title: Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä

text:
__notoc__
Etelä-Savon sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä (Essote) on sairaanhoitopiiri, johon kuuluu kaksi sairaalaa Etelä-Savossa. Essote on 9 kunnan kuntayhtymä. Viimeisimpänä sairaanhoitopiiriin liittyi Joroisten kunta vuoden 2008 alussa. Etelä-Savo on Lapin ohella ainoa maakunta, jossa on yhden sijasta kaksi sairaanhoitopiiriä.


text: Essoteen kuuluvat Etelä-Savon maakunnan länsiosan kunnat. Savonlinnan seutu muodostaa oman Itä-Savon sairaanhoitopiirin.


text: Hyvis on Etelä-Savon sairaanhoitopiiriin kuuluvien kuntien asukkaille suunnattu ei-kaupallinen internet-sivusto, jonka tarkoituksena on tukea ja edistää kansalaisten omatoimista kykyä ratkaista hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä sekä helpottaa yhteydenottoa sosiaali- ja terveyspalveluiden tarjoajiin ajasta ja paikasta riippumatta.


text: Hyvis -terveysportaalista saa ohjausta ja neuvontaa sairauksiin, terveyteen ja alueen palveluihin liittyvissä kysymyksissä. Viittomakieltä käyttäville henkilöille Hyvis tarjoaa myös ajanvarauspalveluja. Asiointi- ja neuvontapalveluja kehitetään asteittain uusissa hankkeissa.


title: Vaasa Arena

text: Vaasan Sähkö Areena eli niin sanottu Kuparisaaren jäähalli on jäähalli Vaasassa. Vaasa Arenaa hallinnoi Vaasan kaupungin ja Mustasaaren kunnan omistama Vaasanseudun Areenat kuntayhtymä. Vaasan kaupungin omistus Vaasa Arenasta on 84 % ja Mustasaaren 16 %. Vaasa Arena on valmistunut vuonna 1971 ja sitä on laajennettu useaan otteeseen. Kaukalon koko on 28 metriä x 58 metriä. Lisäksi samassa rakennuksessa on kolme harjoituskaukaloa, joissa on myös tilat yleisölle. Osassa harjoitusjäitä on myös mahdollisuus pelata curlingia. Vuodeksi 2018 Vaasa Arenalle on suunnitteilla merkittävä peruskorjaus ja laajennus.


title: Vaasa Arena

text: Jääkiekkojoukkueista Vaasa Arenaa käyttävät kotihallinaan Liigassa pelaava Vaasan Sport ja II-divisioonassa mustasaarelainen KoMu HT. Vaasan Sportin Juniorit pelaavat kotiottelunsa pääsääntöisesti harjoitusjäillä. Lisäksi taitoluisteluseura VLK ja muodostelmaluisteluseura Wasa Team Skaters käyttävät Vaasa Arenan tiloja. Vaasa Arenalla on erilaisia kokous- ja ryhmätyötiloja, ravintoloita, kahviloita, kioski, kuntosali, ryhmäliikuntatila sekä toimistoja.


title: Vaasa Arena

text: Vaasa Arenassa järjestetään jääurheilun lisäksi myös konsertteja, yleisötapahtumia, päättäjäisiä, tanssiaisia ja yritystilaisuuksia. Jääurheilun lisäksi Vaasa Arenalla järjestetään myös muiden urheilulajien, kuten erilaisten pallopelien otteluita ja harjoituksia.


title: Vaasa Arena

text: Kesällä 2012 kilpahallissa tehdyssä remontissa uusittiin jäähdytysputkisto kokonaisuudessaan. Tätä ennen hallin putkisto oli edelleen alkuperäinen vuodelta 1971. Samalla halliin pystytettiin SM-Liigan ja Mestiksen lisenssivaatimusten mukainen turvakaukalo, toisena Suomessa. Kaudella 2014–2015 kapasiteetti oli 4 512 katsojaa, mutta kaudelle 2015–2016 se pieneni 4 163 katsojaan. Kesällä 2016 Vaasa Arenalla kunnostettiin harjoitushallin jäät 1 ja 2 sekä uusittiin vaihtoaitioita. Samalla Vaasa Arenassa käynnistettiin merkittävät uudistukset IT-verkoissa.


title: Vaasa Arena

text: Vuoden 2017 joulukuussa Vaasa Arenalla loukkaantui lievästi seitsemän henkilöä, kun ilmastointiputki ja valaisinkisko putosivat jäähallin katosta konserttiyleisön päälle.


title: Vaasa Arena

text: Vaasa Arenan yleisöennätys on syntynyt 2. huhtikuuta 2005 pelatussa Mestiksen toisessa finaaliottelussa. Tuolloin ottelua Sportin ja KalPa:n välistä ottelua seurasi yhteensä 4 600 katsojaa. Ottelu päättyi KalPan voittoon lukemin 4–0.


title: Vaasa Arena

text: Konserttikäytössä epävirallinen ennätys on Polar Sound Festival -tapahtumalla 6. helmikuuta 2016. Loppuunmydyssä konsertissa oli 4 500 katsojaa. Tapahtuman pääesiintyjä oli saksalainen Scooter.


title: J. Neely Johnson

text: John Neely (tai Neeley) Johnson (2. elokuuta 1825 – 31. elokuuta 1872) oli yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko. Hän toimi Kalifornian kuvernöörinä vuosina 1856–1858. Häntä edelsi John Bigler ja seurasi John B. Weller.


title: J. Neely Johnson

text: Myöhemmässä elämässään Johnson työskenteli Nevadan korkeimmassa oikeudessa. Hän kuoli Salt Lake Cityssä 1872.


title: Ruskovälskäri

text: Ruskovälskäri ("Zebrasoma scopas") on välskärikaloihin kuuluva kala.


title: Ruskovälskäri

text: Ruskovälskäri voi kasvaa 20 cm pitkäksi. Sen vartalo on litteä ja ruskehtava, muistuttaa muodoltaan kiekkokalaa.


title: Ruskovälskäri

text: Ruskovälskäri elää luonnossa Indopasifisella merialueella.


title: Ruskovälskäri

text: Ruskovälskäri tarvitsee runsaasti uintitilaa, ja se voi käyttäytyä aggressiivisesti muita välskäreitä kohtaan.


title: Ruskovälskäri

text: Ruskovälskäri syö elävää tai kuivattua levää. Varsinkin nuoret yksilöt tarvitsevat ruokaa päivittäin. Kuivatun makrolevän (esimerkiksi norilevä) tarjoaminen vähentää myös mahdollisuutta, että turhautunut välskäri alkaa näykkiä selkärangattomia tai koralleja.


title: Harold Clayton Urey

text: Harold Clayton Urey (29. huhtikuuta 1893 – 5. joulukuuta 1981) oli yhdysvaltalainen kemisti. Hän toimi Columbian yliopistossa New Yorkissa vuodesta 1929, ja Chicagon yliopiston professorina vuodesta 1945. Urey sai vuonna 1934 Nobelin kemianpalkinnon raskaan vetyisotoopin deuteriumin keksimisestä.


title: Harold Clayton Urey

text: Vuonna 1953 Urey ja Stanley Miller suorittivat Chicagon yliopistossa kuuluisan Miller-Ureyn kokeen, joka silloisen tiedon mukaan simuloi varhaisen maapallon ilmakehän koostumusta. Miller ja Urey onnistuivat tuottamaan koelaitteistollaan useita elämän kannalta tärkeitä molekyyleja, kuten aminohappoja, sokereita ja nukleotidiemäksiä.


title: John B. Weller

text: John B. Weller (22. helmikuuta 1812 – 17. elokuuta 1875) oli Kalifornian viides kuvernööri vuosina 1858–1860. Hän kuului Yhdysvaltain demokraattiseen puolueeseen.


title: John B. Weller

text: Weller syntyi Ohiossa ja palveli 1840-luvulla Meksikon–Yhdysvaltain sodassa. Hän oli vuonna 1848 epäonnistuneesti ehdolla Ohion kuvernööriksi. Hän istui Yhdysvaltain senaatin jäsenenä vuosina 1852–1857.


title: John B. Weller

text: Weller kuoli New Orleansissa, Louisianassa.


title: Milton Latham

text: Milton Slocum Latham (23. toukokuuta 1827 – 4. maaliskuuta 1882) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän toimi Kalifornian kuudentena kuvernöörinä viiden päivän ajan tammikuussa 1860.


title: Milton Latham

text: Erottuaan kuvernöörinvirastaan Latham istui Yhdysvaltain senaatissa vuoteen 1863. Hän muutti myöhemmällä iällään New Yorkiin ja kuoli siellä 54-vuotiaana.


title: Polly Bergen

text: Polly Bergen (Nellie Paulina Burgin, 14. heinäkuuta 1930 Knoxville, Tennessee – 20. syyskuuta 2014 Southbury, Connecticut) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Polly Bergen

text: Bergenillä oli merkittäviä rooleja muun muassa elokuvissa "Armeijan monnit" (1950), "Tuomitun kosto" (1962) sekä "Tällaistakin voi sattua" (1964). Hänet tunnettiin myös Täydelliset naiset -sarjan Lynette Scavon Stella-äitinä (2007–2009).


title: Polly Bergen

text: Bergen oli kolmesti naimisissa. Toisesta avioliitostaan Freddie Fieldsin kanssa hän sai yhden lapsen. Lisäksi Bergen ja Fields ottivat kaksi adoptiolasta.


title: Kuopion laskuvarjourheilijat

text: Kuopion laskuvarjourheilijat ry on Rissalan lentokentällä toimiva laskuvarjohyppykerho. Kerhon lyhenne on KLU.


title: Kuopion laskuvarjourheilijat

text: Laskuvarjohyppytoiminta alkoi Kuopiossa vuonna 1966. Toiminta oli aluksi Kuopion ilmailuyhdistyksen alaisuudessa vuoteen 1986 asti, jolloin perustettiin oma kerho, Kuopion Laskuvarjourheilijat ry. Nykyisin Kuopion Laskuvarjourheilijat hyppäävät vuosittain noin 2000 hyppyä. Tämän lisäksi vuosittain koulutetaan noin 50 uutta kurssilaista ja lisäksi tandemkursseille osallistuu noin 60 hyppääjää. Kerho käyttää hyppytoiminnassaan Rissalan lisäksi myös Rautavaaran kenttää.


title: Kuopion laskuvarjourheilijat

text: Hyppykoneena käytetään Cessna 182 P-mallista lentokonetta. Koneeseen mahtuu lentäjän lisäksi viisi hyppääjää. Hyppymestareita kerhossa on neljä, joista kaksi on lisäksi tandemhyppymestareita. Lentäjiä on kymmenen.


title: Herman Wouk

text: Herman Wouk (s. 27. toukokuuta 1915 New York) on yhdysvaltalainen kirjailija, jonka tunnetuimpiin romaaneihin kuuluu esimerkiksi "Cainen kapina". Hän asuu Palm Springsissä, Kaliforniassa.


title: Herman Wouk

text: Herman Wouk syntyi New Yorkissa Venäjältä muuttaneeseen juutalaisperheeseen. Hän kasvoi Bronxin esikaupungissa ja kävi Townsend Harris High School -oppilaitoksen. Akateemisen bachelor of arts -tutkinnon hän suoritti Columbian yliopistossa vuonna 1934.


title: Herman Wouk

text: Valmistuttuaan Woukista tuli radio-ohjelmien käsikirjoittaja, hän työskenteli David Freemanin ja Fred Allenin kanssa. Esimerkiksi vuonna 1941 hän tuotti Yhdysvaltain hallituksen toimeksiannosta sotaobligaatioita markkinoivia ohjelmia.


title: Herman Wouk

text: Nuorena Wouk ei ollut uskonnollinen, mutta puolivälissä kolmattakymmentään hän omaksui esikuvakseen uskonnollisen isoisänsä elämäntyylin. Pyhien kirjoitusten lukeminen hepreaksi on siitä lähtien kuulunut hänen päivittäisiin rutiineihinsa.


title: Herman Wouk

text: Wouk liittyi Yhdysvaltain merivoimiin ja palveli Tyynellämerellä. Hän toimi kahden miinanlaskijan (USS Zanen ja USS Southardin) kansiupseerina. Hän alkoi tuolloin kirjoittaa ensimmäistä romaaniaan "Aurora Dawnia" vapaa-aikoinaan. Wouk sai tiedon käsikirjoituksensa hyväksymisestä alukselleen, joka tuolloin oli Okinawan edustalla. Romaani julkaistiin lopulta vuonna 1947.


title: Herman Wouk

text: Herman Wouk avioitui Betty Sarah Brownin kanssa vuonna 1945. Päätoiminen kirjailija hänestä tuli 1946. Sotaa käsittelevien romaaniensa lisäksi Wouk on kirjoittanut tutkielman ortodoksijuutalaisesta elämäntavasta ja jumalakäsityksestä. Teoksen nimi on "This Is My God: The Jewish Way of Life".


title: Fontella Bass

text: Fontella Bass (3. heinäkuuta 1940 St. Louis, Missouri – 26. joulukuuta 2012) oli yhdysvaltalainen soul-laulaja. Hänet muistetaan parhaiten vuoden 1965 R&B-hitistä "Rescue Me".


title: Fontella Bass

text: Bass oli jo varhain tekemisissä musiikin kanssa. Hänen äitinsä oli gospel-muusikko Martha Bass.


title: Christuskirche

text: Christuskirche on luterilainen kirkkorakennus Namibian pääkaupungissa Windhoekissa, historiallisen keskustan alueella. Se on peräisin Saksan siirtomaavallan (1884–1914) ajalta. Kirkon rakennustyöt aloitti pastori Wilhelm Anz vuoden 1896 huhtikuussa, ja ne saatiin päätökseen lopulta vuonna 1910.


title: Christuskirche

text: Kirkko edustaa arkkitehtuuriltaan uusgotiikkaa, ja siinä on myös piirteitä art nouveausta. Sen suunnittelusta on vastannut arkkitehti Gottlieb Redecker. Kirkon alttari on tehty marmorista, kun taas muu kirkko on tehty kvartsihiekkakivestä. Kirkon torni kohoaa 24 metrin korkeuteen. Saksan keisari Vilhelm II on lahjoittanut kirkkorakennuksen pyhäkön ikkunat.


title: Luettelo Ajokoirien tähdistön tähdistä

text: Luettelo Ajokoirat- tähtikuvion tähdistä:


title: Luettelo Ajokoirien tähdistön tähdistä

text: Taulukon sarakkeissa käytetyt lyhenteet:


title: Deutsche Höhere Privatschule Windhoek

text: Deutsche Höhere Privatschule Windhoek eli DHPS on kansainvälinen koulu Namibiassa. Se sijaitsee pääkaupunki Windhoekin keskustan läheisyydessä. Koulun pääopetuskieli on saksa. Se on Namibian yksityiskouluista kaikkein vanhin. Se perustettiin vuonna 1909 nimellä "Kaiserliche Realschule" (Keisarillinen reaalikoulu). Nykyisen nimensä koulu otti Saksan keisari Vilhelm II:n luovuttua kruunusta. Koulussa opiskelee noin 1000 oppilasta.


title: Viv Anderson

text: Vivian Alexander Anderson (s. 29. elokuuta 1956) on englantilainen jalkapalloilija. Hän oli ensimmäinen mustaihoinen pelaaja, joka edusti Englantia maaottelussa. Tämä tapahtui vuonna 1978. Kaikkiaan hän pelasi 30 maaottelua ja teki niissä kaksi maalia vuosina 1978–1988.


title: Viv Anderson

text: Anderson pelasi alkupuolen urastansa Nottingham Forestin joukkueessa oikeana laitapuolustajana. Vuonna 1984 hän siirtyi Arsenaliin ja 1987 Manchester Unitediin.


