title: Neale Fraser

text: Fraser on sekä Brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsen että Australian ritarikunnan upseeri.


title: Roland Deschain

text: Roland Deschain on fiktiivinen hahmo Stephen Kingin kirjasarjassa "Musta torni". Hahmon esikuvana toimi Clint Eastwoodin spaghettiwesterneissä näyttelemä "Mies ilman nimeä".


title: Roland Deschain

text: Roland on rappeutuvan maailmansa viimeinen revolverimies, joka on matkannut sukupolvien ajan kohti kohtaloansa Mustaa tornia. Hänen juurensa alkavat Gileadista, entisen maailman sykkivästä keskuksesta, jossa hänet kasvatti itse Arthur Eldistä periytyvä Steven Deschain. Tarinan aikana Roland tapaa useita uusia ystäviä ja seuraajia, mutta myös esteitä ja vaaroja.


title: Roland Deschain

text: Luonteeltaan Roland on synkkä, hiljainen ja mielikuvitukseton. Hänellä on siniset, armottomat "pommikonelentäjän silmät" (kuten Eddie Dean niitä kutsuu) ja revolverimiehenä hänet on luotu tappamaan. Hän on tottunut tekemään oman mielensä mukaan ja ihmiset harvoin estelevät häntä. Hän kätkee mietteensä ja vaikuttaa usein tunteettomalta, mutta tarinan myötä hänestä tulee avoimempi ja läheinen ka-tetinsa kanssa.


title: Roland Deschain

text: Rolandista tuli kautta aikojen nuorin revolverimies, kun hän suoritti miehuuskokeensa päihittämällä opettajansa Cortin kaksintaistelussa huikeassa 14 vuoden iässä. Hänen arkkivihollisekseen nousee Walter O'Dimn, hänen isänsä hovivelho ja äitinsä rakastaja (tunnettuna tuolloin nimellä Marten), joka on esiintynyt muissakin Kingin teoksissa, muun muassa romaanissa Tukikohta nimellä Randall Flagg. Rolandin ystäviä taas olivat Cuthbert Allgood, Alain Johns sekä Jamie DeCurry.


title: Roland Deschain

text: Rolandin nuoruudessa (joka kerrotaan neljännessä kirjassa nimeltään "") vallitsi sota revolverimiesten ja "Hyvän Miehen" John Farsonin välillä. Hänet ja hänen ystävänsä Cuthbert Allgood sekä Alain Johns lähetetään Mejisin kreivikuntaan turvaan, ja he esiintyvät paikkakunnalla valenimillä. Täällä Roland tapaa elämänsä (ainoan) rakkauden Susan Delgadon, sekä Sheemieksi kutsutun pojan joka liittyy Rolandin joukkoon. Roland joutuu myös mukaan juonitteluihin saatuaan selville "Suurten Ruumisarkunmetsästäjien", John Farsonin alaisten suunnitelmat Mejisissä. Roland ystävineen onnistuu estämään Ruumisarkunmetsästäjien suunnitelmat, mutta menettää Susanin. Menetyksen jälkeen Rolandista tuli sulkeutuneempi ja synkempi. Hän ei enää koskaan nauranut huolettomasti tai nukkunut hyvin.


title: Roland Deschain

text: Mejisissä Roland sai haltuunsa "Velhon lasin", yhden kolmestatoista lasipalloista, joilla voi nähdä näkyjä eri paikoista, tapahtumista ja ajoista. Hän on nähnyt "Velhon lasista" näyn Mustasta Tornista, ja hän päättää ystäviensä kanssa lähteä etsimään tätä. Ennen tätä hän kuitenkin kokee jälleen menetyksen: hän vahingossa yllätettynä, Velhon lasin harhaanjohtamana, ampuu äitinsä Gabrielle Deschainin.


title: Roland Deschain

text: Roland etsii Mustaa Tornia aluksi ystäviensä kanssa. Jericho-kukkulalla käydään kuitenkin viimeinen taistelu revolverimiesten ja John Farsonin voitokkaiden joukkojen välillä. Tästä taistelusta vain Roland selviää. Hän jatkaa etsintäretkeään ja Walter O'Dimnin takaa-ajoaan yksin.


title: Roland Deschain

text: Ensimmäisessä kirjassa, "", Roland on Mohainen autiomaassa, Keski-Maailmassa, ja ajaa takaa Mustiinpukeutunutta miestä. Hän on tulossa Tullin kaupungissa, jossa hän oli joutunut taisteluun jonka seurauksena koko pienen kaupungin väki oli kuollut. Roland saapuu näännyksissä pienelle väliasemalle, jossa hän kohtaa Jake Chambers- nimisen pojan. Jake on joutunut väliasemalle kuoltuaan auto-onnettomuudessa New Yorkissa meidän maailmassamme. Roland epäilee Jaken kuoleman takana olevan Mustiinpukeutunut mies, ja ottaa Jaken mukaansa. He kohtaavat demonin, joka yrittää vietellä Jaken. Se yrittää vietellä myös Rolandin, ja rakastelee tämän kanssa. Roland käskee sen ennustaa hänen tulevaisuuttaan, ja oraakkeli kertoo, että Roland joutuu uhraamaan Jaken. Myöhemmin, saavutettuaan vihamiehensä maanalaisessa kaivoksessa Roland joutuu valitsemaan mahdollisuuden puhua Mustiinpukeutuneen miehen kanssa (ja Mustan tornin etsintänsä jatkamisen) ja Jaken hengen välillä. Roland valitsee Mustan tornin, jolloin Jake putoaa rotkoon viimeisinä sanoinaan: "Mene sitten. On muitakin maailmoja kuin nämä". Roland pääsee ulos, meren rannalle, ja sanoo rakastaneensa Jakea.


title: Roland Deschain

text: Toisessa kirjassa, nimeltään "" Roland kohtaa rannalla ovia, joiden kautta voi hypätä meidän maailmamme ihmisten päähän. "Vanki"- nimisen oven kautta Roland löytää Eddie Dean- nimisen heroiiniriippuvaisen New Yorkista, vuodesta 1987, ja vetää tämän oven kautta omaan maailmaansa. Samoin hän tekee Odetta Holmes nimiselle perijälle, joka on onnettomuudessa menettänyt jalkansa ja jolla on jakautunut persoona (toisen persoonan nimi on Detta). Odetta Holmes ja Eddie Dean rakastuvat toisiinsa ja Odetta/Detta Susannah Holmesista tulee yksi nainen, Susannah Dean. Kolmannen oven kautta Roland joutuu Jack Mort- nimisen sarjamurhaajan päähän, joka on vastuussa sekä Susannahin jalat, että Jaken hengen vienneistä onnettomuuksista. Roland estää Mortia tappamasta Jakea, jolloin hän saa aikaan aikaan paradoksin: Jake ei kuole eikä siis koskaan joudu Keski-Maailmaan, mutta silti Roland muistaa tavanneensa hänet. Kolmannessa kirjassa, "", selviää, että sekä Roland että Jake kuulevat ääniä päässään kinastelemassa Jaken kohtalosta. Roland ystävineen auttaa Jaken Keski-Maailmaan oven kautta, ja äänet lakkaavat. Myöhemmin joukkoon liittyy myös laumansa karkoittama mäyräkarhu (olento Keski-Maailmassa) nimeltään Oi. Heistä tulee ka-tet, eli kohtalon yhdistämä ryhmä ihmisiä, "yksi monista luotu".


title: Roland Deschain

text: Roland uusine ystävineen jatkaa Mustan tornin etsintää. Myös Jakesta, Eddiestä ja Susannahista tulee revolverimiehiä. Heistä tulee läheisempiä ja Jakelle, kuin myös Eddielle Rolandista tulee isähahmo. Roland oppii jälleen tuntemaan iloa ja rakkautta, mutta myös tuskaa ja surua, sillä edessä on paljon menetyksiä...


title: Althea Gibson

text: Althea Gibson (25. elokuuta 1927 Silver, Etelä-Carolina – 28. syyskuuta 2003 East Orange, New Jersey) oli yhdysvaltalainen tennispelaaja, josta tuli ensimmäinen Yhdysvaltain mestaruuskilpailuihin osallistunut afroamerikkalainen urheilija 1950. Hän oli myös ensimmäinen tummaihoinen kaksinpelin mestari Wimbledonissa sekä Ranskan ja Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa. Gibson voitti urallaan kaikkiaan 11 Grand Slam -mestaruutta, joista viisi tuli kaksinpelistä ja kuusi nelinpelistä. Hän oli ensimmäinen tummaihoinen henkilö, jonka Associated Press nimesi vuoden naisurheilijaksi. Hän sai kyseisen tunnustuksen kaksi kertaa, vuosina 1957 ja 1958.


title: Althea Gibson

text: Althea Gibson syntyi Etelä-Carolinan Silverissa köyhään perheeseen. Nuoruutensa hän vietti New Yorkin Harlemissa. Hänen perheensä eli sosiaaliturvan varassa, ja nuori Althea kohtasi suuria vaikeuksia niin koulussa kuin kotona, josta hän karkasi useita kertoja. Havaittuaan Gibsonin pöytätennisharrastuksen muusikko Buddy Walker sai hänet innostumaan tenniksestä, ja Gibson liittyi Harlem Cosmopolitan Tennis Clubin jäseneksi. Myöhemmin hänestä tuli lynchburgilaisen lääkärin, tohtori Walter Johnsonin, suojatti.


title: Althea Gibson

text: Laadukkaan harjoittelun myötä Gibson menestyi erinomaisesti kansallisella tasolla afroamerikkalaisten tennisturnauksia hallinnoineen American Tennis Associationin järjestämissä kisoissa. Lajissa, jossa rotuerottelu oli voimissaan, Gibson sai viimein 23-vuotiaana luvan osallistua Yhdysvaltain mestaruuskilpailuihin vuonna 1950 Alice Marblen kirjoitettua häntä tukevan pääkirjoituksen "American Lawn Tennis" -lehden numeroon, joka ilmestyi 1. heinäkuuta 1950. Marble mainitsi muun muassa, että jos Gibsonille ei annettaisi mahdollisuutta kilpailla, se olisi hävittämätön leima sitä peliä vastaan, jolle hän oli omistanut suurimman osan elämästään, ja että hän olisi sellaisesta toiminnasta syvästi häpeissään.


title: Althea Gibson

text: Tämän tapauksen jälkeen Gibson jatkoi pelinsä kohentamista ja kouluttautui samalla. Hän valmistui tennis- ja koripallostipendin turvin Florida A&M Universitystä 1953 ja muutti Missourin Jefferson Cityyn.


title: Althea Gibson

text: Ihonväriin perustuneen rajan rikkouduttua Gibson saattoi nyt viimein kamppailla maailman parhaita pelaajia vastaan. Vuonna 1956 hän voitti ensimmäiset Grand Slam -tittelinsä Ranskan mestaruuskilpailuiden kaksin- ja nelinpelissä. Tuolloin hänen nelinpeliparinaan oli juutalainen englantilaisnainen Angela Buxton. Buxton oli joutunut Gibsonin tavoin muiden pelaajien ja tennisjärjestöjen syrjinnän kohteeksi. Niinpä he päättivät yhdistää voimansa ja saavuttivat suurta menestystä. Buxtonista tuli ensimmäinen juutalainen ja Gibsonista ensimmäinen afroamerikkalainen Wimbledon-mestari heidän voittaessaan nelinpelin 1956.


title: Althea Gibson

text: Seuraavana vuonna Gibson voitti ensimmäisenä tummaihoisena Wimbledonin kaksinpelin mestaruuden. Hän vei toistamiseen nimiinsä myös naisten nelinpelin yhdessä Darlene Hardin kanssa. Gibson oli edennyt Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa kaksinpelin loppuotteluun 1956, mutta hävinnyt sen Shirley Fry Irvinille. Vuonna 1957 hän pääsi Australian mestaruuskilpailuissa kaksinpelin finaaliin, mutta kärsi jälleen tappion Irvinille. He kuitenkin muodostivat yhdessä joukkueen ja veivät nelinpelin mestaruuden Buxtonin jouduttua lopettamaan uransa ennenaikaisesti 22-vuotiaana vakavan käsivamman takia.


title: Althea Gibson

text: Wimbledonissa Gibson voitti ensimmäisen kahdesta peräkkäisestä kaksinpelimestaruudestaan. Hänen palatessaan kotimaahansa New Yorkissa järjestettiin serpentiiniparaati hänen kunniakseen. Gibson vastasi suosionosoituksiin voittamalla Yhdysvaltain mestaruuskilpailut. Tuon vuoden saavusten myötä hänestä tuli maailman rankingykkönen ja Associated Press nimesi hänet vuoden 1957 naisurheilijaksi.


title: Althea Gibson

text: Puolustettuaan vuonna 1958 menestyksellisesti Wimbledonin kaksinpelin mestaruuttaan ja voitettuaan siellä kolmannen perättäisen nelinpelitittelinsä Gibson voitti Yhdysvaltain mestaruuskisoissa jälleen naisten kaksinpelin. Associated Press nimesi hänet vuoden naisurheilijaksi toisen kerran peräkkäin. Samana vuonna Gibson lopetti amatööriuransa.


title: Althea Gibson

text: Ennen tenniksen avoimen aikakauden alkua ei kulukorvauksia lukuun ottamatta jaettu palkintorahoja tai tehty mainossopimuksia. Palkintorahoja ansaitakseen pelaajien täytyi luopua amatööristatuksestaan. Naisia varten ei kuitenkaan ollut olemassa ammattilaiskiertuetta, joten Gibsonin pelaaminen rajoittui amatööriuran loppumisen jälkeen näytösturnauksiin.


title: Althea Gibson

text: Lopettaessaan tennisuransa Gibson kirjoitti omaelämäkertansa "I Always Wanted to Be Somebody", joka ilmestyi 1958. Vuonna 1959 hän äänitti albumin "Althea Gibson Sings" ja esiintyi John Fordin ohjaamassa elokuvassa "Ratsuväen urhot". Vuonna 1964 hänestä tuli ensimmäinen Ladies Professional Golf Associationin järjestämissä turnauksissa pelannut afroamerikkalainen. Golfissa hän ei kuitenkaan saavuttanut erityisen suurta menestystä.


title: Althea Gibson

text: Gibson valittiin International Tennis Hall of Famen jäseneksi 1971. Vuonna 1975 hänet nimitettiin New Jerseyn osavaltion urheilukomissaariksi. Myöhemmällä iällään Gibson kärsi aivoverenkiertohäiriöstä ja aivoaneurysmasta.


title: Althea Gibson

text: 1950-luvulla tennispelaajat eivät ansainneet rahaa, ja Gibsonin taloudellinen tilanne heikkeni vuosien varrella. 1990-luvulla Gibson oli omien sanojensa mukaan itsemurhan partaalla, eikä varattomuutensa vuoksi kyennyt rahoittamaan lääkitystään tai maksamaan vuokraansa. Kun Angela Buxton sai tämän tietoonsa, hän pyrki järjestämään Gibsonille apua erääseen tennisjulkaisuun kirjoitetun kirjeen avulla. Tämän seurauksena Gibsonille tulvi eri puolilta maailmaa lahjoituksia, joita kertyi lopulta yhteensä lähes miljoonan dollarin arvosta.


title: Althea Gibson

text: Gibson kuoli 76-vuotiaana 2003 New Jerseyn East Orangessa hengitysvajaukseen. Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen avajaisissa 2007 Gibsonin voitosta Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa 1957 tuli kuluneeksi 50 vuotta, ja Gibson nimettiin juhlavuoden kunniaksi Yhdysvaltain avointen Mestareiden kentän jäseneksi.


title: Besarion Gugušvili

text: Besarion Gugušvili (, s. 1945) on georgialainen poliitikko. Presidentti Zviad Gamsakhurdian liittolaisena hän toimi Georgian pääministerinä elokuusta 1991 tammikuuhun 1992. Gugušvili pitää itseään edelleenkin Georgian laillisena pääministerinä.


