title: Justin Morrison

text: Morrison varattiin vuonna 1998 NHL-seura Vancouver Canucksiin. Hän pelasi tuolloin NCAA-yliopistosarjan Colorado College -joukkueessa. Kaudeksi 2001–2002 Morrison siirtyi Vancouverin organisaatioon. Hän pelasi neljä kautta Vancouverin farmijoukkueissa. Suurimman osan ajastaan Morrison vietti AHL:n Manitoba Moosessa, mutta pelasi myös yhdellä kaudella ECHL-liigan Columbia Infernossa. Kauden 2005–2006 Morrison pelasi AHL:n Chicago Wolvesissa. AHL:ssa Morrison on pelannut tähän mennessä 289 runkosarjaottelua, joissa on tehnyt 71 maalia ja antanut 60 maalisyöttöä.


title: Justin Morrison

text:
Vuonna 2006 Morrison siirtyi Ruotsin pääsarjan MODOhon. Runkosarjan 34 ottelussa Morrison teki pisteet 18+10 ja lopulta pääsi juhlimaan kauden päätteeksi Ruotsin mestaruutta. Seuraavaksi kaudeksi Morrison siirtyi Frölundaan. Hän kuitenkin aloitti kauden SM-liigassa TPS:ssa. TPS teki Frölundan kanssa Morrisonista sopimuksen lokakuun loppuun asti verotuksillista syistä, koska nyt Morrison pystyy pelaamaan Frölundassa pienemmän ns. "taiteilijaveron" turvin. Morrison ehti pelata TPS:ssa puolitoista erää Nordic Trophy -harjoitusturnauksessa, kun hän loukkaantui. Solisluunsa murtanut Morrison palasi TPS:n kokoonpanoon kahteen runkosarjaotteluun ennen kuin palasi sopimuksensa mukaan Elitserienin Frölundaan.Lopulta Hänelle ei ollut käyttöä Frölundassa ja matka jatkui Raumalle jossa hän paikkasi Lukon ulkomaalaiskiintiössä Doug O'Brienin.
Iltalehti valitsi Morrisonin lokakuun 2009 lopussa alkukauden parhaaksi ulkomaalaisvahvistukseksi SM-liigassa.


title: SATU (järjestö)

text: Suomen audiovisuaalisen alan tuottajat SATU ry on audiovisuaalista sisältöä tuottavien yritysten edunvalvonta- ja palvelujärjestö. Se edustaa noin 110 jäsenyritystä ja sen tarkoituksena on kehittää jäsenistön liiketoimintaa muun muassa vaikuttamalla alan lainsäädöntöön, osallistumalla viestintäpoliittiseen keskuskeluun ja lisäämällä alan toimijoiden yhteistyötä. SATU ry on alan eurooppalaisten kattojärjestöjen CEPI:n (European Coordination of Independent Producers) ja CFP-E (Commercial Film Producers of Europe) jäsen. Suomessa SATU ry on yksi kolmesta tekijänoikeusjärjestö Tuotoksen jäsenestä ja yksi Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry:n jäsenistä.


title: SATU (järjestö)

text: Yhdistys järjestää vuosittaista "Media & Message" -tapahtumaa, sekä "Voitto-mainoskilpailua". SATU ry hallinnoi Televisioakatemia ry:n yhdistystoimintaa ja on siten järjestämässä Kultainen Venla -kilpailua ja tammikuussa pidettävää gaalaa yhteistyössä tuotantoyhtiön ja lähetyksestä vastaavan kanavan kanssa.


title: SATU (järjestö)

text:
Media & Message on vuodesta 1994 SATU ry:n järjestemä vuosittainen sähköisen viestinnän ja sisältötuotannon tapahtuma, joka järjestetään yleensä jossain muualla kuin Helsingissä. Tapahtuman kävijämäärä on viime vuosina ollut 300–400 kävijän välillä ja sen ohjelmaan on kuulunut viestintäministerin avauspuheenvuoro.
Tapahtumassa palkitaan myös vuoden parhaita töitä ja tunnetuin jaetuista palkinnoista lienee Formaatti-Finlandia.


title: SATU (järjestö)

text: "Voitto – suomalainen mainoselokuvakilpailu" on SATU ry:n ja yhdessä Mainostajien liiton ja MARK Suomen Markkinointiliiton kanssa järjestämä kilpailu, jonka tarkoituksena on kilpailun sivujen mukaan "parantaa suomalaisen mainoselokuvan tasoa, kohottaa tekijöiden ammattitaitoa sekä lisätä suomalaisen mainoselokuvan arvostusta". Kilpailua on järjestetty vuodesta 1981 ja sen nimi oli ennen vuotta 1995 Suomen Mainoselokuvakilpailu.


title: SATU (järjestö)

text: Viime vuosien Grand prix voittajat:


title: Itsensä havaitsemisen teoria

text: Itsensä havaitsemisen teoria on sosiaalipsykologi Daryl Bemin kehittämä teoria, jonka mukaan ihmisen asenteet ovat päätelmiä, joita he tekevät omasta käytöksestään. Nämä ihmisen omat kuvaukset käytöksestään voivat sitten sisäistyä käyttäytymissäännöiksi. Teorian mukaan henkilö voi esimerkiksi havaita pitävänsä täysjyväleivästä, koska syö sitä jatkuvasti. Teoria on yksi kolmikomponenttimallin äärimmäisimmistä sovelluksista. Tutkimusten mukaan on olemassa näyttöä siitä, että emootiot määräytyvät ainakin osittain sen mukaan kuinka henkilö havaitsee fysiologisen vireystilansa syyt.


title: Kaarola Avellan

text: Kaarola Alexandra Avellan, "Alexandra Karola Avellan", (12. heinäkuuta 1853 Uskela – 10. elokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä sekä puhe- ja näyttämötaiteen opettaja.


title: Kaarola Avellan

text: Avellanin isä oli senaatinkamreeri Carl Christian Avellan ja äiti Maria Gustafva Ekman. Käytyään Rostrandin koulun Ruotsissa Avellan opiskeli puheoppia ja näyttämötaidetta Betty Almlöfin opastuksella Tukholmassa vuosina 1874–1876. Avellanin äidinkieli oli ruotsi, ja hän osasi silloin suomea vain hiukan, mutta halusi tulla suomalaiseksi näyttelijäksi myös kieleltään ja hakeutui siksi Keuruulle oppimaan suomea.


title: Kaarola Avellan

text: Syksyllä 1876 hän liittyi Suomalaiseen teatteriin ja esiintyi ensimmäisen kerran seurueen mukana Hämeenlinnassa. Hän näytteli tällöin Lean roolin Aleksis Kiven näytelmässä. Vahvana luonnenäyttelijänä hän sai nopeasti merkittäviä rooleja vastasyntyneellä kansallisella näyttämöllä. Hänen keskeisistä rooleistaan mainittakoon Lady Milforg ("Kavaluus ja rakkaus"), Sigrid Stålarm ("Daniel Hjort"), Amalia ("Rosvot"), Neiti Elisabeth ("Björnsson"), Maria Stuart (Björnsonin näytelmässä), Sigrid ("Kuninkaan alut"), Portia ("Venetsian kauppias"), Elisabeth ("Maria Stuart"), Johanna ("Työmiehen vaimo") ja Lady Macbeth ("Macbeth"). Näyttelijänä Avellanin bravuureja olivat niin sanotut housuroolit, ja hän viihtyi housupuvussa myös vapaa-aikanaan. Avellan asui yhdessä näyttelijä Emilie Stenbergin kanssa ja heidän välillään vallitsi aikalaismuistelijan mukaan erityislaatuinen ystävyys.


title: Kaarola Avellan

text: Vuonna 1887 Avellan erosi teatterista ja ryhtyi täysipainoisesti toimimaan sana- ja näyttämötaiteen pedagogina sekä yksityisesti että Suomalaisen teatterin näyttelijöiden kanssa. Hän oli suomalaisen teatterin oppilaskoulun opettaja 1887–1904. Avellan oleskeli useasti ulkomailla, merkittävimmät matkansa hän teki vuosina 1891 ja 1894, tutkien puheilmaisun opetusta Pariisissa.


title: Roman Hamrlík

text: Roman Hamrlík (s. 12. huhtikuuta 1974 Zlín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen ammattilaisuransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän oli puolustaja, jonka suurimpana vahvuutena pidettiin kiekollista peliä etenkin ylivoimalla.


title: Roman Hamrlík

text: Hamrlík pelasi Naganon olympialaisissa 1998 olympiakultaa voittaneessa Tšekin joukkueessa.


title: Roman Hamrlík

text: Tampa Bay Lightning varasi Hamrlikin koko varaustilaisuuden pelaajana vuonna . Hamrlik pelasi Tampassa yhteensä kuusi kautta ennen siirtymistään Edmonton Oilersiin, jossa hän pelasi kolme kautta. Edmonton-pestin jälkeen Hamrlik pelasi asti New York Islandersissa. Työsulun aikana hän pelasi Tšekin Extraligassa HC Zlinin riveissä. Työsulun jälkeen Hamrlik teki kaksivuotisen sopimuksen Calgary Flamesin kanssa. 2. heinäkuuta 2007 Hamrlik teki nelivuotisen 22 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Montreal Canadiensin kanssa. Heinäkuussa 2011 hän siirtyi Washington Capitalsiin, jota edusti maaliskuuhun 2013 asti, jolloin siirtyi New York Rangersiin. Hamrlikin uran parhaat pisteet syntyivät Tampa Bay Lightningissa kaudella 1995–1996, kun hän merkkautti tilastoihin 16 maalia ja 49 syöttöpistettä 82 runkosarjaottelussa.


title: Kainastonjoki

text: Kainastonjoki on 24 kilometrin pituinen joki Kauhajoella. Joki saa alkunsa Vehkaluoman ja Norinluoman yhtyessä Kainastonjokeen Kauhajoen luoteisosassa. Kokonkylässä jokeen yhtyy 44 kilometriä pitkä Päntäneenjoki. Kainastonjoki laskee Kauhajokeen Aronkylässä. Jokeen ei ole yhteydessä ainuttakaan järveä. Joki kuuluu Kyrönjoen vesistöalueeseen.


title: Kainastonjoki

text: Kainastonjoen vedenlaatu oli 2000-luvun alussa välttävä. Joelle tyypillistä ovat korkeat ravinne- ja humuspitoisuudet. Kainastonjoen yläosassa vedenlaatuun vaikuttavat varsinkin soilta ja metsistä tulevat vedet. Myös metsätalous, maatalous ja turvetuotanto aiheuttavat ravinteiden, orgaanisten aineiden ja kiintoaineiden huuhtoutumista jokeen.


title: Kainastonjoki

text: Joen yläosassa ympäröivä maisema on yhtenäistä ja alavaa viljelyslakeutta. Kainastonjoen yläosan valuma-alueen peltoprosentti on noin 40. Joki on yläosastaan suurimmaksi osaksi tukkoinen ja kapea.


title: Kainastonjoki

text: Tavallisia Kainastonjoen kaloja ovat kivennuoliainen, särki ja hauki. Myös muun muassa kiiski, ahven, made esiintyvät joessa. Joessa on lisäksi hyvin pieni harjus- ja taimenkanta.


title: Kainastonjoki

text: Suurimmaksi osaksi joen virkistyskäyttö on kalastusta, veneilyä ja uintia, vaikka uimapaikkoja joessa on varsin niukasti.


title: Kainastonjoki

text: Kainastonjoen ylittävän Kattilakosken sillan läheisyydessä käytiin Suomen sodan aikana 28. heinäkuuta 1808 Ruotsin voittoon päättynyt Aron kahakka.


title: Deutsche Oper Berlin

text: Deutsche Oper Berlin ("Berliinin Saksalainen ooppera") on yksi Saksan pääkaupungin Berliinin oopperataloista. Se sijaitsee Charlottenburgin kaupunginosassa läntisessä Berliinissä.


title: Deutsche Oper Berlin

text: Oopperatalolla on historiaa 1910-luvulle saakka. Vuosina 1911–12 tuolloin vielä itsenäiseen Charlottenburgiin rakennettiin oopperatalo "Deutsches Opernhaus" (Saksalainen oopperatalo) arkkitehti Heinrich Seelingin suunnitelmien pohjalta. Se avattiin 7. marraskuuta vuonna 1912 Ludwig van Beethovenin teoksella "Fidelio". Vuonna 1925 oopperatalon nimeksi vaihdettiin "Städtische Oper" (Kaupunginooppera).


title: Deutsche Oper Berlin

text: Kansallissosialismin kaudella propagandaministeri Joseph Goebbelsin toimeksiannosta oopperatalo sai takaisin alkuperäisen nimensä. Vuonna 1935 rakennusta uudistettiin Paul Baumgartenin johdolla ja sen paikkamäärä pieneni. Rakennus tuhoutui toisessa maailmansodassa 23. marraskuuta vuonna 1943.