title: Liz McClarnon

text: Elizabeth Margaret "Liz" McClarnon (s. 10. huhtikuuta 1981 Liverpool) on englantilainen muusikko ja Atomic Kitten -yhtyeen jäsen. Hänet tunnetaan myös soolourastaan.


title: Liz McClarnon

text: McClarnon on Atomic Kittenin alkuperäisjäsen. Hän julkaisi helmikuussa 2006 ensimmäisen soolosinglensä, coverin Barbra Streisandin laulusta "Woman in Love" (1980). Hän oli myös ehdolla maansa edustajaksi Eurovision laulukilpailussa 2007 kappaleella "Happy".


title: Liz McClarnon

text: McClarnon on kihloissa jalkapalloilija Lee Trundlen kanssa.


title: Korkalovaara

text: Korkalovaara on kaupunginosa ja lähiö Rovaniemen kaupungissa Lapin maakunnassa. Korkalovaara liitettiin osaksi Rovaniemen kauppalaa 1.1.1957. Korkalovaara on laaja kaupunginosa, ja sen alueita ovat mm. Länsikangas, Vaaranlaki ja Lapinrinne.


title: Korkalovaara

text: Korkalovaaran historiallinen keskus on Hillapolun ostoskeskus. Korkalovaarassa sijaitsi myös Korkalovaaran lukio, mutta se yhdistettiin Lyseonpuiston lukion kanssa. Myös Alvar Aallon suunnitteleman Korkalorinteen asuntoalueen (Pikku-Tapiola) katsottiin aiemmin kuuluvan Korkalovaaraan. Nykyään sen katsotaan sijaitsevan ns. Kolmannessa kaupunginosassa.


title: Korkalovaara

text: Maamerkkeinä Korkalovaarassa sijaitsevat radiomasto sekä Karinrakan vesitorni. Alueen palveluihin kuuluvat tennishalli, ravintola, apteekki, kirjasto, posti sekä useita päivittäistavarakauppoja. Seurakunnalla on alueella kappeli. Korkalovaarassa toimivat myös Korkalovaaran peruskoulu (luokat 1–9) sekä Vaaranlammen koulu (luokat 1–6). Päiväkoteja alueella on kaksi. Alueella on latuja ja ulkoilureittejä. Lisäksi vaaran lounaispuolella Mäntyvaarassa sijaitsee Mäntyvaaran ravirata.


title: Korkalovaara

text: Vaaran pohjoisrinteellä sijaitsi 1960-luvulle saakka kaatopaikka, jonka aluetta on nykyisin maisemoitu ja paikalla on aikaisemmin toiminut myös laskettelurinne.


title: Luettelo Ajomiehen tähdistön tähdistä

text: Luettelo Ajomiehen tähtikuvion tähdistä:


title: Luettelo Ajomiehen tähdistön tähdistä


title: Hilkka Helinä

text: Hilkka Helinä Halttunen (o.s. Itkonen, 12. marraskuuta 1916 Viipuri – 16. toukokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki 35 vuoden mittaisen uran puheteatterissa, elokuvissa, Radioteatterissa ja televisiotuotannoissa. Hilkka Helinä oli yksi suomalaisen elokuvan kultakauden tähdistä. Hänen valkokangasosiaan olivat muun muassa nimiosa "Elinan surmassa" ja Kaisa-Reetan osa "Ryysyrannan Joosepissa". Erityisen paljon hän tulkitsi hyvässä sosioekonomisessa asemassa olevien naisten tuntoja, kuten pääroolin elokuvassa "Kartanon naiset". Valkokankaalla hänen vastanäyttelijänsä oli usein Joel Rinne. Hilkka Helinä näytteli niin ikään useissa Simo Penttilän teksteihin perustuvissa elokuvissa ja "Niskavuori"-elokuvissa. Teatteritaiteilijana hän työskenteli muun muassa Intimiteatterissa. Hänet palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä vuonna 1971.


title: Hilkka Helinä

text: Hilkka Helinän vanhemmat olivat näyttelijä Aaro Itkonen ja puvustonhoitaja Mimmi Grönroos. Grönroos ja Itkonen eivät olleet aviopari; heillä ei ollut taloudellisia edellytyksiä avioitua. He asuivat jonkin aikaa Oulussa, mistä Itkonen muutti Viipuriin ja Grönroos puolestaan Turkuun. Grönroos joutui matkaamaan Turusta Viipuriin synnyttämään tyttärensä pahojen puheiden välttämiseksi. Ajan Suomessa aviottoman lapsen synnyttäminen oli naiselle häpeällistä. Elämänsä ensivuodet Hilkka Helinä vietti viipurilaisessa sijaisperheessä. Myös Aaro Itkonen oli vahvasti mukana tyttärensä elämässä tämän alkutaipaleella. Hän avioitui erään viipurilaisen kauppiaan kanssa 1919 ja muutti Savonlinnaan. Sen jälkeen Mimmi Grönroos haki tyttärensä Turkuun.


title: Hilkka Helinä

text: Hilkka Helinä kävi kansakoulunsa Turussa. Teatterilavalla hän oli ensi kerran jo nelivuotiaana kappaleessa "Kuningas Erik XIV". Teatterin ohella Hilkka Helinä harrasti säveltaiteita. Hän opiskeli lähes ammattimaiseksi pianistiksi Kosti Vehasen opastuksessa, mutta säveltaiteilijan ura tyssäsi kun Vehanen muutti pois Suomesta. Kuuden tyttölyseovuoden jälkeen hänet otettiin harjoittelijaksi Turun Teatteriin. Parin näytäntövuoden kuluttua hän muutti Helsinkiin ja kirjautui opiskelijaksi Suomen Näyttämöopistoon vuonna 1936. Opinnot kestivät kaksi vuotta.


title: Hilkka Helinä

text: Hilkka Helinän ensimmäiset teatterikiinnitykset olivat Kotkan Näyttämö 1938–1939, Viipurin Kaupunginteatteri 1939–1940 ja Tampereen Teatteri 1940–1941. Teatteriuran alku oli kiireinen. Hän oli mukana kaikissa ensimmäisen näytäntökautensa kappaleissa. Hilkka Helinän ensimmäinen tehtävä oli Mirja Joros näytelmässä "Vaarallinen ikä". Tampereen Teatterissa hän näytteli muun muassa teoksessa "Naisdiktaattori", jossa hän teki Dyveken roolin.


title: Hilkka Helinä

text: Vuonna 1941 alkoi Hilkka Helinän yhdeksänvuotinen kausi Suomi-Filmin palkkalistoilla. Valkokangasura ei ollut Hilkka Helinän haaveena, kun Kalle Kaarna ehdotti hänelle roolia elokuvassa "Elinan surma" vuonna 1938. Hän opiskeli tuolloin vielä Näyttämöopistossa. Elinan rooli oli kuitenkin kuulunut hänen toiveisiinsa, joten hän otti tehtävän vastaan. Kriitikot kehuivat Hilkka Helinän suoriutumista viattoman Elina Fincken osassa. Seuraava päärooli oli uskollisen Karoliinan osa Kaarnan elokuvassa "Isoviha", joka sai ensi-iltansa joulun alla 1939.


title: Hilkka Helinä

text: Talvisodan aikana Hilkka Helinä työskenteli Viipurissa lottana. Helsinkiin hän palasi viimeisten evakuoitavien matkassa.


title: Hilkka Helinä

text: Hilkka Helinän elokuvaosat käsittävät koko joukon erilaisia hahmoja: kilttejä maalaistyttöjä, seurapiirineitoja ja salaperäisiä vakoojakaunottaria. Vuonna 1944 tuli ensi-iltaan "Kartanon naiset", jossa Hilkka Helinällä oli päärooli yläluokan naisena; Aamulehti arvioi hänen suorituksensa voitokkaaksi, vaikka itse elokuva jätti aikalaiskriitikot viileiksi.


title: Hilkka Helinä

text: Toisen maailmansodan jälkeen Hilkka Helinä näytteli sivurooleja, kuten Niskavuoren ylpeän Hetan osan elokuvassa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" ja Albinan osan elokuvassa "”Minä elän”". Kriitikot kehuivat hänen roolitulkintojaan. Hänen muita "Niskavuori"-tehtäviään olivat Esteri vuoden 1952 "Niskavuoren Hetassa", Miina vuoden 1954 "Niskavuoren Aarnessa" ja keskeinen Martan rooli vuoden 1958 värifilmatisoinnissa "Niskavuoren naiset". Hilkka Helinän tunnetuin rooli lienee Kaisa-Reeta Kenkkunen Roland af Hällströmin elokuvassa "Ryysyrannan Jooseppi" (1955). Korkeatasoisia salonkikaunottaria näytellyt Hilkka Helinä sai loistaa muista elokuvaosistaan täysin poikkeavassa kansannaisen luonneroolissa: "Ryysyrannan kovaosaisen emännän, jolla on yksi ainoa hame eikä edes paitaa, muodonsi Hilkka Helinä tavalla, joka on suureksi kunniaksi tälle aikaisemmin pirteänä komediennena nimeä tehneelle näyttelijättärelle", Elokuva-Aitan Valma Kivitie hehkutti.


title: Hilkka Helinä

text: Vuosina 1951–1960 Hilkka Helinällä oli kiinnitys Radioteatteriin, jossa hän oli erittäin käytetty näyttelijä. Hänellä oli muun muassa Ronskilan Hilkan rooli kuunnelmasarjassa "Kankkulan kaivolla". "Täyttä tyydytystä ei radiotyö pysty näyttelijälle suomaan", Hilkka Helinä analysoi radiossa näyttelemistä, jota hän toisaalta arvosti äänenkäytön kehittäjänä. 1960-luvun puolella Hilkka Helinä oli mukana neljässä valkokangaselokuvassa. Kaksi niistä oli värielokuvia: "Nuoruus vauhdissa" ja "Ihana seikkailu". Hänen viimeiset elokuvaroolinsa olivat sivuosia nuorten näyttelijöiden hääriessä päätehtävissä. Kun elokuvatyöt tyrehtyivät Suomen elokuvateollisuuden kriisin myötä, Hilkka Helinä sai roolitehtäviä televisiosta. Hänen viimeinen roolinsa oli Aino Sarpamaa televisiosarjassa "Naapurilähiö" (1969–1973).


title: Hilkka Helinä

text: Vuonna 1960 Hilkka Helinä kiinnitettiin Intimiteatteriin. Uransa aikana hän teki vierailuja Helsingin Kansanteatteriin ja Suomen Kansallisteatteriin.


title: Hilkka Helinä

text: Hilkka Helinän näyttämötehtäviä olivat muun muassa:Hilkka Helinän aviopuoliso oli näyttelijä Kaarlo Halttunen. Pariskunta avioitui syksyllä 1939 Mikael Agricolan kirkossa Helsingissä. Molemmat olivat tuohon aikaan Viipurin Kaupunginteatterin näyttelijöitä. Heille syntyivät lapset Pekka Kaarlo (1941–1985), Marjukka Hilkka (1942) ja Elina Johanna (1952). Marjukka Halttunen seurasi vanhempiensa jalanjälkiä teatterinäyttämölle; Elina Halttusesta tuli käsikirjoittaja.


title: Hilkka Helinä

text: Jatkosodan lopulla Hilkka Helinän ja Kaarlo Halttusen lapset lähetettiin turvaan Ruotsiin. Hilkka Helinä haki heidät takaisin Suomeen kevättalvella 1945.


title: Hilkka Helinä

text: Hilkka Helinän elämää varjostivat sairaudet. Hän oli saanut ensimmäisen sydänkohtauksensa alle 40-vuotiaana. Tuolloin hänellä oli todettu sepelvaltimotaudin oireita. Lisäksi hänellä diagnosoitiin munuaissyöpä. Hilkka Helinä pyrki jatkamaan työtään normaalisti ja synnytti kuopuksensa syöpädiagnoosin jälkeen. Hän kuoli 56-vuotiaana ja hänet haudattiin Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Pururata

text: Pururata on sahanpurulla päällystetty erityisesti lenkkeilijöille, jalankulkijoille ja hiihtäjille tarkoitettu leveähkö kulkuväylä. Talvisin pururadoille tehdään usein hiihtoladut. Useilla ulkoilualueilla ympäri Suomea on eri mittaisia pururatoja. Jotkut pururadat ovat valaistuja ympärivuotisen käytön mahdollistamiseksi. Pururatoja ei ole tarkoitettu ajoneuvoille.


title: Arttu Virtanen

text: Arttu Virtanen (s. 22. kesäkuuta 1984 Turku) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä.


title: Arttu Virtanen

text:
Virtanen on TPS:n omia kasvatti, joka pääsi kaudella 2003–2004 hakemaan pelipaikkaa Turun Palloseuran riveistä.
Virtanen onnistuikin hyvin saman vuoden pudotuspeleissä tehden kymmenessä ottelussa neljä pistettä.
Virtanen on pelannut SM-liigassa 121 ottelua ja Mestiksessä 118 ottelua. Virtanen on edustanut Suomea nuorten maajoukkueessa kolmen ottelun verran.
Virtanen pelasi TPS:n paidassa myös kausina 2004–2006. Sopimus Virtasella oli TPS:n kanssa vuoteen 2008 asti.


title: Arttu Virtanen

text: Virtanen on kärsinyt loukkaantumisista suhteellisen paljon ja kausi 2006–2007 jäi kokonaan väliin selkävamman takia. Seuraavalla kaudella Virtanen paranteli selkävammaansa joulun yli. Tammikuussa 2008 Virtanen vuokrattiin TuTo:on, jossa hän pelasi loppukauden. Kausi päättyi Mestiksen mestaruuteen, ja Virtanen teki TuTon kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen


title: Arttu Virtanen

text: Virtanen lopetti aktiiviuran 2010 keväällä. Virtanen työskentelee turussa kiinteistövälittäjänä sekä yrittäjänä. Virtanen toimii Hertta-Rakennus Oy:n toimitusjohtajana sekä hallituksen puheenjohtajana.


title: Arttu Virtanen

text: Virtanen kuului vuonna 2010 sadan kovatuloisimman alle 30-vuotiaan suomalaisen joukkoon.


title: Luettelo Kurjen tähdistön tähdistä

text: Luettelo Kurjen tähdistön tähdistä:


title: Luettelo Kurjen tähdistön tähdistä

text: Taulukon sarakkeissa käytetyt lyhenteet:


title: MTBF

text: MTBF (Mean time between failures) on keskimääräinen aika laitteen vikaantumiseen sen edellisestä alkuperäiseen kuntoon saattamisesta (korjauksesta). MTBF on vikataajuuden käänteisluku niissä tapauksissa, joissa vikataajuus on vakio. Keskimääräistä vikaantumisväliä käytetään luotettavuustekniikassa käyttöiän arviointiin. Useat valmistajat ilmoittavat tuotteilleen keskimääräisen vikaantumisvälin. Tehtaiden kunnossapidosta vastaavat joutuvat myös seuraamaan keskimääräisiä korjausaikoja (MTTR, Mean Time To Repair), jotta osataan varautua oikein erilaisiin vikaantumisiin. Joillekin tuotteille, kuten hehkulampulle, esitetään keskimääräinen elinikä, jonka tuotteen pitäisi keskimäärin kestää, jos sitä käytetään oikein.


title: MTBF

text: MTBF lasketaan tilastollisella menetelmällä eikä vikojen jakaantuminen useinkaan ole symmetristä eli ei voida sanoa, että 50 % tuotteista, joiden MTBF on 2 000 h, vikaantuisi tuohon käyttöikään mennessä. Eksponentiaalisella jakaantumalla 63 % tuotteista vikaantuu 2 000 käyttötuntiin mennessä. Koska MTBF on tilastollinen tunnusluku, ei sen avulla voida ennustaa tarkasti jonkun yksittäisen järjestelmän elinikää.