title: Besarion Gugušvili

text: Gugušvili sai 1995 poliittisen turvapaikan Suomesta ja asuu Vantaalla.


title: Mourad Meghni

text: Mourad Meghni (; s. 16. huhtikuuta 1984 Pariisi) on algerialainen jalkapalloilija, jonka sukujuuret ovat Portugalissa ja Algeriassa, josta myös hänen ei-ranskalainen nimensä on peräisin. 180 senttimetriä pitkän Meghnin pelipaikka on keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Algerian pääsarjassa CS Constantinea.


title: Mourad Meghni

text: Vaikka Meghni syntyi Ranskassa, hän on pelasi junioritasolla Ranskan ohella myös Italiassa. Ammattilaisurallaan hän on edustanut Lazion lisäksi kasvattajaseuraansa Bolognaa (2002–2007) ja ranskalaista Sochauxia, jossa hän oli lainalla 2005–2006.


title: Mourad Meghni

text: Meghni aloitti Laziossa kaudella 2007–2008, jolloin hän pelasi avausottelunsa 25. elokuuta 2007 kotiottelussa Torinoa vastaan. Avauskaudellaan hän pelasi yhteensä 19 sarjaottela ja neljä ottelua Mestarien liigassa. Toisella kaudellaan Meghni pelasi 22 ottelua Italian pääsarjassa. Kausi 2009–2010 osoittautui kuitenkin hankalaksi polvivamman vuoksi. Hän pelasi kauden aikana seitsemän pääsarjaottelua ja kolme UEFA Cupin ottelua, joissa hän onnistui kerran maalinteossa. Kesäkuussa 2011 Meghni purki sopimuksensa Lazion kanssa yhteisymmärryksessä.


title: Mourad Meghni

text: 10. kesäkuuta 2011 qatarilainen Umm-Salal julkisti Meghnin siirtyvän joukkueen vahvuuteen kolmen vuoden sopimuksella. Meghni pelasi kauden alussa yhden ottelun lokakuussa, kunnes joutui jättämään pelikentät loukkaantumisen vuoksi. Lopulta 20. marraskuuta Meghni pelasi toisen sarjaottelunsa Qataria vastaan tultuaan vaihdosta kentälle.


title: Mourad Meghni

text: Maaliskuussa 2012 Meghni lainattiin Al-Khorin riveihin puoleksi vuodeksi. Hän pelasi joukkueessa kaksi ottelua Qatarin pääsarjassa.


title: Mourad Meghni

text: Heinäkuussa 2012 Meghni siirtyi toistamiseen lainalle, mutta tällä kertaa Lekhwiyaan puolen vuoden sopimuksella. Hän pelasi kauden aikana vain neljä ottelua. Lainasopimuksen päätyttyä Umm-Salal ei enää jatkanut Meghnin sopimusta.


title: Mourad Meghni

text: Meghni palasi lähes kahden vuoden tauon jälkeen jalkapallon pariin polvivamman vuoksi. Hän oli ilman seuraa joulukuusta 2014 lähtien ja pelasi sillä välin amatööritasolla futsalia Champs-sur-Marnessa. 9. heinäkuuta 2015 hän allerkirjoitti kahden vuoden sopimuksen algerialaisen CS Constantinen kanssa.


title: Mourad Meghni

text: Meghni on edustanut Ranskan alle 21-vuotiaiden maajoukkuetta vuosina 2003–2005.


title: Mourad Meghni

text: Aikuisten tasolla Meghni on edustanut Algerian maajoukkuetta vuodesta 2009 lähtien. Hänet valittiin myös vuoden 2010 Afrikan kisoihin. Alun perin Meghnin ilmoitettiin jättävän kisat kesken ennen turnausta sattuneen polvivamman vuoksi, mutta hän tuli kuitenkin alkulohkon viimeisessä ottelussa vaihdosta kentälle toisen puoliajan lopulla Angolaa vastaan. Meghni pelasi myös avauksessa puolivälieräottelussa Norsunluurannikkoa vastaan. Algeria sijoittui lopulta Afrikan kisoissa neljänneksi.


title: Mourad Meghni

text: Hänen oli tarkoitus myös pelata vuoden 2010 MM-kisoissa, mutta jo edellisissä kisoissa vaivannut polvivamma esti Meghniä osallistumasta.


title: Safiiri ja Teräs

text: 'Safiiri ja Teräs () on brittiläinen science fiction -televisio-ohjelma, jota esitettiin alun perin vuosina 1979–1982 ITV-kanavalla. Sarja oli ITV:n vastaveto BBC:n suositulle "Doctor Who" -sarjalle.


title: Safiiri ja Teräs

text: "Safiirin ja Teräksen" pääosia näyttelivät Joanna Lumley ja David McCallum. Sarja kertoo kahdesta ulottuvuuksien välisestä matkaajasta, jotka kulkevat korjaamassa ajassa tapahtuneita vääristymiä.


title: Safiiri ja Teräs

text: Sarjaa tehtiin neljä kautta, yhteensä 34 jaksoa. Kukin tarina, esimerkiksi 4-osainen "Kasvoton mies" (engl. "The Man without a Face", 1981) ja 6-osainen "Olennon kosto" (engl. "The Creatures' Revenge", 1981), koostuu useammasta 25 minuutin mittaisesta jaksosta. Siten sarjan jaksot muodostavat kaikkiaan kuusi jatkokertomusta.


title: Safiiri ja Teräs

text: Sarjaa esitettiin Suomen televisiossa vuosina 1982–1984 ja se uusittiin vuonna 2002 TVTV! -kanavalla.


title: Safiiri ja Teräs

text: Vuodesta 2004 alkaen Big Finish Productions on tuottanut televisiosarjaan pohjautuvia audiodraamoja. Niissä Safiiria esittää Susannah Harker ja Terästä David Warner.


title: Peacock-teatteri

text: Peacock-teatteri on Linnanmäellä toimiva teatteri. Vuonna 1950, kun Linnanmäki avattiin, yksi sen vetonauloista oli "Cirkusteltta". Sen nimi muutettiin seuraavaksi vuodeksi Peacockiksi ja myöhemmin vielä Peacock-teatteriksi. Vuonna 1956 valmistui mittava rakennushanke: teatteri oli vihdoin saanut oman rakennuksensa.


title: Juan José Cobo

text: Juan José Cobo Acebo (s. 11. helmikuuta 1981 Cabezón de la Sal, Cantabria) on espanjalainen maantiepyöräilijä, joka edusti viimeksi Torku Şekerspor -tallia.


title: Juan José Cobo

text: Cobo ajoi vuonna 2003 harjoittelijana Vini Caldirola - Saunier-Duval -tallissa. Hän voitti Espanjan alle 23-vuotiaiden aika-ajomestaruuden sekä saavutti etappivoittoja Bidasoan ja Navarran ympäriajoissa. Hän aloitti ammattilaisuransa seuraavana vuonna Saunier Duval - Prodir -joukkueessa. Alku oli huono, sillä hän mursi kyynärpäänsä ensimmäisessä kilpailussaan, Qatarin ympäriajossa.


title: Juan José Cobo

text: Cobo voitti vuonna 2007 Baskimaan ympäriajon kokonais- ja pistekilpailun sekä ensimmäisen ja viidennen etapin. Hän sijoittui lisäksi kolmanneksi Kastilia ja Leónin ympäriajossa sekä Subida Urkiola -kilpailussa. Ranskan ympäriajossa hän oli kahdeskymmenes.


title: Juan José Cobo

text: Vuoden 2008 Ranskan ympäriajossa Cobo sijoittui tallitoverinsa Leonardo Piepolin jälkeen toiseksi Pyreneillä ajetulla kymmenennellä etapilla. Vuoden 2008 Vuelta a Burgos -kilpailussa Cobo voitti viidennen etapin sekä mäkikilpailun. Lisäksi hän voitti yhdeksännen etapin Portugalin ympäriajossa.


title: Juan José Cobo

text: Vuonna 2009 Cobo voitti Vuelta a Castilla y León -ajon neljännen etapin. Espanjan ympäriajossa hän voitti 19. etapin ja sijoittui kokonaiskilpailussa kymmenenneksi.


title: Juan José Cobo

text: Kauden 2010 Cobo edusti Caisse d'Epargnea, mutta palasi vuodeksi 2011 entiseen talliinsa, uudelta nimeltään Geox-TMC. Hän sijoittui kolmanneksi Vuelta a Burgosissa. Espanjan ympäriajossa 2011 hän voitti Anglirun vaativaan nousuun päättyneen 15. etapin, oli toinen 14. ja 17. etapilla sekä kolmas 9. etapilla. Hän siirtyi kokonaiskilpailun johtoon 15. etapin jälkeen. Cobo säilytti johtonsa kilpailun loppuun saakka ja voitti sen lopulta 13 sekunnin erolla Christopher Froomeen. Hän voitti myös yhdistelmäkilpailun.


title: Juan José Cobo

text: Cobo edusti kaudet 2012–2013 Team Movistaria. Vuodeksi 2014 hän siirtyi Torku Sekerspor-joukkueeseen.


title: Markku Haussila

text: Markku Haussila (s. 1986) on suomalainen näyttelijä, tanssija ja laulaja.


title: Markku Haussila

text: Haussila on valmistunut tanssijaksi Suomen Kansallisoopperan Balettioppilaitoksesta. Vuonna 2006 ja 2007 Haussila edusti Suomea jazztanssin maailmanmestaruuskilpailuissa Bostonissa ja New Yorkissa. Kultaa tuli molempina vuosina, New Yorkin kisoissa hän voitti kultaa myös modernin tanssin sarjassa.


title: Markku Haussila

text: Vuonna 2010 Haussila oli mukana "Dance"-tanssikilpailussa ja selvitti tiensä Dancen finaalin ja viimeiseen suoraan lähetykseen ja sijoittui kolmanneksi. Haussila on esiintynyt useissa musikaaleissa ja on tunnettu useiden suomalaisten artistien taustajoukoista. Vuonna 2012 Lahden kaupunginteatteri kiinnitti Haussilan yhdeksi talon näyttelijöistä.


title: Markku Haussila

text: Koreografioita hän on tehnyt useille tunnetuille suomalaisille artisteille muun muassa Anna Abreulle, Antti Tuiskulle ja Laura Voutilaiselle sekä luistelija Kiira Korvelle.


title: Markku Haussila

text: Markku-liitto valitsi vuonna 2011 Haussilan 15. "vuoden Markuksi".


title: Markku Haussila

text: Kesällä 2015, Haussila julkaisi ensisinglensä "Ei mennä" nimellä Markku.


title: Ryūtarō Hashimoto

text: Ryūtarō Hashimoto (29. heinäkuuta 1937 – 1. heinäkuuta 2006) oli japanilainen poliitikko, joka toimi kaksi kautta pääministerinä vuosina 1996–1998. Hän oli hallitsevan liberaalidemokraattisen puolueen tärkeän siiven johtohahmo lähes koko 1990-luvun ajan.


title: Ryūtarō Hashimoto

text: Hashimoto oli valtiovarainministerinä 1990-luvun alussa, mutta joutui eroamaan lahjusskandaalin vuoksi vuonna 1991.


title: Ryūtarō Hashimoto

text:
Pääministerikaudellaan Hashimoto pyrki uudistamaan Japanin taloutta rajusti. Talousuudistusta kutsuttiin nimellä "Big Bang".
Aikaisemmat hallitukset olivat jaelleet elvytyspaketteja etenkin rakennusteollisuudelle ja saaneet teollisuuden tuen taakseen. Hashimoto pyrki eroon paketeista ja nosti liikevaihtoveroa. Vuonna 1997 hän ilmoitti alentavansa kansalaisten tuloveroja. Muutos tuli kuitenkin liian myöhään elvyttääkseen taloutta, oppositio vaati hallituksen eroa, Hashimoton suosio laski ja hän hävisi vaalit. Seuraaja Keizō Obuchi palasi vanhalle linjalle.


title: Tanith Lee

text: Tanith Lee Kaiine (19. syyskuuta 1947 – 24. toukokuuta 2015) oli brittiläinen kirjailija. Hän sai useita science fiction-, kauhu- ja fantasiapalkintoja, kuten World Fantasy -palkinnon, August Derleth -palkinnon ja Nebula-palkinnon.


title: Tanith Lee

text: Vuonna 1971 Macmillan julkaisi Leen lastenkirjan "The Dragon Hoard", jota seurasi lasten kuvakirja "Animal Castle" sekä novellikokoelma "Princess Hynchatti & Some Other Surprises".


title: Tanith Lee

text: Vuodesta 1975 vuoteen 1989 Lee oli DAW-kustantamon kirjailija. Tänä aikana Lee julkaisi yhteensä 28 kirjaa. Kolmannen kirjan julkaisemisen aikoihin Lee siirtyi täysipäiväiseksi kirjailijaksi.


title: José Ángel Gómez Marchante

text: José Ángel Gómez Marchante (s. 30. toukokuuta 1980 San Sebastián de los Reyes, Madrid) on espanjalainen maantiepyöräilijä.


title: José Ángel Gómez Marchante

text: Gómez Marchante aloitti ammattilaisuransa Costa de Almeria - Paternina -tallissa vuonna 2004, jolloin hän sijoittui kahdeksanneksi Espanjan ympäriajossa, toiseksi La Riojan ympäriajossa sekä voitti toisen etapin GP CTT Correios de Portugal -kilpailussa.


title: José Ángel Gómez Marchante

text: Marchante aloitti Saunier Duval - Prodir -tallissa vuonna 2005, jolloin hän sijoittui toiseksi Clásica de Alcobendas -kilpailussa. Seuraavana vuonna hän voitti Baskimaan ympäriajon ja oli lisäksi paras kuudennella osuudella, aika-ajossa. Espanjan ympäriajossa hän sijoittui viidenneksi oltuaan kolmas 7. ja 18. etapilla. Vuonna 2007 hän voitti Subida Urkiola -kilpailun.


title: José Ángel Gómez Marchante

text: Marchante edusti kauden 2009 Cervélo TestTeamia ja sijoittui viidenneksi Katalonian ympäriajossa. Kaudella 2010 hän kilpaili Andalucía-Cajasur-joukkueessa.


title: Tetrasykliinit

text: Tetrasykliinit ovat ryhmä lääkeaineita, jotka luokitellaan antibiooteiksi. Tetrasykliinit vaikuttavat sitoutumalla bakteerin ribosomin 30S-yksikköön, mikä aiheuttaa bakteerin proteiinisynteesin eston. Tetrasykliinien vaikutuskirjo on melko laaja: grampositiivisten ja gramnegatiivisten bakteerien lisäksi ne tehoavat spirokeettoihin, mykoplasmoihin, riketsioihin ja klamydioihin.


title: Tetrasykliinit

text: Ensimmäinen tetrasykliiniantibiootti nimeltään klooritetrasykliini keksittiin vuonna 1948, kun yhdysvaltalainen kasvitutkija Benjamin Minge Duggar eristi ainetta "Streptomyces aureofaciens"-sädesienestä. Kaksi vuotta myöhemmin kehitettiin sitä paljon muistuttava oksitetrasykliini. Tämän jälkeen tetrasykliinistä on kehitetty useita synteettisiä johdoksia. Vuonna 2005 markkinoille tuli uuteen glysyylisykliinien ryhmään kuuluva tigesykliini.


title: Tetrasykliinit

text: Tetrasykliineihin kuuluvat muun muassa seuraavat lääkeaineet:


title: Tetrasykliinit

text: Tigesykliini (CAS 220620-09-7) voidaan myös laskea tetrasykliiniantibiootiksi, vaikka se yleensä jaotellaan omaan alaryhmäänsä glysyylisykliineihin.


title: Tetrasykliinit

text: Muita tetrasykliineihin tai sen johdoksiin kuuluvia aineita:


title: Otaniemen Kappelikuoro

text: Otaniemen Kappelikuoro on nuorten aikuisten sekakuoro, joka on saanut alkunsa 70-luvulla Ristin killan parissa. Kuoro toimii Otaniemen kappelilla osana Espoon seurakuntien oppilaitostyötä. Kuoron nykyinen johtaja on Otaniemen kappelin kirkkomuusikko "Airi Saloniemi".


