää kolesterolia syntetisoivaa entsyymiä. Osterivinokas vähentää peroksidiradikaalien muodostumista ja LDL:n hapettumista "in vitro" eli se toimii antioksidanttina. Eräässä tutkimuksessa betaglukaani edisti bakteeri-infektioille altistettujen hiirten eloonjäamistä. Osterivinokkaalla näyttäisi myös olevan syövältä suojaavaa vaikutusta sekä antiviraalista (virusten kasvua estävää) vaikutusta.


title: Abu al-Hasan ibn al-Haitham

text: Abū ‘Alī al-Haṣan ibn al-Haṣan ibn al-Haitham (, latinasoitu: Alhacen tai (vanhentunut ilmaisu) Alhazen), (965 Basra, Irak –1040 Kairo, Egypti) oli irakilainen, islamilainen matemaatikko, astronomi ja fyysikko, jolla oli merkittävä panos optiikan perusteiden tutkimukseen ja tieteellisten kokeiden käyttöön. Häntä kutsutaan joskus myös nimellä al-Basri () syntymäkaupunkinsa Basran mukaan. Keskiajalla häntä kutsuttiin pelkästään nimellä "Fyysikko." Häntä pidetään "optiikan isänä" hänen linssejä, peilejä, valon heijastumista ja taittumista koskevien kirjoitustensa ja kokeidensa vuoksi. Hän osoitti valon kulkevan suoraviivaisesti. Hän tutki myös silmän rakennetta ja otti käyttöön nimitykset sarveiskalvo () ja verkkokalvo () .


title: Abu al-Hasan ibn al-Haitham

text: Hänen 1100-luvulla latinaksi käännetty teos "Kitab al-Manazir" () oli innoituksen lähde muun muassa Johannes Keplerille ja Galileo Galileille. Hänen lukuisista töistään huomattavin on 1270 latinaksi käännetty ja 1572 painettu "Opticae thesaurus". Hän esitti, että näköhavainto syntyy, kun valonsäteet heijastuvat kohteesta silmiin. Hän myös kehitti ensimmäisen tieteellisen menetelmän ja korosti kokeilua havainnon todistamiseksi oikeaksi. Hän oli havaintopsykologian pioneeri ja ensimmäinen tiedemies joka osoitti, että näkeminen tapahtuu aivoissa eikä silmissä. Hän osoitti, että henkilökohtainen kokemus vaikuttaa siihen mitä ihmiset näkevät ja kuinka he näkevät. Hän selitti yksityiskohtaisesti myös näkövirheiden syntymisen. Hän kuvaa, kuinka pienen lapsen on vaikeampi selittää näkemänsä sillä hänellä on vähemmän kokemusta kuin aikuisella. Pienelle lapselle ei ole väliä, vaikka hänen äitinsä olisi aikuisten mielestä kuinka ruma tahansa. Tästä voi tehdä johtopäätöksen: "Kauneus on katsojan silmässä." Kukka, joka yhden katsojan mielestä on kaunis, ei välttämättä viehätä toista. Al-Haitham suoritti monia tutkimuksia ja kokeita on visuaalisista havainnoista jatkaen Ptolemaioksen tutkimuksia binocularisesta näöstä, ja kommentoi Galenoksen anatomisia töitä.


title: Abu al-Hasan ibn al-Haitham

text: Kuun Alhazen-kraatteri sekä 59239 asteroidi Alhazen (1999 CR2) on nimetty hänen mukaansa.


title: Bernardo Buontalenti

text: Bernardo Buontalenti (noin 1536 - 1608) oli italialainen myöhäisrenessanssiajan arkkitehti, lavastaja ja taidemaalari. Hän syntyi Firenzessä ja palveli Medicin sukua nuorena. Buontalentin suurimmat saavutukset liittyvät vastaperustetun Livornon kaupungin rakennusten suunnitteluun.


title: Bernardo Buontalenti

text: Hän suunnitteli myös Firenzeen Palazzo Pittin renessanssipalatsin sekä Uffizin palatsin hoviteatterin näyttämön ja näyttäviä pukuja aikansa ylhäisölle.


title: Emilio de’ Cavalieri

text: Emilio de' Cavalieri (1550, Rooma – 1602, Rooma) oli italialainen säveltäjä, urkuri ja diplomaatti. De' Cavalieri opiskeli musiikkia luultavasti isänsä Tommason johdolla. Ferdinando I de' Medici palkkasi hänet vuonna 1588 valvomaan hovin musiikkitoimintaa. Asemassaan hän järjesti useita näyttäviä intermediota. De' Cavalierin tunnetuin sävellysteos on "Rappresentatione di Anima, et di Corpo" ("Ruumiin ja sielun näytelmä", 1600), joka vei merkittävästi eteenpäin vastikään kehitettyä resitatiivi-laulutyyliä.