title: MTBF

text: MTBF on vikaantumistaajuuden käänteisluku:


title: MTBF

text: MTBF esitetään usein symbolilla formula_2, tai


title: MTBF

text: Eri lähteistä löytyy sekä MTBF että vikaantumistaajuudelle arvoja.


title: MTBF

text: MTBF voidaan määrittää vikatiheysfunktion odotusarvon avulla f(t)


title: MTBF

text: jossa


title: MTBF

text: Useat MTBF ajat ovat hyvin epätarkkoja, mikä johtaa monimutkaisissa järjestelmissä hyvin epäluotettavaan käyttöikäennusteeseen. Usein MTBF lukujen käyttö johtaa ajatteluun, että on olemassa hyväksytty vikaantumistaajuus, jolloin ei enää haluta etsiä vikojen todellista syytä. Tämän vuoksi on otettu käyttöön muitakin luotettavuutta kuvaavia lukuja kuten MFOP (Maintenance-Free Operating Period).


title: Papalagi

text: Papalagi (äännetään papalangi) on samoan kieltä ja tarkoittaa valkoihoista tai muukalaista. Tarkkaan ottaen "Papa-Lagi" tarkoittaa "taivaansärkijää". Sana juontunee ajalta, kun ensimmäiset lähetyssaarnaajat saapuivat Samoalle purjelaivoillaan, laivat koettiin Samoalla aukoiksi taivaanrannassa, eli "taivaan särkemiseksi".


title: Papalagi

text: Erään toisen teorian mukaan sana voisi olla niuelaista alkuperää sanasta "Palagi" (lausutaan Palangi) jossa "Pa" tarkoittaa aseen laukausta ja "Lagi" tarkoittaa taivasta eli aseen laukaisua taivaalle.


title: Papalagi

text: Aiheesta on kirjoitettu elämänviisauksia sisältävä kirja nimeltään "Papalagit" (Der Papalagi). Kirjassa lännessä vieraillut samoalaispäällikkö Tuiavii kertoo samoalaiseen tyyliin länsimaisen elämäntavan mielettömyydestä. Tarinan mukaan kirjaa ei ollut tarkoitettu julkaistavaksi. Tuiavii oli tarkoittanut nämä puheet opetukseksi yksinomaan hänen polynesialaisille maanmiehilleen. Alkuteos Der Papalagi julkaistiin Zürichissä 1920. Kirjan kirjoitti Erich Scheurmann, joka kertoi asuneensa vuoden Samoalla.


title: Grant Smith

text: Grant Smith, (s. 5. toukokuuta 1980) on skotlantilainen jalkapalloilija, joka pelaa Carlisle Unitedissa.


title: Grant Smith

text: Smith on pelannut useissa englantilaisissa ja skotlantilaisissa ammattilaisjoukkueissa. Hän pystyy pelaamaan puolustajana ja keskikentällä. Smith tuli HJK:hon Skotlannin pääsarjajoukkue Dundee Unitedista. Huhtikuussa 2007 HJK ilmoitti tehneensä kauden 2007 kestävän sopimuksen Smithin kanssa, jossa on purkumahdollisuus kansainvälisen siirtoikkunan avautuessa. Ennen siirtymistä Suomeen Smith kävi Skotlannin pääsarjajoukkue Hibernianin testissä.


title: Grant Smith

text: Kaudelle 2008 HJK ei tarjonnut Smithille jatkosopimusta . Tämän jälkeen Smith kävi englantilaisen Carlisle Unitedin testissä ja sai loppukauden kestävän sopimuksen.


title: Grant Smith

text: Smithin isä Gordon Smith on entinen jalkapalloilija.


title: Jane Berbié

text: Jane Berbié (s. 6. toukokuuta 1931) on ranskalainen mezzosopraano.


title: Jane Berbié

text: Berbién laajaan ohjelmistoon kuului niin varhaisbarokin musiikkia kuin uudempaa ranskalaista musiikkiakin. Hän teki oopperadebyyttinsä Milanon La Scalassa 1958 ja sai vuonna 1959 kiinnityksen Pariisin oopperaan.


title: Jane Berbié

text: Berbién ensimmäinen esiintyminen Lontoon Covent Gardenissa tapahtui kesäkuussa 1971, jolloin hänellä oli rooli Gioacchino Rossinin oopperassa "Sevillan parturi".


title: Blue Air

text: Blue Air on romanialainen halpalentoyhtiö. Se aloitti lennot joulukuussa 2004. Yhtiön päämaja on Aurel Vlaicun kansainvälinen lentoasema.


title: Blue Air

text: Laivasto vuonna 2018:


title: Maleiinianhydridi

text: Maleiinianhydridi on orgaaninen yhdiste (maleiinihapon anhydridi), joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteitä, värittömiä tai valkoisia kiteitä, joilla on pistävä haju. Sen kemiallinen kaava on CHO. Maleiinianhydridista käytetään myös nimityksiä "maleiinihappoanhydridi", "2,5-furaanidioni", "dihydro-2,5-dioksofuraani" ja "cis-buteenidianhydridi".


title: Maleiinianhydridi

text: Maleiinianhydridin moolimassa on 98,1 g/mol, sulamispiste 53 °C ja kiehumispiste 202 °C. Aineen suhteellinen tiheys on 1,48 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 102 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 477 °C ja CAS-numero 108-31-6. Maleiinianhydridi liukenee 30 °C:ssa veden kanssa muodostaen maleiinihappoa (CHO) ja lämpöä.


title: Maleiinianhydridi

text: Lyhytaikainen altistuminen aineelle voi aiheuttaa voimakasta silmien, ihon ja hengitysteiden ärsytystä. Toistuva tai pitkäaikainen altistuminen aineelle voi aiheuttaa ihon herkistymistä sekä astmaa.


title: Maleiinianhydridi

text: Ensimmäisen kerran maleiinianhydridiä syntetisoi Louis Nicolas Vquelin vuonna 1817 kuivatislaamalla sitruunahappoa. Aikaisemmin maleiinihappoanhydridin valmistus perustui bentseenin hapetukseen ilmalla, divanadiinipentoksidin toimiessa katalyyttinä. Nykyään sitä valmistetaan enimmäkseen hapettamalla butaania tai buteenia hapen avulla ja katalyyttinä käytetään vanadyylivetyfosfaattia. Maleiinianhydridi puhdistetaan alipainetislauksella. Maleiinianhydridistä valmistetaan polymeerejä, hartseja, muovien pehmentimiä, lääkeaineita, maatalouskemikaaleja, kuten hyönteis- ja rikkaruohomyrkkyjä, maleiinihappoa, fumaarihappoa ja tetrahydroftaalihapon anhydridiä.


title: Régine Crespin

text: Régine Crespin (23. helmikuuta 1927, Marseille – 5. heinäkuuta 2007) oli ranskalainen oopperalaulaja. Hän oli äänialaltaan ensin sopraano ja sittemmin mezzosopraano.


title: Régine Crespin

text: Crespin aloitti lauluopintonsa 16-vuotiaana ja pääsi myöhemmin Pariisin konservatorioon. Hän debytoi vuonna 1950 Mulhousessa "Lohengrinin" Elsana ja esiintyi myöhemmin samana vuonna samassa roolissa Pariisissa.


title: Régine Crespin

text: Crespinin ohjelmistoon kuului mm. Richard Wagnerin, Hector Berlioz'n, Gabriel Faurén, Maurice Ravelin, Christoph Willibald Gluckin, Jules Massenet'n, Jacques Offenbachin, Francis Poulenc'n, Giacomo Puccinin, Pjotr Tšaikovskin sekä Richard Straussin tuotantoa. Vaikka hän vetäytyi laulajanuraltaan vuonna 1989, hän sai sen jälkeenkin mainetta laulunopettajana. Hän kuoli maksasyöpään 80-vuotiaana.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Markkinoiden kyllästyminen tarkoittaa elinkeinoelämässä sitä, että tuotteiden ja palveluiden tarjontaa on enemmän kuin kysyntää. Kaupankäynti ei silloin kokonaan tyrehdy, mutta tuotteilla ja palveluilla on liian monta myyjää tai yrittäjää yhdellä markkina-alueella, jolloin liiketoiminta ei ole kaikille myyjille tai yrittäjille kannattavaa. Ylikuumentuneen kilpailun ja liian suuren tarjonnan vuoksi osa yrittäjistä joutuu lopettamaan toiminnan huonon kannattavuuden vuoksi. Osa yrityksistä päätyy silloin konkurssiin.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Markkinoiden kyllästyminen tarkoittaa myös sitä, että tuotteita ja palveluita on valmistettu tai tuotettu liikaa kysyntään nähden. Kaikkia tuotteita ei saada silloin kaupattua, mistä on seurauksena ylijäämävarastoja. Jos näitä ei saada jaettua kuluttajille, joudutaan ne ennen pitkää tuhoamaan. Kommunistisissa valtioissa oli mahdollista se, että tuotantolaitokset valmistivat tiettyjä tuotteita liikaa ja toisia tuotteita liian vähän. Tämä johtui huonosta suunnittelusta ja viallisesta markkinointijärjestelmästä.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Kysynnän ja tarjonnan laki tarkoittaa sitä, että vapaissa markkinatalouksissa kuluttajien tarpeet määräävät viime kädessä tarjonnan ja tuotteiden hinnan. Jos markkinoille tuodaan sellaisia tuotteita ja palveluita, mitä kuluttajat eivät halua ostaa itselleen tai jotka ovat liian kalliita, jää sellaisten tuotteiden ja palveluiden markkinaosuus kotitalouksien kokonaiskulutuksesta hyvin alhaiseksi tai ne katoavat kokonaan markkinoilta huonon kannattavuuden vuoksi. Kotitaloudet käyttävät vuosittain vain tietyn osan varallisuudestaan kulutushyödykkeisiin ja kaikki tuotteiden sekä palveluiden tarjoavat kilpailevat keskenään kuluttajien euroista.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Kilpailussa jokainen osapuoli pyrkii saamaan itselleen mahdollisimman suuren hyödyn. Kuluttaja yrittää saada rahoilleen mahdollisimman paljon vastiketta ja alkutuottaja sekä myyjä hyvän katteen eli voittoa toiminnalleen. Kysynnän ja tarjonnan laki tarkoittaa siten myös sitä, että markkinat määräävät tuotteiden ja palveluiden hinnan. Jos myyjä pyytää liian korkeaa hintaa, niin kuluttajat eivät osta tuotteita kovin paljon määrällisesti, vaikka tuotteesta olisi heille hyötyä. Hyötysuhde jää silloin vähäiseksi. Jos myyjä pudottaa hintaa, saa hän tuotteita myytyä kappalemääräisesti enemmän ja kuluttajan saama hyöty kasvaa. Tämä ei tarkoita välttämättä myyjän hyödyn vähenemistä, sillä myyjä voi saada yhtä paljon tai jopa enemmän hyötyä, kun myy tuotteita halvemmalla, sillä myynnin volyymi lisää tuottoa.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Jos myyjä maksaa tuotteesta alkutuottajalle 30 euroa ja tämän tuotantokustannukset ovat 15 euroa, niin alkutuottaja saa voittoa eli hyötyä 15 euroa tuotetta kohden. Jos myyjän kulut ovat 20 euroa ja hän myy tuotteet asiakkaille hintaan 150 euroa/ kpl, niin hänen saamansa voitto tuotetta kohti on 100 euroa. Tuotteita menee 150 euron hintaan kaupaksi esimerkiksi tuhat kappaletta/kk, joten myyjän saama kokonaisvoitto on 100 *1 000 = 100 000 euroa/kk.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Jos tuotteilla olisi todellista kysyntää markkinoilla eli asiakkaat haluaisivat ostaa tuotetta ja kokevat sen tarpeelliseksi, mutta liian kalliiksi, niin tuotteiden myyntikäyrä saadaan kasvamaan pudottamalla tuotteen hintaa. Jos myyjä tyytyy 50 euron katteeseen tuotetta kohden, kasvaisi myynti esimerkiksi 10 000 kappaleeseen tutkittavana ajanjaksona. (esim. kk) Myyjän ja alkutuottajan kulut yleensä vähenevät tuotetta kohti, mitä enemmän tuotteita myydään, joten heidän saamansa hyöty kasvaisi samalla asiakkaiden hyödyn kanssa. Myyjä saisi tässä tapauksessa hyötyä eli voittoa 50 *10 000 = 500 000 euroa/kk + kustannussäästöt, esimerkiksi kaksi euroa/ tuote eli 10 000 *2 = 20 000 euroa. Myyjän voitto olisi siten 520 000, jos hän myisi tuotteita hintaan 100 euroa/kpl eikä hintaan 150 euroa/ kpl. Alkutuottajan hyöty eli voitto kasvaisi myös, jos tuotannon lisäämisen investoinnit saadaan peitettyä suuremman myynnin volyymin ja isompien myyntitulojen ansiosta. Tämän esimerkin mukaisesti olisi jokaista osapuolta kannattavaa eli hyödyllistä heille pudottaa tuotteiden hintaa ja lisätä niiden tuotantoa. Tässä kohden tullaan tuotantovaikeuksien eteen kysynnän kasvaessa: pystyvätkö tavaroiden valmistajat ja toimittajat vastaamaan kasvaneeseen kysyntään vai eivät?