title: Matti Sutinen

text: Matti Sutinen (s. 31. tammikuuta 1930 Viipuri) on suomalainen seiväshyppääjä.


title: Matti Sutinen

text: Sutinen osallistui kaksiin olympialaisiin ja yksiin EM-kisoihin. Melbournen olympialaisissa 1956 hän jäi ilman tulosta, Tukholman EM-kisoissa 1958 hän sijoittui 19:nneksi ja Rooman olympialaisissa 1960 hän sijoittui kuudenneksi.


title: Matti Sutinen

text: Maaotteluissa Sutinen kilpaili 19 kertaa vuosina 1954–1961. Kalevan kisoissa hän saavutti mitalin kahdeksana peräkkäisenä vuonna mutta ei kertaakaan kultaa. Hänen ennätyksensä oli 450 cm, jonka hän hyppäsi Rooman 1960 olympialaisissa.


title: Matti Sutinen

text: Uransa Sutinen aloitti Viipurin Urheilijoissa, jota hän edusti vuoteen 1957. Sen jälkeen hän siirtyi Karkkilan Poikiin, jota hän edusti 1957–1962. Sen jälkeen hän siirtyi Riihimäen Kiskoon.


title: Matti Sutinen

text: Nuorempana Matti Sutinen kilpaili menestyksekkäästi myös voimistelijana, ja Melbournen 1956 olympialaisiin hän osallistui paitsi seiväshyppääjänä myös voimistelun arvostelutuomarina. Hänen serkkunsa oli Suomen merivoimien komentaja ja uimari Juha Tikka.


title: Saksan jalkapalloliitto

text: Saksan jalkapalloliitto () perustettiin Leipzigissa 28. tammikuuta 1900. Nykyisin liittoon kuuluu 6,5 miljoonaa rekisteröityä pelaajaa. DFB liittyi FIFAn jäseneksi 1904 sekä UEFAn jäseneksi 1954. DFB valitsee Saksan maajoukkueen.


title: Savon ryhmä

text:
Savon ryhmä oli valkoisen armeijan ryhmittymä Suomen sisällissodassa, jonka komentajana toimi Kenraalimajuri Ernst Löfström (Toll), Löfström toimi myöhemmin perustetun Itäarmeijan komentajana.
Sisällissodan alkuvaiheilla Savon toiminta-alueen joukot olivat hajallaan pitkin maakuntaa ja vasta Varkauden valloituksen jälkeen voidaan katsoa, että varsinainen rintama etelää kohti alkoi muotoutua ja Savon ryhmästä voidaan alkaa puhua, kun 2. maaliskuuta 1918 kenraali Toll otti tosiasiallisen vastuun Savon rintamalohkosta.


title: Savon ryhmä

text: Ennen kenraali Tollin komentoa Savon toiminta-alue oli käsittänyt viisi toisistaan riippumatonta toiminta aluetta, jotka olivat Jyväskylä, Sysmä - Lahti, Mikkeli, Lappeenranta ja Savonlinna. Kenraali Tollin Varkautta vastaan johtaman hyökkäyksen yhteydessä hän liitti joukkoihinsa vielä Kuopion piirin joukot. Savon toiminta-alueelta siirrettiin joukkoja Mikkelistä ja Sysmästä eversti Hjalmarsonin Heinolaa vastaan tehtyyn hyökkäykseen, mutta ne palasivat Heinolan valtauksen epäonnistuttua ja näin voidaan katsoa Kenraali Tollin joukkojen oleven ryhmämuodossa 2. maaliskuuta 1918 jälkeen.


title: Savon ryhmä

text: Muista ryhmistä poiketen Savon ryhmän muodostumista leimasi vahva paikallisleima ja ryhmän muodostumisen pääarkkitehdit olivatkin piiripäälliköt ja kenraali Tollin asema ryhmän muodostumisessa rajoittuikin vain joidenkin ohjeiden antamiseen piiripäälliköille.


title: Savon ryhmä

text: Savon ryhmä oli poikkeava myös sen suhteen, että kenraali Tollilla ei ollut antaa joukoille upseeriainesta, joitain Vimpelin koulun oppilaita ja yksittäistapauksia lukuun ottamatta ja tästä syystä joukkojen pataljoonajako tulikin toteutumaan varsin myöhäisessä vaiheessa, vaikka ylipäällikkö Mannerheim oli antanut siitä määräykset jo 20. helmikuuta 1918. Tästä kaikesta johtuen Savon ryhmän toiminta muodostuikin komppaniapainotteiseksi ja sotatoimia leimasi komppanioiden alituinen siirtely eri rintamaosien välillä.


title: Savon ryhmä

text: Savon toiminta-alueen joukot muodostuivat ensimmäisessä vaiheessa suojeluskuntajoukoista Mikkelissä (kolme komppaniaa), Kuopiossa (kaksi komppaniaa) ja Kajaanissa (yksi komppania). Toisen vaiheen joukkoihin kuuluivat suojeluskunta- ja vapaaehtoisjoukot Savitaipaleelta (kolme komppaniaa), Sysmästä (kolme komppaniaa), Kuopiosta (kaksi lisäkomppaniaa). Kolmannessa vaiheessa joukkoja saatiin kutsuntojen kautta Mikkelistä (kolme komppaniaa), Sysmästä (kaksi komppaniaa), Kuopiosta ja Kajaanista (yksi komppania) sekä Iisalmen ja Kymin komppaniat. Lisäksi oli erillisiä joukkoja mm. sapotööri-, rautatie- ja tiedonantojoukkoja. Joukkojen vahvuus oli 5. maaliskuuta 1918 mennessä 1850 miestä, mistä se nousu kutsuntojen myötä 2. huhtikuuta 1918 mennessä 3958 mieheen (luvussa ovat mukana ko. hetkellä muodostetut ja muodosteilla olleet joukot).


title: Savon ryhmä

text:
Savon ryhmän miesvahvuuden pienuuteen oli osasyynä helmikuun alussa Savosta Karjalan rintamalle lähetetyt joukot, sekä salassa suunnitellun Itä-Karjalan retken joukkojen kokoaminen Savon sotatoimialueelta.Komentaja: kapteeni Lars Väinö Lundahl. Mikkelin kolme ensimmäistä komppaniaa taistelivat sodan ensimmäisistä hetkistä alkaen ja osallistuivat taisteluihin Savon rintamalohkolla Mäntyharjulla ja Lusissa.
Päällikkö: agronomi W. Spåre (Haminan kadettikoulun käynyt). Komppania koottiin sisällissodan alussa yksinomaan mikkeliläisistä suojeluskuntajoukoista. Komppanian järjestysnumero määräytyi 1:ksi 15. helmikuuta 1918.
Päällikkö: kihlakunnan tuomari Martti Eklund. Komppania koottiin etelästä tulleista pakolaisista. Komppanian järjestysnumero määräytyi 2:ksi 15. helmikuuta 1918.


title: Savon ryhmä

text:
Eklundin ensimmäisiä sotatoimia sisällissodan alussa oli joukkoineen räjäyttää Mikkelistä käsin Harjun silta. Mäntyharjulta ja Ristiinasta hankittujen räjähteiden avulla hän ryhtyikin tehtävään, mutta paikalle päästyään hän joutui toteamaan räjähteiden riittämättömyyden ja sen johdosta hän tyytyi Torasjoen sillan räjäyttämiseen. Tämäkin toki johti siihen, että punaisten rautatie yhteys rautateitse Savoon oli katkaistu. Seuraavaksi Eklund osallistui Hjalmarsonin osastolle alistettuna Heinolan taisteluihin 26.–28. helmikuuta 1918.
Päällikkö: Sellman. Komppania koottiin helmikuun ensimmäisellä viikolla yksinomaan vapaaehtoisista joukoista ja sen koko miehistö oli siviilimiehiä.


title: Savon ryhmä

text:
Komentajana toimi aluksi luutnantti Gronstedt ja 21. maaliskuuta 1918 alkaen jääkäriluutnantti Woldemar Weselow myöh. Wisa, Pataljoona nimettiin myöhemmin Etelä-Savon 2. pataljoonaksi.
Päällikkönä toimi jääkärivänrikki Lauri Gulin. Komppania koottiin Mikkeliin kokoontuneista asevelvollisista 14. maaliskuuta 1918. Komppania siirrettiin rintamalle maaliskuun ja huhtikuuna vaihteessa.


title: Savon ryhmä

text:
Päällikkönä toimi jääkäriluutnantti Woldemar Weselow myöh. Wisa, joka toimi myöhemmin pataljoonan komentajana. Komppania koottiin Mikkeliin kokoontuneista asevelvollisista 14. maaliskuuta 1918. Komppania siirrettiin rintamalle maaliskuun ja huhtikuuna vaihteessa.
Päällikkö: Markkula. Komppania koottiin Mikkeliin kokoontuneista asevelvollisista maaliskuun lopulla ja sen nimi oli aluksi Mikkelin reservikomppania. Komppania oli sijoitettuna Mikkeliin reserviksi.Pataljoonan komentajina toimivat ensin kapteeni Aarne Adolf Uimonen ja myöhemmin jääkärivänrikki Jalmari Kara, pataljoona siirrettiin myöhemmin Etelä-Savon rykmentin 3. pataljoonaksi.


title: Savon ryhmä

text: Sysmän pataljoona koottiin Kapteeni Uimosen 27. tammikuuta 1918 Sysmään perustaman suojeluskunnan miehistä, sekä Lahti - Kouvola radanvarren suojeluskuntalaisista. Joukot harjoitettinn Sysmässä ja aseistettiin Jyväskylästä 20. helmikuuta 1918 tulleella aselähetyksellä. Ensimmäiset kolme kokoonpantua komppaniaa alistettiin eversti Hjalmarsonille helmikuun 24. ja 26. päivänä 1918. Nämä kolme komppaniaa osallistuivat 28. helmikuuta 1918 Heinolaa vastaan tehtyyn hyökkäykseen. Hyökkäyksen epäonnistuttua joukot palasivat Sysmään, missä pataljoonan järjestäytyminen suoritettiin loppuun ja pataljoonan v.t. komentajaksi nimettiin kapteeni Uimonen.


title: Savon ryhmä

text:
Pataljoonaan kuului myös kaksi 10-miehistä hiihto-osastoa, jotka myöhemmin yhdistettiin ns. Malmbergin suksikomppania ja erillinen konekivääriosasto, joka oli peruja eversti Hjalmarssonin mäntyharjulle perustamasta erillisestä osastosta. Päällikkönä konekivääriosastolla oli ruotsalainen rakuunafuriiri Lindqvist. Lisäksi pataljoona kasvoi vielä 4. ja 5. komppanialla huhtikuun alkuun mennessä. Pataljoonan rintamalla kärsimää mieshukkaa paikattiin Sysmän niin sanotusta Varikkokomppaniasta. Näiden huhtikuun alkuun mennessä kokoonsaatujen joukkojen lisäksi pataljoonaan oli muodosteilla 6. komppania Sysmässä muun pataljoonan ollessa rintamalla.
Päällikkö: asemapäällikkö Peltonen.
Päällikkö: jääkärivänrikki Jalmari Kara. Kara osallistui komppaniansa kera Heinolan taisteluihin Hjalmarsonin osastolle alistettuna 26–28. helmikuuta 1918.Hjalmarson 1920: 51–65.
Päällikkö: jääkärivänrikki Armas Kemppi myöh. Etelä-Savon Rykmentin 10. komppanian päällikkönä).
Päällikkö: vanhan väen vääpeli Koskela. Koskela osallistui komppaniansa kera Heinolan taisteluihin Hjalmarsonin osastolle alistettuna 26–28. helmikuuta 1918.
Päällikkö: polyteknikko Kurkijärvi.
Päällikkö: rakuunafuriili Lindqvist.


title: Savon ryhmä

text: Savitaipaleen rintamalohkon komentajana toimi aluksi 28. helmikuuta 1918 alkaen ratsumestari Georg Hjalmar Tulander, jonka käskystä Savitaipaleen joukot peräytyivat Savitaipaleelta Suomenniemelle ja Partakoskelle, missä niiden koulutus ja järjestäytyminen saatettiin loppuun.


title: Savon ryhmä

text:
Joukkojen komentajaksi nimettiin 2. maaliskuuta 1918 luutnantti von Zedtwitz ja v.t. komentajaksi insinööri Bruno Jansson. Zedtwitzin ja Janssonin tarmokkaalla työllä saatiin vuoden 1918 maaliskuun loppuun mennessä muodostettua Savitaipaleen pataljoona, joka käsitti esikunnan, kolme komppaniaa ja konekiväärikomennuskunta (viisi konekivääriä), pioneeriosasto ja tiedusteluosasto.
Päällikkö: V. Kianto, Kiihto
Päällikkö: K. Kainuvaara, Lahdensuu
Päällikkö: J. Ripatti
Päällikkö: jääkärivänrikki Juho Merts Laine


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: Ruuth. Ryhmää kutsuttiin myös "Mikkelin rakuunoiksi" ja se käsitti 20 miestä ratsuineen. Ryhmää käytettiin lähetti- ja tiedustelutehtäviin.


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: v.t. päällikkö Linja


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: insinööri Colliander


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Einar Wichmann myöh. Vihma. Komppaniassa palveli Kuopion valtauksen aikana joukkueenjohtajana jääkäri Toivo Nousiainen.


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: jääkärivänrikki Onni Purhonen


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: Vainikainen. Komppaniassa toimi varapäällikkönä Saksassa jääkärikoulutuksen saanut jefreitteri Frans Iisak Mikkonen


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: jääkärivänrikki Juho Putaansuu


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: Eloranta


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: Guiiedeau


title: Savon ryhmä

text: Kajaanin sissirykmentti koottiin Kajaanin kaupungin ja sen ympäristökuntien suojeluskuntalaisista. Tammikuun 24. 1918 pidetyssä kokouksessa joukolle annettiin nimeksi Kajaanin sissirykmentti. Samalla lakkautettiin Kajaanin suojeluskunta. Samaisessa kokouksessa rykmentille valittiin esikunta, johon valittiin päälliköksi Lindberg ja varapäälliköksi Theodor Strömberg. Rykmentin intendentiksi valittiin Eljas Väyrynen, raha-asiain hoitajaksi Albinus Häyrinen, etappipäälliköksi metsänhoitaja Yrjö Tanhua, tiedustelujohtajaksi Rihtniemi ja teknillisen osaston päälliköksi Lauri Pokki sekä rykmentin kouluttajaksi jääkäri Johan Jauhiainen.


title: Savon ryhmä

text: Aluksi sissien suurin huolenaihe oli aseiden puute, joita oli oikeastaan vain muutama revolveri ja lukuinen joukko metsästys aseita. Sissien aseongelmaan tuli apu Oulun valtauksen myötä, josta valtaukseen osallistuneet Eljas Väyrynen, ylioppilas Eino Lönnbohm ja asioitsija Alpo Tolonen toivat 6. helmikuuta 1918 mukanaan 450 kivääriä ja yhden konekiväärin ampumatarvikkeineen.


title: Savon ryhmä

text: Kajaanin sissirykmentin ensimmäinen sotilasoperaatio oli Kajaanissa majailleen venäläisosaston riisuminen aseista 28. tammikuuta 1918, jonka jälkeen sissien johtaja Lindberg erosi tehtävästään. Tämän jälkeen Kajaanin punakaarti riisuttiin aseista ilman verenvuodatusta 1. helmikuuta 1918. Seuraavaksi Kajaanista lähti Kuopion valtaukseen 85 miehinen kärkijoukko jääkäri Johan Jauhiaisen johdolla, jonka jälkeen Kajaanista lähti 45 miehinen joukko Kuopioon Viljo Hyvärisen johdolla 7. helmikuuta 1918 ja kuten edellä on kerrottu tämä ryhmä oli nyt myös asianmukaisesti aseistettu Oulusta tuoduilla aseilla, joita he veivät mukanaan 128 kivääriä, näillä aseistettiin myös ensin matkaan lähtenyt ryhmä, joka oli joutunut lähtemään matkaan lähes aseettomana. Edellä kuvattujen ryhmien päälliköksi nimitti everstiluutnantti C. W. Malm edeltä Kuopioon saapuneen Elja Rihtniemen, näin oli Kajaanin sissirykmentin kantajoukko ensimmäisen kerran koossa aseistettuna osallistuen Kuopion valtaukseen.