title: Deutsche Oper Berlin

text: Sodan loputtua jälleen Kaupunginoopperaksi nimitetty ooppera käytti Theater des Westensin tiloja, kunnes uusi oopperatalo valmistui vuonna 1961. Sen rakennustyöt oli aloitettu vuonna 1957 ja sen suunnittelusta oli vastannut Fritz Bornemann. Noin 27,5 miljoonaa D-markkaa maksanut oopperatalo avattiin 24. syyskuuta vuonna 1961 Wolfgang Amadeus Mozartin teoksella "Don Giovanni". Samana vuonna oopperatalo nimettiin nykyiselleen Ferenc Fricsayn ehdotuksesta reaktiona Berliinin muurin rakentamiselle.


title: Daniel Schneidermann

text: Daniel Schneidermann (s. 5. huhtikuuta 1958 Pariisi) on ranskalainen toimittaja. Hänellä on oma palsta "Le Monde"- ja "Libération"-lehdissä. Schneidermann esiintyy myös televisio-ohjelmassa "Arrêt sur images".


title: Daniel Schneidermann

text: Training Center for Journalists:ssa harjoittelun jälkeen Schneidermann liittyi "Le Monde"-lehteen vuonna 1981, jossa hän oli toimittajana vuoteen 1983 saakka. 1992 Schneidermannin kolumneja alettiin esittää televisiossa.


title: Daniel Schneidermann

text: Vuonna 1995 hän sai oman televisio-ohjelman nimeltä "Arrêt sur images". Toimittaja Pascale Clark oli mukana ohjelman ensimmäisenä vuotena. "Arrêt sur imagesin" tehtävänä oli auttaa kolumnisteja ja toimittajia vaihtamaan mielipiteitä ja "analysoida" mediaa.


title: Daniel Schneidermann

text: Daniel Schneidermann jatkoi kolumnien kirjoittamista, jotka ilmeistyivät "Le Mondessa". Lokakuussa 2003 hän julkaisi kirjan "Le Cauchemar médiatique" ("The Media Nightmare").


title: Daniel Schneidermann

text: Hänestä tuli koko median tuntema kolumnisti. Hänen kirjoituksiaan julkaistiin joka perjantai myös "Libération"-lehdessä.


title: Kumisaappaat

text: Kumisaappaat ovat vedenpitäviä jalkineita, jotka yleisimmin valmistetaan kumiseoksesta. Niiden käyttöä muodikkaana jalkineena Britannian aristokraattien piireissä lisäsi Arthur Wellesley, Wellingtonin ensimmäinen herttua 1800-luvun alkupuolella. Nykyisin halvimpia kumisaappaita valmistetaan myös muun muassa PVC-muovista ja polyuretaanista. Yleensä niitä käytetään märissä, sateisissa tai likaisissa oloissa suojaamaan käyttäjää. Niiden pituus vaihtelee, mutta puolisääreen tai lähes polvenkorkeudelle yltävä on yleisin malli.


title: Kumisaappaat

text: Arthur Wellesley, Wellingtonin ensimmäinen herttua, ohjasi lontoolaista kenkävalmistajaansa (Hoby of St. James' Street) muokkaamaan 1700-luvun "Hessian boot" -kenkää. Lopputuloksena oli uusi pehmeänahkainen malli, jossa saumaus oli lähempänä jalkaa. Saappaat ulottuivat puoleen sääreen, ja niiden korot olivat matalat, noin tuuman korkuiset. Malli oli tarpeeksi vahva taistelukäyttöön, mutta samalla mukavuudeltaan myös illalliskutsuihin sopiva. "Rautaherttua" ei tiennyt, että tulisi lopulta mallillaan saamaan saappaan nimiinsä englannin kielessä (Wellington boot).


title: Kumisaappaat

text: Saappaat saivat nopeasti huomiota ja kiinnostusta isänmaallisten brittiläisten herrasmiesten keskuudessa, jotka halusivat jäljitellä kuuluisaa sotasankaria. Keikareiden ja muotitietoisten suosimat (mm. Beau Brummellin käyttämät) saappaat pysyivät muodissa aina 1840-luvulle asti. Seuraavalla vuosikymmenellä niistä käytettiin pidempivartista mallia. 1860-luvulle tultaessa ne syrjäytyivät nilkkureiden suosion kasvun takia, ratsastusta lukuun ottamatta.


title: Kumisaappaat

text: Ensimmäiset Wellington-saappaat valmistettiin nahasta. Kuitenkin vuonna 1852 Hiram Hutchinson tapasi Charles Goodyearin, joka oli juuri keksinyt vulkanointiprosessin luonnonkumille. Goodyear päätti valmistaa autonrenkaita, mutta Hutchinson osti patentin jalkineiden valmistusta varten ja muutti Ranskaan, jossa perusti vuonna vuonna 1853 "A l'Aigle"-yrityksen ("Kotkalle", joka oli hänen kunnianosoituksensa kotimaataan kohtaan). Hutchinsonin perustama yhtiö on nykyään nimeltään yksinkertaisempi "AIGLE", "Kotka". Koska Ranskassa oli perustusaikaan 95 % väestöstä maatöissä, pelloilla työskentelyyn sopivista saappaista tuli sukupolvien ajan käytössä olleita puukenkiä suositummat. Kumisaappaiden ansiosta maatilalliset ja työläiset saattoivat viimein selvitä työpäivästä kuivin ja puhtain jaloin.


title: Kumisaappaat

text: Kumisaappaita on valmistettu Suomessa jo pitkään. Ennen siirtymistään muilta toimialoilta matkapuhelinalalle Nokia oli tunnettu erityisesti kumisaappaista.. Nykyään saappaita valmistuttaa Nokiasta erkautunut Nokian Jalkineet -yhtiö.


title: Yhdistelmä-DNA

text: Yhdistelmä-DNA on keinotekoinen DNA-molekyyli, joka on tehty yhdistämällä eri yksilöiden tai lajien DNA:ta.


title: Yhdistelmä-DNA

text: Yhdistettävät DNA:t on ensin katkottava tiettyjen pilkkoja- eli restriktioentsyymien avulla. DNA-pätkän on sisällettävä geeni tai geenejä, joten katkomisessa on käytettävä entsyymejä, joiden katkomat pätkät ovat riittävän pitkiä. Yleisin käytettävä restriktioentsyymi on "Escherichia coli" -bakteerista saatava EcoR1, joka katkaisee DNA-juosteet kuuden emäksen ollessa GAATTC. Näin muodostuu keskimäärin parituhatta nukleotidia käsittäviä pätkiä, joiden päihin jää viisi paritonta emästä.


title: Yhdistelmä-DNA

text: Kun yhdistettävät DNA:t on pätkitty, ne liitetään toisiinsa liittäjä- eli ligaasientsyymeillä. Ligaasientsyymien toiminta on restriktioentsyymeihin verrattuna käänteinen – ne liittävät DNA-pätkiä, jotka päättyvät tietyllä tavalla (esimerkiksi GAATTC).


title: Yhdistelmä-DNA

text: Yhdistelmä-DNA-tekniikka mahdollistaa esimerkiksi joidenkin ihmisen proteiinien, kuten insuliinin, tuottamisen bakteerien avulla. Bakteeri saadaan tuottamaan ihmisen proteiineja, kun proteiinin käsittävä osa ihmisen DNA:ta yhdistetään bakteerin plasmidiin. Menetelmä on usein tehokas, sillä bakteerit lisääntyvät nopeasti ja niitä on helppo viljellä.


title: Helinä Siikala

text: Lea Helinä Siikala (o.s. Kivijärvi; s. 1. tammikuuta 1943 Suomussalmi) on suomalainen lääkäri ja kirjailija, koulutukseltaan lääketieteen lisensiaatti. Hän on kirjoittanut kolumneja muun muassa "Aamulehteen" ja "Helsingin Sanomiin" erityisesti vaihtoehtoisesta lääkinnästä.


title: Helinä Siikala

text: Helinä Siikala on ollut naimisissa vuodesta 1964 päätoimittaja ja Yleisradion johtaja Tapio Siikalan kanssa.


title: NHL:n varaustilaisuus 2005

text: NHL:n varaustilaisuus 2005 oli 43. vuotuinen . Se pidettiin huolimatta siitä, ettei kautta 2004-2005 pelattu työsulun takia. Varausjärjestys arvottiin lottokoneella siten, että joukkueilla oli yhdestä kolmeen palloa riippuen kolmen viime vuoden varausvuoroista ja pudotuspeleistä. Järjestys kääntyi myös joka kierroksella päinvastaiseksi, että esimerkiksi ensimmäisen vuoron saaneen seuraava vuoro oli vasta sijalla 60, ja viimeisen vuoron saanut sai seuraavan kierroksen ensimmäisen vuoron. Vuoden 2005 varaustilaisuus oli myös ensimmäinen varaustilaisuus, jossa oli vain seitsemän kierrosta edellisen yhdeksän kierroksen tavan mukaisesti.


title: NHL:n varaustilaisuus 2005

text: Pittsburgh Penguins voitti arvonnan, ja varasi ensimmäisenä Sidney Crosbyn.


title: NHL:n varaustilaisuus 2005

text: Varaustilaisuus pidettiin The Westin Ottawa -hotellissa Ottawassa 30. heinäkuuta 2005. Tilaisuus oli alun perin tarkoitus järjestää Ottawassa Corel Center -jäähallissa, ja viime hetken peruminen aiheutti närää. Sen vuoksi vuoden varaustilaisuus järjestettiin siellä.


title: NHL:n varaustilaisuus 2005

text: Kolme palloa


title: NHL:n varaustilaisuus 2005

text: Kaksi palloa


title: NHL:n varaustilaisuus 2005

text: Yksi pallo


title: Poseidon (uimaseura)

text: Poseidon ry on vuonna 1987 perustettu kaksikielinen uimaseura, jonka lajivalikoimaan kuuluvat kilpa-, masters- ja kuntouinti, erilaiset uimakoulut, vauva- ja perheuinti sekä hydrobic. Seura toimii Vantaalla Myyrmäen, Tikkurilan ja Martinlaakson uimahalleissa. Poseidon on Suomen Liikunnan ja Urheilun (SUL:n), Etelä-Suomen Liikunnan ja Urheilun (ESLU), Suomen Uimaliiton (SUIL:n) ja Svenska Finlands Idrottsförbundin (SFI:n) jäsen. Aktiivisia jäseniä seurassa on yli kaksi sataa. Poseidon on ollut Sinettiseura vuodesta 1997 lähtien. Poseidonin nykyinen päävalmentaja on vantaalainen Anttoni Laitinen. Poseidon järjestää vuosittain Poseidonin Pärskeet -nimisen uimakilpailun.


title: Poseidon (uimaseura)

text: Seuralla ei ole ollut kovin suurta kilpailumenestystä, mutta 17.–18. marraskuuta 2007 Riihimäellä järjestetyissä Lyhyen radan ikäkausimestaruusuinneissa Poseidonin uimaseura sai noin kolmisenkymmentä jatkopaikkaa loppukilpailuihin Raisioon.


title: Tunteen palo

text: Tunteen palo on vuosina 1999–2000 MTV3:lla esitetty kymmenen osainen suomalainen televisiosarja.


title: Tunteen palo

text: Sarja oli alun perin käsikirjoittaja Pertti Reposen idea, mutta hän ei ehtinyt sarjaa toteuttamaan ennen kuolemaansa 1998.


title: Uldis Bērziņš

text: Uldis Bērziņš (s. 17. toukokuuta 1944) on latvialainen runoilija ja kääntäjä.


title: Uldis Bērziņš

text: Bērziņš syntyi Riiassa, opiskeli Latvian yliopistossa ja julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa vuonna 1980. Hän on itse opettanut vuodesta 2002 turkin kieltä Latvian yliopistossa.


title: Uldis Bērziņš

text: Bērziņš on lukenut kieliä laajalti ulkomailla. Hän kirjoittaa alun perin latviaksi, mutta hänen töitään on lisäksi käännetty ainakin saksaksi, ruotsiksi, viroksi ja liettuaksi.


title: Stheneboia

text: Stheneboia, Homeroksen mukaan Anteia, oli kreikkalaisessa mytologiassa Lyykian kuninkaan Iobateen tytär. Hänen puolisonsa Proitos oli Argoliksen kuningas yhdessä Akrisioksen kanssa, joka piti valtaistuinta Tirynsiksessä.