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Tavaroiden siirtymisessä alkutuottajalta kuluttajalle vapaissa markkinatalouksissa pyritään aina maksimaalisen hyödyn saavuttamiseksi jokaisella portaalla: alkutuottaja, tukkuportaat ja vähittäiskauppa. Viime kädessä kuluttaja päättää kuitenkin sen, mihin hintaan ja kuinka paljon hän tuotteita ostaa. Näin ollen kysyntä on tuotteiden menekin kannalta ratkaisevampi tekijä kuin tuotteiden tarjonta. Jos tuotteita ei tarvita eikä niillä ole todellista kysyntää, saadaan niitä myytyä vain vähän tai ei ollenkaan ja menekkiä voidaan kasvattaa ainoastaan epärehellisin keinoin, esimerkiksi harhaanjohtavan markkinoinnin avulla. Pörssikaupassa voidaan esimerkiksi käyttää osakekurssin arvon ja menekin parantamiseksi epärehellisiä keinoja väärentämällä yhtiön tulos- ja tasetietoja sijoittajille annetuissa tiedotteissa niin kuin kävi Enron-nimisen energiayhtiön tapauksessa.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Vapaissa markkinatalouksissa kysyntä ja tarjonta pyrkivät tasapainotilaan, jolloin tuotantoa on suurin piirtein yhtä paljon kuin kulutustakin ja hinnat määräytyvät terveen kilpailun mukaan kaikkia osapuolia mahdollisimman paljon hyödyttäväksi. Täydellistä tasapainotilaa ei kuitenkaan saavuteta kuin teoreettisissa laskentamalleissa. Käytännössä liiketaloudessa vallitsee jatkuva kilpailu markkinaosuuksista ja tuotantoa on jonkin verran liikaa, jolloin heikoimmat kilpailijat putoavat pois ja uusia yrittäjiä tulee heidän tilalleen. Hinnat muuttuvat tarjonnan ja kysynnän lakien mukaan, mihin vaikuttaa luonnollisesti kuluttajien käytettävissä olevat varat. Kuluttajat eivät suinkaan käytä kaikkea varallisuuttaan hyödykkeiden ja palveluiden ostamiseen vaan he voivat myös säästää rahaa kasvattaakseen omaa pääomaansa.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Taloustieteiden keynesiläisen teorian mukaan tarjonta ei voi luoda kysyntää. Tästä on olemassa myös eriäviä mielipiteitä, mm. Sayn lain mukaan tarjonta luo aina oman kysyntänsä.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Joidenkin teorioiden mukaan esimerkiksi mainonta lisää kysyntää ja saa kuluttajissa aikaan tarpeen kuluttaa enemmän tai muuttaa kulutustottumuksiaan. Lisääntynyt mainonta saattaa saada aikaan tietyn tuoteryhmän tai yhtiön tuotteiden ja palveluiden myynnin nousua, mutta on kyseenalaista, synnyttääkö markkinointi tarpeen ostaa tuotteita ja palveluita vai onko se pelkästään informaatiota välittävä menetelmä tehdä kuluttajat tietoisiksi siitä tarpeesta, mikä heillä on jo valmiina olemassa.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Kuluttajien tarpeet ratkaisevat lopulta sen, mitkä tuotteet ja palvelut jäävät pysyvästi tai pitkäksi aikaa markkinoille. Jos tuotteilla ja palveluilla on jatkuvaa kysyntää, on niiden elinkaari pitkä. Tuotteille ja palveluille on ominaista jatkuva tuotekehitys, jolloin vanhat tuotteet ja palvelut jäävät pois tuotevalikoimasta ja ne korvataan uusilla. Silloinkin tuotteet ja palvelut vastaavat kuluttajien olemassa olevaan, mutta muuttuneeseen tarpeeseen eikä kyse ole tarpeen synnyttämisestä.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Elämän ylläpitämisen kannalta on tiettyjä tuoteryhmiä, joita kuluttajat tarvitsevat jatkuvasti. Ne vastaavat kuluttajien perustarpeisiin, joita ovat ravinto, vaatetus, koti ja uni. Näihin tarpeisiin vastaavat muun muassa elintarvikkeet, vaatteet, puhdistusaineet, huonekalut ja kodin koneet.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Uudet keksinnöt vastaavat kuluttajien tarpeisiin, kun tuotekehittelyn ja tutkimuksen tuloksena lanseerataan uusia tuotteita markkinoille. Tästä ovat esimerkkinä kirjapainot, ompelukoneet, polkupyörät, höyrymoottorit, junat, autot, lentokoneet, sähkö, puhelin, lennätin, radio, televisio, matkapuhelimet, tietokoneet, lääkkeet, uudet hoitomuodot ja internet-palvelut. Näiden menestystarinoiden kohdalla on kysymys siitä, että tarjonta vastaa kuluttajien jo olemassa olevaan tarpeeseen eikä siitä, että tarjonta synnyttää tuon tarpeen.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Sen sijaan, että tarjonta automaattisesti loisi uutta kysyntää, luokin kysyntä eli kuluttajien tarpeet edellytyksen tarjonnalle eli tuotteiden ja palveluiden markkinoille tuomiseen. Jos kuluttajilla ei ole todellista tarvetta saada markkinoille tulevaa uutta tuotetta tai palvelua, ei kyseinen tuote tai palvelu saa vallattua itselleen merkittävää markkinaosuutta kuluttajien käyttämistä varoista eli osuutta kokonaismarkkinoista.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Kysyntää voidaan keinotekoisesti nostaa ja pitää yllä harhaanjohtavan markkinoinnin avulla. Näin saadaan markkinoitua esimerkiksi terveysvaikutteisia ihmerohtoja ja lääkkeenkaltaisia tuotteita kuten ravintolisiä, monivitamiinivalmisteita, laihdutusvalmisteita ja ateriankorvikkeita. Näille tuotteille on olemassa tietty kysyntä markkinoilla eli elämäntapakäyttäjien pieni joukko. Tuotteiden kysyntää on kuitenkin nostettu antamalla kuluttajille harhaanjohtavia lausuntoja ja todistuksia tuotteiden terveysvaikutuksista tai markkinoimalla hyvää mahdollisuutta lisäansioihin ja taloudellisen riippumattomuuden saamiseen, jos ehdokas alkaa itsekin myydä tuotteita ja verkostomarkkinoinnin liikeideaa ryhtyessään käyttämään tuotteita.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Vapaa markkinatalous tarkoittaa sitä, että tuotantolaitokset voivat olla joko valtion tai yksityisten henkilöiden tai yhteisöjen omistuksessa ja ne voivat päättää itsenäisesti siitä, mitä tuotteita valmistavat, kehittävät ja tuovat markkinoille. Jos tuote vastaa kuluttajien tarpeita, niin tarpeet tyydyttyvät ja tuote saa oman markkinaosuuden kokonaismarkkinoista. Jos tarjontaa tulee jollekin tuoteryhmälle tai tuotteelle liikaa, johtaa se kilpailun ylikuumenemiseen, hintakilpailuun ja heikoimpien yritysten tipahtamiseen pois markkinoilta. Tuotteita, yrittäjiä ja tuotteiden myyjiä on silloin liikaa tuotteiden kysyntään ja asiakasmäärään nähden.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Jos tuotteita on valmistettu liikaa, joudutaan ne myymään edullisesti pois tai hävittämään. Näin tapahtui ennen kirjapainojen digitaalitekniikkaa esimerkiksi kirjojen painatuksessa, kun osa kirjoista jäi kustantamoiden ja kirjapainojen varastoihin, koska ne eivät menneet kaupaksi. Kirjakerhojen toiminta perustuu osittain siihen, että ne tarjoavat ylituotantokirjoja edulliseen tarjoushintaan kuluttajille, minkä jälkeen he saavat ostosopimuksen tehneitä kuluttajia ostamaan myös normaalihintaisia tuotteita.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Valtio ja Euroopan Unioni pyrkivät omalta osaltaan takaamaan sen, että tietyt peruspalvelut ja perustarvikkeiden tuotanto säilyvät Suomessa ja Euroopan Unionin talousalueella. Ne jakavat tästä syystä tukirahaa sellaisille liiketoiminnan aloille ja alueille, missä omavaraisuus halutaan säilyttää eli pyritään välttämään tuontia Suomen tai Euroopan Unionin ulkopuolelta. Valtion ja Euroopan Unionin jakama tukiraha vääristää kilpailua eikä siitä syystä voida puhua puhtaasta vapaasta markkinataloudesta alueilla, missä valtio ohjailee tuotantoa ja kulutusta.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Markkina-alue on koko maailma, mutta yhtä tuoteryhmää ja yritystä ajatellen vain se alue, missä yhtiöllä on tällä hetkellä toimintaa ja tulevaisuudessa se alue, mille se voi laajentaa toimintaansa.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Jokaisella tuoteryhmällä ja yksittäisellä tuotteella on tietty markkinaosuus kotitalouksien kokonaiskulutuksesta. Sen lisäksi jokaisella yrityksellä ja sen tuotteilla on oma markkinaosuus kokonaismarkkinoista sillä alueella, missä yrityksellä on toimintaa. Kun uusi yritys tai uusi tuote tulee markkinoille, pitää sen vallata markkinaosuus muilta alan kilpailijoilta. Yksikään yritys ei tule niin sanotusti tyhjille markkinoille, jos alueella on jo aikaisemmin ollut tarjolla vastaavia tuotteita ja palveluita muiden yritysten tuottamana.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Yritykset kilpailevat vapaissa markkinatalouksissa markkinaosuudesta keskenään. Yhdelläkään yrityksellä ei nykyisten lakien ja säädösten perusteella voi olla monopoli-asemaa eli yksinoikeutta tiettyihin tuotteisiin tai palveluihin. Joissakin valtioissa on kuitenkin ollut valtiolla yksinoikeus esimerkiksi alkoholin jakeluun ja veikkauspeleihin. Tästä asiasta on syntynyt kiistoja Euroopan Unionin sisällä koskien muun muassa Suomen Alkon ja Oy Veikkaus Ab:n monopoliasemaa markkinoilla.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Entisessä Neuvostoliitossa (nykyinen IVY eli Itsenäisten Valtioiden Yhteisö ja Venäjä) ja muissa kommunistisissa maissa ei ole ollut vapaata markkinataloutta vaan valtio saneli sen, mitä on lupa tuottaa ja kuinka paljon. (Valtion keskushallinnon johdon alainen suunnitelmatalous) Tämä johti joillakin tuotannon aloilla ylitarjontaan ja toisilla alitarjontaan, minkä vuoksi kansa kärsi puutetta ja toisaalta sai ylen määrin tuotteita, mitä se ei niin paljon olisi tarvinnut. Kun kysyntä ei saa määrätä sitä, mitä tuotantolaitokset valmistavat ja tuovat markkinoille, päädytään tässä kuvattuihin epäterveisiin talouden malleihin.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Pyramidijärjestelmillä tarkoitetaan tässä sellaisia markkinointi- ja liiketoimintamalleja, jotka perustuvat nopean kasvun odotuksiin sillä tavalla, että myyjäorganisaatioon värvätään jatkuvasti uusia myyjiä ilman rajoitusta. Tämä johtaa siihen, että markkinat kyllästyvät ja lopulta myyjiä on liikaa yrityksen toiminta-alueella. (markkina-alueella) Viimeisenä mukaan lähtevän myyjän tehtävä oman markkinaosuuden valtaamiseksi kilpailijoilta on erityisen vaikea, koska suuri osa asiakkaista on valmiina myyjäverkostossa ja on matemaattisesti mahdotonta, että myyjien määrä omalla markkina-alueella kasvaa eksponentiaalisesti lyhyessä ajassa, mikä olisi edellytys kannattavan liiketoiminnan harjoittamiselle. Pieni osa uusista myyjistä onnistuu valtaamaan muilta itselleen tarpeeksi markkinaosuutta, jotta saa voittoa liiketoiminnasta, mutta muut yrittäjät ovat tuomitut menettämään sijoituksensa ja työpanoksensa pääyhtiön sekä pyramidin huipulla olevien kouluttajien hyväksi.


title: Markkinoiden kyllästyminen

text: Tyypillisiä pyramidijärjestelmiä ovat ketjukirjeet, Ponzi-huijaukset tai verkostomarkkinoinnin tavoin toteutettu markkinointijärjestelmä, missä yrittäjien toiminnan pääpaino on uusien jäsenten värväämisessä loputtomaan ketjuun eikä tuotteiden myyminen verkoston ulkopuolisille asiakkaille.


title: Harrastajateatterikesä

text: Harrastajateatterikesä on vuosittain Jyväskylässä järjestettävä, valtakunnallisesti avoin festivaali kaikille harrastajateatteriryhmille.


title: Harrastajateatterikesä

text: Tapahtuma on lunastanut paikkansa yhtenä teatterintekijöiden ja -kokijoiden merkittävimpänä kohtaamispaikkana. Katselmukseen valitaan vuosittain 6-8 ryhmää ympäri Suomen esitystallenteiden perusteella. Katselmukseen valitut ryhmät saavat palautteen esityksestään ammattitaitoiselta raadilta. Raati jakaa myös tapahtuman päätöstilaisuudessa kannustusrahaa haluamalleen ryhmälle tai ryhmille.


title: Harrastajateatterikesä

text: Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1973 Seinäjoella. Vuonna 2016 tapahtuman järjestäminen siirrettiin Jyväskylään.


title: Harrastajateatterikesä

text: Tapahtuman päävastuullinen järjestäjä on vuodesta 2010 alkaen Suomen Harrastajateatteriliitto. Se toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän kaupunginteatterin kanssa.


title: Sulo Suorttanen

text: Sulo Elias Suorttanen (13. helmikuuta 1921 Valkeala – 24. syyskuuta 2005 Kouvola) oli suomalainen poliitikko, varatuomari ja lääninasessori. Suorttanen toimi Suomen puolustusministerinä vuosina 1966–1970.


title: Sulo Suorttanen

text: Suorttanen valmistui ylioppilaaksi Kouvolan lyseosta vuonna 1945, minkä jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1952. Varatuomarin arvo Suorttaselle myönnettiin 1954. Työuransa Suorttanen aloitti toimimalla kotiseutunsa Valkealan tuomiokunnan notaarina 1953–1954 ja Valkealan piirin apulaisnimismiehenä Kouvolassa 1955–1957. Nimismiehen toimesta Suorttanen siirtyi Kymen läänin apulaispoliisitarkastajaksi 1958–1972. Hän toimi Kymen lääninhallituksen vanhempana lääninasessorina vuodesta 1972 alkaen. Myöhemmällä urallaan Suorttanen toimi vielä Kymen lääninhallituksen virkaa toimittavana kansliapäällikkönä vuosina 1980–1986.


title: Sulo Suorttanen

text: Kansanedustajana Suorttanen oli vuosina 1962–1970 ja myöhemmin 1972–1975 edustaen Maalaisliittoa (Keskustapuolue vuodesta 1965). Suorttanen toimi vuosina 1966–1970 Suomen puolustusministerinä sekä samaan aikaan toisena sisäasianministerinä Paasion I ja Koiviston I hallituksessa.


title: Sulo Suorttanen

text: Toisen maailmansodan aikana Suorttanen palveli suomalaisessa Waffen-SS-vapaaehtoispataljoonassa.


title: Sulo Suorttanen

text: Naimisiin Suorttanen meni vuonna 1949 farmaseutti Lea Annikki Laakson kanssa. Pariskunnalla oli vuonna 1951 syntynyt poika Esa Juhani.


title: Lars Lindeman

text: Lars Sebastian ”Basse” Lindeman (23. maaliskuuta 1920 Viipuri – 14. syyskuuta 2006 Lahti) oli suomalainen poliitikko ja suurlähettiläs.


title: Lars Lindeman

text: Lindeman suoritti maanviljelysteknikon tutkinnon vuonna 1944. Hän toimi Inkoon kunnanvaltuustossa vuodesta 1945 ja Finlands Svenska Arbetarförbundin asiamiehenä vuodesta 1947. Hän oli SDP:n kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä vuosina 1958–1976, minkä jälkeen hän siirtyi suurlähettilääksi Osloon ja Reykjavikiin vuosina 1976–1984 ja Lissaboniin vuosiksi 1984–1985. Hän oli toinen maatalousministeri Paasion I hallituksessa 1966–1968.


title: Ruslan Tšagajev

text: Ruslan Šamilovitš Tšagajev, tataarien kielellä Ruslan Şamil uğlı Çağaev (s. 19. lokakuuta 1978 Andižan), on uzbekistanilainen ammattilaisnyrkkeilijä ja WBA-liiton raskaan sarjan entinen maailmanmestari. Amatöörinä hän voitti Aasian- ja maailmanmestaruuden. Tšagajev on saanut medialta lempinimen Valkoinen Tyson.


title: Ruslan Tšagajev

text: Amatöörinä Tšagajev otteli 85 ottelua, joista hän saavutti 82 voittoa. Ensimmäisen kerran hän saavutti kansainvälistä menestystä vuonna 1995 voitettuaan Taškentissa Aasian mestaruuden raskaassa sarjassa. Seuraavana vuonna nuorten MM-kisoissa Havannassa hän saavutti pronssia, mutta Atlantan olympialaisissa hänen tiensä katkesi jo ensimmäiseen otteluun, jossa vastassa oli Luani Krasniqi. 1997 Budapestin MM-kisoissa hän eteni loppuotteluun, jossa voitti kuubalaisen Félix Savónin. Myöhemmin kävi ilmi, että hän oli otellut tätä ennen ammattilaisotteluita, ja mestaruus mitätöitiin ja Tšagajev sai myös kahden vuoden kilpailukiellon ammattilaiskehiin.


title: Ruslan Tšagajev

text: Palattuaan kehään 1998 hän voitti kultaa Aasian kisoissa Bangkokissa, ja helmikuussa 1999 kohtasi Plovdivissa amatööriturnauksen loppuottelussa jälleen Savónin, joka myös tällä kertaa joutui nöyrtymään tappioon. Miehet kohtasivat vielä kolmannen kerran Houstonin MM-kisoissa 1999, missä Savón vei puolivälierässä voiton pistein 9–1. Sydneyn olympialaisissa 2000 Tšagajevin taival katkesi myös puolivälieriin, missä hän hävisi georgialaiselle Vladimer Tšanturialle. Seuraavana vuonna Belfastin MM-kisoissa Tšagajev saavutti kultaa superraskaassa sarjassa voitettuaan loppuottelussa ukrainalaisen Oleksi Mazikinin.