title: Savon ryhmä

text:
Päällikkö: reservin luutnantti Elja Rihtniemi, 1.komppanian konekivääriosaston johtajana toimi jääkärivänrikki Johan Jauhiainen (myöhemmin Pohjois-Savon Rykmentissä konekiväärikomppanian päällikkönä).
Päällikkö: O. Rönkä


title: Savon ryhmä

text: Komppanian päällikkönä toimi E. Antikainen, Komppania liitettiin 21. huhtikuuta 1918 Pohjois-Savon rykmentin 1. pataljoonaan, missä siitä tuli pataljoonan 3. komppania.


title: Savon ryhmä

text: Komppaniassa palvelleen Saksan jääkärit: ryhmänjohtajana jääkäri Petter Balk myöh. Järventaus.


title: Savon ryhmä

text: Päällikkö: kapteeni Förberg, Patteri järjestettiin Piearsaaren Tykistökoulussa ja lähetettiin rintamalle Savon rintamalle 20. maaliskuuta 1918. Patteri käsitti kaksi 87 mm. tykkiä.


title: Savon ryhmä

text: Puumalan lentävä osasto käsitti itse asiassa kaksi 30-miehistä lentävää osastoa, jotka oli koottu Puumalan seudun vapaaehtoisista miehistä. Lentävien osastojen päälliköinä toimivat maisteri Osmonsalo ja nimismies Schlüter.


title: Savon ryhmä

text: Kyminlaakson komppania koottiin Kyminlaaksosta pakoon lähteneistä miehistä ja se käsitti huhtikuun alkuun mennessä 210 miestä, jolloin se jaettiin kahtia. Komppanian päällikkönä toimi voimistelunopettaja Havas.


title: Markus Wasmeier

text: Markus Wasmeier (s. 9. syyskuuta 1963 Schliersee, Baijeri, Saksa) on uransa lopettanut saksalainen alppihiihtäjä, kaksinkertainen olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Markus Wasmeier

text: Wasmeier voitti olympiakultaa suurpujottelussa ja supersuurpujottelussa Lillehammerin olympialaisissa 1994. Maailmanmestaruuden hän voitti suurpujottelussa 1985 ja saavutti pronssia super-G:ssä 1987. Calgaryn olympialaisissa 1988 Wasmeier sijoittui syöksylaskussa kuudenneksi ja alppiyhdistetyssä seitsemänneksi. Neljä vuotta myöhemmin Albertvillen olympialaisissa hän oli syöksylaskun neljäs, alppiyhdistetyn viides ja super-G:ssä yhdeksäs. Hänen MM-saavutuksistaan löytyy lisäksi vielä kolme viidettä sijaa alppiyhdistetystä ja super-G:stä.


title: Markus Wasmeier

text: Wasmeier voitti urallaan yhdeksän maailmancupin osakilpailua, joista kuusi tuli super-G:stä, kaksi syöksylaskusta ja yksi alppiyhdistetystä. Lisäksi hän voitti super-G:n maailmancupin vuonna 1986.


title: Markus Wasmeier

text: Wasmeier lopetti uransa kauden 1993-1994 jälkeen. Hänet valittiin vuonna 1994 vuoden miesurheilijaksi Saksassa.


title: Evonne Goolagong

text: Evonne Fay Goolagong Cawley, MBE (s. 31. heinäkuuta 1951 Griffith, Uusi Etelä-Wales) on entinen australialainen naistennispelaaja ja WTA-tenniksen maailmanlistan ykkönen. Hän oli 1970-luvulla ja 1980-luvun alkuvuosina yksi maailman johtavista tennispelaajista. Goolagong voitti kaikkiaan 14 Grand Slam -mestaruutta. Niistä seitsemän tuli kaksinpelistä (neljä Australian avoimista, kaksi Wimbledonista ja yksi Ranskan avoimista), kuusi naisten nelinpelistä ja yksi sekanelinpelistä.


title: Evonne Goolagong

text: Evonne Goolagong (mentyään naimisiin Roger Cawleyn kanssa 1975 hänet tunnettiin nimellä Evonne Goolagong Cawley) syntyi vuonna 1951 perheeseen, joka kuului Australian aboriginaaleihin. Hän varttui Uudessa Etelä-Walesissa sijaitsevassa Barellanin pikkukaupungissa. Hänen isänsä Kenny Goolagong oli kiertävä lampaankeritsijä. Vaikka aboriginaalit joutuivat tuohon aikaan laajamittaisen syrjinnän kohteeksi Australian maaseudulla, Evonne saattoi harrastaa tennistä Barellanissa lapsuudestaan saakka ystävällisen paikallisasukkaan, Bill Kurtzmanin ansiosta, joka näki hänet katselemassa aidanraosta alueen kentillä ja rohkaisi häntä tulemaan sisään pelaamaan. Vuonna 1967 sydneyläisen tenniskoulun omistaja, Vic Edwards, matkasi alueelle katsastaakseen nuoren Evonnen pelitaidot ja havaitsi välittömästi hänen kykynsä. Edwards sai Evonnen vanhemmat vakuutettua siitä, että tytön kannattaisi muuttaa Sydneyyn. Sydneyssä Goolagong opiskeli Willoughby Girls High Schoolissa, josta hän sai päättötodistuksen 1968. Samaan aikaan hän sai valmennusta Edwardsilta ja asui hänen perheensä kanssa.


title: Evonne Goolagong

text: Harjoiteltuaan Edwardsin kanssa kaksi vuotta Sydneyssä Goolagong pelasi ensimmäisen kerran Wimbledonissa 1970 ollessaan 18-vuotias. Seuraavana vuonna hän voitti naisten kaksinpelin sekä Ranskan avoimessa tennisturnauksessa että Wimbledonissa, ja hänestä tuli välittömästi Australiassa ja ympäri maailmaa julkisuuden henkilö. Wimbledonin loppuottelussa hän voitti Margaret Courtin, joka oli hänen ohellaan ainoa tittelin voittanut australialaisnainen. Goolagongista tuli ensimmäinen naispuolinen Australian aboriginaali, joka saavutti kansainvälistä mainetta urheilussa. Associated Press valitsi hänet vuoden naisurheilijaksi 1971, ja seuraavana vuonna hänet nimettiin vuoden australialaiseksi.


title: Evonne Goolagong

text: 1970-luvulla Goolagong voitti naisten kaksinpelin mestaruuden Australian avoimissa neljä kertaa. Lisäksi hän sijoittui kolme kertaa Wimbledonissa toiseksi. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi loppuottelun neljänä peräkkäisenä vuotena (1973–1976) eikä saavuttanut siellä yhtään mestaruutta.


title: Evonne Goolagong

text: Goolagongin viimeinen Grand Slam -titteli tuli Wimbledonista 1980, jolloin hän oli 29-vuotias äiti ja yllätti koko tennismaailman lyömällä Tracy Austinin välierässä ja Chris Evertin loppuottelussa voittaen näin toisen Wimbledon- ja seitsemännen Grand Slam -kaksinpelimestaruutensa. Hän oli ensimmäinen Wimbledonin kaksinpelin voittoon yltänyt äiti 66 vuoteen. Edellisen kerran vastaavaan saavutukseen oli yltänyt englantilainen Dorothea Lambert-Chambers vuonna 1914.


title: Evonne Goolagong

text: Goolagong oli myös Australian Fed Cup -joukkueen jäsen sen voittaessa kilpailun vuosina 1971, 1973 ja 1974. Muita uran kohokohtia olivat WTA Tour Championshipsin voitto vuosina 1974 ja 1976 sekä Italian avointen mestaruus 1973.


title: Evonne Goolagong

text: Goolagongilla oli tennistä ajatellen erinomaiset fyysiset ominaisuudet. Hän oli nopea, kevyt ja pitkäraajainen, ja hänellä oli äärimmäisen nopeat refleksit sekä kyky peittää kenttä poikkeuksellisella ketteryydellä. Toisinaan häntä kuitenkin vaivasivat keskittymisongelmat, minkä vuoksi hän menetti useita mestaruuksia.


title: Evonne Goolagong

text: Goolagong lopetti tennisuransa virallisesti 1983. Uransa aikana hän voitti 43 kaksinpeli- ja 9 nelinpelimestaruutta. Palkintorahoja hän keräsi yhteensä 1 399 431 Yhdysvaltain dollarin edestä.


title: Evonne Goolagong

text: Avioiduttuaan Roger Cawleyn kanssa 1975 Goolagong muutti Yhdysvaltoihin. Vuonna 1991 pari kuitenkin osti talon Noosa Headsista, Queenslandista, ja he muuttivat sinne kahden lapsensa kanssa. Heidän tyttärensä Kelly syntyi 1977 ja poikansa Morgan 1981.


title: Evonne Goolagong

text: Goolagong valittiin International Tennis Hall of Famen jäseneksi 1988. Vuonna 1972 hänelle myönnettiin arvonimi Brittiläisen imperiumin jäsen, ja Order of Australia -tunnustuksen hän sai 1982. Goolagong oli Australian urheilukomission hallituksen jäsen 1995–1997, ja vuodesta 1997 lähtien hän on toiminut komission urheilulähettiläänä.


title: William Medill

text: William Medill (1802 – 2. syyskuuta 1865) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko.


title: William Medill

text: Medill istui Ohion osavaltion edustajainhuoneessa vuosina 1835–1838, jossa hän toimi puhemiehenä 1836–1837, ja Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuosina 1839–1843. Hän toimi Ohion varakuvernöörinä 1852–1853 ja kuvernöörinä 1853–1856.


title: Jarmo Eskelinen

text: Jarmo Eskelinen (myös Elukka Eskelinen; s. 20. marraskuuta 1962) on kulttuuri- ja teknologia-alojen asiantuntija ja vaikuttaja. Hän toimii Lontoossa Future Cities Catapultin innovaatio- ja teknologiajohtajana. Aiemmin Eskelinen johti suuryritysten perustamaa ja Helsingin kaupungin omistamaa digitaalisten palvelujen kehitysyhtiötä Forum Virium Helsinkiä. Hän esitelmöi koti- ja ulkomailla aiheinaan muun muassa älykaupungit, avoin data sekä avoin innovaatio.


title: Jarmo Eskelinen

text:
Eskelinen opiskeli 1980-luvun ajan arkkitehtuuria ja työskenteli arkkitehtitoimistoissa. Hänen uransa tapahtumajärjestäjänä alkoi 1980-luvun lopussa Imagen juhlien ja Rakkautta & Anarkiaa -elokuvafestivaalin yhteydessä, minkä lisäksi hän toimi rumpalina ja DJ:nä. Vuonna 1995 hän perusti tuotantoyhtiö "PopZoo Promotions"in, joka vastasi mm. Helsingin Juhlaviikkojen Huvila-teltan suunnittelusta ja ohjelmistosta. Festivaalien melu- ja talousskandaaleista huolimatta Huvila oli menestys, ja PopZoo vastasi sen ohjelmistosta vuoteen 2000 saakka.
Eskelinen myi yrityksensä 1997 siirtyessään ohjelmapäälliköksi Helsinki 2000 -hankkeeseen, jossa hänen johtamansa tuotantoryhmä vastasi kulttuurikaupunkivuoden arkkitehtuuri-, design-, elokuva-, kaupunkitapahtuma-, populaarimusiikki-, uusmedia- ja valokuvaohjelmistoista.


title: Jarmo Eskelinen

text: Vuodesta 2001 Eskelinen oli vajaan viiden vuoden ajan Taideteollisen korkeakoulun AV-alan tutkimus- ja kehityskeskuksen Mediakeskus Lumeen johtajana. Lumeen tehtäviin kuuluivat muun muassa AV-alan tutkimus- ja kehityshankkeet ja elokuva-, TV- ja tapahtumatuotantopalvelut sekä koulutuksen tarpeisiin että ammattituotantoihin.


title: Jarmo Eskelinen

text: Forum Virium Helsingin toimitusjohtajana Eskelinen toimi kymmenen vuoden ajan, 2006–2016. Forum Viriumin jäsenet ovat merkittäviä Suomessa toimivia digitaalisten palvelujen kehittäjäyrityksiä IT-, media- ja palvelutoimialoilta, VTT, Tekes ja Sitra. Forum Virium Helsingin omistaa Helsingin kaupunki, jolle Forum Virium on yksi elinkeinopolitiikan kärkihankkeista. Yhtiö toteuttaa digitaalisten palvelujen kehityshankkeita. Forum Virium muun muassa koordinoi Suomen kuuden suurimman kaupungin yhteistä 6Aika -strategiaa ja on ollut merkittävässä roolissa Helsingin seudun avoimen tiedon palvelun Helsinki Region Infosharen toteutuksessa. Eskelinen kuului myös Yleisradion nimittämään Euroviisujen juhlatoimikuntaan.


title: Jarmo Eskelinen

text: Vuoden 2016 huhtikuussa Eskelinen siirtyi Lontooseen innovaatio- ja teknologiajohtajaksi Future Cities Catapult -innovaatiokeskukseen. Future Cities Catapult on yksi Iso-Britannian kymmenestä Catapult -keskuksesta, joiden tehtävänä on synnyttää uutta liiketoimintaa kehittämällä yhteistyötä yritysten ja tutkimusmaailman välillä. Catapultit saavat perusrahoituksensa Iso-Britannian hallitukselta, minkä lisäksi ne hakevat kaupallista rahoitusta ja tutkimusrahoitusta eri lähteistä.


title: Jarmo Eskelinen

text: Eskelinen on ollut myös maailmanlaajuisen European Network of Living Labs -verkoston (ENoLL) puheenjohtaja. Living Labit ovat alueellisia avoimia innovaatioympäristöjä, joissa palveluja ja tuotteita kehitetään ja testataan yhdessä käyttäjien kanssa.


title: Raahen Seutu

text: Raahen Seutu on kolme kertaa viikossa ilmestyvä, Raahen talousalueen asioihin keskittynyt paikallislehti. Raahen Seudun ilmestymispäivät ovat maanantai, keskiviikko ja perjantai. Lehti alkoi ilmestyä viitenä päivänä viikossa neljän sijaan vuoden 2009 alusta alkaen. Tässä yhteydessä Raahen Seudun sisarlehden, kaupunkilehti Raahelaisen ilmestymistiheys muuttui kahdesta yhteen kertaan viikossa.


title: Raahen Seutu

text: Raahen Seudun ja Raahelaisen toimitukset yhdistettiin kesäkuussa 2008. Samassa yhteydessä lehdille avattiin uusi yhteinen nettiportaali. Lehtien toimituksien yhdistämistä perusteltiin mm. päällekkäisyyksien vähentämisellä. Lehdet eivät enää julkaise uutisia samoista aiheista.


title: Raahen Seutu

text: Lehtien verkkosisältö muuttui maksulliseksi kesällä 2013.


title: Raahen Seutu

text: Raahen Seutu on osa Kaleva -konsernia. Lehden päätoimittajat ovat Kyösti Karvonen ja Nina Tuomikoski. Lehden päätoimittaja vuosina 2011-2017 oli Sanna Keskinen ja vuosina 1979-2011 Martti Nousiainen. Raahen Seutu on ilmestynyt jo vuodesta 1919.


title: Raahen Seutu

text:
Elokuussa 2017 Alma Media ilmoitti myyvänsä Raahen Seutu-lehden Kalevan tytäryhtiö Kaleva365:lle.
Kauppa astui voimaan 1.10.2017.