title: Stheneboia

text: Bellerofonin saavuttua Stheneboian miehen luokse hakiessaan sovitusta veljensä murhaan Stheneboia iski häneen silmänsä. Tultuaan torjutuksi hän kertoi kostoksi miehelleen Bellerofonin yrittäneen maata hänet väkisin. Proitos ei kuitenkaan uskaltanut tappaa vierastaan, joten hän lähetti Bellerofonin appensa kuningas Iobateen puheille mukanaan sinetöity viesti, jossa pyydettiin tappamaan sen kantaja. Iobates kuitenkin kestitsi vierastaan vieraanvaraisuussäännösten mukaisesti, ja avattuaan vihdoin kirjeen hän tappamisen sijaan lähetti Bellerofonin mahdottomiin tehtäviin. Bellerofon kuitenkin selvisi niistä, ja tarinan mukaan Stheneboia teki itsemurhuan kuultuaan isänsä antaneen sisarensa tälle vaimoksi.


title: Stheneboia

text: Proitoksella ja Stheneboialle oli kolme tytärtä, Lysippe, Ifinoe ja Ifianassa, ja poika Megapenthes. Vartuttuaan heidän tyttärensä tulivat hulluiksi, johon syyllinen oli joko Dionysos heidän kieltäydyttyä palvomasta häntä, tai vaihtoehtoisesti Hera kosti, kun he olivat pilkanneet hänen puista kuvaansa. Seurauksena oli Argoksen valtakunnan hallinnan jakaminen Melampuksen ja Biaksen kanssa. On tosin huomattava, että Pausaniaan mukaan vallan jakaminen tapahtui vasta Anaksagoraan aikana, eikä Argoksen naisten hulluutta tässä tapauksessa yksilöity Proitoksen tyttäriin.


title: Stheneboia

text: Apollodoros nimeää Stheneboian isäksi myös Afidaan.


title: Kevin Saunderson

text: Kevin Saunderson (s. 5. syyskuuta 1964 Brooklyn, New York), joka on esiintynyt muun muassa taiteilijanimillä Tronik House, Reese Project, Essaray ja E-Dancer, on yhdysvaltalainen elektronisen tanssimusiikin tuottaja ja DJ. Hän on yksi niin sanotusta Bellevillen kolmikosta – Atkins, May, Saunderson – joita yleisesti pidetään teknomusiikin ja alkuperäisen Detroit-teknon luojina. Hänen tunnetuin musiikillinen projektinsa on vuonna 1988 aloittanut Inner City -yhtye. Saundersonilla on myös oma levymerkki, vuonna 1987 perustettu KMS Records.


title: Joseph William Martin, Jr.

text: Joseph William Martin, Jr. (3. marraskuuta 1884–6. maaliskuuta 1968) oli yhdysvaltalainen republikaanipuolueen poliitikko Massachusettsista.


title: Joseph William Martin, Jr.

text: Martin istui Massachusettsin osavaltion edustajainhuoneessa 1912–1914, senaatissa 1914–1917 ja Yhdysvaltain edustajainhuoneessa 1925–1967. Hän oli edustajainhuoneen puhemies 1947–1949 ja 1953–1955, sekä vähemmistöjohtaja 1939–1947, 1949–1953 ja 1955–1959. Hän vastusti presidentti Franklin D. Rooseveltin New Deal -ohjelmaa, mutta hyväksyi kuitenkin vähimmäispalkan.


title: M/S Najaden

text: M/S Najaden () on suomalaisen Bore -varustamon omistuksessa oleva konttialus/kuivalastialus. Alus on rakennettu vuonna 1989 J.J. Sietaksen telakalla Hampurissa, Saksassa. Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 326. Kuollutta painoa "Najadenilla" on 4 402 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy kulkemaan useimmissa jääolosuhteissa yksin. Alus on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Helsinki.


title: M/S Najaden

text: 24. helmikuuta 1989 suomalainen Rederi Ab Engship hankki aluksen omistukseensa ja rekisteröi sen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Turku. Marraskuussa 1993 aluksen kotisatamaksi vaihdettiin Nauvo.


title: M/S Najaden

text: Najaden lähti 11. heinäkuuta 1997 kello 20.55 Kotkasta kohti Hampuria. Sää oli lähtöpäivänä hyvä; taivas oli puolipilvinen ja lämpöä oli +17 °C. Tuuli oli pohjoisesta. Miehistöä laivassa oli yhdeksän henkeä; päällikkö, yliperämies, perämies, kokkistuertti, matruusi, puolimatruusi, pursimies, konepäällikkö ja konemestari. Lähdön aikana aluksen yliperämies ja päällikkö olivat komentosillalla.


title: M/S Najaden

text: Najadenin ohitettua Orrengrundin komentosillalle jäi vahtipäälliköksi yliperämies. Tuolloin alus oli autopilotin ohjailussa. Vähän ennen puolta yötä perämies saapui komentosillalle ottaen vahtipäällikkyyden yliperämieheltä. Perämies kuitenkin ilmeisesti nukahti pian. Suunnilleen kello 00.25 laiva saapui reittisuunnitelman mukaiseen kääntöpisteeseen, jolloin alusta olisi pitänyt kääntää. Alus kuitenkin jatkoi matkaa kohti Viron rannikkoa, kunnes saapui Tallinnan edustalla sijaitsevan Naissaaren luoteispuolen matalaan veteen. Kello 03.20 Najaden osui karille, tärähteli kevyesti ja pysähtyi. (Karilleajopaikka: ) Laivan konepäällikkö ja yliperämies heräsivät tärähtelyyn ja menivät komentosillalle. Perämies kertoi ajaneensa karille, minkä jälkeen hän lähti hyttiin lepäämään.


title: M/S Najaden

text: Karilleajosta ei seurannut välitöntä kaatumis- tai uppoamisvaaraa. Myös öljyvuodoilta vältyttiin. Onnettomuuden jälkeen Viron rannikkovartioston alus saapui paikalle. Kello 07.15 Najaden kellui jo vapaassa vedessä painolastiveden pois pumppaamisen vuoksi. Seuraavaksi Najaden siirtyi Tallinnan satamaan. 14. heinäkuuta laiva lähti satamasta kohti Helsinkiä, jonne lasti purettiin. Helsingistä alus meni Turkuun korjaustelakalle, jossa sen pohjalevytystä korjattiin. Najaden oli yhteensä 39 päivää poissa liikenteestä onnettomuuden seurauksena.


title: M/S Najaden

text: Vuonna 2006 suomalaiseen Rettig Groupiin kuuluva Bore-varustamo osti aluksen omistajan Rederi Ab Engshipin ja Najadenin siinä samalla. Nykyisin aluksen kotisatama on Helsinki.


title: Jens Jeremies

text: Jens Jeremies (s. 5. maaliskuuta 1974 Görlitz, Itä-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli keskikenttämies.


title: Jens Jeremies

text: Juniorina Jeremies pelasi paikallisessa "Motor Görlitz" -joukkueessa. Vuonna 1986 hän siirtyi Dynamo Dresdeniin, 1995 1860 Müncheniin ja 1998 paikallisvastustaja Bayern Müncheniin. Bayernissa hän voitti kuudesti Saksan mestaruuden (1999–2001, 2003, 2005, 2006), viidesti Saksan Cupin (1998, 2000, 2003, 2005, 2006) ja vuonna 2001 Mestarien liigan.


title: Jens Jeremies

text: Saksan maajoukkueessa Jeremies debytoi vuonna 1997. Hän pelasi maajoukkueessa kaikkiaan 55 ottelua ja teki yhden maalin.


title: Carnaby Street

text: Carnaby Street on Lontoon johtava muotikatu. Se sijaitsee Sohon kaupunginosassa lähellä Oxford Streetiä. Katu on nimetty alueella sijainneen Karnaby Housen mukaan. Karnaby House rakennettiin vuonna 1683, eikä talon nimen historiaa tunneta. Katu rakennettiin joko vuonna 1685 tai 1686 ja se oli vuoteen 1690 mennessä rakennettu lähes täyteen pientaloja.


title: Carnaby Street

text: Carnaby Street tuli tunnetuksi mod-tyylin kannattajien myötä ja muun muassa Small Facesin, Rolling Stonesin ja The Beatlesin jäsenet kävivät ostoksilla kadun muotiliikkeissä ja viettivät muutenkin aikaa kadulla. Kadusta tuli 1960-luvun muodikkain paikka ja sen varrella sijaitsi useita riippumattomia muotivaatemyymälöitä ja suunnittelijoiden kauppoja.


title: Carnaby Street

text: Nykyään Carnaby Streetillä sijaitsee kaksi Westminsterin kaupunginvaltuuston vihreää laattaa. Toinen löytyy kadun alusta ja on omistettu muotiyrittäjä John Stephenille, joka tunnetaan mod-tyylin perustajana. Toinen laatta on omistettu Small Faces -yhtyeelle ja heidän managerilleen Don Ardenille ja se sijaitsee osoitteessa Carnaby Street 52–55.


title: Carnaby Street

text: Carnaby Street on kasvanut kävelykatualueeksi, joka tunnetaan Carnaby-nimellä. Se koostuu 12 kadusta, joilla autoliikenne on sallittua aamupäivisin klo 7–11. Alueella on 168 muoti- ja lifestyle-myymälää. Carnaby Street on yksi keski-Lontoon suosituimmista kohteista niiden joukossa, jotka etsivät uusinta tyyliä sekä muodikkaimpia ravintoloita.


title: Carnaby Street

text: Carnaby Steetin lähellä on Broadwick Street, jolla sijaitsee jäljennös John Snow'n vuonna 1854 raivonneen koleraepidemian vuoksi sulkemasta vesipumpusta.


title: Erzurum

text: Erzurum (muinainen Theodosiopolis, armeniaksi Karin) on Erzurumin maakunnan pääkaupunki Turkin itäosassa, Anatolian ylängöllä. Vuonna 2006 siellä arvioitiin asuvan 433 178 asukasta. Erzurum sijaitsee Ankarasta Iraniin kulkevan väylän varrella; se on ollut muinaisista ajoista alkaen karavaanien pysähdyspaikka; nykyisin rautatie ja Baku–Tbilisi–Ceyhan-öljyputki kulkevat sen kautta.


title: Erzurum

text: Ennen armenialaisten kansanmurhaa ja ensimmäistä maailmansotaa iso osa kaupungin asukkaista oli etnisiä armenialaisia. Armenialaisten todellisesta osuudesta kiistellään.


title: Erzurum

text: Kaupungissa vallitsee todellinen mannerilmasto: tammikuun keskimääräinen alin lämpötila on –13,4 °C, heinäkuun keskimääräinen ylin 26,8 °C, ja yli kolmenkymmenen asteen pakkasia sekä sakeita lumisateita esiintyy joka talvi. Kaupungissa on talviurheilukeskuksia, ja se haaveili jopa järjestävänsä talviolympialaiset 2014. Kansallinen olympiakomitea kuitenkin tyrmäsi ajatuksen puutteellisen infrastruktuurin takia.


title: Erzurum

text: Kylmän sodan aikana Erzurum oli NATOn kaakkoisin lentotukikohta.


title: Erzurum

text: Kaupungin yliopisto on saanut nimensä Ataturkin mukaan. Se aloitti toimintansa 1954. Nykyisin siellä on 42 000 opiskelijaa.


title: Kickflip

text: Kickflip (alun perin magic flip), usein pelkkä flip, flippi, on rullalaudalla suoritettava temppu, jossa lauta pyörähtää lautailijan selän suuntaan pyörien kierroksen pituusakselinsa ympäri. Tempusta on luonnollisesti olemassa useita muunnelmia, kuten 360 flip eli 360 asteen flippi (temppuun lisätään 360 asteen vaakasuora pyöritys) tai doubleflip (lauta pyörii kaksi kierrosta). Nykyaikaisen kickflipin perusidean kehitti yhdysvaltalainen ammattirullalautailija Rodney Mullen 1980-luvun alkupuolella.


title: Heelflip

text: Heelflip, joskus myös pelkästään "heel", on rullalaudalla suoritettava temppu, jossa ilmaan hypätessään rullalautailija raapaisee jalan lautaa pitkin ylös laudan reunaa pitkin, jolloin se pyörii kerran lautailijasta katsottuna eteenpäin pituusakselinsa ympäri. Tempusta on useita variaatioita, kuten esimerkiksi "double heelflip", jossa lauta pyörii kaksi kertaa pituusakselinsa ympäri, tai "inward heelflip", jossa temppuun lisätään 180 asteen horisontaalinen pyörähdys. Tempun perusidea pohjautuu tempulle kickflip, jonka kehitti 1980-luvulla yhdysvaltalainen ammattilaisrullalautailija Rodney Mullen.