title: Ruslan Tšagajev

text: Varsinaisen ammattilaisuransa Tšagajev aloitti vuonna 2001 Yhdysvalloissa, ja vuonna 2003 siirtyi hampurilaisen Universum-tallin riveihin. Ammattilaisena Tšagajev teki vakuuttavaa jälkeä tyrmäten suurimman osan vastustajistaan jo ottelun alkuvaiheissa. Ensimmäinen ottelu, jota ei tuomittu hänen voitokseen, oli lokakuussa 2002 käyty ratkaisemattomaksi tuomittu keskeytetty kamppailu haavansa päähän saanutta Rob Callowayta vastaan. Kahdennessakymmenennessä ammattilaisottelusaan hän voitti WBO- ja WBA-liittojen intercontinental-tittelin ukrainalaiselta Volodymyr Virtšisiltä, ja puolusti titteliään Michael Sprottia vastaan.


title: Ruslan Tšagajev

text: 18. marraskuuta 2006 Tšagajev voitti John Ruizin, minkä johdosta hän pääsi haastamaan hallitsevan WBA:n maailmanmestarin Nikolai Valujevin. Ottelu käytiin Stuttgartissa 14. huhtikuuta, ja tuomittiin lopulta Tšagajevin voitoksi tuomariäänin 2–1. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Valujev hävisi ammattilaisurallaan.


title: Ruslan Tšagajev

text: Tšagajev puolusti WBA-liiton vyötään englantilaista Matt Skeltonia vastaan 19. tammikuuta 2008. Tämän jälkeen hänen oli tarkoitus puolustaa vyötään Valujevia toukokuussa 2008, mutta hän joutui perumaan ottelun virusinfektion vuoksi. Heinäkuussa 2008 Tšagajev joutui perumaan Valujevia vastaan käytävän ottelun akillisjänteensä katkettua. Tšagajev palasi kehään yli vuoden kestäneeltä ottelutauolta 7. helmikuuta 2009, jolloin hän voitti kuudennessa erässä Carl Davis Drumondin.


title: Ruslan Tšagajev

text: Tšagajevin piti otella 30. toukokuuta 2009 Suomessa järjestetyssä Revenge of the Giant -ottelutapahtumassa. Ottelu peruuntui Tšagajevin B-hepatiitin vuoksi. Ottelutapahtuman perumisen jälkeen nyrkkeilytallit Sauderland ja Universum ajautuivat erimielisyyksiin keskenään. Don King on vaatinut WBA-liittoa poistamaan Tšagajevilta oikeudet WBA-liiton mestaruusvyöhön. Tšagajev on todennut että hän aikoo pitää itsensä kunnossa odottaessaan WBA-liiton päätöstä asiasta. Universum-tallin promoottori Klaus-Peter Kohl antoi negatiivista palautetta Valujevista todeten tämän olevan maailman suurin pelkuri.


title: Ruslan Tšagajev

text: Menetettyään mahdollisuuden otella Valujevia vastaan Tšagajev otteli raskaansarjan mestari Volodymyr Klytškoa vastaan. Kohtaamisen panoksena piti olla IBF-, WBO-, WBA-, ja IBO-liittojen vyöt. WBA-liitto päätti että Valujev on liiton mestari ja tämän johdosta kamppailussa oteltiin pelkästä IBF:n mestaruudesta. Vedonlyöntikertoimissa 1:5 suhteella altavastaajana ollut Tšagajev hävisi kamppailun luovuttamalla yhdeksännen erän jälkeen.


title: Ruslan Tšagajev

text: Tšagajev on kiistänyt hepatiittitartunnan.


title: Ruslan Tšagajev

text: Vuonna 2010 Tšagajev kohtasi Kali Meehanin. Kamppailussa haettiin WBA-liiton seuraava haastaja. Tšagajev voitti ottelun kaikin tuomariäänin.


title: Ruslan Tšagajev

text: Elokuussa 2011 Tšagajev hävisi pisteillä Aleksandr Povetkinille ja menetti WBA-liiton mestaruuden hänelle.


title: Ruslan Tšagajev

text: Vuoden 2014 heinäkuussa Tšagajev palasi WBA liiton mestariksi voittamalla Fres Oquendon tuomareiden enemmistöpäätöksellä 12 eräisen ottelun päätteeksi. Tšagajev puolusti mestaruutta menestyksekkäästi Francesco Pianetaa vastaan mutta menetti toisessa puolustusottelussa mestaruuden Lucas Brownelle teknisellä tyrmäyksellä ottelun kymmenennessä erässä. Tšagajev johti kamppailua kaikin tuomariäänin ja käytti Brownea kanveesissa kamppailun kuudennessa erässä mutta kärsi tyrmäystappion kymmenennessä erässä käytyään kymmenennen erän aikana kanveesissa.


title: Erich Scheurmann

text: Erich Scheurmann (s. 24. marraskuuta 1878 Hampuri – k. 4. toukokuuta 1957 Armsfeld) oli saksalainen kirjailija, taidemaalari, nukketeatterilainen ja saarnaaja. Scheurmann matkusti vuonna 1914 vuodeksi Samoaan, joka oli noihin aikoihin Saksan siirtomaana. Ensimmäisen maailmansodan alettua hän matkusti vuonna 1915 Samoasta USA:han, missä kirjoitti kuuluisan fiktiivisen Samoan-matkakertomuksensa Papalagit "(Der Papalagi)". Maailmansodan loputtua palasi hän Saksaan. Hän asettui vuonna 1930 asumaan Armsfeldiin, missä eli kuolemaansa saakka.


title: Metroplex

text: Metroplex on robotti "Transformers"-universumissa. Metroplex esiintyy sarjoissa "Generation 1" ja "".


title: Metroplex

text:
Metroplex muuttuu valtavaksi taisteluasemaksi tai kaupungiksi. Hänellä on valtavan voimakkaat aseet, ja hän on tärkeä osa Autobotteja. Hänen ainoat heikkoutensa ovat hitaus, jonka vuoksi hän on helppo maali, mutta hänen tulituksensa ja valtavat voimansa korvaavat tuon puutteen hyvin. Toinen heikkous on hänen aseissaan, sillä ohjuksien ampuminen voi kuluttaa kaiken energian Metroplexistä. Muita heikkouksia hänellä ei ole. Hän kestää valtavasti tulitusta ja on kaikin puolin loistava soturi.
Metroplex johtaa Gigantion-nimistä planeettaa,ja käyttää muiden gigantionlaisten tavoin Mini-Conia nimeltä Drill Bit. Metroplex ryhtyy auttamaan Optimus Primen johtamia Autobotteja. Voitettuaan Megatronin, Metroplex ja hänen oikeakädenmiehensä, Quickmix, ansaitsevat Autobottien merkin olkapäihinsä. Tästä lähin Metroplex on tärkeä osa Autobottien tiimiä.
Vaikka "Generation 1":n Metroplex eroaa Cybertronin Metroplexistä, heidän ulkonäkönsä on hieman samanlainen ja he ovat molemmissa sarjoissa yhtä päättäväisiä, tärkeitä Autoboteille ja ennen kaikkea hyväsydämisiä.


title: Igglo

text: Igglo on suomalainen kiinteistönvälitykseen erikoistunut verkkopalvelu. Se ei olevälittänyt koteja itse, vaan teki yhteistyötä kaikkien kiinteistönvälittäjien kanssa. Verkkopalvelun omistaa Helsingin Sanomat, joka teki asiasta liiketoimintakaupan syksyllä 2008. Vuodesta 2008 aina vuoteen 2014 Igglo kehitti ja ylläpiti Sanomien OIkotie asuntopalvelua.


title: Igglo

text: Helmikuussa 2009 yritys hakeutui yrityssaneeraukseen huomattavien velkojen takia ja vapautui saneerauskesta syksyllä 2014 velkojen tultua maksetuksi.


title: Igglo

text: Igglon verkkopalvelussa on ollut mahdollista käyttää Korvamerkintä- ja Hiljainen myynti -palveluita. Korvamerkinnän avulla asukkaat pystyivät esivaraamaan taloja tai alueita, joihin haluaisivat muuttaa. Hiljaisen myynnin kautta puolestaan asunnon omistaja pystyi tunnustelemaan kotinsa kysyntää. Tämän lisäksi verkkopalvelussa oli käytössä muun muassa Google Maps -kartta sekä kolmiulotteinen sisustuskone.


title: Igglo

text: Yritys aloitti toiminta vuonna 2006. Se sai julkisuutta valokuvaamalla pääkaupunkiseudun kaikki talot omaan verkkopalveluunsa ja kertomalla puolittavansa välityspalkkiot. Igglon perustivat markkinointiviestintäkonserni Taivaan hallituksen puheenjohtaja ja perustaja Jussi Nurmio sekä Mikko Ranin, näyttelijä Matti Raninin poika. Varatoimitusjohtajana toimi kiinteistönvälitysyritys Huoneistokeskuksen entinen toimitusjohtaja Matti Kasso, kunnes hän jätti yrityksen tammikuussa 2008. Igglo laajeni Norjan markkinoille huhtikuussa 2007. Yritys kohtasi kuitenkin vaikeuksia markkinoilla ja tammikuussa 2008 Igglon Norjan toiminnot haettiin konkurssiin.


title: Igglo

text: Igglo Oy toimi vuoteen 2008 asti myös kiinteistönvälitysyrityksenä pääkaupunkiseudun ja Turun alueilla. Igglo oli pääkaupunkiseudun kolmanneksi suurin välitystoimisto, ja sen palveluksessa oli yli seitsemänkymmentä henkeä. Lokakuussa 2006 Benchmark Capital Europe ja Taivas Group sijoittivat yritykseen yhteensä 12,5 miljoonan euroa. Syyskuussa 2008 Helsingin Sanomat Oy kertoi ostavansa Igglon. Igglon kerrottiin lopettavan asunnonvälityksen, mutta sen verkkopalvelu, tietosisältö sekä Igglo-tavaramerkin käyttöoikeudet siirtyvät Helsingin Sanomille.


title: Igglo

text: Kesäkuussa 2017 Igglo-brändi palasi kuluttajamarkkinoille vuokrapalvelun muodossa. Uudessa palvelussa vuokranantajat ja asuntoa etsivät voivat löytää toisensa suoraa älypuhelinsovelluksen avulla. Uuden palvelun takana on alkuperäinen perustajajoukko, Jussi Nurmion johdolla. Palvelun on tarkoitus laajentua ulkomaille.


title: Aallokemuunnos

text:
Aallokemuunnos on uusimpia digitaalisen signaalinkäsittelyn menetelmiä. Se on korvaamassa monessa sovellutuksessa diskreetin Fourier-muunnoksen. Toisin kuin Fourier-muunnoksessa, joka määrittelee signaalin jatkuvien trigonometristen funktioiden lineaarikombinaationa, Aallokemuunnoksessa signaalin muodostavat
osafunktiot ovat lokaaleja.


title: Aallokemuunnos

text: Aallokemuunnos tehdään suodattamalla syötesignaali käyttäen kantafunktiosta johdettujen aalloke- ja skaalausfunktioiden eri tavalla skaalattuja ja aika-avaruudessa siirrettyjä variaatioita.


title: Sauvignon Blanc

text: Sauvignon Blanc ("Vitis vinifera" ’Sauvignon Blanc’), myös Sauvignon, Petit Sauvignon ja Sauvignon Jaune (Gironde), Sauvignon Fumé ja Blanc Fumé (Keski- ja Länsi-Ranska), Muskat-Silvaner (Saksa ja Itävalta) ja Fumé Blanc (Yhdysvallat) on Bordeaux’sta lähtöisin oleva viiniköynnöslajike, jota käytetään pääasiassa valkoviinin tuotantoon. Se on nykyään Chardonnayn jälkeen suosituin valkoinen lajike.


title: Sauvignon Blanc

text: Lajikkeen nimi juontuu ranskan sanasta "sauvage" ’villi’, millä viitataan lajikkeen esiintymiseen alkuperäiskasvina läntisessä Ranskassa. Sana "blanc" tarkoittaa puolestaan valkoista. Sauvignon Blanc -viinit ovat yleensä luonteeltaan kuivia, pistäviä (varsinkin Uuden-Seelannin Marlborough’n alueen Sauvignon Blancin tuoksua kuvataan viiniasiantuntijoiden parissa ”kissanpissaksi karviaismarjapensaassa”) ja raikkaita. Lajiketta käytetään myös osana jälkiruokaviinisekoitteita kuten Sauternesia ja Barsacia.


title: Sauvignon Blanc

text: Sauvignon Blanc on lähtöisin Ranskan luoteisosassa sijaitsevasta Loiren laaksosta. Cabernet Sauvignon on Sauvignon Blancista ja Cabernet Francista 1700-luvulla jalostettu lajike.


title: Sauvignon Blanc

text: Charles Wetmore vei lajiketta Château d’Yquemin Sauternes-viinitilalta Yhdysvaltoihin 1880-luvulla. Se osoittautui erittäin tuottoisaksi Livermoren laaksossa. Lajikkeen synonyymiksi vakiintui Yhdysvalloissa kuiva tammitynnyrikypsytetty menestysviini "Fumé Blanc"; sen lanseerasi vuonna 1968 Robert Mondavi, joka siten nosti tuolloin vielä vähäarvoisena pidetyn lajikkeen esille.


title: Sauvignon Blanc

text: Uuteen-Seelantiin Sauvignon Blanc löysi tiensä 1970-luvulla koeistutuksen kautta; päämääränä oli saada Müller-Thurgau-lajikkeelle pari sekoiteviiniä varten. Chileen sitä päätyi jo 1800-luvun alussa, ja siellä lajike säästyi myöhemmin saman vuosisadan aikana lähes koko Euroopan viiniköynnökset tuhonneelta viinikirvalta.


title: Sauvignon Blanc

text:
Sauvignon Blanc -lajikkeen köynnökset kasvavat erittäin runsaiksi. Jotta kaikki energia ei kuluisi kasvamiseen, tarvitaan latvuston karsintaa ja lehtipeitteen ohentamista. Sekä hallitsematon kasvu että liiallinen karsiminen johtaa valjuihin viineihin.
Lajike versoo yleensä myöhään satokaudella, mutta rypäleet kypsyvät nopeasti.
Sauvignon Blanc -rypäleet eivät ole erityisen värikkäitä, koska niissä on vain vähän pigmenttiä. Valmiit viinit ovat oljen värisiä, kun taas esimerkiksi Chardonnaysta tulee väriltään enemmänkin keltaisen ja kullan väliltä olevia viinejä.


title: Sauvignon Blanc

text: Lajikkeen lehdet ovat pieniä ja leveitä, ja ne jakautuvat kolmesta viiteen lohkoon. Päällys on mattapintainen, alapuolella on jouhia. Tertut ovat kartionmuotoisia, pieniä, lyhyitä ja ahtaita. Rypäleet ovat pieniä, lievästi pitkulaisia ja melko läpinäkyviä. Kuori pysyy paksuna aivan viime hetkiin ennen poimintaa.


title: Sauvignon Blanc

text: Viinien ohella lajikkeesta on uutettu myös muun muassa kauneudenhoitotuotteita.


title: Sauvignon Blanc

text: Sato korjataan sata päivää köynnösten kukkimisen jälkeen. Esimerkiksi Sancerren tarhoilla on keskimäärin 6 000 köynnöstä hehtaaria kohti, ja yhden hehtaarin maksimituotanto on 60 hehtolitraa.