title: PookiSanomat

text: PookiSanomat oli kerran viikossa ilmestynyt ilmaisjakelulehti. Oulaisten talousalueen RapuSanomat muuttui vuonna 2007 PookiSanomiksi ja laajensi jakelualuettaan. Lehti teki markkinointiyhteistyötä Radio Pookin kanssa ja sitä kustansi Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oyj-konserniin kuuluva Jokilaaksojen Kustannus Oy.


title: PookiSanomat

text: Keski-Pohjanmaan Kirjapaino ilmoitti 3. marraskuuta 2009 yt-neuvottelujen päätteeksi lakkauttavansa PookiSanomat lehden. Viimeinen numero ilmestyi 12. marraskuuta 2009.


title: PookiSanomat

text: PookiSanomat ilmestyi seuraavien kuntien alueella: Raahe, Oulainen, Vihanti, Merijärvi, Haapavesi, Pyhäjoki, Kalajoki, Siikajoki, Rantsila, Piippola, Pulkkila, Pyhäntä ja Kestilä.


title: PookiSanomat

text: Lehden päätoimittajana toimi Janne Pussila.


title: Olavi Tuomola

text: Olavi Kaarle Johannes Tuomola (14. kesäkuuta 1907, Tammela – 24. syyskuuta 1985, Forssa) oli suomalainen kirjailija joka käytti myös nimimerkkiä "Toivo Luolama".


title: Olavi Tuomola

text: Tuomola työskenteli oikeustieteen opintojen jälkeen Forssan kaupunginsihteerinä ja sai asessorin arvonimen 1973.


title: Olavi Tuomola

text: Tuomola kirjoitti yksitoista salapoliisiromaania, useissa niistä päähenkilönä oli komisario Somero.


title: Ludmila Engquist

text: Ludmila Engquist (aiemmin Ljudmila Viktorovna Narožilenko, omaa sukua Leonova, venäjäksi: Людмила Викторовна Нарожиленко-Леонова, s. 21. huhtikuuta 1964 Tambovin alue, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on ruotsalainen, aiemmin venäläinen 100 metrin aitajuoksun maailmanmestari vuosilta 1991 ja 1997. Olympiakultaa hän voitti Atlantassa 1996.


title: Ludmila Engquist

text: Hän on jäänyt kiinni kiellettyjen aineiden käytöstä niin neuvostoliittolaisena aiturina Ljudmila Narožilenkona kuin myös myöhempää kotimaataan Ruotsia edustaneena kelkkailijana Ludmila Engquistinä.


title: Funktioavaruus

text: Funktioavaruus on tiettyjen joukkojen "X" ja "Y" välisten funktioiden muodostama joukko. Funktioavaruutta kutsutaan avaruudeksi, koska se on monissa sovelluksissa joko topologinen avaruus tai vektoriavaruus (tai molempia).


title: Catalanin vakio

text: Catalanin vakio "G" määritellään matematiikassa


title: Catalanin vakio

text: jossa formula_2 on Dirichlet'n betafunktio.


title: Catalanin vakio

text: Sen likiarvo on


title: Catalanin vakio

text: Ei tiedetä, onko Catalanin vakio rationaalinen vai irrationaalinen.


title: Catalanin vakio

text: Catalanin vakio on nimetty belgialaisen matemaatikon Eugène Charles Catalanin mukaan.


title: Catalanin vakio

text: missä K("t") on täydellinen elliptinen integraali.


title: Hyvinjärjestys

text: Matematiikassa hyvinjärjestys joukossa "X" on sellainen täydellinen järjestysrelaatio "R", että jokaisella joukon "X" ei-tyhjällä osajoukolla on pienin alkio.


title: Hyvinjärjestys

text: Esimerkiksi tavallinen lukujen suuruusvertailu < on hyvinjärjestys luonnollisten lukujen joukossa. Valittiinpa millä ehdolla tahansa osajoukko luonnollisia lukuja, jokin valituista on pienin. Esimerkiksi on olemassa "pienin luonnollinen luku, joka kerrottuna itsellään on yli kymmenen"; tämä on tietysti luku 4.


title: Hyvinjärjestys

text: Tavallinen suuruusvertailu < ei kuitenkaan ole hyvinjärjestys kokonaislukujen tai rationaalilukujen joukossa. Esimerkiksi kokonaislukujen osajoukolla "negatiiviset kokonaisluvut" ei ole pienintä alkiota, vaan kokonaisluvusta voidaan aina vähentää vielä yksi. Rationaalilukujen osajoukolla "nollaa suuremmat luvut" ei ole pienintä alkiota, koska luku voidaan aina jakaa vielä kahdella tai isommalla luvulla.


title: Hyvinjärjestys

text: Kokonaisluvut voidaan hyvinjärjestää esimerkiksi {0, -1, 1, -2, 2, ...}; hyvinjärjestys on siis jonkin joukon järjestysrelaation ominaisuus, ei itse joukon ominaisuus. Joukko-opissa valinta-aksioomasta seuraa, että mikä tahansa joukko voidaan hyvinjärjestää. Tätä kutsutaan "hyvinjärjestysperiaatteeksi". On kuitenkin vaikea kuvitella millainen olisi hyvinjärjestys esimerkiksi reaalilukujen joukossa formula_1. Hyvinjärjestysperiaate ilmoittaa siis hyvinjärjestyksen olemassaolon, mutta ei anna menetelmää sen konstruoimiseksi.


title: Hyvinjärjestys

text: Olkoon formula_2 hyvinjärjestetty positiivisten kokonaislukujen joukko ja olkoot formula_3 ja formula_4 joukon formula_2 osajoukkoja. Nyt formula_6 ja formula_7 ovat myös hyvinjärjestettyjä joukkoja.


title: Hyvinjärjestys

text: Olkoon formula_8 joukkojen formula_6 ja formula_7 yhdiste kuvatulla tavalla. Nyt joukko formula_11 on hyvinjärjestetty siten, että parittomat kokonaisluvut tulevat ensin ja sitten vasta parilliset. Joukko formula_11 voitaisiin hyvinjärjestää myös siten, että järjestys olisi luonnollinen.


title: Hyvinjärjestys

text: Nähdään, että joukkoja pystytään hyvinjärjestämään useammalla kuin yhdellä tavalla. Jokaiseen hyvinjärjestettyyn joukkoon liittyy sen järjestystyypin ilmaiseva ordinaaliluku.


title: Hyvinjärjestys

text: Hyvinjärjestysperiaatteen eli Zermelon väittämän mukaan jokainen joukko voitaisiin siis hyvinjärjestää. Vuosikymmeniä oli kuitenkin todellinen matemaattinen sota siitä, onko kyseinen lause totta vai ei. Modernin joukko-opin perustaja Georg Cantor ilmoitti vuonna 1883 olevansa hyvinjärjestysperiaateen kannalla ja hänen perustelunsa olivat vakuuttavia. Tämän jälkeen Zermelo toi esille Cantorin ajatuksia selkeämmässä muodossa näyttäen, että hyvinjärjestysperiaatteella on monia kauniita seurauksia matematiikassa. Kuitenkin, mitä pidemmälle nämä ajatukset levisivät, sitä enemmän ne saivat vastustusta muilta matemaatikoilta. Ongelmia seurasi siitä, että Zermelo ei osannut antaa esimerkkejä hyvinjärjestyksistä kaikille joukoille. Väittely jatkui, kun vuonna 1904 Julius König luuli ratkaisevansa ongelman lopullisesti todistamalla, ettei joukolle formula_1 voida löytää hyvinjärjestystä. Tämän todistuksen kuitenkin huomattiin olevan täynnä virheitä.


title: Hyvinjärjestys

text: Osoittautui kuitenkin, että hyvinjärjestysperiaatetta ei voida todistaa joukko-opin Zermelon–Fraenkelin aksioomien avulla. Jos näihin kuitenkin lisätään lisäoletus, valinta-aksiooma, siitä seuraa myös hyvinjärjestysperiaate, jota voidaankin pitää yhtenä valinta-aksiooman monista vaihtoehtoisista, keskenään yhtäpitävistä muotoiluista.


title: Hyvinjärjestys

text: Hyvinjärjestysperiaatteen nojalla matemaatikot ovat pystyneet todistamaan useita lauseita, joiden on laajalti ajateltu olevan tosia. Esimerkiksi moderni teoria äärettömistä joukoista pohjautuu hyvinjärjestysperiaatteelle.


title: Lauri Soini

text: Lauri Soini (oikea nimi Lauri Soininen; 1. huhtikuuta 1875, Pielavesi – 2. syyskuuta 1919, Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja lehtimies. Hän käytti myös nimimerkkejä "Juho Ahava", "Lauri Sauramo", "Eräs osatoveri", "Iku Turso", "Sasu Punanen" (käytti tätä nimimerkkiä ennen Yrjö Räisästä), "L.Sininen", "Smo", "Nuorisoseuralainen", "Tuomo", "Monto" ja "Korven Tuomo".


title: Lauri Soini

text: Soinin vanhemmat olivat torppari Eerik Soininen ja Brita Kaisa Similä. Soini asui Pielavedellä vuoteen 1885 saakka ja sen jälkeen Karttulassa vuoteen 1908 saakka. Hän kävi Pohjois-Savon kansanopiston vuosina 1908–1909.


title: Kierrosluku (matematiikka)

text: Kierrosluku on matematiikassa kokonaisluku, joka kertoo kuinka monesti suljettu käyrä "C" kiertää pisteen "P" vastapäivään.


title: Hoitotiede

text: Hoitotiede on Suomessa terveystieteisiin kuuluva itsenäinen tieteenala. Hoitotieteen keskeisenä mielenkiinnon ja tutkimuksen kohteena ovat eri-ikäiset ihmiset erilaisissa elämäntilanteissa ja heidän terveytensä, terveyden edistäminen tai sairauksien hoitaminen erilaisissa hoitamisen ympäristöissä. Hoitamista tarkastellaan laajasti sekä ammatillisen toiminnan että itsensä hoitamisen näkökulmista.


title: Hoitotiede

text: Hoitotiede on oma itsenäinen tieteenalansa, jolla on oma tieteenalaan perustuva jatkokoulutus (tohtorikoulutus) ja erityiset tutkimuskohteensa. Hoitotiedettä voi opiskella Suomessa viidessä yliopistossa. Yliopistotasoisesta tieteenalan peruskoulutuksesta valmistuu terveystieteiden maistereita pääaineena hoitotiede ja jatkokoulutuksesta terveystieteiden tohtoreita. Hoitotieteen tieteenalaohjelmasta valmistuneet sijoittuvat asiantuntijoiksi vaativiin sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelu-, kehittämis-, tutkimus-, opetus- ja johtotehtäviin kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.


title: Hoitotiede

text: Suomessa hoitotieteellinen koulutus ja tutkimus käynnistyivät 1970-luvun lopulla. Alan tutkimus ja koulutus oli kuitenkin alkanut jo huomattavasti aikaisemmin. Yhdysvalloissa nähtiin merkkejä alasta jo 1900-luvun alkupuolella ja 1950-luvulla koulutusta ryhdyttiin voimakkaasti kehittämään. Ensimmäinen tieteellinen lehti Nursing Research alkoi ilmestyä vuonna 1952. Euroopassa alkulähtökohtana pidetään vuotta 1956, jolloin koulutus käynnistyi Iso-Britanniassa Edinburghin yliopistossa. Pohjoismaissa hoitotieteellinen yliopistokoulutus aloitettiin kokonaisuudessaan 1970-luvulla, ensimmäisenä Bergenin yliopistossa Norjassa. Tämän jälkeen alan koulutus ja tutkimus on levinnyt voimakkaasti Yhdysvalloissa, Kanadassa, eri Euroopan maissa, Australiassa, sekä Aasian maista muun muassa Kiinassa ja Japanissa.


title: Hoitotiede

text:
Suomessa hoitotieteellinen koulutus ja tutkimus käynnistyivät 1979 silloisessa Kuopion korkeakoulussa ja sen jälkeen maamme eli Helsingin, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä ruotsinkielisen koulutuksen osalta Åbo Akademissa. Myös Jyväskylän yliopistossa oli vuosina 1992–1997 hoitotieteen opetusta. Helsingin ja Jyväskylän yliopistoista koulutus kuitenkin lakkautettiin 1990-luvulla, joten tällä hetkellä maamme hoitotieteellisestä koulutuksesta ja tutkimuksesta vastaavat Itä-Suomen, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot sekä Åbo Akademi. Näissä kaikissa yliopistoissa voidaan suorittaa hoitotiede pääaineena terveystieteiden kandidaatin, maisterin, lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot.
Hoitotieteellinen tutkimus ja koulutus on yliopistoissa sijoittunut organisatorisesti hiukan toisistaan poikkeavalla tavalla. Tieteenalan yhteys muihin terveystieteisiin, erityisesti lääketieteeseen, on ollut voimakasta alusta alkaen. Hoitotiede alana sijoittuu Oulun ja Turun yliopistoissa lääketieteellisiin tiedekuntiin, Itä-Suomen yliopistossa terveystieteelliseen tiedekuntaan ja Tampereen yliopistossa yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan. Alalla on yliopistoittain kahdesta viiteen professoria sekä runsaasti muuta opetus- ja tutkimushenkilökuntaa sekä alan dosentteja. Alalle on tyypillistä yhteys terveydenhuollon palvelujärjestelmään, esimerkiksi sairaaloihin, terveyskeskuksiin, hoitolaitoksiin. Tästä yhteydestä esimerkkinä ovat vaikkapa hoitotieteen professorien toimiin liittyvät sivutoimet, joita on neljä Itä-Suomen yliopiston professoreilla, yksi Oulun yliopiston professorilla, yksi Tampereen yliopiston professorilla ja neljä Turun yliopiston professoreilla.


title: Hoitotiede

text: Yliopistojen yhteistyö alalla on ollut alusta alkaen voimakasta. Yliopistot ovat muun muassa yhteistyössä toteuttaneet jo vuodesta 1995 alkaen alan tohtorikoulutusta muodostaen tällä hetkellä Hoitotieteen valtakunnallisen tohtorikoulutusverkoston. Verkosto on mahdollistanut sen, että yliopistot yhdessä voivat hyödyntää esimerkiksi kansainvälisten tutkijoiden osaamista. Yliopistojen tutkimusalueet ovat kuitenkin profiloituneet ja niillä on omat tutkimusstrategiansa.


title: Hoitotiede

text: Kansainvälisyys on leimannut hoitotieteen alaa alusta alkaen. Esimerkiksi Turun yliopiston perustamisvaiheessa yliopisto sai suunnitteluapua Maailman terveysjärjestöltä (WHO), ja tällä hetkellä yliopisto on oleellinen osa muun muassa alan eurooppalaista tohtorikoulutusverkostoa (European Academy of Nursing Science) sekä globaalia ICoNS-verkostoa.


title: Hoitotiede

text: Hoitotieteen alalla on myös oma tieteellinen seuransa eli Hoitotieteen tutkimusseura, joka julkaisee alan tieteellistä lehteä, vuonna 1998 perustettua Hoitotiede-lehteä, järjestää kansallisia alan tieteellisiä konferensseja sekä jakaa apurahoja ja tunnustuksia. Hoitotiede-lehden edeltäjänä toimi Sairaanhoidon vuosikirja. Nykyään hoitotieteellisiä tutkimuksia julkaisee myös maamme toinen alan lehti eli Sairaanhoitajaliiton koulutus- ja kustannusyhtiö Fioca Oy:n julkaisema Tutkiva hoitotyö.


title: Hoitotiede

text: Suomalaista hoitotieteellistä tutkimusta ja kehittymistä on analysoitu eri tavoin. Esimerkkinä voidaan mainita Turun yliopiston ensimmäisen hoitotieteen professori Sirkka Laurin kuvaus tieteenalan alkuvaiheilta sekä kliinisen hoitotieteen alueesta. Lisäksi on analyysin kohteena ollut mm. hoidon didaktiikan tutkimus sekä hoitotieteen etiikan tutkimus. Nämä kaikki osoittavat tieteenalan kehittyneen nopeasti maassamme, luoden monipuolista tieteellistä näyttöä hoitotyöntekijöiden toimintaan.