title: Sankt Katharinen

text: Sankt Katharinen () on kirkko Hampurissa, Saksassa. Se on yksi Hampurin viidestä evankelis-luterilaisesta pääkirkosta. Kirkko on nimetty Katariina Aleksandrialaisen mukaan. Varhaisin maininta kirkosta on peräisin vuoden 1256 tienoilta.


title: Sankt Katharinen

text: Kirkkorakennuksen kolmilaivainen keskiosa uudelleenrakennettiin 1400-luvun keskivaiheilla pohjoissaksalaista, gotiikkaa edustavaa tiiliarkkitehtuuria mukaillen. 1690-luvulla kirkon torniin asennettiin barokkinen huippu ja torni täten saavutti noin 117 metrin korkeutensa. Toisen maailmansodan ilmapommituksissa 30. heinäkuuta vuonna 1943 kirkko vaurioitui pahoin. Vain ulkoseinät ja tornin perusta jäivät pystyyn. Kirkko jälleenrakennettiin ja entistettiin vuosina 1950–57.


title: Leena Tähtinen

text: Leena Tähtinen, ent. Leena Valtaoja, (17. huhtikuuta 1955 Somero – 15. marraskuuta 2009 Turku) oli vapaa toimittaja, tietokirjailija ja Turun yliopiston tähtitieteen dosentti. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 1989.


title: Leena Tähtinen

text: Tähtinen oli tutkijana Tuorlan observatoriossa ja Kööpenhaminassa Norditan tutkimuslaitoksessa. Tähtinen kirjoitti pääasiassa Tiede-lehteen ja Tähdet ja avaruus -lehteen, mutta myös päivälehtiin ja muihin viestimiin. Hän piti kolumnia Turun Sanomissa. Lisäksi hän oli ahkera luennoitsija.


title: Leena Tähtinen

text: Tähtinen sairasti parantumatonta sappitiehytsyöpää. Hänen kunniakseen on perustettu Leena Tähtisen muistorahasto Turun Yliopistosäätiön yhteyteen.


title: Leena Tähtinen

text: Tähtisen ensimmäinen puoliso oli tähtitieteilijä Esko Valtaoja, toinen tähtitieteilijä Chris Flynn.


title: Itä-Suomen liikuntaopisto

text: Itä-Suomen liikuntaopisto eli Islo on Joensuussa sijaitseva oppilaitos. Sen rehtorina toimii Vesa Martikkala. Oppilaitosta ylläpitää Itä-Suomen Liikuntaopisto Oy, jonka omistaa Joensuun kaupunki.


title: Itä-Suomen liikuntaopisto

text: Koulu kuuluu maanlaajuiseen liikuntaopistojen verkkoon. Siellä annetaan liikunnan, liikuntakasvatuksen, urheiluvalmennuksen ja urheiluhieronnan opetusta, järjestetään eri urheilulajien valmennustoimintaa sekä kehitetään erityispalveluita ja tutkimustoimintaa.


title: Itä-Suomen liikuntaopisto

text: Opiston päätoimipaikka on Joensuun Tiedepuistossa. Vuoteen 2013 se toimi entisen Joensuun yhteiskoulun rakennuksessa. Mehtimäen urheilualueen monipuoliset sisä- ja ulkoliikuntapaikat ovat aivan Islon ympäristössä.


title: Itä-Suomen liikuntaopisto

text:
Islo muutti vuonna 2013 uusiin tiloihin Tiedepuistoon, koska entiset tilat purettiin uuden lukion tieltä. Islo suunnittelee omaa liikuntahallia, joka tulisi jäähallin taakse purettavan päiväkodin paikalle. Hallin käyttäjiksi toivotaan myös yliopistoa ja ammattikorkeakoulua sekä tapahtumajärjestäjiä.
Islossa voi suorittaa muun muassa seuraavat koulutukset: liikunnan ammattitutkinto, erityisryhmien liikunnanohjaaja, hieronnan ammattitutkinto, luovan tanssin ohjaaja, valmentajan ammattitutkinto.


title: Jarnail Singh Bhindranwale

text: Jarnail Singh Bhindranwale tai Jarnail Singh ( (12. helmikuuta 1947–6. kesäkuuta 1984) oli intialaisen sikhiläisen uskonnollisen ryhmän Damdami Taksalin johtaja. Bhindranwale vaikutti merkittävästi useiden Sikhien toimintaan pyrkimällä levittämään sikhismin alkuperäisiä arvoja erityisesti nuorten keskuudessa. Hän oli tunnettu sikhiläisen teokratian Khalistanin kannattaja. Vuonna 1981 Bhindranwale pidätettiin Jagat Narain murhasta epäiltynä. Narai oli hindiläisen Samachar-ryhmän johtaja. Hän antautui vapaaehtoisesti poliisille ja hänet vapautettiin myöhemmin.


title: Jarnail Singh Bhindranwale

text: Bhindranwale on tunnettu myös osallistumisestaan Operaatio siniseen tähteen. Operaatiossa ryhmän jäsenet valtasivat uskonnollisesti tärkeän alueen Akal Takhtin. Intian pääministeri Indira Gandhi määräsi armeijan ampumaan valtaajat ja myös Bhindranwale sai surmansa. Hän on vielä nykyäänkin ristiriitainen hahmo Intian historiassa, jotkut pitävät häntä marttyyrina ja toiset ääriuskonnollisena militanttina.


title: Vihreä kirja

text: Vihreä kirja (الكتاب الأخضر) on libyalaisen Muammar al-Gaddafin vuonna 1975 julkaisema kirja, joka käsittelee erilaisia hallintomuotoja ja poliittisia näkemyksiä.


title: Vihreä kirja

text: Vihreä kirja koostuu kolmesta osasta:


title: Vihreä kirja

text: Kirjassa Gaddafi tyrmää sekä kapitalismin, kommunismin että modernin länsimaisen demokratian esittäen vaihtoehtona arabinationalismia, islamistista sosialismia, suoraa demokratiaa ja hyvinvointivaltiota yhdistelevän teorian.


title: Vihreä kirja

text: Libyan valtio käänsi kirjan englanniksi ja käännös löytyy lukuisilta verkkosivuilta.


title: Isto Hiltunen (albumi)

text: Isto Hiltunen on Isto Hiltusen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1994.


title: Isto Hiltunen (albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 20, ja se pysyi listalla yhteensä 15 viikkoa.


title: Rakkauden laulu

text: Rakkauden laulu on Isto Hiltusen toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1995.


title: Rakkauden laulu

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 28.


title: Markus Hiekkanen

text: Markus Jorma Hiekkanen (s. 16. maaliskuuta 1949 Oulu) on suomalainen arkeologi ja keskiajan tutkija. Professori Hiekkanen työskentelee Helsingin yliopiston taidehistorian yliopistonlehtorina. Hän on historiallisen ajan arkeologian dosentti Turun yliopistossa sekä käytännöllisen teologian dosentti Helsingin yliopistossa. Vuonna 2013 hän sai tasavallan presidentin myöntämän professorin arvonimen.


title: Markus Hiekkanen

text: Hiekkanen on kartoittanut Suomen keskiaikaiset kivikirkot tarkkaan herättäen paljon keskustelua tiedeyhteisössä ja seurakunnissa, sillä hänen tutkimustensa perusteella moni keskiaikainen kirkko on osoittautunut luultua nuoremmaksi. Hiekkanen sai väitöskirjastaan Tieteellisten seurain valtuuskunnan Vuoden tiedekirja -palkinnon 1994. Hänet on palkittu myös teoksista "Suomen kivikirkot keskiajalla" (2003) ja "Suomen keskiajan kivikirkot" (2007).


title: Markus Hiekkanen

text: Markus Hiekkasen poika on muusikko Jimi Constantine.


title: Kolmas levy

text: Kolmas levy on Isto Hiltusen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997.


title: Kolmas levy

text: Albumi nousi toisella listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 24, ja pysyi listalla yhteensä kolme viikkoa.


title: Dersu Uzala

text: Dersu Uzala () on venäläisen tutkimusmatkailijan Vladimir Arsenjevin vuonna 1923 julkaisema kirja, joka kertoo hänen matkoistaan Ussurin alueella Venäjällä. Se on kirjan päähenkilön, nanaimetsästäjän (1850–1908) nimi. Hän toimi Arsenjevin ryhmän oppaana 1902–1907.


title: Dersu Uzala

text: Myös kirjasta tehdyn elokuvan nimi on "Dersu Uzala".