title: Sauvignon Blanc

text: Viinilajikkeen sisäiset makuerot selittyvät pääosin ilmaston ja maaperän vaikutuksesta. Jälkimmäistä kuvataan termillä "terroir".


title: Sauvignon Blanc

text: Lajike menestyy parhaiten ilmastossa, jossa on paljon auringonpaistetta mutta joka ei ole erityisen kuuma. Esimerkiksi Australiassa, Kaliforniassa ja Uudessa-Seelannissa on lajille erinomaisesti sopivia alueita. Kuumassa ilmastossa rypäleestä tulee nopeasti ylikypsä, ja tuloksena on viini, jossa on yksiulotteinen maku ja kehno hapokkuus.


title: Sauvignon Blanc

text: Alati kasvavan suosion myötä lajiketta kasvatetaan laajamittaisesti edellä mainittujen maiden lisäksi myös Etelä-Afrikassa, Italiassa ja Itä-Euroopassa. Siitä on tullut yksi merkittävimmistä vaihtoehdoista Chardonnaylle.


title: Sauvignon Blanc

text: Ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät lajikkeen korjuussa, joka on aikaistunut vuosi vuodelta.


title: Sauvignon Blanc

text: Jotkut tuottajat poimivat Sauvignon Blanc -satonsa eri ajankohtina saavuttaakseen erilaisia aromiyhdistelmiä. Aikaisin poimituissa rypäleissä tuovat pyratsiinit esiin ruohon sävyttämän vihannespaprikan ja parsan aromit. Kypsemmän rypäleen aromit muistuttavat taas tiolien ansiosta karviaista, mustaherukkaa ja kiivihedelmiä.


title: Sauvignon Blanc

text: Käymisvaiheen lämpötila vaikuttaa viinin makuun. Ranskalaiset viininvalmistajat suosivat 16–18 °C:n lämpötilaa, joka tuo viinin mineraaliset aromit esille. Uuden maailman viininvalmistajat taas käyttävät hiukan kylmempää lämpötilaa, joka houkuttelee esiin hedelmäisiä ja trooppisia aromeja. Malolaktinen käyminen on Uuden-Seelannin Sauvignon Blanc -viinien valmistuksessa varsin suosittu menetelmä.


title: Sauvignon Blanc

text: Viinin makuun voidaan vaikuttaa myös tammitynnyri- ja terästankkikypsyttämisellä. Tammi pyöristää makuja ja pehmentää rypäleen korkeaa hapokkuutta. Uudessa-Seelannissa ja ranskalaisen Sancerren tuotannossa käytetään ruostumattomasta teräksestä valmistettuja käymistankkeja tammitynnyrien sijasta. Tällä tavoin viini pysyy terävän hapokkaana ja sen aromit voimakkaina.


title: Sauvignon Blanc

text: Sauvignon Blanc -viinit ovat pääosin tarkoitettu juotavaksi nuorena. Ne eivät yleensä parane vanhetessaan. Säilyvyys on rajoitettu etenkin niillä viineillä, joista on kypsytyksen nopeuttamiseksi poistettu malolaktisella käymisellä omenahappo. Ikääntymistä kestävät hyvän happorakenteen omaavat, laadukkaimmat Sauvignon Blancit, ja siitä hyötyvät sokeripitoiset jälkiruoka- sekä ns. Late Harvest ja Eiswein/Ice Wine -viinit.


title: Sauvignon Blanc

text: Sauvignon Blanc -viinejä suositellaan nautittavaksi kasvisruokien kuten salaatin ja parsan, ja juustojen, etenkin vuohenjuuston, voimakkaan cheddarin, chèvren, fetan, gruyèren ja pecorinon kanssa. Se sopii erinomaisesti myös kala- ja äyriäisruoille sekä on ainoita sushin kanssa suositeltuja viinejä. Aromeiltaan voimakkaimmat Sauvignon Blanc -viinit toimivat jossain määrin myös etnisten ruokien ja siipikarjan sekä vasikan- ja sianlihan kanssa. Sauvignon Blanc on yksi harvoista viineistä joka kestää mietojen etikoiden rinnalla.


title: Sauvignon Blanc

text: Monipuolisten ominaisuuksiensa takia Sauvignon Blanc on todennäköisesti valkoviinilajikkeista kaikkein laajimmalle ruokapaletille sopiva. Vältettäviä ovat punainen liha, runsaasti voita tai kermaa sisältävät ruoat sekä suolaiset etikkasäilykkeet.


title: Sauvignon Blanc

text: Ranskalaisia Sauvingon Blanc -viinejä suositellaan perinteisesti nautittavaksi ruoan kanssa, kun taas Uuden maailman viinien on katsottu sopivan hyvin myös juotavaksi sellaisenaan.


title: Sauvignon Blanc

text: Perinteisiä ranskalaistyyppisiä Sauvignon Blanceja pidetään hienostuneina ja moniulotteisina. Uuden maailman Sauvignon Blanc -viinit ovat puolestaan suoraviivaisempia ja niitä kuvaillaan usein "hedelmäpommeiksi".


title: Sauvignon Blanc

text:
Amerikkalaiset Fumé Blancit ovat oma lukunsa, sillä siellä lajiketta on pitkään pidetty jonkinasteisena köyhän miehen Chardonnayna, ja altistettu sen valmistuksessa käytetyille metodeille, kuten tammikypsytykselle.
Alkuperäinen Sauvignon Blancin esiintymisalue tuottaa edelleen runsaasti viiniä. Tunnetuimpia merkkejä ovat esimerkiksi "Pouilly-Fumé", joka on maultaan mineraalinen ja hiukan savuinen, sekä "Sancerre", joka on ruohontuoksuinen ja sitruksinen. Alueet sijaitsevat vastakkaisilla puolilla Loire-jokea, Pouilly-sur-Loire itäpuolella ja Sancerre läntisellä. Tunnettuja Loiren laakson tuottajia ovat muun muassa Henri Bourgeois sekä erityisesti "Baron de L" -viinistään tunnettu Ladoucette.


title: Sauvignon Blanc

text: 1970- ja 1980-luvuilla Sancerrena, Loiren yläjuoksun suurimman AC-alueen nimen mukaan, myyty Sauvignon Blanc oli lähes kaikkialla maailmassa suosituimpia valkoviinejä. Sancerren suosio hiipui nykypäivää kohti tullessa, mutta Sauvignon Blanc -lajike ehti levitä joka puolelle maailmaa ja se on nykyään Chardonnayn jälkeen merkittävin valkoinen lajike.


title: Sauvignon Blanc

text: Myös naapurit Menetou-Salon, Quincy ja Reuilly tuottavat Sauvignon Blancia, joskin selkeästi edullisempaa.


title: Sauvignon Blanc

text: Sancerren pohjoisen sijainnin ansiosta ilmasto on Sauvignon Blanc -lajikkeelle otollisen viileä, mutta alueella on myös hallan vaara. Sancerren 2 500 hehtaarin kasvatusalueella maaperä on paikoin piikivinen. Se tuo mineraalisen ja savuisen aromin viiniin, joka on parhaimmillaan nuorena. Kalkki-savimaaperä tuottaa raskaita ja vähähappoisia viinejä, hiekkamaaperä taas hedelmäisiä ja runsashappoisia. Sancerren viinit ovat sekoituksia alueen eri tarhojen viineistä.


title: Sauvignon Blanc

text: Sancerren viinitilat ovat keskimäärin neljän hehtaarin kokoisia perheidyllejä. Tilat siirtyvät sukupolvelta toiselle, minkä johdosta niitä ei ole myynnissä, joten tilojen arvoa on vaikea määritellä.


title: Sauvignon Blanc

text: Alun perin viininviljelyn toivat alueelle roomalaiset, ja sitä jatkoivat aikanaan Saint-Saturin luostarin munkit. Munkkien riesana olivat muun muassa barbaarit, jotka ottivat viinitarhat tuhotöiden kohteikseen, koska ne edustivat heidän silmissään roomalaisuutta ja sivistystä.


title: Sauvignon Blanc

text: Sancerre tunnetaan Sauvignon Blancin kotina, mutta alueella ei ole aina viljelty Sauvignon Blancia. Alueen valtalajike ennen viinikirvan tuhoja oli Pinot Noir. Lukuisista kokeilluista torjuntakeinoista huolimatta ainoastaan lajikkeiden yhdistäminen amerikkalaisten köynnösten juuriin piti viinikirvat loitolla. Ranskassa viinien uudelleenistutus maksoi yhtä paljon kuin vuoden 1870 sota.


title: Sauvignon Blanc

text: Edmond Alphonse Mellot perusti "le Sancerre" -nimisen baarin Pariisiin, joka sijaitsee Sancerren lähistöllä. Baarin nimekkäiden kanta-asiakkaiden, kuten Édith Piafin, ansiosta Sancerren alue ja sen tuotteet tulivat tutuksi. Pian asiakkaat tilasivatkin valkoviinikseen nimenomaan Sancerren viinejä. Vuonna 1936 Sancerren Sauvignon Blanc sai suojatun alkuperästatuksen, AOC:n.


title: Sauvignon Blanc

text: Italiassa Sauvignon Blanc on erikoisuus, jota tavataan lähinnä vain Friulin alueelta, erityisesti Colliosta. Colliossa valmistetut Sauvignon Blanc, Chardonnay ja Ribola Gialla ovat maan ainoita kansainvälisesti kilpailukykyisiä valkoviinejä. Myös Etelä-Tirolissa Sauvignon Blanc -lajike menestyy ja jotkin siitä tehdyt huippuviinit pärjäävät parhaille ranskalaisille.


title: Sauvignon Blanc

text: Itävallassa Sauvignon Blancia kasvatetaan Burgenlandissa, Steiermarkissa ja Wachaussa. Laadusta on saatu erinomaisia näyttöjä. Varsinkin Steiermarkin alueen Sauvignon Blanc on saanut mainetta kahden viime vuosikymmenen aikana. Sen Sauvignoneja pidetään kovimpina kilpailijoina Uuden maailman viineille, jotka eivät ole aina yhtä hedelmäisiä ja ryhdikkäitä.


title: Sauvignon Blanc

text: Uuden maailman Sauvignon Blanc -viinit kiteytyvät uusiseelantilaiseen Cloudy Bay Sauvignon Blanciin, joka nosti koko lajikkeen maailman tietoisuuteen 1980-luvun lopulla.


title: Sauvignon Blanc

text: Sauvignon Blanc -viinit olivat Riesling-viinien ohella ensimmäisiä, joita aloitettiin pullottaa laajamittaisesti metallikierrekorkilla. Tapa on levinnyt synteettisten korkkien ohella Uudesta maailmasta ja suurista brittiläisistä viiniyrityksistä Manner-Eurooppaan. Uuden-Seelannin viinit ovat noin 90 prosenttisesti metallikierrekorkilla varustettuja. Euroopassa kierrekorkkiviinejä on vähemmän, esimerkiksi Sancerren tuottajista vain Joseph Mellot käyttää kierrekorkkia. Uudet korkit eliminoivat niin sanotun korkkivian täysin, mutta muutokset tapahtuvat hitaasti perinteisissä viinimaissa. Useat viinitarhurit ovat epäröineet muun muassa olettaen kuluttajien suosivan perinteistä korkkia.


title: Sauvignon Blanc

text: Maassa tuotettujen edullisten Chardonnay- ja Sauvignon-pöytäviinien takia tuontiyritysten mielenkiinto on herännyt. Chileläisestä Sauvignonista kaikki ei ole Sauvignon Blancia. Iso osa on latteampaa Sauvignon Vertiä tai Tocai Friulanoa. Chilestä tuodaan Suomeen edullisia Sauvignon Blanc -viinejä, kuten "Yali Reserva Sauvignon Blanc" ja Miguel Torresin "Santa Digna Sauvignon Blanc Reserve".


title: Sauvignon Blanc

text: Chilen laadukkaiden Sauvignon Blanc -viinien valikoima on kasvamaan päin. Aiemmin ainoana tuotannolle otollisena alueena pidetty Valparaíson ja pääkaupunki Santiagon välimaastoon sijoittuva Casablanca Valley on saanut seuraa Leydasta ja Elquista.


title: Sauvignon Blanc

text: Valkoisten lajikkeiden tuotanto nojaa edelleen vahvasti perinteiseen Chenin Blanciin. Viime vuosina on kuitenkin kehitetty viileämpiä alueita tarkoituksena parantaa laadukkaan Sauvignon Blanc -tuotannon edellytyksiä.


title: Sauvignon Blanc

text: Sauvignon Blanc on suosittu ainakin seuraavilla alueilla: Constantia, Elgin, Franschhoek, Paarl, Stellenbosch ja Walker Bay. Franschhoekin kohdalla Sauvignon Blanc oli tärkeimpiä lajikkeita alueen nousussa viinimaailman tietoisuuteen. Stellenboschissa valmistetaan myös hyviä Sauvignon Blanc -viinejä. Constantiassa, jonka makea jälkiruokaviini (valmistettiin lajikkeesta Muscat Blanc à Petits Grains) saavutti aikanaan eurooppalaisten hovien suosion ollen muun muassa Napoleonin lempiviini, Sauvignon on valkoisista lajikkeista suosituin Chardonnayn jälkeen, ja siellä tuotetut viinit ovat hyvin tasapainoisia.


title: Sauvignon Blanc

text: Sauvignon Blancia koko maan valkoisten lajikkeiden viljelypinta-alasta on noin 6 % ja osuus on ollut kasvussa. Suomeen maasta tuodaan Sauvignon Blanc -viinejä kuten "Iona Elgin Sauvignon Blanc".


title: Sauvignon Blanc

text: Napa Valleyn viinin ”grand old man”, Robert Mondavi, oivalsi vuonna 1962 Euroopan-matkansa myötä tammitynnyrikypsytyksen merkityksen. Hän kehitti aggressiivisen makuiseksi mielletystä Sauvignon Blanc -lajikkeesta vuonna 1968 loppuun asti käytetyn, kuivan ja tammitynnyreissä kypsytetyn viinin, jonka hän nimesi "Fumé Blanciksi" viitaten ranskalaiseen Pouilly-Fuméen. Fumé Blanc sai Kaliforniassa monta jäljittelijää, ja se toi siellä huonossa maineessa olleelle lajikkeelle arvostusta.


title: Sauvignon Blanc

text: Fumé Blanc -nimeä ovat kalifornialaiset viininvalmistajat käyttäneet lähinnä markkinointimielessä, eikä sen käyttö ei ole rajoittunut pelkästään tammitettuun Sauvignon Blanciin.


title: Sauvignon Blanc

text: Sauvignon Blanc -lajikkeen kokonaisala on noin 11 % Napa Valleyn valkoisten lajikkeiden ja alle 4 % kaikkien lajikkeiden viljelyalasta. Suosituinta lajiketta, Chardonnayta viljellään yli seitsemänkertaisesti enemmän.


title: Sauvignon Blanc

text: Eräissä Sonoman piirikunnan osissa (Russian River Valley ja Dry Creek Valley) Sauvignon Blanc on puolestaan erittäin suosittu lajike.


title: Sauvignon Blanc

text: Fumé Blanc on Kalifornian myydyin valkoviinityyppi Chardonnayn jälkeen. Suomeen asti Fumé/Sauvignon Blanceja tulee vain vähän, pääasiassa Beringerin valmistamia.


title: Sauvignon Blanc

text: Vaikka laajamittainen laadukkaimpien valkoviinilajikkeiden viljely aloitettiin maassa vasta 1980-luvun alussa, on Sauvignon Blanc viime vuosina yhdistetty voimakkaimmin juuri Uuteen Seelantiin, jonka tuottamat selkeän hedelmäiset (aromiasteikolla vihreistä pavuista ja ruohosta mangoon ja passiohedelmään) Sauvignon Blanc -viinit ovat saaneet arvostusta sekä laajaa suosiota maailmalla. Tienavaajana pidetään "Cloudy Bay Sauvignon Blancia", joka nousi 1980-luvun lopulla tuntemattomuudesta parrasvaloihin. Eräs viinikriitikko jopa vertasi Cloudy Bay Sauvignon Blancin juomista kokemuksena Glenn Gouldin esittämään Bachin Goldberg-muunnelmiin. Vahva imago on siirtänyt merkin ajan myötä lähemmäs premium-hintatasoa ja Cloudy Baysta on tullut puolestaan maan tunnetuin viinitila.