title: Hoitotiede

text: Hoitotiedettä opiskellaan pääaineena viidessä suomalaisessa yliopistossa, joita ovat Itä-Suomen, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot sekä Åbo Akademin Vaasan yksikössä. Hoitotieteessä voi suuntautua muun muassa gerontologisen, kliinisen tai preventiivisen hoitotieteen asiantuntijuuteen, hoitotyön johtamiseen ja hallintoon tai terveysalan opettajankoulutukseen. Suuntautumisvaihtoehdot vaihtelevat yliopistoittain.


title: Hoitotiede

text: Koulutukseen hakeutumisen edellytyksenä on useimmiten aiempi terveysalan ammattitutkinto. Koulutus kestää kolmesta viiteen vuoteen, jonka aikana opiskelija suorittaa terveystieteiden kandidaatin (TtK, 180op, alempi korkeakoulututkinto) ja terveystieteiden maisterin (TtM, 120op, ylempi korkeakoulututkinto) tutkinnot. Hoitotiedettä pääaineenaan opiskellut terveystieteiden maisteri voi työskennellä sosiaali- ja terveysalan tutkimus-, koulutus-, johtamis- ja kehittämistehtävissä.


title: Hoitotiede

text: Hoitotieteen tieteenalakohtaista jatkokoulutusta järjestetään jokaisessa hoitotieteen koulutusta järjestävässä korkeakouluyksikössä. Yksiköiden tohtoriohjelmat toimivat kiinteässä yhteistyössä hoitotieteen valtakunnallisen tohtoriohjelman kanssa, jonka toiminnasta vastaa viiden hoitotieteen koulutusta järjestävän yliopistoyksikön verkosto.


title: Hoitotiede

text: Hoitotieteellinen tutkimus tuottaa tietoa väestön terveydestä ja terveysongelmista sekä niiden hallinnasta ja väestön selviytymisestä terveyden ja sairauden hallinnasta, tietoa hoitamisesta ja sen arvoperustasta sekä ammatillisesta tietoperustasta, tietoa terveyspalvelujärjestelmästä sekä sen käytännöistä, toimivuudesta ja vaikuttavuudesta, sekä tietoa terveysalan koulutusjärjestelmästä ja hoitamisen ja hoitotyön opetuksesta ja oppimisesta.


title: Hoitotiede

text: Hoitotieteellinen tutkimus on perustutkimusta tai soveltavaa tutkimusta. Perustutkimuksen tarkoituksena on tuottaa uutta hoitotieteellistä tietoa ilman suoranaisia käytännöllisiä tavoitteita tai sovellutustarkoituksia. Hoitotieteellinen soveltava tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa tietoa hoitotyön käytännön eri osa-alueille, hoitotyön johtamiseen tai koulutukseen.


title: Hoitotiede

text: Hoitotieteen koulutusta toteuttavat viisi suomalaista yliopistoa tekevät valtakunnallista hoitotieteen tohtorikoulutusyhteistyötä. Hoitotieteen valtakunnallinen tohtorikoulutusverkosto on kansallisesti alan ainoa ja se on alan tutkijankoulutukselle välttämätön. Tohtorikoulutusverkoston keskeinen yhteistyömuoto on korkeatasoisten kansainvälisten hoitotieteen tohtoriopintojen järjestäminen.


title: Hoitotiede

text: Hoitotiedettä oppiaineena tarjoavat laitokset Suomessa ovat osa kansainvälistä tiedeyhteisöä. Kansainvälisyys hoitotieteessä näkyy tutkimuksessa, opetuksessa ja yhteiskunnallisessa vuorovaikutuksessa ja toteutuu yliopistoissa muun muassa opiskelija- ja opettajavaihdossa, tieteellisissä hankkeissa, konferensseissa ja julkaisuissa sekä yliopistojen välisissä sopimuksissa ja verkostoissa. Aktiivista kansainvälistä julkaisutoimintaa ylläpidetään tiedeyhteisöissä, kansainvälistä opetustoimintaa pyritään vahvistamaan ja opiskelijoiden ja henkilökunnan kansainvälisiä valmiuksia ja toimintaa tuetaan. Tavoitteena on, että hoitotieteen perus- ja jatko-opiskelijat omaksuvat kansainvälisesti orientoituneen tiedeyhteisön periaatteet.


title: Hoitotiede

text: Esimerkiksi Turun yliopiston hoitotieteen laitos on kansainvälisesti tunnettu tutkimuksestaan ja koulutuksestaan. Laitos on aktiivinen kansainvälisen tutkimustoiminnan vaikuttaja, joka Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategian (OPM 2009) mukaisesti tuntee globaalin vastuunsa muun muassa koulutusviennin lisäämisessä. Turun yliopiston hoitotieteen laitoksen ilmapiiri kannustaa kansainväliseen liikkuvuuteen esimerkiksi Erasmus-ohjelman kautta. Turun yliopiston hoitotieteen tohtoriohjelma toimii aktiivisessa yhteistyössä European Academy of Nursing Science -organisaation kanssa eurooppalaisessa tutkijankoulutusverkostossa sekä kansainvälisessä ICoNS - International Collaboration of Nurse Scholars -verkostossa.


title: Hoitotiede

text: Hoitotieteellinen tutkimus on yhteydessä yhteiskunta-, terveys- ja koulutuspolitiikkaan. Hoitotiede vastaa yhteiskunnan haasteisiin tekemällä tutkimusta, jonka tulokset siirtyvät terveydenhuollon toimintaan ja hoitotyön käytäntöön. Terveyspoliittisesti keskeisiä kysymyksiä ovat väestön terveysongelmat, niiden ehkäisy ja hoitotyö. Hoitotyöllä on oma tärkeä roolinsa näiden kysymysten ratkaisemisessa ja hoitotieteellinen tutkimus tuottaa ratkaisuille tietopohjaa. Näin edistetään näyttöön perustuvan potilashoidon toteutumista. Hoitotieteen tehtävä on myös tutkimustulostensa kansantajuistaminen kirjoittamalla mm. sanoma- ja ammattilehtiin.


title: Hoitotiede

text: Kliinisellä hoitotieteellä ei ole vakiintunutta käsitteistöä eikä yhtä yhteneväistä määritelmää. Sanakirjamääritelmä kliiniselle sisältää ajatuksen potilaan vuoteen vieressä tapahtuvasta hoitamisesta. Kliininen hoitotiede on tieteenala, joka tutkii potilasta ja hänen hoitoaan siinä hoitotodellisuudessa, jossa potilas on. Kliininen tutkimus voidaan ymmärtää myös teoreettisen tutkimuksen vastinparina. Kliininen hoitotieteellinen tutkimus on yleensä suoraan hyödynnettävissä käytännön hoitotyöhön.


title: Hoitotiede

text: Kliinistä hoitotiedettä voidaan edelleen jaotella monin eri tavoin, eikä tämäkään jaottelu ole vakiintunut. Kliininen hoitotiede voidaan luokitella samaan tapaan kuin kliininen lääketiede eri tautiryhmien- kuten sisätaudit, silmätaudit, korva-nenä ja kurkkutaudit - ja hoitojen mukaan - kuten kirurginen hoito, tehohoito ja sädehoito. Jaottelu voi tapahtua myös hoidon vaiheen mukaan: voidaan käyttää termejä ennaltaehkäisevä eli preventiivinen, hoitava eli kuratiivinen ja oireita lievittävä eli palliatiivinen kliininen hoitotiede. Yksi käytetty jako on myös ikäryhmäkohtainen lasten- ja nuorten, aikuisten ja ikääntyneiden näkökulmasta.


title: Hoitotiede

text: Turun yliopiston hoitotieteen laitoksella, jossa tarjotaan kliinisen hoitotieteen koulutusta, kliininen hoitotiede jaotellaan potilaan hoitoprosessin mukaisesti. Oleellisia tutkimuskohteita ovat potilas ja hänen terveytensä, terveysongelmat ja niiden tunnistaminen sekä hoitotyön tarpeiden arviointi, hoitotyön auttamiskeinot eli interventiot, hoidon onnistumisen arviointi ja lisäksi vielä hoitoympäristöön liittyvä tutkimus.


title: Hoitotiede

text: Gerontologinen hoitotiede (Older people nursing science) tarkastelee ikääntyvien ja ikääntyneiden ihmisten hyvinvoinnin ulottuvuuksia pitkäaikaisista sairauksistakin huolimatta. Gerontologinen hoitotieteellinen tutkimus tuottaa tietoa ikääntyneiden hoitotyön eri tasoille. Tavoitteena on tukea monipuolisesti iäkkäiden ihmisten terveyttä ja elämänlaatua, toimintakykyä, iäkkäiden terveydessä tapahtuneiden muutosten arviointia ja näyttöön perustuvaa hoitotyötä. Tutkimuksen tavoitteena on myös hoitotieteen tietoperustan kehittäminen ja monipuolisten tutkimusmenetelmien soveltaminen ja kehittäminen.


title: Hoitotiede

text: Ikääntyneisiin suuntautuvan hoitotieteellisen tutkimuksen kohteet ovat muun muassa ikääntymiseen liittyvät yleiset, tyypilliset tai monimutkaiset terveyskysymykset ja niihin liittyvä hoitotyön osaaminen, eettiset kysymykset ikääntyneiden hoitotyössä, ikääntyvien omien voimavarojen ja lähtökohtien arviointi ja itsenäistä selviytymistä edistävien tai estävien tekijöiden tunnistaminen. Ikääntyneet ihmiset ovat sosiaali- ja terveydenhuollon tyypillisiä asiakkaita ja palvelujen käyttäjiä, joiden terveyden ja hyvinvoinnin ylläpitämiseksi ja edistämiseksi tarvitaan laaja-alaista monialaista tutkimukseen perustuvaa osaamista.


title: Hoitotiede

text: Mielenterveyteen suuntautuva hoitotiede tutkii mielenterveyden ajankohtaisia kysymyksiä ja tuottaa tietoa, jota voidaan hyödyntää käytännön terveydenhuollossa ja potilaan hoidon eri vaiheissa.  Koulutuksella pyritään vastaamaan lisääntyneeseen tarpeeseen saada hoitotyöhön mielenterveyshoitotieteen asiantuntijoita.  Valmistuneet sijoittuvat erilaisiin asiantuntijatehtäviin, kuten tutkijoiksi, suunnittelijoiksi tai erilaisiin johtotehtäviin. Työllisyystilanne on hyvä koko Suomen alueella. Turun yliopiston hoitotieteen laitoksella mielenterveyteen suuntautuva hoitotieteen asiantuntijuusalue-vaihtoehto on alkanut vuonna 2014.


title: Hoitotiede

text: Hoitotieteen didaktiikan opinnot tuottavat terveysalan opettajan kelpoisuuden ja sisältävät kasvatustieteellisiä, hoidon opetuksen teoreettisia opintoja ja opetusharjoittelua vähintään 60 op, joka on sekä ammattikorkeakoulu- että sosiaali- ja terveysalan perustutkintokoulutuksen opettajan kelpoisuusvaatimus. Opintojen tavoitteena on, että opiskelija hallitsee terveydenhuollossa ja terveysalan koulutuksessa tapahtuvan oppimis-, opetus- ja kehittämistoiminnan, osaa toimia suunnitelmallisesti, joustavasti ja yhteistyökykyisesti, osaa tietoverkko-oppimisympäristössä tapahtuvan ohjaamisen ja opettamisen perusteet terveysalan koulutuksessa sekä osaa tutkimuksellisen, näyttöön perustuvan ja kehittävän opetus- ja toimintatavan.


title: Hoitotiede

text: Opintoihin sisältyvä opetusharjoittelu toteutuu pääsääntöisesti ammattikorkeakouluissa, toisen asteen oppilaitoksissa, terveydenhuollon palvelujärjestelmässä tai vapaaehtoisjärjestöissä. Opetusharjoittelun voi toteuttaa myös kansainvälisenä vaihtona.


title: Hoitotiede

text: Tieteenalalla kehitettyä teoriaa voidaan käyttää toisella tieteenalalla, jos teorian kuvaama ilmiö on analoginen myös toisen tieteenalan ilmiön kanssa; teoria voidaan siirtää tai johtaa tieteenalalta toiselle. Keskitason teorioita ja malleja on melko suoraan siirretty hoitotieteeseen suoraan mm. psykologiasta. Tutkimuksen kautta johdettuja teorioita ovat esimerkiksi ja päätöksentekoteoriat. Päätöksentekoteorioita on käytetty mm. hoitotyön ongelman määrittelyn, hoitotyön prosessin ja hoitotyön kirjaamisen perustana.


title: Hoitotiede

text: Hoitotyön käytännöstä lähtevän teorian kehittämisen alkuvaiheessa käytetään induktiivista ja myös deduktiivista lähestymistapaa. Tavoitteena on muodostaa tutkittua ilmiötä kuvaavia ja selittäviä malleja tai pieniä teorioita.


title: Hoitotiede

text: Tutkimusongelmat ja mahdolliset hypoteesit esitetään joko hoitotieteessä kehitettyjen mallien/teorioiden tai aikaisempien hoitotieteellisten tutkimustulosten perusteella (mallin testaus).


title: Hoitotiede

text: Induktiivinen


title: Hoitotiede

text: Deduktiivinen


title: Kolmannen asteen käyrä

text: Kolmannen asteen käyrä on algebrallinen käyrä, jonka määrittelee yhtälö


title: Kolmannen asteen käyrä

text: sovellettuna homogeeniseen koordinaatistoon projektiivitasolle tai epähomogeeniseen avaruuteen, joka on määritelty asettamalla z = 1 em. yhtälössä. Tässä "F" on lineaarinen kombinaatio kolmannen asteen monomista


title: Kolmannen asteen käyrä

text: Kolmannen asteen käyrä on tasokäyrä, joka on muotoa


Kolmannen asteen käyrä


title: Kolmannen asteen käyrä

text: polynomin kuvaaja. Tutuin esimerkki tällaisesta käyrästä on kuutioparaabeli: y = bx + bx + bx + b = 0.


title: Kolmannen asteen käyrä

text: Kolmannen asteen käyrät voivat olla muodoltaan hyvin vaihtelevia. Yhteisenä piirteenä niille on kuitenkin, että ne voivat leikata suoran enintään kolmessa pisteessä.


title: Kolmannen asteen käyrä

text: Alla olevissa kuvissa on joitakin esimerkkejä kolmannen asteen käyristä ja niiden yhtälöt.


title: August von Meyszner

text: August Edler von Meyszner (3. elokuuta 1886, Graz - 24. tammikuuta 1947, Belgrad) oli itävaltalaissyntyinen SS- ja poliisiupseeri (SS-Gruppenführer ja vuodesta 1942 myös "Generalleutnant der Polizei") toisen maailmansodan aikana.


title: August von Meyszner

text: Meyszner ylennettiin 1941 kenraalimajuriksi. Tuolloin hänen oli järjestyspoliisin päällikkönä saksalaisten valtaamassa Norjassa ja hänestä tuli 1942 korkein SS- ja poliisijohtaja Serbiassa. Hän työskenteli myös Kolmannen valtakunnan taloustoimiston palveluksessa Serbiassa. Hänen arvellaan olleen vastuussa noin 15 000 juutalaisen naisen ja lapsen murhista alueella. Tätä tarkoitusta varten natsien Valtakunnan turvallisuusvirasto ("Reichsicherheitshauptamt" eli RSHA) toimitti kaasuauton juutalaisten murhaamiseen Semlinin keskitysleiriin Belgradin lähelle. Sodan jälkeen Meyszner joutui liittoutuneiden sotavangiksi. Hänet tuomittiin kuolemaan sotarikoksista vuonna 1946 ja hirtettiin Belgradissa 24. tammikuuta 1947.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Iskelmä on suomalainen lähes valtakunnallinen ketjuradio, jonka omistaa Bauer Media Groupin tytäryhtiö Bauer Media Oy. Iskelmä toimii osittain oman toimilupayhtiön Pro Radio Oy:n toimiluvan varassa, mutta suuren osan kuuluvuusalueesta muodostaa Iskelmän yhteistyöradioiden lähetysalueet. Nämä yhteistyöradiot ovat alkaneet lähettää pääasiassa Iskelmän Tampereelta tuottamaa ohjelmavirtaa. Iskelmän yhteistyöradioita ovat esimerkiksi Hämeenlinnan Radio Janne (Iskelmä Janne) sekä Pohjois-Karjalan Radio Rex (Iskelmä Rex).