title: Dersu Uzala

text: 4142 Dersu-Uzala on asteroidi, joka on nimetty Dersu Uzalan mukaan.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestö Tehyn työtaistelu syksyllä 2007 alkoi Tehyn ja Kunnallisen työmarkkinalaitoksen KT:n tuloksettomiksi jääneistä neuvotteluista. Työtaistelu sai paljon julkisuutta, koska Tehy käytti harvinaista joukkoirtisanoutumista painostuskeinona. Yliopistosairaaloiden kriittisimmistä tehtävistä oli irtisanoutumassa jopa 70–100 prosenttia hoitajista, ja sairaanhoitopiirit arvioivat, että potilaita olisi kuollut jo muutamassa tunnissa, mikäli työtaistelu olisi alkanut.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: KT ja Tehy saivat solmittua erillisen virka- ja työehtosopimuksen 19. marraskuuta 2007, ja sopimus päättyy 31. joulukuuta 2011. Sopimus ei ole osa kunnallista virka- ja työehtosopimusta, vaan se koskee vain Tehyn jäseniä.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Sairaanhoitajat olivat olleet lakossa kolmesti ennen vuoden 2007 työtaistelua: vuosina 1963, 1983 ja 1995. Työtaisteluiden saavutukset olivat jääneet kuitenkin vähäisiksi. Neuvottelujärjestö TNJ:n puheenjohtaja Juhani Palomäki on sanonut, että vuonna 1983 sairaanhoitajat saivat sympatiaa, mutta eivät rahaa, ja vuonna 1995 he eivät saaneet kumpaakaan. Aikaisemmista lakoista saadut kokemukset vaikuttivat vuoden 2007 työtaisteluun, kuten siihen, että Tehy valitsi joukkoirtisanoutumisen uhan painostuskeinokseen.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Vuoden 1983 lakkoon osallistui vain noin 20 000 hoitajaa, mutta heitä oli kaikista sairaanhoitajaliitoista. Lähes kuukauden kestäneen lakon saavutukset jäivät kiistanalaisiksi. Palomäen ja monien muidenkin mielestä saavutukset olivat vähäiset, mutta esimerkiksi Tehyn mukaan lakko tuotti hyvän sopimuksen.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text:
Vuoden 1995 lakko osui keskelle lamaa. Lakko kesti noin kuukauden, ja siihen osallistui noin 60 000–80 000 hoitajaa.
Työpäiviä menetettiin yli 600 000.
Vaikka sairaanhoitajilla oli aluksi kansan tuki, he menettivät sen nopeasti. Lakkoa alettiin vastustaa yhä enemmän paitsi taloudellisen laman, myös lakon aiheuttamien muutamien kuolemantapausten vuoksi. Lakko kävi kalliiksi Tehylle, mutta sairaanhoitajat saivat palkankorotusta vain prosentin verran yli yleisen tason.
Vaikka Tehy ilmoitti jälleen olevansa tyytyväinen lakon saavutuksiin, monet sairaanhoitajat olivat tyytymättömiä, ja osalle jäi lakosta pahoja muistoja.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text:
Työtaistelua edelsivät vuoden 2007 eduskuntavaalit, joiden jälkeen hallitukseen nousivat Keskusta, Kokoomus, Vihreät ja RKP. Varsin pian vaalien jälkeen alettiin keskustella vaalilupauksista. Kokoomuksen vaalilupauksiin sisältyi ns. tasa-arvotupo, jonka mukaan naisvaltaisten kunnallisten alojen palkkatasoa nostettaisiin hallituksen avulla.
TUPO-sopimusta ei kuitenkaan syntynyt, sillä työnantajajärjestöt irtautuivat siitä huhtikuussa 2007. Ylen Kokoomuksen vaalitentissä 9. helmikuuta 2007 puheenjohtaja Jyrki Katainen ja eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja Maija Perho lupasivat kunnille korotettuja valtionosuuksia, jotta kuntatyönantajalla olisi varaa palkankorotuksiin. Hallituksen budjettiesitys sisälsi vuosittaisen 150 miljoonan euron tasa-arvoerän, jolla kohennettaisiin matalapalkkaisten alojen palkkoja.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Oppositiossa olleet SDP, Vasemmistoliitto, Kristillisdemokraatit ja Perussuomalaiset pitivät hallituksen esitystä riittämättömänä ja tekivät hallitukselle välikysymyksen.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Tehyn työtaisteluhalukkuuteen vaikutti se, että poliitikot suhtautuivat myönteisesti sairaanhoitajien palkkojen nostamiseen ja nämä mielipiteet olivat laajasti esillä tiedotusvälineissä sekä eduskuntavaalien alla että niiden jälkeen.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kun Iltalehti kysyi 12. helmikuuta 2007 kiertohaastattelussa eduskuntapuolueiden puoluesihteereiltä, pitäisikö sairaanhoitajien peruskuukausipalkkaa nostaa vähintään 500 euroa, muut eduskuntapuolueet vastasivat "kyllä", mutta Keskustalla ei ollut selkeää kantaa. Vihreät ja Perussuomalaiset vastasivat lisäksi, että asia pitää hoitaa vaalikauden aikana. Keskustan linja oli maltillisempi: Keskustan puoluesihteeri Jarmo Korhonen sitoutui kunta-alan palkkojen nostoon 500 eurolla kymmenen vuoden aikana 25. heinäkuuta 2007 Helsingin Sanomien haastattelussa. Kokoomuksen puoluesihteeri Taru Tujunen kertoi, että malli kelpaa hänellekin.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kysymys 500 euron palkankorotuksesta nousi esiin pian hallituksen muodostamisen jälkeen. Oppositio kritisoi erityisesti Kokoomuksen puheenjohtajaa Jyrki Kataista, joka oli valittu valtiovarainministeriksi.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kunta-alan neuvotteluosapuolet pääsivät - Tehyä lukuun ottamatta - sopimukseen palkankorotusten tasosta lokakuun lopussa 2007. Sopimusta edelsi värikäs keskustelu, jossa esillä olivat Tehyn lisäksi erityisesti Akavalainen Opetusalan Ammattijärjestö OAJ ja Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL, joista viimeksi mainittu hyväksyi neuvotellun sopimuksen yksimielisesti. OAJ:n liitoista Lastentarhanopettajien liitto hylkäsi esitetyn ratkaisun, mutta OAJ:n hallitus päätti kuitenkin mennä sopuratkaisuun mukaan. Tehy ei tyytynyt tarjottuun noin 12 prosentin palkankorotukseen. Toinen hoitoalan liitto Super katsoi kuitenkin, että se voi yhtyä kunta-alan sopimukseen omissa nimissään silti rikkomatta Superin ja Tehyn yhteisen neuvottelujärjestön TNJ:n sääntöjä . Tehy ilmoitti pitävänsä sitä sääntörikkeenä ja eroavansa TNJ:stä välittömästi.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Tehy ilmoitti tavoittelevansa korkeasti koulutettujen hoitohenkilöiden palkkoihin erillistä 15 prosentin kuoppakorotusta niiden korotusten lisäksi, mitä jo tehdyissä kunta-alan sopimuksissa oli sovittu. Esitetyn vajaan 2,5 vuoden sopimuskauden aikana korotus olisi 400–600 euroa. Lisäksi järjestö ilmoitti 15. lokakuuta käyttävänsä painostuskeinona joukkoirtisanoutumisia. Irtisanoutujien määräksi ilmoitettiin 12 800 ja irtisanoutumispäiväksi 19. marraskuuta 2007. Lisäksi Tehy ilmoitti, että järjestöllä oli noin 2 000 vapaaehtoista, jotka irtisanoutuisivat tarvittaessa. Joukkoirtisanoutuminen olisi kohdistunut kriittisille hoitoalueille: sosiaali- ja terveysministeriön selvityksen mukaan tehohoidon, päivystyksen, synnytysten ja leikkausten hoitajista aikoi irtisanoutua 40–70 %. Tehy aloitti viikolla 44 uusien irtisanoutumislistojen keräämisen.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text:
Kuntaliitto ja kuntatyönantaja KT pitivät Tehyn palkkavaatimuksia liian suurina, ja KT:n mielestä työtaistelu oli jopa "ennennäkemättömän julma" kohdistuessaan kiireelliseen hoitoon.
Kunta-työnantaja myös hämmästeli sitä, että Tehy hyväksyi yksityiselle puolelle pienemmät korotukset kuin kunta-alalle.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text:
Tehyn joukkoirtisanoutumisissa työntekijä saattoi itse valita, osallistuisiko siihen vai ei. Jos hän osallistuisi, työt loppuisivat irtisanomisajan loputtua eikä irtisanoutumista voisi peruuttaa ilman työnantajan suostumusta. Siitä, riittäisikö pelkkä nimi irtisanoutumislistalla, käytiin keskustelua. Julkisuudessa esiintyneiden asiantuntijoiden ja poliitikkojen käsitykset poikkesivat toisistaan.
Lapin yliopiston työoikeuden professorin Seppo Koskisen mukaan irtisanoutuminen pitäisi tehdä henkilökohtaisesti eikä Tehyn ilmoittama menettelytapa olisi lainmukainen. Kuntatyönantaja vaatikin hoitajilta henkilökohtaista irtisanoutumista. 16. lokakuuta työministeri Tarja Cronberg esitti tulkintansa, jonka mukaan listalla irtisanoutuminen voisi kuitenkin tässä tapauksessa olla sallittua.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kuntatyönantaja KT riitautti Tehyn joukkoirtisanoutumislistat ja ryhtyi vastatoimenpiteisiin. Tehyn mielestä KT ei edes yrittänyt neuvotella, vaan keskittyi "kaikkeen muuhun" ja yritti varautua irtisanoutumisiin. Työnantaja tarkisti listoja epäselvyyksien vuoksi ja lähetti irtisanoutuville hoitajille varmistuskirjeen, jossa tarjottiin mahdollisuutta perua irtisanoutuminen 29. lokakuuta mennessä. Työnantaja myös tulkitsi lakia auttamisvelvollisuudesta niin, että irtisanoutuneitakin hoitajia voitaisiin määrätä töihin. Työnantajan kirje johtikin siihen, että muutama sata hoitajaa perui irtisanoutumisensa.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: KT vei Tehyn 24. lokakuuta 2007 työtuomioistuimeen irtisanoutumislistojen virkasuhteessa olevien hoitajien osalta, joita oli 764. Työnantajan mukaan virkasuhteessa olevat eivät lain mukaan saisi osallistua joukkoirtisanoutumiseen. Tehy taas tulkitsi lakia päinvastoin Lokakuun 30. päivä Tehy haastoi vuorostaan KT:n oikeuteen. Syynä oli varmistuskirjeiden lähettäminen ja se, että työnantaja aikoi julistaa irtisanoutuvien työpaikat avoimeen hakuun.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Työtuomioistuimen tuomiolauselman mukaan työtaistelu oli virkasuhteiden osalta laiton, kun taas kirjeiden lähettäminen oli perusteltua ja uusien työntekijöiden palkkaaminen oikeutettua. Tuomioistuin määräsi Tehylle 7 000 euron sakon ja sen noin 20 jäsenyhdistykselle yhteensä 24 000 euron sakot. Tehy perui päätöksen jälkeen virkasuhteisten irtisanoutumiset.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Työriidan sovitteluneuvottelut alkoivat valtakunnansovittelija Juhani Saloniuksen johdolla maanantaina 22. lokakuuta, ja ne jatkuivat aluksi keskiviikkoon 24. lokakuuta asti. Saloniuksen esityksestä työministeriö määräsi sovittelulautakunnan selvittämään kiistaa. Lautakunnan puheenjohtajaksi asetettiin arkkiatri Risto Pelkonen. Sen muut jäsenet olivat KT:n työmarkkinajohtaja Markku Jalonen, Tehyn puheenjohtaja Jaana Laitinen-Pesola (kok.), alivaltiosihteeri Martti Hetemäki, Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Paula Kokkonen (kok.), STTK:n pääsihteeri Leila Kostiainen, tasa-arvovaltuutettu Pirkko Mäkinen, KT:n valtuuskunnan puheenjohtaja Pekka Palola sekä Tehyn valtuuston varapuheenjohtaja, kansanedustaja Paula Sihto (kesk.). Sovittelulautakunta päätti pian, ettei se kerro neuvottelujen etenemisestä mitään, ennen kuin sovintoesitys on saatu valmiiksi.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Osapuolten erimielisyydet olivat suuret vielä 8. marraskuuta 2007. Julkisuudessa esitettiin, että suurin syy ongelmaan oli maan hallitus, joka ei suostunut maksamaan lisää rahaa kunnille. Kuntatyönantajat vastustivat suuria korotuksia. Myös hallituksen kaavailema pakkolaki oli herättänyt närää hoitajien ja Tehyn keskuudessa. YLE:n uutisissa arveltiin, että valtakunnansovittelija "ei lähde kokeilemaan kepillä jäätä", eli sovintoesitys annettaisiin vasta sitten, kun se menee varmasti läpi.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Sovittelulautakunnan puheenjohtaja Pelkonen kertoi 14. marraskuuta 2007, että sovitteluissa oli edetty jonkin verran koko ajan. Myös Saloniuksen mukaan muun muassa sopimusoikeutta koskevissa tekstiasioissa oli päästy eteenpäin, mutta näkemykset palkankorotuksista olivat kuitenkin vielä kaukana toisistaan.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Lauantai-iltana 17. marraskuuta 2007 tilanne näytti kärjistyvän, ja Salonius piti hoitajien työtaistelua todennäköisenä. Erimielisyys palkankorotuksista oli hänen mukaansa vielä silloin suuri. Laitinen-Pesola sanoi, että myös sovittelijoiden tunnelmat olivat vakavat. Jalonen ilmoitti työnantajan pyrkineen liikkumaan asiassa, eli tulleen vastaan. Myös hallitus huolestui, ja se vetosi toistamiseen saman päivän aikana osapuoliin sovinnon saamiseksi. Pääministeri Vanhanen kertoi sunnuntaina päivällä osapuolten olevan "henkisesti vielä suhteellisen kaukana".


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Sovittelulautakunta sai aikaan yksimielisen, nelivuotisen sovintoesityksen illalla 18. marraskuuta. Sovintoesitys oli hyväksyttävä 19. marraskuuta 2007 kello 18:aan mennessä. Osapuolet sopivat, ettei esityksen sisältöä kerrottaisi ennen kuin Tehyn ja KT:n päättävät elimet olisivat kokoontuneet. Tehyn hallitus esitti valtuustolle sovintoesityksen hyväksymistä, ja sekä KT että Tehy hyväksyivät sovintoesityksen.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kuntatyönantajan mukaan tehyläisten palkat nousevat nelivuotisella sopimuskaudella noin 16–18 %, mutta Tehyn laskelmien mukaan nousu on 22–28 %. Ero johtuu siitä, että Tehyn laskelmissa on mukana myös arvio vuosien 2010–2011 yleiskorotuksista, joista sovitaan kuntatyöalan sopimuksen päätyttyä tammikuussa 2010. Yleisradion teettämien laskelmien mukaan sopimus nostaa palkkoja kauden alussa vain hieman enemmän kuin koko kuntakenttää koskeva sopimus, jonka Tehy hylkäsi.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Julkisten ja hyvinvointialojen liitto on laskenut, että vajaan kahden ja puolen vuoden aikana Tehyn sopimuksessa korotus on 12,9 prosenttia ja yleisessä kunta-alan sopimuksessa 12,1 prosenttia. Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin mukaan Tehyn sopimuksessa on sama palkankorotus kuin Superin 2,4 vuoden sopimuksessa. Superin mukaan neljän vuoden sopimus toisi Tehyn jäsenille 16–18 prosentin palkankorotukset. Tehyn sopimus jatkuu vuoden 2011 loppuun saakka, kun muilta hoitojärjestöiltä se loppuu aikaisemmin. Superin puheenjohtajan Juhani Palomäen mukaan Tehyn korotukset eivät kuitenkaan välttämättä toteudu, koska ne on sidottu henkilökunnan määrän vähenemiseen ja tuottavuuden kehitykseen.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kun sopimus oli syntynyt, hallitus ilmoitti, että se ei anna kunnille suoraa rahallista tukea Tehy-sopimuksen takia. Pääoppositiopuolueen SDP:n puheenjohtaja Eero Heinäluoma vaati valtiota "ojentamaan kunnille kättä", jotta ne selviäisivät palkankorotuksista. Heinäluoma piti hallituksen toimintaa kriisin yhteydessä taitamattomana, ja pakkolaki oli hänen mielestään virhe, joka kärjisti tilannetta entisestään ja pitkitti sovun syntyä.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Tehyn mukaan sopimus ja palkankorotukset koskevat vain omia jäseniä. Käytännössä prosentit tarkoittavat 350–650 euron korotuksia kuukausipalkkoihin.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Media piti sopimusta erikoisena, koska se kyseenalaisti työehtosopimusten yleissitovuuden. Seppo Koskisen mukaan sopimus rikkoi yhdenvertaisuuslakia, jonka mukaan samasta työstä pitää maksaa sama palkka. Toisaalta työoikeuden professorin Kari-Pekka Tiitisen mielestä sopimus ei ollut lainvastainen. Tiitisen mukaan sekä työehtosopimuslaki että kunnallinen virkaehtosopimuslaki sallivat tämänkaltaisen menettelyn. Samalla tavalla toimittiin myös syksyn 2007 kunta-alan sopimuksessa, jossa tehyläiset rajattiin korotusten ulkopuolelle. Tasa-arvolain suhtautuminen Tehyn sopimukseen on Tiitisen mukaan arvioitava yksittäistapauksissa. Sovittelulautakunnan jäsen tasa-arvovaltuutettu Pirkko Mäkinen ei halunnut ottaa sopimuksen laillisuuteen kantaa.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n puheenjohtaja Tuire Santamäki-Vuori ei pitänyt eroa muuhun kunta-alaan niin suurena, että siitä kannattaisi valittaa. Palomäen mukaan tilanteessa olisi "tasa-arvokanteen paikka", mutta Super ei aikoisi sellaista tehdä. Jytyn puheenjohtaja Merja Ailus uskoi, että korotukset vaikuttaisivat myös muiden työntekijöiden palkkoihin.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Työnantajapuoli piti sopimusta kalliina ja arvioi, että joka neljäs kunta joutuisi nostamaan veroprosenttiaan palkankorotusten takia. Myös palvelumaksujen arveltiin nousevan. Kuntaliiton toimitusjohtaja Risto Parjanne arvioi, että kunnat joutuisivat ulkoistamaan toimintojaan. KT:n puheenjohtajan Markku Jalosen mukaan sopimuksen vuoksi työnantajan on vaikeampi palkata lisää henkilöstöä, mikä kasvattaa työpaineita terveydenhuollossa entisestään.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Esimerkiksi Lapin sairaanhoitopiirin vuoden 2007 tulokseen varautuminen Tehyn työtaisteluun vaikutti seuraavasti: työtaisteluun varautumiseen käytettiin arviolta runsaat 2 000 työtuntia, josta ylitöitä runsaat 400 tuntia. Työpanoksen kustannuksiksi arvioitiin noin 80 000 euroa. Lisäksi sairaanhoitopiiri laski menettäneensä peruutettujen hoitojen ja tutkimusten takia noin 350 000 euroa..