title: Sauvignon Blanc

text: Muita Suomesta saatavia suosittuja merkkejä ovat muun muassa "Jackson Estate" (Viini-lehden vuoden valkoviini 2006) ja "Matua Valley Sauvignon Blanc" (markkinoi itseään ensimmäisenä uusiseelantilaisena Sauvignon Blanc -tuottajana). Myös Montana Winesillä on laaja valikoima.


title: Sauvignon Blanc

text: Terästankkikypsytyksen laajamittainen käyttö on näkynyt maan Sauvignon Blanc -viineissä. Aikaisimmat kansainvälistä huomiota herättäneet viinit saivat kehuja hedelmäisten aromien puhtaudesta ja intensiteetistään, joka tuli esille myös voimakkaan hapokkuuden myötä.


title: Sauvignon Blanc

text: Chardonnay oli maan valkoinen ykköslajike, kunnes vuonna 2002 Sauvignon Blanc ohitti sen ja kattoi 25 % koko Uuden Seelannin viininviljelyalueista. Sen jälkeen lajikkeen suosio on vain lisääntynyt, ja vuonna 2005 sitä viljeltiin jo noin kaksinkertaisesti toiseksi suosituinta, Chardonnayta enemmän.


title: Sauvignon Blanc

text: Vienti on myös kasvanut nopeasti. Esimerkiksi ajanjaksolla 2004–2005 viinin vienti Yhdysvaltoihin lisääntyi 81 %. Siitä yli kaksi kolmasosaa oli Sauvignon Blancia, mikä osoittaa lajikkeen merkityksen maan viiniteollisuudelle. Suosio ei perustu halpatuotannolle, sillä uusiseelantilaisten viinien keskimääräinen pullohinta on maailman korkein.


title: Sauvignon Blanc

text: Merkittävimmät Uuden Seelannin tuotantoalueet ovat Eteläsaarella, erityisesti sen pohjoiskärjessä Marlboroughssa (pidetään laajalti maailman parhaana Sauvignon Blancin tuotantoalueena, tuottaa noin kaksi kolmasosaa kaikesta maan Sauvignon Blanc-tuotannosta) ja siellä olevassa Wairau -joen laaksossa. Kovan kysynnän johdosta Uuden Seelannin viinin kokonaisviljelyala on yli kolminkertaistunut ajanjaksolla 1982–2002.


title: Sauvignon Blanc

text: Länsi-Australian kuuluisimmalla viljelyalueella, Margaret Riverillä on saatu aikaan Sauvignon Blancia ja Sémillonia sekoittamalla joitakin erittäin suosittuja viinejä. Myös Uuden Etelä-Walesin Orangessa ja Läntisen Victorian Pyreneillä valmistetaan pienimuotoisesti Sauvignon Blanc -viinejä. Lajikkeen suosion myötä uusia, sille edullisia viileäilmastoisia tuotantoalueita kehitetään ja laatu paranee.


title: Sauvignon Blanc

text:
Australiasta suomalaisiin viinivalikoimiin on päätynyt vain vähän Sauvignon Blanc -viinejä, muun muassa "Palandri Estate"- sekä tasmanialainen "Ninth Island Sauvignon Blanc".
Sauvignon Blanc- ja Sémillon -lajikkeista tuotetaan Bordeauxin Gravesin alueella niin kuivia valkoviinejä, puolimakeita Céroneja kuin täyteläisen makeita Barsac- ja Sauternes-jälkiruokaviinejäkin.


title: Sauvignon Blanc

text: Myöhään satokaudella korjatuista Sauvignon Blanc- ja Sémillon-lajikkeista tehdään jälkiruokaviini Sauternesia. Sekoitteen Sauvignon Blanc -lajikkeen suhde kokonaisuudesta vaihtelee tuotteesta riippuen 5–50 %:n välillä. Esimerkiksi "Premier Cru Supérieur Château d'Yquemissa" sitä on 20 %. Alueella on perinteisesti ollut tapana istuttaa Sauvignon Blanc -lajiketta tasaisin välein Sémillon-rivien lomaan. Ensin mainitun kypsyessä 1–2 viikkoa aikaisemmin yhä useammat viljelijät ovat kuitenkin päätyneet kasvattamaan lajiketta erillään, sillä ylipitkän kypsytyksen on huomattu heikentävän aromeja.


title: Sauvignon Blanc

text: Gravesin alueella Sauvignon Blancia ja Sémillonia sekoitetaan usein suhteessa 75–85 % ja 15–25 % (kypsytys tammitynnyreissä). Sauternesin ja Barsacin alueilla sekoitussuhde 30–40 % ja 60–70 % on tyypillisempi.


title: Särmäys

text:
Särmäyksellä tarkoitetaan metalliteollisuudessa
ohutlevyn taivuttamista siihen tarkoitetulla laitteella, jota nimitetään särmäyspuristimeksi. Särmäyksellä tarkoitetaan lyhyesti metallilevyn taivuttamista.


title: Särmäys

text:
Särmäyspuristin koostuu erilaisista osista, joita ovat muun muassa akselit, ylä- ja alatyökalut.
Särmäyspuristimessa on yleisesti kaksi Y-akselia kuvaamassa sylintereitä jotka liikkuttavat joko ylä- tai alaterää.
X-akseli on poikkeuksetta ns. takavaste, johon taivutettava kappale nojataan oikean taivutuskohdan varmistamikseksi.
Mallista ja merkistä riippuen akseleita on 2–10 kappaletta. Akseleita kuvataan poikkeuksetta kirjaimilla, esimerkiksi R1, R2, Z1 ja Z2 jne.


title: Särmäys

text:
Metallilevy taivutetaan ylä- ja alaterän välissä hydrauliikan tai paineilman voimalla.
Särmäyksessä metallilevy taivutetaan yleisesti kylmänä. Vain poikkeustapauksissa levyä lämmitetään taivuttamisen helpottamiseksi. Tällöin kyseessä voi olla esimerkiksi todella paksu materiaali, joita käytetään esimerkiksi telakoilla.


title: Särmäys

text: Särmäämällä voidaan valmistaa erilaisia tuotteita metallista, jotka joko särmäyksen jälkeen ovat saman tien valmiita tuotteita tai sitten ne jatkokäsitellään tavalla tai toisella, esimerkiksi maalataan tai hitsataan.


title: Särmäys

text:
Särmäyksessä käytetään yleisesti tuotteen käyttötarpeen mukaan suunniteltua taivutussädettä (lyhenne=r eli lat. radius).
Särmäyspuristimia on erilaisia ja eri kokoisia käyttötarpeen mukaan. Tunnettuja merkkejä ovat muun muassa Amada, MVD , Triumpf, Aliko ja Finnpower.


title: Särmäys

text:
Nykyisin laitteet ovat poikkeuksetta CNC-ohjattuja. Myös taivutusautomaatteja on jo olemassa, sekä erilaisia robottiversioita.
Nämä voivat olla täysin automatisoituja tai puoliksi automatisoituja, jolloin laitteen käyttäjä hoitaa esimerkiksi tuotteen lastauksen lavalle. Täysin automatisoidussa versiossa esimerkiksi toinen robotti hoitaa särmäyksen jälkeen jatkotyövaiheet.


title: Uljas Mäkelä

text: Uljas Kalevi Mäkelä (21. elokuuta 1924 Lapua – 16. marraskuuta 2010 Rauma) oli suomalainen poliitikko. Hän oli vuosina 1962–1978 SDP:n kansanedustaja Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä.


title: Uljas Mäkelä

text: Mäkelä työskenteli rautatieläisenä vuosina 1941–1948, Riihimäen kauppalan nuoriso-ohjaajana 1948–1949, Rauman maalaiskunnan sosiaalitarkkailijana 1949–1952, Ulvilan sosiaalisihteerinä 1952–1953 ja Rauman maalaiskunnan sosiaalisihteerinä vuodesta 1953.


title: Uljas Mäkelä

text: Mäkelä valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1962 vaaleissa. Eduskunnassa hän oli sosiaalivaliokunnan jäsen 1970–1978, josta puheenjohtajana vuodet 1972 ja 1974–1978. Valtion tilintarkastajana Mäkelä oli vuodet 1967–1977. Hän oli myös viidesti presidentin valitsijamiehenä vuosien 1962, 1968, 1978, 1982 ja 1988 vaaleissa.


title: Uljas Mäkelä

text: Vuosina 1951–1952, 1957–1978 ja 1988–2000 Mäkelä oli Rauman kaupunginvaltuuston jäsen. Vuodet 1978–1987 hän toimi Rauman kaupunginjohtajana. Hän sai vuonna 1989 kaupunkineuvoksen arvonimen.


title: Luettelo Käärmeen tähdistön tähdistä

text: Luettelo Käärmeen tähdistön tähdistä:


title: Luettelo Käärmeen tähdistön tähdistä

text: Taulukon sarakkeissa käytetyt lyhenteet:


title: G-14

text: G-14 oli Euroopan johtavien jalkapalloseurojen yhteenliittymä.


title: G-14

text: Järjestön perusti maanosan 14 johtavaa seuraa vuonna 2000. Sen tarkoituksena oli edustaa lajin varakkaimpia seuroja neuvotteluissa lajin kattojärjestöjen Fifan ja Uefan kanssa. Vuonna 2002 järjestöön liittyi neljä uutta jäsentä, mutta se säilytti kuitenkin alkuperäisen nimensä.


title: G-14

text: Järjestöön kuului loppuvaiheessa kolme seuraa Englannista, Espanjasta, Italiasta, Ranskasta ja Saksasta, kaksi seuraa Alankomaista sekä yksi seura Portugalista. Sen jäsenseurat lukeutuivat maanosan menestyksekkäimpiin, sillä esimerkiksi Mestarien liigan voitti vuoteen 2008 mennessä aina joku jäsenistä.


title: G-14

text: Järjestö lakkautettiin vuonna 2008. Sen tilalle perustettiin ECA.


title: G-14

text:
Alkuperäiset jäsenet (2000)
Uudet jäsenet (2002)


title: Kaarlo Pitsinki

text: Kaarlo Vilhelmi Pitsinki (27. joulukuuta 1923 Kemi – 26. elokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka toimi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) puoluesihteerinä vuosina 1957–1966 ja Uudenmaan läänin maaherrana vuosina 1966–1982. Hän oli myös kansanedustajana vuosina 1958–1966. SDP:ssä Pitsinki edusti puolueen oikeaa laitaa.


title: Kaarlo Pitsinki

text: Pitsinki erosi SDP:stä 1982 ja toimi Kansalaisvallan liiton eli entisen Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen puheenjohtajana.


title: Kaarlo Pitsinki

text: Pitsingin vanhemmat olivat laitosmies Kaarlo Vilhelmi Pitsinki ja Aune Ester Aaltonen. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1945 Kemin lyseosta ja valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 1949.


title: Kaarlo Pitsinki

text: Uransa alussa Pitsinki oli ennakonpidätyksen valvojana Helsingin verovirastossa vuodet 1949–1950, SDP:n toimitsijana 1950–1951, Kiljavan ammattiyhdistysopiston tilapäisenä tietopuolisten aineiden opettajana 1951–1955 ja Talouspoliittisen suunnittelutoimiston tilapäisenä apulaispäällikkönä vuonna 1956.


title: Kaarlo Pitsinki

text: Pitsingin poliittinen ura lähti nousuun hänen työskennellessään pääministeri K.-A. Fagerholmin sihteerinä vuosina 1956–1957 ja SDP:n puoluesihteerinä vuosina 1957–1966. Pitsinki valittiin eduskuntaan vuoden 1958 vaaleissa Uudenmaan läänin vaalipiiristä ja jatkokausille Helsingin kaupungin vaalipiiristä vuosien 1962 ja 1966 vaaleissa. Hän oli valitsijamiehenä vuosien 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa.


title: Kaarlo Pitsinki

text: Eduskunnasta Pitsinki siirtyi Uudenmaan läänin maaherran virkaan, jossa hän toimi vuosina 1966–1982. Presidentti Mauno Koivisto erotti Pitsingin maaherran virasta yleisen edun vuoksi vuonna 1982. Syynä olivat Uudenmaan läänin huonot henkilösuhteet. Pitsinki jatkoi poliittista toimintaansa Kansalaisvallan liiton puheenjohtajana. Puolue jäi ilman kansanedustajia vuosien 1979 ja 1983 vaaleissa, ja se poistettiin puoluerekisteristä joulukuussa 1983.


title: Kaarlo Pitsinki

text: Pitsingillä oli ensimmäisestä avioliitostaan (1950–1988) kaksi poikaa.


Luettelo Käärmeenkantajan tähdistön tähdistä


title: Jaksollinen desimaaliluku

text:
Jaksollinen desimaaliluku on desimaaliluku, jonka desimaaleissa toistuu jokin numero tai numerosarja äärettömän monta kertaa peräkkäin. Jokainen jaksollinen luku on rationaaliluku. Jaksollista desimaalilukua merkitään vetämällä viiva toistuvan numeron tai numerosarjan yläpuolelle.Kun supistettu murtoluku "p/q" muunnetaan desimaaliluvuksi, saadaan päättyvä desimaaliluku vain, jos nimittäjä "q" ei ole jaollinen muulla alkuluvulla kuin 2 ja 5. Muussa tapauksessa saadaan aina päättymätön jaksollinen desimaaliluku, jossa jakson pituus voi olla enintään "q - 1" numeroa. Niinpä esimerkiksi
missä jakson pituus on kuusi numeroa. Jakso saattaa kuitenkin olla myös tätä lyhyempi, jolloin sen pituus on jokin "q-1":n tekijä. Niinpä esimerkiksi


title: Jaksollinen desimaaliluku

text: Jos nimittäjä on jaollinen 2:lla tai 5:llä, jakso ei ala välittömästi desimaalipilkun jälkeen vaan myöhemmin, esimerkiksi


title: Jaksollinen desimaaliluku

text:
Jaksollinen desimaaliluku, jossa jakso alkaa välittömästi desimaalipilkun jälkeen, voidaan muuntaa murtoluvuksi jakamalla jakso luvulla, jossa on yhtä monta yhdeksikköä kuin jaksossa on numeroita. Näin saatu murtoluku supistetaan, jos mahdollista. Esimerkiksi
sillä murtoluku 153846/999999 voidaan supistaa tekijällä 76923, jolloin saadaan 2/13.


title: Jaksollinen desimaaliluku

text: Jos jakso ei ala välittömästi desimaalipilkun jälkeen, luku kerrotaan sopivalla kymmenen potenssilla ja lopuksi jaetaan samalla luvulla. Esimerkiksi:


Jaksollinen desimaaliluku


title: Luettelo Leijonan tähdistön tähdistä

text: Luettelo Leijonan tähdistön tähdistä.


title: Luettelo Leijonan tähdistön tähdistä

text: Taulukon sarakkeissa käytetyt lyhenteet:


title: MOT

text: MOT voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tagaloa

text: Tagaloa tarkoittaa samoankielellä tarujen ylijumalaa. Maorien mytologiassa ilmiö tunnetaan nimellä Tangaroa.