title: Iskelmä (radioasema)

text: Iskelmä on kolmanneksi kuunnelluin kaupallinen radiokanava Suomessa heti Radio Suomipopin ja Radio Novan jälkeen.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Iskelmä aloitti vuonna 2000 omistajansa SBS:n kuulijakyselyn tuloksena. SBS:n pienten radiokanavien kuulijoilta kysyttiin, millaista musiikkia he haluaisivat radiosta kuulla. Sen perusteella SBS:n ohjelmajohtaja Ilkka Rahkonen ja Iskelmän ohjelmajohtaja Ari Ojala synnyttivät Iskelmä-konseptin. (HS - Kulttuuri - 21.12.2002: "Konseptin kokeilu alkoi vuonna 2000 Kotkasta, kun Radio Suomen leivissä Lappeenrannassa tutustuneet Ojala ja Rahkonen lähtivät omilleen. "Mietittiin Arin kanssa suomalaista radiokenttää ja luettiin tutkimuksia: missä olisi tilaa. Ajateltiin, että iskelmässä olisi luontevaa vetovoimaa", Rahkonen kertoo.)


title: Iskelmä (radioasema)

text: Pian "Radio Albatrossi", "Radio Sata" ja "Radio Norppa" muuttuivat Iskelmäksi. Kanavan voimakkaaseen laajentumiseen seuraavina vuosina vaikutti merkittävästi Radio Plus -ketjun idean kariutuminen. Lukuisat paikallisradiot solmivat yhteistyösopimuksia Iskelmän kanssa ja kanava laajeni jatkuvasti uusille kuuluvuusalueille. Kasvutahti oli suurimmillaan kanavan toiminnan alkuvuosina, mutta yhteistyösopimuksia on tehty tasaiseen tahtiin aina näihin päiviin saakka.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Iskelmän kuuluvuusalueessa tapahtui muutoksia uuden toimilupakauden käynnistyttyä vuoden 2007 alussa, jolloin esimerkiksi Meri-Lapissa toimiva Iskelmä Ankkuri jäi kuuluvuuskartalta pois. Iskelmä on laajentanut kuitenkin uudellakin toimilupakaudella, kun Rovaniemi Radio, Radio Rex sekä Oikea Asema ovat solmineet yhteistyösopimukset SBS:n kanssa. Iskelmä Ankkuri saapui takaisin kuuluvuusalueelle vuonna 2009 teknisten toimilupien voimin. Pysyvän toimiluvan vuodelle 2012–2019 Iskelmä Ankkuri sai vuonna 2011. Vuonna 2011 lopussa Radio Manta liittyi Iskelmä-ketjuun, jolloin vuoden 2012 alussa aseman tilalla aloitti Iskelmä Sastamala.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Iskelmän soittama musiikki muodostuu kotimaisesta kevyestä musiikista sekä kansainvälisistä klassikoista, joita se soittaa aamuyöllä.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Kanavan ohjelmistoon kuuluu myös "Iltalehden" tasatuntiuutiset, kuulijakilpailuja, artistihaastatteluita sekä alueittain vaihteleva paikallinen sisältö, kuten paikalliset uutiset, säätiedot, paikallismakasiini kerran päivässä kello 13-14 ja urheiluselostukset.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Iskelmä toimii paikallisten toimilupien varassa, joten siltä edellytetään paikallista sisältöä. Viestintäviraston vuoden 2007 selvityksen mukaan Iskelmän eri asemat lähettivät lähes toisensa kaltaista sisältöä. Toimiluvan haltija Pro Radio sai Viestintävirastolta huomautuksen vuonna 2008, ja sille määrättiin uhkasakko vuonna 2009. Uhkasakko lankesi maksettavaksi, ja yhtiölle määrättiin uusi uhkasakko vuonna 2011.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Keväällä 2008 useat itsenäiset paikallisradiot puolestaan antoivat julkisuuteen lausunnon, jossa ne katsoivat Iskelmän toimivan toimilupaehtojen vastaisesti.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Syyskuussa vuonna 2012 Julkisen sanan neuvosto antoi langettavan päätöksen kantelussa, joka koski kaupallisen ja toimituksellisen aineiston rajan hämärtämisestä. Kanava ei julkaissut päätöstä käytännön mukaisesti, josta syystä JSN julkaisi avoimen kirjeen radiokanavalle.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Iskelmän kuuluvuusalue kattaa lähes koko Suomen lukuun ottamatta Kainuuta ja osaa Lapin lääniä. Iskelmä kuuluu kuitenkin Rovaniemellä ja Meri-Lapissa. Iskelmää voi kuunnella myös internetistä, ja aiemmin sitä pystyi kuuntelemaan digitelevision kanavalta Iskelmä/Harju&Pöntinen.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Maaliskuussa 2010 kuuluvuusalue laajeni Keski-Pohjanmaalle, kun Iskelmä Pohjanmaa sai uuden lähettimen (105,9 MHz) Kruunupyyhyn. Kuuluvuusalue kattaan Kokkolan ja Pietarsaaren ympäristökuntineen. Vuonna 2012 alussa Iskelmän kuuluvuus parantui Sastamalan ja Kankaanpään seuduilla, kun Iskelmä-ketjuun liittyneen Radio Mantan tilalla aloitti Iskelmä Sastamala. Samana vuonna Iskelmä Ankkurin kuuluvuusalue parantui ja laajentui sekä lähetystaajuus muuttui Meri-Lapissa. 30.3.2012 asema sulki Tornion Torpin vesitornin päällä sijaitsevan 50 watin lähettimen ja koko Tornion keskustan taajuuden (106,4 MHz). Kemin lähetin siirrettiin Tornion Laivakankaan Digitan radioasemalle, ja sen voimakkuutta nostettiin 50 watista 1 kilowattiin. Entisestä Kemin keskustan taajuudesta (95,0 MHz) tuli virallinen taajuus koko Meri-Lapissa. Kuuluvuusalue laajentui merkittävästi, kun Kemin ja Tornion ohella kanavaa pystyi kuuntelemaan myös muissa ympäryskunnissa. Samana vuonna Toukokuussa myös Iskelmä Rexin kuuluvuusalue laajentui Nurmeksen alueella, kun Vinkervaaralla sijainneen lähettimen voimakkuutta nostettiin 50 watista 500 wattiin.


title: Iskelmä (radioasema)

text: 20.6.2012 Iskelmä Oulun lähetykset aloitettiin Digitan Kiimingin radio- ja tv-asemalta, ja samalla aseman lähettimen voimakkuutta nostettiin yhdestä kilowatista kolmeen kilowattiin. Näin ollen kanavan kuuluvuusalue laajeni Oulun alueella merkittävästi ja lähetykset Digitan Oulun Nokelan radioasemalla päättyivät.


title: Iskelmä (radioasema)

text: Vuoden 2010 Radio Gaalassa Iskelmä palkittiin kategorioissa:Vuoden 2011 Radio Gaalassa Iskelmä palkittiin kategorioissa:


title: Väinö Pelkonen

text: Väinö Armas Pelkonen (23. maaliskuuta 1894, Viipurin maalaiskunta – 2. toukokuuta 1974, Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Pelkonen käytti myös nimimerkkiä "Dan Morris".


title: Hartwig von Ludwiger

text: Hartwig von Ludwiger (29. kesäkuuta 1895 Beuthen, Sleesia, Saksa (nykyisin Puolassa) – 1947 Belgrad, Jugoslavia) oli Wehrmachtin kenraaliluutnantti toisen maailmansodan aikana.


title: Hartwig von Ludwiger

text: Ludwiger taisteli ensimmäisessä maailmansodassa. Hänet ylennettiin 11. krenatöörirykmentin luutnantiksi 30. heinäkuuta 1915. Sodan jälkeen Ludwiger palveli 3. jalkaväkirykmentissä, ja hänet ylennettiin everstiluutnantiksi 1. lokakuuta 1938.


title: Hartwig von Ludwiger

text: Toisessa maailmansodassa Ludwiger ansaitsi ritariristin tammenlehvillä. Vuonna 1941 hänet ylennettiin everstiksi ja vuoden 1943 toukokuussa kenraalimajuriksi. Sodan alussa Ludwiger oli 28. saksalaisen jalkaväkirykmentin esikunnassa ja palveli myöhemmin 83. jääkärirykmentissä, 704. jalkaväkidivisioonassa ja vielä 104. jääkäridivisioonassa. Toisen maailmansodan lopussa hänet ylennettiin koko Saksan armeijan XXI armeijakunnan ylipäälliköksi. Arvoltaan Ludwiger oli vuodesta 1944 ollut kenraaliluutnantti. Hänen joukkonsa taistelivat Balkanilla ja osallistuivat taisteluun Titon partisaaneja vastaan. Sodan jälkeen hänet tuomittiin Jugoslaviassa kuolemaan sotarikoksista vuonna 1946. Ludwiger hirtettiin vuonna 1947 belgradilaisessa vankilassa.


title: Franz Heinzer

text: Franz Heinzer (s. 11. huhtikuuta 1962 Schwyz, Sveitsi) on sveitsiläinen uransa lopettanut alppihiihtäjä.


title: Franz Heinzer

text: Heinzerin uran paras saavutus on syöksylaskun maailmanmestaruus vuoden 1991 Maailmanmestaruuskilpailuista. Hän oli sijoittunut aikaisemmissa MM-kilpailuissa peräti kolme kertaa syöksylaskussa 4:ksi. Hänen uransa paras sijoitus olympialaisista on syöksyn kuudes tila Albertvillen kisoista 1992.


title: Franz Heinzer

text: Heinzer voitti syöksylaskun maailmancupin kolme kertaa peräkkäin vuosina 1991-1993 sekä supersuurpujottelun maailmancupin vuonna 1991. Hän oli parhaimmillaan kolmas maailmancupin loppupisteissä vuonna 1993. Yhteensä hän voitti 17 osakilpailua, joista 15 tuli syöksylaskusta ja 2 alppiyhdistetystä.


title: Franz Heinzer

text: Heinzer lopetti uransa vuonna 1994.


title: Åbergin Linja

text: Åbergin Linja on vuonna 1953 perustettu pääkaupunkiseudun linja-autoliikenteen perheyritys, jota hoidetaan nyt kolmannessa sukupolvessa.


title: Åbergin Linja

text: Autoilijasuvusta lähtöisin oleva, taksiautoilijana aiemmin toiminut Nils Åberg osti 1952 ensimmäisen linja-autonsa ja alkoi ajaa alihankintana olympiakisojen ajan Helsinki–Oulunkylä-linjaa. Myöhemmin syksyllä Åberg ajoi muu muassa Laaksolahden ja Siikajärven linjoja.


title: Åbergin Linja

text: Ensimmäisenä omana linjana Nils Åberg alkoi ajaa Nuuksion Koivulaan 1. tammikuuta 1953. Linja kulki alkujaan Helsingistä Nuuksioon, myöhemmin linjaa lyhennettiin kulkevaksi Leppävaarasta Nuuksioon ja lopulta Espoon keskuksesta Nuuksioon.


title: Åbergin Linja

text: Vuotta myöhemmin Åberg osti yhdessä Oiva Laurilan (Laurilan Linja Oy) kanssa Tuomarilan linjan Arne Sacklenin omistamalta Matkustajain Auto Oy:lta.


title: Åbergin Linja

text: Linjaliikenne siirtyi 1986 kaupunkien kustannettavaksi ja YTV aloitti seutuliikennejärjestelmän kehittämisen.


title: Åbergin Linja

text: Åbergin Linja rakensi 1988 Espoon Suomenojalle omat varikko- ja toimistotilat. Varikolla oli aluksi yhtiön omien autojen lisäksi vuokralla Laurilan Linjan autoja. Laurilan Linjan autot vaihtuivat yrityskaupan mukana Suomen Turistiauton autoiksi. Myöhemmin vuokralaiseksi tuli yritysfuusion myötä Helsingin Bussiliikenne Oy. Käytännössä vuokralainen vaihtui vasta vuonna 2016, kun Helb lopetti linjan 195 liikennöinnin Suomenojalta ja uudeksi vuokralaiseksi tuli Nurmijärven linja (Korsisaari).


title: Åbergin Linja

text: Åbergin Linja teki 1999 yhteistarjouksen Suomen Turistiauton kanssa. Yritys sai uusina linjoina liikennöitäväkseen Espoon sisäiset linjat 87 ja 88 (nyk. 28). Lisäksi liikennöinti Espoon linjoilla 19 ja 85 jatkui. Linjojen 154 ja 156 liikennöinti puolestaan päättyi ensimmäisiin kilpailutuksiin.


title: Åbergin Linja

text:
Syksyllä 2004 päättyi yli 50 vuotta ajettavana olleen Nuuksion linjan liikennöinti, kun Nobina, silloinen Concordia Bus, voitti linjat 85, 28 ja 87. Tämä merkitsi samalla sitä, että yhtiö oli syksystä 2004 alkaen ensi kertaa historiansa aikana ilman omia linjoja.
2004–2005 Åbergin Linja ajoi linjaliikennettä alihankintana Westendin Linjalle linjoilla 213 ja 315. Syksyllä 2005 alkoi liikenne kilpailutuksessa voitetulla linjalla 105. Näihin ajanjaksoihin mahtuu alihankintatyötä myös palvelulinjojen saralta, Helsingin Bussiliikenteen linjalla P2 Helsingissä ja Taksikuljetuksen linjalla 16 Espoossa.


title: Åbergin Linja

text: Keväällä 2011 Åbergin Linja osti Turun Turistiauto Oy:n, joka oli voittanut syysliikenteen 2011 alusta seutulinjan 530 Espoon keskuksesta Martinlaaksoon. Yhtiön nimeksi tuli omistajamuutoksen myötä Bus Travel Åbergin Linja Oy. Liikennöintiä varten yhtiö hankki kolme uutta Scanian alustalla ja Lahden Autokorin korilla varustettua Lahti Scala -bussia, jotka teipattiin uuden käytännön mukaisesti sinivalkoiseen HSL-tilaajaväritykseen.


title: Åbergin Linja

text: Lokakuussa 2012 Westendin Linjan konkurssin takia järjestetyssä tarjouskilpailussa Åbergin Linja voitti seutulinjan 105, jota se oli jo aikaisemmin ajanut alihankintana Westendin Linjalle yhdellä autolla.


title: Åbergin Linja

text: Toukokuusta elokuuhun 2014 ja 2015 Åbergin linja liikennöi bussiyhteyttä Helsingistä Nuuksioon, Suomen luontokeskus Haltiaan.


title: Åbergin Linja

text: Tällä hetkellä Åbergin Linja ajaa seuraavia linjoja:


title: Åbergin Linja

text: Keväällä 2016 Åbergin Linjan autoihin asennettiin HSL-alueen ensimmäiset uudet LIJ-järjestelmän matkakorttilaitteet koekäyttöä varten.


title: Åbergin Linja

text: Tilausajotoimintaa yhtiö harjoittaa 60-, 50-, 34-, 17-, ja 9-paikkaisilla autoilla, lisäpalveluina mm. opastukset ja catering-palvelut. Åbergin Linja on lisäksi kuluttajaviraston hyväksymä matkatoimisto, joka hoitaa matkanjärjestelypalveluita, yhteistyökumppaneinaan muun muassa Tallink ja Viking Line. Kesäisin yritys järjestää Espoon kartanokierroksia yhdessä Visit Espoon kanssa. Tilausliikenteessä Åbergin Linja on myös Valtion sopimuskuljettaja Hansel Oy:n puitesopimustoimittajana.