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: tuloksellisuuslisä


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Tehyn laskelman mukaan palkat nousevat alimmassa palkkaryhmässä sopimuskaudella näin: helmikuussa 2008 4,0 prosenttia, syyskuussa 2008 2,4 prosenttia, toukokuussa 2009 0,5 prosenttia, syyskuussa 2009 2,4 prosenttia ja tammikuussa 2010 1,3 prosenttia. Lisäksi tulevat kahden prosentin yleiskorotukset vuosina 2010 ja 2011. Korotusprosentti on Tehyn laskelman mukaan 18,5.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Työnantaja laski lokakuussa 2007, että jos hoitajat olisivat tehneet saman sopimuksen muun kunta-alan kanssa, se olisi nostanut sairaanhoitajien kuukausiansioita sopimuskaudella keskimäärin 317 euroa: perushoitajien 284 eurolla, osastonhoitajien 351 eurolla ja ylihoitajien 439 eurolla kuukaudessa.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Helsingin Sanomat uutisoi, että pääkaupunkiseudulla asuvan leikkaussalihoitajan kuukausipalkka nousi tammikuussa 2008 vajaat 50 euroa, kun Tehyn sopimuksen ensimmäinen palkankorotus tuli voimaan. Julkisen sektorin palveluksessa olevat hoitajat olivat taas - oman sopimuksensa mukaan - saaneet jo aikaisemmin 270 euron suuruisen joulurahan.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kuntatyönantaja ehdotti 24. lokakuuta 2007, että pitäisi säätää poikkeuslaki, joka rajoittaisi Tehyn työtaistelua tehohoidon ja kiireellisen hoidon osalta. 8. marraskuuta 2007 ilmeni, että sovittelulautakunta ei päässyt ratkaisuun. Saman päivän iltana pääministeri Matti Vanhanen kertoi, että valtioneuvosto tulee esittämään eduskunnalle potilasturvalakia, jolla puututtaisiin Tehyn työtaisteluun.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Lakiesitys oli poikkeuksellinen, sillä sen nojalla töihin olisi voitu määrätä paitsi irtisanoutuneet, myös sellaiset terveydenhuollon ammattihenkilöt, jotka ovat työelämän ulkopuolella muusta syystä tai työskentelevät muualla kuin kunnallisella sektorilla. Helsingin Sanomien mukaan hallitus olisi voinut määrätä töihin jopa viidenneksen työtaisteluun osallistuvista hoitajista. Tehyn mukaan laki olisi koskenut vielä useampia, sillä se olisi jättänyt potilasturvatyön ulkopuolelle ainoastaan kiireettömät leikkaushoidot.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Lain täytäntöönpanosta syntyi vilkas keskustelu, ja sitä alettiin kutsua myös "pakkolaiksi". Naisasialiitto Unionin mukaan potilasturvalaki rikkoisi Euroopan ihmisoikeussopimuksen 4. artiklaa, joka kieltää orjuuden ja pakkotyön. Suomi on ratifioinut sopimuksen ja sitoutunut noudattamaan sitä ja kaikkia sen lisäpöytäkirjoja. Työoikeuden professori Kari-Pekka Tiitinen piti lakiesitystä ennen kokemattomana ja huomautti, että jos potilasturvalaki puuttuu kansalaisten perusoikeuksiin, sen pikaiseen hyväksymiseen voidaan tarvita viiden kuudesosan enemmistö.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text:
Oppositiojohtajista SDP:n Eero Heinäluoma, Vasemmistoliiton Martti Korhonen sekä kristillisdemokraattien Päivi Räsänen torjuivat potilasturvalain voimakkaasti.
Korhosen mukaan hallitus asetti vastakkain potilasturvallisuuden ja rahan ja harjoitti erittäin kovaa politiikkaa. Tarja Filatovin mukaan hallitus yritti luoda mielikuvan, että hoitajat jättäisivät potilaat kuolemaan. Oppositio sai tukea myös hallituspuolue keskustan kansanedustajalta, kun sovittelulautakunnan jäsen Paula Sihto myönsi, että laki vaikeuttaisi lopullisen sovinnon syntymistä ja sen takia voitaisiin joutua joukkoirtisanoutumisiin.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Helsingin Sanomien haastattelemat hoitajat kertoivat lähtevänsä työstään lopullisesti, jos potilasturvalaki hyväksyttäisiin. Viesti oli sama, vaikka haastateltavina oli sekä irtisanoutuneita että lakon piiriin kuulumattomiakin. Ongelmaa pidettiin vakavana, sillä ala kärsi työvoimapulasta.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kun sovintoa Tehyn ja KT:n välillä ei syntynyt, potilasturvalaki vietiin valiokuntakäsittelyyn sunnuntaina 11. marraskuuta 2007. Perustuslakivaliokunnassa päätettiin äänin 10–6 puoltaa lain säätämistä tavallisena lakina, minkä jälkeen Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta hyväksyi esityksen ja teki joitain muutosehdotuksia äänin 9–8. Sosiaali- ja terveysvaliokunta hyväksyi esityksen äänin 11–6.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: 12. marraskuuta 2007 oppositio hyökkäsi potilasturvalakia vastaan. Vasemmistoliiton Erkki Virtasen mukaan lakiesitys oli huono ja kiireellisesti valmisteltu. Kristillisdemokraattien Päivi Räsänen totesi, että sovintoon pitäisi päästä nopeasti lisäämällä valtion rahoitusta hoitoalalle ja muistutti, että hallitus oli vastustanut opposition esitystä, jonka mukaan terveydenhuollon rahoitusta pitäisi lisätä. SDP:n Maria Guzenina-Richardson kertoi työtaistelun käyneen kalliiksi jo siihen mennessä. Pelkästään Uudellamaalla terveydenhuollon poikkeussuunnitelmien laatiminen oli maksanut jo yli miljoona euroa. SDP:n kansanedustajat huomauttivat, että laki ei takaisi potilasturvallisuutta. Hallitus ja peruspalveluministeri Paula Risikko myönsivätkin, että laki ei ratkaise suomalaisen terveydenhuollon ongelmia.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Ilmeisesti juuri potilasturvalain vuoksi Terveydenhuollon Oikeusturvakeskus sai kyselyitä, voisiko se perua työhön määrättävien hoitajien ammatinharjoittamisluvat. Silloin heitä ei voisi pakottaa työhön.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Sosiaali -ja terveysministeriön mukaan kaikki sairaanhoitopiirit eivät olisi saaneet tarpeeksi hoitajia, vaikka potilasturvalakia olisikin sovellettu. Esimerkiksi poikkeuksellinen vaarallinen ajosää olisi aiheuttanut sairaaloissa sellaisen kaaoksen, ettei potilasturvalain mukainen hoitajamäärä olisi riittänyt alkuunkaan. Myös normaaleissa olosuhteissa olisi ollut vaikea hoitaa potilaat asianmukaisesti. Esimerkiksi HUS:n 2 800 irtisanoutuneesta hoitajasta töihin olisi voitu määrätä vain 750, mikä on HUS:n varatoimitusjohtajan mukaan "iso pudotus".


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Lääkäriliiton mukaan lääkäritkään eivät pystyisi hoitamaan kuin pienen osan hoitajien töistä, koska heitä ei ole siihen koulutettu, vaikka heidät määrättäisiinkin hoitajien töihin potilasturvalain nojalla.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text:
Tasavallan presidentti vahvisti potilasturvalain 16. marraskuuta 2007, ja laki tuli voimaan heti seuraavana päivänä. Presidentti Halosen mielestä laki oli hyvä tehdä, mutta hän toivoi, ettei sitä tarvitsisi soveltaa.Tehyyn kuuluvat sairaanhoitajat järjestivät mielenosoituksia neuvottelujen vauhdittamiseksi 14. marraskuuta 2007. Pelkästään Porissa mielenosoitukseen osallistui yli 400 ihmistä. Helsingissä ulosmarsseihin osallistui yli 1 000. Sairaanhoitajat marssivat Eduskuntatalolle, missä he vaativat Jyrki Kataista ja Matti Vanhasta ulos puhumaan heille. Katainen ja Vanhanen eivät saapuneet, mutta kansanedustaja Tommy Tabermann kävi kertomassa hoitajille inhoavansa "pakkoa, erityisesti tätä pakkoa [potilasturvalakia]". Tabermannin mielestä siinä oli kyse "kyykyttämisestä ja nöyryyttämisestä".
Samaan aikaan sairaanhoidon opiskelijat keräsivät internetissä adressia, jossa vastustettiin "pakkolakia".