Luettelo Lohikäärmeen tähdistön tähdistä:


title: Luettelo Lohikäärmeen tähdistön tähdistä


title: Tony Granato

text: Tony Granato (s. 25. heinäkuuta 1964 Downers Grove, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkovalmentaja ja pelaajauransa lopettanut ammattilaisjääkiekkoilija.


title: Tony Granato

text: Granato aloitti uransa yliopistosarjassa Wisconsin yliopistossa. New York Rangers valitsi hänet numerolla 125 . Hän pelasi uransa aikana New York Rangersissa, Los Angeles Kingsissä ja San Jose Sharksissa. 1994 hän sai NHL:n seitsemänneksi pisimmän (vuoteen 2005 asti) pelikiellon, 15 ottelua, huidottuaan Chicagon Neil Wilkinsonia päähän.


title: Tony Granato

text:
Pitkän uransa Granato lopetti 2002, ja toimi sen jälkeen Colorado Avalanchen päävalmentajana kolme kautta. Kaudella 2003–2004 Granaton joukkueessa pelasi mm. Teemu Selänne, joka ei saanut Granatolta juurikaan luottoa. Granato peluutti Selännetta kolmosketjussa rikkovassa roolissa ja oli julkisesti tyytymätön Selänteen suorituksiin.
Hän oli on Coloradon apulaisvalmentaja 2002–2008, ennen kuin hänen ilmoitettiin siirtyvän takaisin päävalmentajaksi toukokuussa 2008 korvaamaan tehtävänsä jättänyttä Joel Quennevillea. Granato ei valmentanut Coloradossa kuin kauden 2008–2009. Colorado sijoittui Läntisen konferenssin viimeiseksi. Kauden jälkeen Granato sai potkut usean muun valmentajan kanssa. Pittsburgh Penguins nimesi hänet apulaisvalmentajaksi elokuussa 2009.


title: Tony Granato

text: Naisjääkiekkoilija Cammi Granato on hänen siskonsa, ja entinen NHL-pelaaja Ray Ferraro on hänen lankonsa.


title: Sena Jurinac

text: Sena, oikealta nimeltään Srebrenka Jurinac (24. lokakuuta 1921 – 22. helmikuuta 2011) oli sopraano.


title: Sena Jurinac

text: Jurinac syntyi Bosnian alueella. Hänen isänsä oli kroatialainen tohtori ja äitinsä Wienistä. Jurinacin musiikilliset lahjat tulivat ilmi nuorella iällä, ja hän pääsi opiskelemaan Zagrebin musiikkiakatemiaan.


title: Sena Jurinac

text: Jurinac teki oopperadebyyttinsä "La bohèmen" Mimìn roolissa Zagrebissa vuonna 1942. Hän sai vuonna 1944 kiinnityksen Wienin valtionoopperaan. Hän vetäytyi oopperalaulajan uraltaan marraskuussa 1982 Wienissä tehdyn esityksen jälkeen, mutta jatkoi resitaalien pitämistä.


title: Luettelo Lyyran tähdistön tähdistä

text: Luettelo Lyyran tähdistön tähdistä


title: Intialainen tanssi

text: Intialainen tanssi on yleisnimitys kaikille Intian niemimaalla, nykyisen Intian alueella, harjoitetuille tanssimuodoille. Se pohjautuu vuosituhantisiin perinteisiin ja jakautuu lukuisiin eri tyylilajeihin, joista osa on niin sanottuja klassisia eli taidetansseja ja osa kansantansseja. Intialaisille tanssityyleille ominaisia ovat muun muassa kurinalaisuus, monimutkaiset säännöt ja rytmiikka, jotka liittyvät läheisesti intialaisen musiikin muotoihin. Intialainen tanssi on tyypillisesti myös tarinoita kertovaa tanssitaidetta, jossa erilaisilla ilmeillä ja käsieleillä, mudrilla, ilmaistaan muun muassa tarinoita hindulaisista jumalista.


title: Intialainen tanssi

text:
Intian klassiset tanssiperinteet jaotellaan kahteen pääluokkaan; Hindustani- ja Karnataka-tyyleihin. Tanssin tekniikkaa kutsutaan nimellä Nritta. Klassisiin tansseihin kuuluu tärkeänä myös ilmaisu, eli Abhinaya. Moniin intialaisiin tanssityyleihin kuuluu myös Navarasas eli yhdeksän tunnetilaa, jotka ilmaistaan monin elein muun muassa kasvojen ilmeillä.
Klassisen intialaisen tanssin pääsuuntaukset ja keskeiset esiintymisalueet ovat:Intiassa hyväksytään klassisiksi tanssiperinteiksi vain kahdeksan ensin mainittua. Yakshagana on kansanomainen tanssiteatterimuoto, joka sisältää klassista tanssia.


title: Intialainen tanssi

text: Intian niemimaan lukuisat kansat ja heimot ovat kukin kehittäneet omia kansantanssin tyylilajeja, jotka vaihtelevat jopa kylästä toiseen. Tanssit voidaan jaotella esimerkiksi käyttötarkoituksen mukaan. Intiassa esiintyy esimerkiksi useita erilaisia heimotansseja, sadonkorjuutansseja, parantavia tansseja, jopa eri ammattikuntien omia tansseja, esimerkiksi maitomiesten tanssit, nahkatyöläisten tanssit ja pesijöiden tanssit. On myös karjankasvattajien ja kalastajien omia tansseja, tai esimerkiksi sotaisia pääkallonmetsästystansseja, lukuisista uskonnollisista tansseista puhumattakaan. Jotkut tansseista ovat tanssiteatteria, kuten esimerkiksi Karnatakassa esiintyvä Yakshagana. Rajasthanin Mustalaisilla on oma mustalaistanssiperinteensä, joka on yhteydessä perinteisiin muusikon ja tanssijan sekä käärmeenlumoojan ammatteihin.


title: Intialainen tanssi

text: Joitakin Intian niemimaalla esiintyviä kansantansseja ja muita kansanomaisia tanssityylilajeja:Nykyaikaisista tyylilajeista tärkeimpiä ovat muun muassa länsimaissa paljon huomiota saaneet intialaisten elokuvien Bollywood-tanssit.


title: Luettelo Maljan tähdistön tähdistä

text: Luettelo Maljan tähdistön tähdistä


title: Luettelo Maljan tähdistön tähdistä


title: Anna-Lisa Jakobsson

text: Eva Anna-Lisa Jakobsson (s. 30. heinäkuuta 1956 Oravainen) on suomalainen oopperalaulaja (mezzosopraano). Hän sai vuonna 1993 kiinnityksen Suomen Kansallisoopperaan.


title: Anna-Lisa Jakobsson

text: Jakobsson suoritti filosofian maisterin tutkinnon Åbo Akademissa vuonna 1986 pääaineenaan historia. Hän opiskeli Länsi-Berliinissä (Hochschule der Künste) 1984–1986 ja Sibelius-Akatemiassa ja valmistui musiikin maisteriksi 1989. Hän on julkaissut useita oopperalevytyksiä. Hänellä on ollut rooleja mm. Giuseppe Verdin, Richard Straussin, Richard Wagnerin, Georges Bizet'n, Pjotr Tšaikovskin, Giacomo Puccinin, Umberto Giordanon, Leoš Janáčekin, Benjamin Brittenin ja Aulis Sallisen oopperoissa.


title: Luettelo Nuolen tähdistön tähdistä

text: Luettelo Nuolen tähtikuvion tähdistä


title: Luettelo Nuolen tähdistön tähdistä


title: Richard Paul

text: Richard Paul (6. kesäkuuta 1940 – 25. joulukuuta 1998) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Paul syntyi Los Angelesissa, Kaliforniassa. Paul muistetaan muun muassa tv-sarjoista Murhasta tuli totta ja Lemmenlaiva.


title: Grand Wizard Theodore

text: Grand Wizard Theodore (s. 5. maaliskuuta 1963 Bronx, New York), usein myös GrandWizzard Theodore, oikealta nimeltään Theodore Livingston, on yhdysvaltalainen hip hop -DJ. Häntä pidetään yleisesti levylautastekniikka skrätsäyksen kehittäjänä (joskin myös tunnettu DJ Grandmaster Flash mainitaan toisinaan samassa yhteydessä).


title: Grand Wizard Theodore

text: Theodore sanoo, että musiikki oli usein läsnä hänen lapsuudenkodissaan. Hänen veljensä "Mean Jean" oli DJ ja alkoi opettaa häntä jo ennen kuin Theodore oli edes teini-ikäinen. Myös Grandmaster Flash opetti häntä. Itse skrätsäyksen Theodore sanoo keksineensä 1970-luvun puolivälissä puolittain vahingossa: Hän soitti levyjä kotonaan liian kovalla äänenvoimakkuudella, jolloin hänen äitinsä tuli keskeyttämään hänet, vaatien häntä lopettamaan. Tuolloin Theodore oli ajatuksissaan tullut liikutelleeksi vinyyliä neulan ollessa edelleen levyn pinnassa. Hän huomasi, että syntyvä ääni oli mielenkiintoinen.


title: Grand Wizard Theodore

text: Theodoren sanotaan kehittäneen ja hioneen myös monia muita DJ-tekniikoita, muun muassa "neulan tiputtamisen" ().


title: Anna-Kristiina Kaappola

text: Anna-Kristiina Kaappola (s. 17. helmikuuta 1965 Oulu) on suomalainen sopraano.


title: Anna-Kristiina Kaappola

text: Kaappola on musiikin maisteri Sibelius-Akatemiasta. Hän sai vuonna 1997 kiinnityksen Suomen Kansallisoopperaan. Hän on vieraillut mm. Metropolitan-oopperassa, La Scalassa ja Covent Gardenissa. Hän on esiintynyt monesti Savonlinnan oopperajuhlilla, ensimmäistä kertaa vuonna 1992.


title: Anna-Kristiina Kaappola

text: Kaappola tunnetaan kansainvälisesti kenties parhaiten Yön kuningattaren roolista Wolfgang Amadeus Mozartin oopperassa "Taikahuilu". Hän sai Suomen Oopperaliiton vuoden oopperasolisti -nimityksen 1995.


title: Luettelo Oinaan tähdistön tähdistä

text:
Luettelo Oinaan tähdistön tähdistä:
Taulukon sarakkeissa käytetyt lyhenteet:


title: Digitaalinen kuilu

text:
Digitaalinen kuilu tai digitaalinen kahtiajako () on 2000-luvun alussa syntynyt käsite joka alun perin tarkoitti yhteiskunnan jakautumista niihin, joilla on käytössään tietokone ja erityisesti Internet-yhteys, ja niihin, joilla tätä ei ole. Suomen kielessä puhutaan kahtiajaon rinnalla myös digitaalisesta kuilusta joka tarkoittaa samaa asiaa.
Myöhemmin termi ”digital divide” otettiin käyttöön laajemmassa merkityksessä tarkoittamaan ihmiskunnan ja valtioiden jakautumista kahteen ryhmään sen perusteella, kenellä on pääsy Internetiin.


title: Digitaalinen kuilu

text: Digitaalista kuilua ei esiinny vain kehitysmaiden ja kehittyneiden maiden välillä, vaan sitä voi esiintyä myös muun muassa kaupungin ja maaseudun välillä, miesten ja naisten välillä, eri ikäryhmien välillä, koulutetun ja kouluttamattoman väestön välillä, eri yhteiskuntaluokkien sekä vammaisten ja ei-vammaisten välillä. Kuitenkin käsitettä on käytetty ensisijaisesti kehitysmaiden ja kehittyneiden maiden välistä kuilua kuvaamaan.


title: Digitaalinen kuilu

text: Vaikka digitaalisesta kuilusta tai kahtiajaosta puhuttaessa ongelma usein teknologisoidaan, se on luonteeltaan enemmänkin sosiaalinen ja poliittinen. Tietokoneen ja Internet-yhteyden puute ei välttämättä olekaan suurin syy digitaaliseen kahtiajakoon, vaan se miten teknologiaa sovelletaan käytäntöön (Nieminen 2006).


title: Digitaalinen kuilu

text: Feng Li (2007) mainitsee puhelinlinjojen levinneisyyden erääksi mittariksi digitaalisen kuilun mittaamiseen. Tämän mittarin perusteella digitaalinen kuilu on todella leveä useimmissa kehitysmaissa sillä esimerkiksi Manhattanin saarella New Yorkissa on yhtä paljon puhelinlinjoja kuin koko Afrikan mantereella (Hukka 2006).


title: Digitaalinen kuilu

text: Tieto on ensisijaisesti sosiaalista pääomaa, jota tarvitaan kaikilla elämän alueilla. Internet alkaa nykyään olla monipuolisin saatavilla oleva tietopankki. Sieltä löytyy hyvin laajalti työhön, opiskeluun ja vapaa-aikaan liittyvää tietoa. Digitaalisen kuilun toisella puolella olevat ihmiset eivät voi näitä palveluita hyödyntää.


title: Digitaalinen kuilu

text: Koulutus on kiistatta eräs merkittävimmistä asioista ajateltaessa kehitysmaiden kehittymistä itsenäisiksi, tasa-arvoisiksi ja tuottaviksi yhteiskunniksi.


title: Digitaalinen kuilu

text: Internetin kautta on nykyään mahdollista suorittaa opintoja etäopiskeluna aina tohtoriksi asti. Etäopiskelusta onkin jo hyviä kokemuksia myös köyhistä maista. Sen avulla voidaan vähentää merkittävästi muun muassa matkustus- ja materiaalikustannuksia.


title: Digitaalinen kuilu

text: Professori Hannu Nieminen sanoo informaation ja tiedonsaamisen olevan edellytys sille että kansalaiset voivat osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon ja hän mainitsee myös tiedon olevan lisääntyvästi mediavälitteistä (Nieminen 2007).


title: Digitaalinen kuilu

text: Kehitysmaissa kuolee vuosittain yli 10 miljoonaa lasta tauteihin () joita voisi ehkäistä tai hoitaa. Tämä johtuu toki monista muistakin asioista kuin digitaalisesta kuilusta, mutta digitaalisen kuilun kaventaminen auttaa lisäämään ihmisten tietoisuutta myös sairauksista ja niiden hoidosta. Mikäli Internet ja tietokone olisivat köyhien maiden lääkäreiden ja sairaanhoitajien käytössä, heidän taitotietonsa sairauksien hoidosta ja ennaltaehkäisystä voisi parantua huomattavasti. Lisäksi mahdollistamalla tietokoneen ja Internetin käyttö kehitysmaissa, voitaisiin kansalaisten tietoisuutta erilaisten sairauksien itsehoidossa tai ennaltaehkäisyssä kasvattaa merkittävästi. Tämä vaatii paljon panostusta muun muassa kansalaisten koulutukseen.


title: Digitaalinen kuilu

text: Jotta digitaalista kuilua kehitysmaiden ja kehittyneiden maiden välillä voitaisiin kaventaa, täytyy Feng Lin mukaan tarvittavan laitteiston käyttö- ja omistuskustannusten pienentyä huomattavasti (Feng Li, 2007).


title: Digitaalinen kuilu

text: Pitkällä aikavälillä digitaalisen kuilun kaventuminen riippuu ensisijaisesti kehitysmaan koulutuksen kehittymisestä (Han Jianbin, 2006).


title: Digitaalinen kuilu

text: Jotta köyhät ihmiset todella hyötyisivät tietotekniikasta ja Internetistä niin heidän tulisi saada riittävästi ja riittävän laadukasta koulutusta näistä asioista. Tämä on yksi ongelma digitaalisen kuilun kaventamisessa, sillä vaikka annettaisiin esimerkiksi ns. 100 dollarin koneita kaikille köyhien maiden ihmisille ja vielä lisäksi nettiyhteyskin, niin heidän saama hyöty näistä jää mitättömäksi ilman asiaankuuluvaa, laadukasta koulutusta. Esimerkiksi opettajien tietotekniikkakoulutukseen kehitysmaissa panostetaan Vesisenahon (2007) mukaan erittäin vähän.