title: Friedrich Rainer

text: Friedrich Rainer (28. heinäkuuta 1903 Sankt Veit an der Glan – 19. heinäkuuta? 1947 Ljubljana, Jugoslavia) oli kansallissosialistisen puolueen aluejohtaja (Gauleiter) ja Itävallan Landeshauptmann muun muassa Salzburgissa.


title: Friedrich Rainer

text: Rainer, jonka isä oli opettaja St. Veitissa, opiskeli lakia Grazissa ja ansaitsi rahaa lomiensa aikana työmiehenä ja pankkivirkailijana. Päättökokeidensa jälkeen Rainer työskenteli notaarintoimistossa, ennen valmistumistaan 1926. Opiskellessaan Rainer liittyi SA:han, ja kuului muihinkin natsimielisiin järjestöihin St. Veitissa.


title: Friedrich Rainer

text: Lokakuussa 1930 Rainer liittyi Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen ja oli yksi St. Veit Ortsgruppen perustajista. Neljä vuotta myöhemmin Gauleiter Hubert Klausner antoi oman toimistonsa Rainerille. Maanpetoksesta – tarkat yksityiskohdat tuntemattomia – Rainer joutui vuodeksi poliisivankilaan vuonna 1935, mutta vapautui aikaisin hyvän käytöksen ansiosta seuraavassa maaliskuussa. Toukokuussa 1936 Rainer nimitettiin kansallissosialistisen puolueen aluehallintoon Carinthiassa.


title: Friedrich Rainer

text: Anschlussin aikana 13. maaliskuuta 1938 Gauleiter Josef Bürckel, Itävallan Anschlussin valtakunnankomissaari natsi-Saksassa, palkkasi Rainerin henkilökuntansa henkilö- ja järjestyshallintoon. Toukokuussa 1938 Adolf Hitler nimesi henkilökohtaisesti Rainerin Salzburgin Gauleiteriksi, ja hänestä tuli samalla myös Reichstagin jäsen.


title: Friedrich Rainer

text: Toisen maailmansodan sytyttyä Rainer nimitettiin valtakunnan puolustuskomissaariksi ja 15. maaliskuuta 1940 Salzburgin valtakunnankuvernööriksi. On 18. marraskuuta 1941 Rainer nimitettiin kansallissosialistisen puolueen Gauleiteriksi Carinthiaan, ja hänestä tuli myös Landeshauptmann. Hänet nimitettiin juuri Salzburgissa puoluekomissaariksi 11. joulukuuta 1942. Kun Italia hylkäsi saksalaisliittolaisensa 10. syyskuuta 1943, Rainer otti hallintaansa Saksan operaatioalueen Adrianmeren rannikolla valtakunnankomissaarina, ja hänestä tuli myös Italian Friulin provinssin siviilihallinnon päällikkö.


title: Friedrich Rainer

text: 7. toukokuuta 1945 – yhdeksän päivää Hitlerin kuoleman jälkeen – Rainer siirsi viralliset tehtävänsä hallintolautakunnalle ja pakeni Weißensee-nimiselle järvelle lähelle kotiseutuaan Itävallassa. Paikallisilta saamiensa vihjeiden perusteella britit pidättivät hänet ja veivät hänet Nürnbergiin. Rainer osallistui kuuluisiin oikeudenkäynteihin todistajana, varsinkin oikeudenkäynnissä Arthur Seyss-Inquartia vastaan.


title: Friedrich Rainer

text: Maaliskuussa 1947 Rainer luovutettiin Jugoslaviaan, jossa Ljubljanassa istunut sotaoikeus tuomitsi hänet kuolemaan 19. heinäkuuta 1947. Hänet hirtettiin ilmeisesti vielä samana päivänä hänen leskensä Jugoslaviasta saaman kuolintodistuksen mukaan. Joidenkin huhujen mukaan Rainer olisi ollut elossa vielä 1950-luvulla.


title: Jean-Noël Augert

text: Jean-Noël Augert (s. 17. elokuuta 1949 Saint-Jean-de-Maurienne, Ranska) on ranskalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä.


title: Jean-Noël Augert

text: Augert voitti pujottelun maailmanmestaruuden Val Gardenan maailmanmestaruuskilpailuissa 1970. Sapporon talviolympialaisissa 1972 hän sijoittui viidenneksi sekä pujottelussa että suurpujottelussa.


title: Jean-Noël Augert

text: Urallaan Augert voitti kolme pujottelun lajicupia ja yhteensä 15 maailmancupin osakilpailua. Vuonna 1969 hän sijoittui maailmancupin loppupisteissä toiseksi.


title: Jean-Noël Augert

text: Augert lopetti uransa 24-vuotiaana vuonna 1973 ja meni naimisiin alppihiihtäjä Françoise Macchin kanssa vuonna 1975.


title: Nicolas Frantz

text: Nicolas Frantz (4. marraskuuta 1899 Mamer, Luxemburg – 8. marraskuuta 1985 Luxemburg) oli luxemburgilainen maantiepyöräilijä, kaksinkertainen Ranskan ympäriajon voittaja.


title: Nicolas Frantz

text: Frantz aloitti ammattilaisuransa Thomann-tallissa vuonna 1922, jatkoi Alcyon-joukkueessa vuodet 1924–1932 ja lopetti uransa 1934. Hän sijoittui Ranskan ympäriajossa toiseksi vuosina 1924 Ottavio Bottecchian voittaessa ja 1926 Lucien Buyssen jälkeen ennen kuin voitti kilpailun 1927 ja 1928. Etappeja hän voitti Tour de Francessa yhteensä 21.


title: Nicolas Frantz

text: Frantz saavutti MM-kilpailuissa kaksi mitalia: hopeaa Zürichissä 1929 Georges Ronssen jälkeen sekä pronssia Roomassa 1932 Alfredo Bindan ja Remo Bertonin viedessä kirkkaammat mitalit. Hän voitti Luxemburgin maantieajomestaruuden 12 kertaa peräkkäin ja lisäksi Baskimaan ympäriajon sekä klassikot Pariisi-Bryssel ja Pariisi-Tours.


title: American Gangster

text: American Gangster on syksyllä 2007 Yhdysvalloissa julkaistu rikoselokuva. Elokuvan on käsikirjoittanut Steven Zaillian ja ohjannut Ridley Scott. Pääosissa näyttelevät Denzel Washington, joka esittää Harlemin kuuluisaa huumeparonia Frank Lucasia, sekä Russell Crowe, joka näyttelee Lucasia jahdannutta rikosetsivää Richie Robertsia. Elokuva sijoittuu New Yorkiin, jossa elokuva myös kuvattiin.


title: American Gangster

text: "American Gangster" on saanut pääosin hyviä arvosteluja elokuvakriitikoilta. Elokuvaa pidettiin myös potentiaalisena Oscar-palkintojen saajana, ja se saikin ehdokkuuden kategorioissa paras naissivuosa (Ruby Dee) ja paras lavastus (Arthur Max, Beth A. Rubino).


title: Robert Ford

text: Robert Newton Ford (31. tammikuuta 1862 – 8. kesäkuuta 1892) oli yhdysvaltalainen lainsuojaton, joka tuli tunnetuksi murhattuaan Jesse Jamesin vuonna 1882.


title: Robert Ford

text: Robert Ford syntyi Ray Countissa, Missourissa. Hänen isänsä oli James Thomas Ford ja äiti Mary Bruin. Ford ihaili suuresti maineeseen noussutta rikollista Jesse Jamesia ja tämän pelotonta rikollisen ammattia. Vuonna 1880 Ford viimein pääsi tapaamaan Jamesia.


title: Robert Ford

text: Marraskuussa vuonna 1881 Jesse James muutti perheineen St. Josephiin, Missouriin. Hän oli aikeissa lopettaa ryövärin uransa, mutta hän halusi tehdä vielä viimeisen suuren keikan, ryöstää Platte Cityn pankin. Jamesin jengi oli kuitenkin pienentynyt huomattavasti ja siksi James kutsui Robert Fordin ja hänen veljensä Charles Fordin täydentämään joukkoaan. Fordin veljekset liittyivät porukkaan mutta heidän tarkoituksenaan ei ollut ryöstää pankkia vaan saada Jesse Jamesista luvattu 10 000 dollarin etsintäkuulutuspalkkio.


title: Robert Ford

text: 3. huhtikuuta 1882 Fordit ja James söivät aamupalaa Jamesin talolla. James huomasi talossaan taulun, joka oli pölyinen. Hän meni puhdistamaan sitä, eikä hänellä ollut asetta. Ford huomasi tilaisuutensa tulleen ja ampui Jamesia takaraivoon.


title: Robert Ford

text: 8. kesäkuuta 1892 Ed O'Kelley ampui Robert Fordin katkaistulla haulikolla. Hänen on kerrottu kävelleen miehen taakse ja sanoneen tälle "Hello, Bob." Kun Robert kääntyi, O'Kelley ampui molemmat piiput.


title: Robert Ford

text: Fordin tarinasta tehtiin vuonna 2007 elokuva "Jesse Jamesin salamurha pelkuri Robert Fordin toimesta".


title: Valentino Mazzola

text: Valentino Mazzola (26. tammikuuta 1919 Cassano d'Adda – 4. toukokuuta 1949 Superga) oli italialainen jalkapalloilija.


title: Valentino Mazzola

text: Mazzolaa pidettiin yhtenä aikakautensa parhaista pelaajista. Häntä pidetään myös yhtenä Italian kaikkien aikojen parhaista pelaajista.


title: Valentino Mazzola

text: Mazzola oli Torinon 1940-luvun suurjoukkueen eli "Grande Torinon" kapteeni. Hän menehtyi muun joukkueen tavoin Supergan lento-onnettomuudessa vuonna 1949.


title: Valentino Mazzola

text: Mazzola aloitti uransa Veneziassa vuonna 1939. Hän saavutti seuran riveissä yhden Italian cupin voiton. Vuonna 1942 Mazzola siirtyi Torinoon. Hän saavutti seuran riveissä viisi Italian-mestaruutta ja yhden Italian cupin voiton. Italian maajoukkueessa Mazzola pelasi vuosina 1942–1949 12 ottelua ja teki niissä 4 maalia. Hän toimi myös Italian kapteenina.


title: Valentino Mazzola

text: Mazzolan pojat Sandro ja Ferruccio ovat myös entisiä jalkapalloilijoita.


title: Trooppi

text: Trooppi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Liam Miller

text: William ”Liam” Peter Miller 13. helmikuuta 1981 Cork – 9. helmikuuta 2018) oli irlantilainen jalkapalloilija, joka pelasi mm. Celticin, Manchester Unitedin, Leedsin ja Sunderlandin riveissä. Hän päätti uransa Yhdysvalloissa Wilmington Hammersheadissa vuonna 2016. Hänen pelipaikkansa oli joko keskikentän keskellä tai oikea laitahyökkääjä.


title: Liam Miller

text: Miller kuoli 9. helmikuuta 2018 haimasyöpään, joka todettiin hänellä marraskuussa 2017. Hän oli naimisissa Clare Millerin kanssa ja heillä on kaksi poikaa ja yksi tytär.


title: Parvipenkojat

text: Parvipenkojat (Pomatostomidae) eli aikaisemmalta nimeltään australiantimalit on varsin pieni pienenkokoisten varpuslintujen heimo. Ne elävät luonnonvaraisina ainoastaan Oseaniassa. Kaikki viisi lajia ovat maassa syöviä, kaikkiruokaisia ja sosiaalisia lintuja. Ne elävät pieninä ryhminä ja huutavat toisilleen äänekkäästi koko päivän ajan.


title: Parvipenkojat

text: Parvipenkojia on ennen pidetty timalien heimon (Timalidae) sukuna, mutta nykyään ne erotetaan omaksi heimokseen. Parvipenkojat jaetaan kahteen sukuun:


title: Parvipenkojat (suku)

text: Parvipenkojat ("Pomatostomus") eli aikaisemmalta nimeltään australiantimalit on oseanialainen pienenkokoisten varpuslintujen suku. Ne ovat maassa syöviä, kaikkiruokaisia ja sosiaalisia lintuja, jotka elävät pieninä ryhminä ja huutavat toisilleen äänekkäästi koko päivän ajan.


title: Parvipenkojat (suku)

text: Parvipenkojien suku kuuluu parvipenkojien heimoon (Potamostomidae) yhdessä yksilajisen "Garritornis"-suvun kanssa.


title: Parvipenkojat (suku)

text: Parvipenkojien suvun neljä lajia ovat:


title: Joki, jolta ei ole paluuta

text: Joki, jolta ei ole paluuta ("River of No Return") on vuonna 1954 ensi-iltaan tullut yhdysvaltalainen lännenelokuva. Elokuvan on tuottanut 20th Century Fox, ja se on tehty CinemaScopella. Elokuvan pääosissa näyttelevät Robert Mitchum ja Marilyn Monroe.


title: Joki, jolta ei ole paluuta

text: Elokuva tapahtuu Kanadassa kultaryntäyksen aikoihin. Juuri vankilasta vapautunut Matt Calder (Robert Mitchum) saa hoidettavakseen kymmenvuotiaan pojan Markin. Harry Weston voittaa pokerissa kultakaivoksen, ja hänen on mentävä hoitamaan paperit kuntoon. Hän ottaa matkalle mukaansa tyttöystävänsä Kayn (Marilyn Monroe). Joen ylitys lautalla ei kuitenkaan onnistu, ja he ajautuvat Matin maatilalle, jossa Harry ryöstää Matin aseen ja hevosen. Kay jäi maatilalle odottamaan Harryn paluuta. Intiaanit hyökkäävät Matin tilalle ja Matt, Kay ja Mark joutuvat lähtemään vaaralliselle matkalle jokea pitkin. Myöhemmin kaupungissa Matt löytää Harryn. Lopussa Matt ja Kay saavat toisensa.


title: Joki, jolta ei ole paluuta

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano sanoi elokuvan olevan viihdyttävää katsottavaa pääparin ja kauniiden maisemien ansiosta. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: A Good Year – Mainio vuosi

text: A Good Year – Mainio vuosi (alkuperäinen englanninkielinen nimi "A Good Year") on Ridley Scottin ohjaama, vuonna 2006 valmistunut draamaelokuva. Peter Maylen saman nimiseen romaaniin pohjautuvan elokuvan pääosassa näyttelee Russell Crowe. Elokuva kertoo Max Skinner -nimisestä investointipankkiirista (Crowe), jonka isosetä kuolee yllättäin ja jättää Skinnerille perinnöksi suuren viinitilan, jota tämä alkaa kunnostaa.


title: Peter Lüscher

text: Peter Lüscher (s. 14. lokakuuta 1956) on sveitsiläinen entinen alppihiihtäjä.


title: Peter Lüscher

text: Lüscher saavutti urallaan MM-hopeaa alppiyhdistetystä vuonna 1982. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 1978 Lüscher sijoittui suurpujottelussa 7:ksi ja Innsbruckin talviolympialaisissa 1976, hän oli kahdeksas pujottelussa.


title: Peter Lüscher

text: Lüscher voitti alppihiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun vuonna 1979 ja saavutti urallaan yhteensä kuusi osakilpailuvoittoa. Hän lopetti uransa vuonna 1985.


title: Peter Lüscher

text: Lüscher valittiin vuonna 1979 vuoden miesurheilijaksi Sveitsissä. Hän on naimisissa ranskalaisen entisen alppihiihtäjättären Fabienne Serratin kanssa.


title: Sopeutumattomat

text: Sopeutumattomat ("The Misfits") on vuonna 1961 ilmestynyt yhdysvaltalainen elokuva, jonka ohjasi John Huston. Pääosissa olivat Clark Gable, Marilyn Monroe, Montgomery Clift, Thelma Ritter ja Eli Wallach.