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: 15. marraskuuta 2007 järjestettiin mielenosoitus potilasturvalakia vastaan. Sen järjestäjinä oli kaupunkilehti Metron mukaan sekä kansalaisjärjestöaktivisteja, hoitajia ja kätilöitä että opiskelijoita. STTK:lainen Toimihenkilöunioni TU ilmoitti olevansa valmis tukilakkoon, jos Tehy pyytää. TU:n liittovaltuuston puheenjohtaja Jukka Nyberg arvioi, että tukitoimet kohdistuisivat sairaaloiden tietoliikenteeseen. Erityisalojen Toimihenkilöliitto ERTO ilmoitti myös tukevansa Tehyä. Erton puheenjohtajan Tapio Huttulan mukaan naisten palkkauksellinen tasa-arvo ei edisty ilman rahaa ja todellisia rakenteellisia muutoksia.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Tehy päätti maksaa kullekin irtisanoutuneelle jäsenelleen 60 euroa päivässä lakkoavustuksena. Tehyn talouspäällikön mukaan suuri lakkoavustus ei olisi ollut ongelma, sillä Tehyn työtaistelurahaston tase oli vuonna 2007 18–19 miljoonaa euroa.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Karjalainen ja Satakunnan Kansa arvostelivat pääkirjoituksissaan sekä Tehyn palkankorotusvaatimuksia että joukkoirtisanoutumisen käyttöä työtaistelukeinona. Vasemmistoliiton äänenkannattaja Kansan Uutiset puolestaan totesi pääkirjoituksessaan Tehyn olevan oikealla asialla. OAJ ja muut kunta-alan henkilöstöjärjestöt eivät hyväksyneet Tehyn tavoitetta omasta sopimuksesta.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Yleisradio teetti viikoittain kyselyitä siitä, hyväksyvätkö vastaajat "tässä tilanteessa" Tehyn työtaistelun. Viikolla 42 tehdyssä tutkimuksessa 61 % vastaajista ilmoitti hyväksyvänsä työtaistelun; vastustajia oli 25 %, eikä 13 % osannut sanoa kantaansa. Viikolla 43 kannattajia oli 57 % ja vastustajia 27 %. Viikolla 44 kannattajien prosenttiluku oli 63 ja vastustajien 24, ja seuraavalla viikolla luvut olivat 60 ja 25. Tutkimusten virhemarginaali oli 3 prosenttiyksikköä.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Lokakuun puolivälissä 2007 Nelonen teetti kyselyn, jonka mukaan vastaajista puolet piti Tehyn palkkavaatimuksia liian suurina, 39 % sopivina ja 2 % liian alhaisina. Kun Aamulehti teetti kyselyn samasta asiasta, 49 % vastaajista piti palkankorotuksia sopivina ja 42 % liian suurina.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: MTV3:n ja Helsingin sanomien teettämän kyselyn mukaan 56 % vastaajista hyväksyi hallituksen esityksen potilasturvalaiksi. Lakia ei hyväksynyt 35 %, ja 9 % ei osannut sanoa kantaansa.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Uutispäivä Demarin teettämän kyselyn mukaan 49 % vastaajista piti mahdollisen joukkoirtisanoutumisen suurimpana syyllisenä Kokoomusta. Saman kyselyn mukaan 62 % katsoi Kokoomuksen antaneen eduskuntavaaleissa katteettomia lupauksia hoitajille ja pettäneen nämä lupaukset. Kysely koostui näistä kahdesta väittämästä.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Viikolla 47 tehdyn kyselyn mukaan 65 % vastaajista piti Tehyn työtaistelun uutisointia tasapuolisena mutta 22 % katsoi, että media oli valinnut puolensa, ja 13 prosentilla ei ollut kantaa asiaan. Vastaajista 13 %:n mielestä uutisointi suosi Tehyä ja 6 %:n mielestä KT:ta.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Tehyn jäsenmäärä kasvoi nopeasti heti sovun syntymisen jälkeen. Tehyn mukaan pelkästään tiistaina 20. marraskuuta 2007 järjestöön liittyi yli 500 terveydenhoitoalan ammattilaista.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Sopimuksen synnyn jälkeen pääministeri Vanhanen kritisoi vahvasti Tehyn toimintaa. Vanhasen mukaan hoitajat olisivat voineet joutua henkilökohtaiseen vastuuseen potilasturvalain perusteella, jos ihmisiä olisi menehtynyt työtaistelun aikana, ja Tehyn olisi pitänyt varoittaa jäseniään siitä. Vanhasen mielestä työmarkkinajärjestöt eivät jatkossa saisi uhata kansalaisten henkeä. Tehyn mukaan hoitajat ovat vastuussa vain ollessaan töissä, eivät silloin, kun he ovat irtisanoutuneet.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Vanhanen kritisoi myös oppositiota ja uhkasi, että mikään oppositiopuolueista ei kelpaisi hallitukseen, jos ne eivät peruisi puheitaan valtion väliintulosta. Vaatimus, että työtaistelun uhka voidaan ratkaista rahalla, oli vastuuton. Myöhemmin Vanhanen selitti, että hänen puheensa kitkeryys johtui osittain alaselkäkivuista. SDP:n puoluesihteeri Maarit Feldt-Ranta tuohtui pääministerin puheista ja sanoi, että ”hallitus kehitti historiallisen sotkun hoivakiistassa, kriisiytti työmarkkinat ja suomalaisen terveydenhuollon. On pöyristyttävää, että Suomella on pääministeri, joka ei näe itsellään mitään roolia eikä vastuuta tilanteen ratkaisemista, vaikka hallituksella olisi kaikki avaimet siihen.”


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: 22. marraskuuta 2007 eduskunnassa käytiin kiivas väittely, missä koko oppositio moitti Vanhasta hänen Tehy-puheistaan. Jukka Gustafsson (sd.) ihmetteli Vanhasen syytteitä siitä, että oppositio vaati lisää rahaa hoitokriisin laukaisemiseksi. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini taas paheksui sitä, että Vanhanen oli syyllistänyt sairaanhoitajat. Opposition edustajien mukaan myös Vanhasen puheen paikka oli ollut väärä, sillä hän piti sen Keskuskauppakamarin tilaisuudessa eikä eduskunnassa. Vanhanen puolustautui kertomalla, että tilaisuus ei ollut yksipuolinen, sillä paikalla oli myös Vasemmistoliiton kansanedustajia. Lisäksi puhe liittyi työmarkkinapolitiikkaan, joka ei ole eduskunnan ydinaluetta. Vanhanen korosti kyselytunnilla, että hän halusi puheessaan ammattiyhdistysliikkeen palaavan järjestelmään, jossa sovitaan vapaaehtoisesti suojatyön rajoista.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: SDP:n puheenjohtaja Heinäluoma kummasteli sitä, että keväällä hallituspuolueet olivat nostaneet hoitajien palkkaodotuksia, mutta sitten hallituksen rahat loppuivatkin ja palkankorotukset jäivät kuntien maksettaviksi. Hän myös huomautti, että sekä vuonna 2006 että 2007 valtio laittoi yli sata miljoonaa euroa ylimääräistä maatalouteen. Lisäksi hän piti kyseenalaisena Tehyn ja KT:n välisen sopimuksen ehtoa, että kahden prosentin palkankorotus annetaan vain, jos hoitoalalle ei palkata lisää työntekijöitä.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Tehyn hoitajien palkankorotusten toteutuksessa oli lukuisia ongelmia talven 2007-2008 kuluessa.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Oikeuskansleri antoi tammikuussa 2010  päätöksen kanteluun, jonka kaksi ei-Tehyläistä sairaanhoitaja oli Tehy-sopimuksesta tehnyt. Päätöksessä todetaan mm. ""Kummallakin kantelijalla on mahdollisuus tasa-arvolain perusteella vaatia omassa tehtävässään samaa palkkaa kuin Tehyn jäsenille maksetaan, jos heidän verrokkihenkilönsä työtehtävät ovat samoja tai samanarvoisia...On huomattava, että yhdenvertaisuuslain 6 §:n mukaan sopimus sellaisenaan rikkoo syrjintäkieltoa, vaikka sitä ei olisikaan vielä sovellettu yksittäisissä palkkausta koskevissa päätöksissä. Tähän viittaa lain termi ”kohdeltaisiin”...Tyytymättömällä viranhaltijalla ja työntekijällä on mahdollisuus saattaa kysymys työnantajien menettelyn syrjivyydestä yleisen tuomioistuimen tutkittavaksi yhdenvertaisuuslain 16 §:n sekä työsopimuslain (55/2001) 2 luvun 2 §:ssä ja kunnallisen viranhaltijalain (304/2003) 12 §:ssä säädettyjen syrjintäkieltojen nojalla. He voivat vaatia palvelussuhteestaan johtuvaa taloudellis ta etua, viranhaltija hallintolainkäytön järjestyksessä ja työntekijä suorituskanteella yleisessä alioikeudessa (KHO 1999:80, KKO 2002:59)...Saatan vastaisen varalle työmarkkinalaitoksen tietoon tämän käsitykseni ja tuon vielä esille, että työmarkkinalaitosta viranomaistehtävässä sitoo viranomaisille yhdenvertaisuuslain 4 §:ssä säädetty erityinen velvoite edistää yhdenvertaisuuden toteutumista.""


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Taloussanomat kertoi 7. joulukuuta, että Helsingin DocPoint-festivaaleilla tammikuussa 2008 esitetään Tehyn työtaistelusta kertova dokumenttielokuva "Sopimus". Elokuvan esitti myöhemmin myös YLE TV1. Elokuvaa on kuvattu samaan aikaan monessa eri sairaalassa. Dokumenttia tekemässä on ollut 15 helsinkiläistä elokuvaohjaajaa, muun muassa Heikki Färm, Tahvo Hirvonen ja Marita Hällfors.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Tehyn työtaistelun seurauksena ammattiliittojen keskusjärjestöistä SAK, STTK ja AKAVA suunnittelivat kiristävänsä lakko-ohjeitaan. Yhteisiin pelisääntöihin suunniteltiin kirjattavaksi "Tehy-pykälä", jonka mukaan "lakkorajat pyritään määrittelemään siten, etteivät työtaistelutoimet aiheuta hengen- tai terveydenvaaraa". Superin puheenjohtaja ilmaisi huolensa siitä, että pykälää voitaisiin tulkita niin, että hoitajilta viedään lakkomahdollisuus pois. Valtakunnansovittelija Saloniuksen mielestä työtaistelun tärkein opetus olikin, että osapuolten pitää sopia itse lakkorajoista, ei eduskunnan.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text:
Helsingin Sanomien kolumnissa Tehyn työtaistelua pidettiin esimerkkinä siitä, että "taisteleva keskiluokka herää" ja pyrkii vaikuttamaan myös työtaistelun keinoin.
Vasemmistolainen Murros-lehti arvioi, että työtaistelun avulla saavutettiin enemmän kuin mitä olisi saavutettu ilman sitä.
Taloussanomat esitti, että Tehyn työtaistelu oli vain yksi esimerkki yhä kovemmaksi muuttuvasta työelämästä. Tampereen yliopiston työhyvinvoinnin professori Marja-Liisa Mankan mukaan kiistassa näkyi myös, että pelisäännöt ovat koventuneet.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Huhtikuussa 2008 Tehyn puheenjohtaja Jaana Laitinen-Pesola kertoi, että häntä ärsyttää kokoomuslaisten väite, kuinka puolue ”hoiti” tehyläisille ”historialliset” korotukset. Hänen mielestään on ennenkuulumatonta, että poliitikot väittävät tehyläisten neuvottelemaa palkkaratkaisua omaksi ansiokseen. Laitinen-Pesolaa harmitti myös muiden työntekijäjärjestöjen toiminta työtaistelun aikana.


title: Tehyn työtaistelu 2007

text: Kevään 2008 aikana Tehy muisti kaikkia irtisanoituneita Tahdon-asia muistokoruin.


title: Onnen oikotie

text: Onnen oikotie on Isto Hiltusen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1998.


title: Täältä ikuisuuteen (albumi)

text: Täältä ikuisuuteen on Isto Hiltusen viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2000.


title: Täältä ikuisuuteen (albumi)

text: Albumi ylsi kuudennella listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 16, ja pysyi listalla yhteensä seitsemän viikkoa.


title: Tosiviihde

text: Tosiviihde Oy on 1997 perustettu suomalainen levy-yhtiö ja jakelija. Tosiviihteen studiossa on tuotettu levyjä vuodesta 1998. Studiossa tehty myös paljon muuta äänituotantoa, kuten radiomainoksia tai TV-mainosten ääntä. Yrityksen tuottajana toimii Isto Hiltunen.


title: Viktor Klima

text: Viktor Klima (s. 4. kesäkuuta 1947) on itävaltalainen Sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Itävallan liittokanslerina vuodesta 1997 eroonsa 4. helmikuuta 2000.


title: Viktor Klima

text: Schwechatissa syntynyt Viktor Klima on ollut kolmesti naimisissa.


title: Franz Vranitzky

text: Franz Vranitzky (s. 4. lokakuuta 1937) on itävaltalainen Sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi maan liittokanslerina vuosina 1986–1997.


title: Franz Vranitzky

text: Vranitzky syntyi Wienissä. Häntä edelsi liittokanslerin virassa Fred Sinowatz ja seurasi Viktor Klima.


title: Franz Vranitzky

text: Vranitzky palkittiin vuonna 1995 Aachenin kaupungin Karlspreisillä.


title: Franz Vranitzky

text: Vranitzky osallistui vuoden 1992 Bilderberg kokoukseen.


title: Argentiinan Grand Prix 1981

text: Argentiinan Grand Prix 1981 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 12. huhtikuuta 1981 Autódromo Oscar Alfredo Gálvez -radalla Argentiinassa. Kilpailun voitti Brabhamilla ajanut Nelson Piquet, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.


title: Argentiinan Grand Prix 1981

text: Hallitseva maailmanmestari Alan Jones otti startin jälkeen johtopaikan, mutta Nelson Piquet ohitti hänet jo ensimmäisellä kierroksella. Piquet'n johto oli 18 sekuntia, kun kilpailua oli ajettu neljäsosa. Toisena oli Carlos Reutemann, joka vietti 39-vuotispäiviään. Puolimatkassa Piquet'n johto oli 22 sekuntia ja Hector Rebaque oli siirtynyt toiseksi. Rebaque sai kuitenkin 10 sekunnin aikasakon, koska hänen autonsa oli liikkunut lähtöhetkellä. Nelson Piquet voitti helponlaisesti kilpailun, jota seurasi 100 000 katsojaa Buenos Airesin autoradalla. Kahdeksannesta lähtöruudusta startannut Keijo Rosberg keskeytti jo neljännellä kierroksella.


title: Argentiinan Grand Prix 1981

text: Kansainvälinen moottoriurheiluliitto FISA sakotti Lotus-tallin päällikköä Colin Chapmania 100 000 dollarilla MM-kisojen huonoon valoon saattamisesta. Riitojen syynä oli kaksirunkoinen Lotus 88, jolla ajamisen FISA oli kieltänyt Länsi-Yhdysvaltain, Brasilian ja Argentiinan Grand Prixeissa. Länsi-Yhdysvaltain GP:ssä 11 mukana olleista 16 tallista jätti protestin autoa vastaan. Tallit väittivät että auton sisempi, pehmeämmin jousitettu kori toimi aerodynaamisena liikkuvana osana, jonka säännöt kieltävät. Auto pysyi paremmin radan pinnassa, kun ulompi kori voitiin jousittaa hyvin jäykäksi. Chapman oli ensi kerran 22 vuoteen poissa Formula 1 -kilpailusta, sillä hän lähti harjoitusajopäivänä kotimaahansa. Ennen lähtöään hän antoi julkilausuman, jossa sanoi lajin hukkuvan plagiaation suohon, juonitteluun ja pikkumaisiin sääntötulkintoihin.


title: Fred Sinowatz

text: Fred Sinowatz (5. helmikuuta 1929 Burgenland – 11. elokuuta 2008 Wien) oli itävaltalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi vuosina 1983–1986 maansa liittokanslerina.


title: Fred Sinowatz

text: Neufeld an der Leithassa syntynyt Sinowatz oli opetus- ja taideministeri vuosina 1971–1983, vuodesta 1981 myös varaliittokansleri. Häntä edelsi liittokanslerina Bruno Kreisky ja seurasi Franz Vranitzky.


title: Fred Sinowatz

text: Sinowatzilla oli kroatialaisia sukujuuria. Hän oli iäkkäin elossa oleva entinen liittokansleri sen jälkeen, kun Josef Klaus kuoli 26. heinäkuuta 2001.


title: Thomas Klestil

text: Thomas Klestil (4. marraskuuta 1932 – 6. heinäkuuta 2004) oli itävaltalainen kansanpuolueen poliitikko.


title: Thomas Klestil

text: Klestil syntyi Wienissä. Hän opiskeli Wirtschaftsuniversität Wienissä ja sai tohtorinarvonsa vuonna 1957. Englannintaidoiltaan hyvänä hän toimi Itävallan suurlähettiläänä YK:lle (1978–1982) ja Yhdysvaltoihin (1982–1987).


title: Thomas Klestil

text: Klestil toimi Itävallan liittopresidenttinä vuodesta 1992 kuolemaansa. Häntä edelsi Kurt Waldheim ja seurasi Heinz Fischer. Klestilin kolmas kausi olisi päättynyt 8. heinäkuuta, mutta hän joutui 5. heinäkuuta sydänvikansa johdosta kriittiseen tilaan ja kuoli seuraavana päivänä sairaalassa. Hänet haudattiin 9. heinäkuuta Zentralfriedhofiin.


title: Thomas Klestil

text: Klestilillä oli kolme lasta. Hän erosi ensimmäisestä vaimostaan vuonna 1992, mutta meni vuonna 1998 uusiin naimisiin.


title: Markus Bollström

text: Markus Bollström (s. 4. tammikuuta 1985) on suomalainen salibandyn pelaaja.


title: Markus Bollström

text: Loukkaantumisista viime vuosina kärsinyt Bollström on seuratasolla edustanut viimeksi Tapanilan Erää. Hän on ollut myös Suomen salibandymaajoukkueen vakiokasvoja.


title: Iobates

text: Iobates () oli kreikkalaisessa mytologiassa Lyykian kuningas ja Stheneboian ja Filonoen isä.


title: Iobates

text: Proitoksen paettua kaksoisveljeään Akrisiosta Lyykiaan Iobates otti hänet vastaan ja antoi hänelle tyttärensä Stheneboian puolisoksi. Myöhemmin, kun Bellerofon oli paennut Proitoksen luo, Stheneboia syytti valheellisesti tätä yrityksestä maata hänet väkisin, jolloin Proitos – uskaltamatta itse surmata tätä – lähetti tämän appensa Iobateen hoviin mukanaan kirje, jossa hän pyysi surmaamaan kirjeen tuojan.


title: Iobates

text: Iobates kuitenkin kestitsi Bellerofonia yhdeksän päivää ennen kirjeen avaamista. Tässä vaiheessa Iobates ei enää halunnut tappaa vierastaan – vieraanvaraisuussäännös kielsi tappamista miestä, jonka kanssa on aterioinut – joten Iobates päätti lähettää vieraansa mahdottomiin tehtäviin. Näissä Bellerofon kuitenkin surmasi Khimairan, voitti solymilaiset ja amatsonit taistelussa ja löi vielä Iobateen häntä tappamaan palkkaamat Lyykian urhot. Vakuuttuneena vieraansa kyvykkyydestä Iobates näytti Bellerofonille saamansa kirjeen ja pyysi vierastaan jäämään. Samalla hän antoi tälle tyttärensä Filonoen vaimoksi ja kuoltuaan jätti valtakuntansa tämän hallittavaksi.


title: Parhaat (Isto Hiltunen/Poptori)

text: Parhaat on Isto Hiltusen kokoelmalevy, joka julkaistiin vuonna 2002.


title: Alois Mock

text: Alois Mock (10. kesäkuuta 1934 – 1. kesäkuuta 2017) oli itävaltalainen Kansanpuolueen (ÖVP) poliitikko.


title: Alois Mock

text: Mock syntyi Euratsfeldissä. Hän opiskeli oikeustiedettä Wienin yliopistossa ja sitten kansainvälistä oikeutta Bolognassa ja Brysselissä.


title: Alois Mock

text: Mock toimi uransa varhaisessa vaiheessa muun muassa Itävallan opetusministerinä vuosina 1969–1970. Vuonna 1971 hänet valittiin parlamentin jäseneksi ja Euratsfeldin pormestariksi. Vuonna 1979 hänestä tuli Euroopan demokraattisen unionin (EDU) puheenjohtaja, ja vuosina 1983–1987 hän johti Kansainvälistä demokraattista unionia (IDU).


title: Alois Mock

text: Mock oli Itävallan varaliittokanslerina vuosina 1987–1989. Hänen ulkoministerikautensa 1987–1995 päätteeksi maasta tuli EU:n jäsenvaltio. Hän vetäytyi vuonna 1999 parlamentista Parkinsonin taudin johdosta; hänellä oli sairaus vuodesta 1995.


title: Chris Witty

text: Christine "Chris" Diane Witty (s. 23. kesäkuuta 1975, West Allis, Wisconsin) on yhdysvaltalainen pikaluistelija ja ratapyöräilijä. Hän on kilpaillut olympiatasolla molemmissa lajeissa mutta on menestyneempi luistelijana.


title: Chris Witty

text: Witty on erikoistunut lyhyisiin ja keskipitkiin matkoihin (1 000 ja 1 500 metriä). Ensimmäisen kerran hän osallistui olympialaisiin Lillehammerissa 1994 mutta ei vielä menestynyt. Naganossa 1998 hän saavutti hopeaa 1 000 metrillä ja pronssia 1 500 metrillä. Olympiakultaa hän voitti 1 000 metrillä Salt Lake Cityssä 2002 maailmanennätysajalla. Hän osallistui vielä Torinon olympialaisiin 2006 ja kantoi avajaisissa Yhdysvaltain lippua.


title: Chris Witty

text: Witty voitti vuonna 1996 sprinttereiden maailmanmestaruuden. Vuosina 1997 ja 1998 hän saavutti pronssia sekä vuonna 2000 hopeaa.


title: Chris Witty

text: Witty voitti matkakohtaisissa MM-kilpailuissa kultaa 1 000 metrillä vuonna 1998. Samalla matkalla hän sai hopeaa vuonna 1996 sekä pronssia vuonna 2000.


title: Chris Witty

text: Witty sijoittui viidenneksi ratapyöräilyn 500 metrin aika-ajossa Sydneyn olympialaisissa 2000. Hän on yhdeksäs yhdysvaltalainen, joka on kilpaillut sekä talvi- että kesäolympialaisissa.


title: Saavatko he joskus toisensa

text: 20 suosikkia – Saavatko he joskus toisensa on Isto Hiltusen kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1997. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmasarjaa.


title: Sondra Locke

text: Sondra Locke (28. toukokuuta 1944 – 3. marraskuuta 2018) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän teki yhteistyötä Clint Eastwoodin kanssa useissa elokuvissa, kuten "Ratkaisevassa iskussa" (1983).


title: Sondra Locke

text: Locke oli vuonna 1969 ehdolla Parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon ja kahden Golden Globen saajaksi roolillaan elokuvassa "Sydän on yksinäinen harhailija" (1968). Vuonna 1981 ja 1988 hän oli ehdolla Golden Raspberry - eli Razzie-palkintojen saajaksi.


title: Sondra Locke

text: Locke ohjasi myös muutaman elokuvan. Hän meni vuonna 1968 naimisiin lapsuudenystävänsä Gordon Andersonin kanssa. Andersonin homoseksuaalisuus kerrottiin julkisuuteen 1996. Locke kohtasi Clint Eastwoodin ensimmäistä kertaa vuonna 1972. Tuttavuus kehittyi myöhemmin lähes 14 vuotta kestäneeksi seurustelusuhteeksi, joka päättyi 1989.


title: Sondra Locke

text: Lockella havaittiin vuonna 1990 rintasyöpä, josta hän sittemmin toipui. Hän kuitenkin kuoli 2018 rinta- ja luusyöpään.


title: Kate Ziegler

text: Kate Marie Ziegler (s. 27. kesäkuuta 1988 Fairfax, Virginia) on yhdysvaltalainen uimari.


title: Kate Ziegler

text: Ziegler voitti 800 ja 1500 metrin vapaauinnin maailmanmestaruuden sekä Montrealissa 2005 että Melbournessa 2007. Shanghaissa 2011 hän sai 1500 metrillä hopeaa ja 800 metrillä pronssia. Lyhyiden ratojen MM-kilpailuissa hän on voittanut kultaa 400 metrin vapaauinnissa Shanghaissa 2006, ja saanut lisäksi kaksi hopea- ja kaksi pronssimitalia. Hän on 1500 metrin vapaauinnin maailmanennätyksen haltija pitkällä radalla. Aiemmin hänen nimissään ovat olleet myös 800 ja 1500 metrin vapaauinnin maailmanennätykset lyhyellä radalla.


title: Kate Ziegler

text: Zieglerin valmentajana toimii Ray Benecki ja hän opiskelee George Masonin yliopistossa.


title: Diyarbakır

text: Diyarbakır (, ) on Diyarbakırin maakunnan pääkaupunki Turkissa, Anatolian kaakkoisosassa. Vuoden 2014 arvion mukaan kaupungissa oli yhteensä 930 266 asukasta. Kaupunki tunnetaan kurdien keskuksena Turkissa ja sen historia tärkeänä rajakaupunkina, sekä Anatolian, Persian ja Irakin välisten vuoristosolien turvaajana ulottuu 3 500 vuoden päähän.


title: Diyarbakır

text: Noin 50 km nykyisestä kaupungista pohjoiseen sijaitsee Çayönü Tepesi, yksi Lähi-idän tärkeimmistä neoliittisen kivikauden arkeologisista kohteista. Alueella on ollut asutusta jo 7000-luvulla eaa.. Itse Diyarbakırin kaupungin perustamisen ajankohdasta ei ole varmaa tietoa. Ensimmäiset selvät viittaukset kaupungin olemassaoloon on tehty Assyrian valtakunnan alkuaikoina 1200-luvulla eaa, jolloin kaupunki toimi aramealaisen Bit-Zamanin kuningaskunnan pääkaupunkina. Myöhemmin se mainitaan esimerkiksi assyrialaisia kuninkaita vastaan syttyneiden kapinoiden yhteydessä. Akhaimenidien Persia valloitti kaupungin vuonna 546 eaa ja Aleksanteri Suuri valloitti kreikkalaisten tuolloin nimellä "Amida" tunteman kaupungin vuonna 331 eaa. Tältä ajalta ovat peräisin myös ensimmäiset historialliset viittaukset kurdeihin ("Cyrtii"), jotka mainitaan kaupungin ympäristön vuoria asuttaneina paimentolaisina.


title: Diyarbakır

text: Rooman valtakunnan alkaessa levittäytyä alueelle 50-luvulla jaa. kaupunki oli armenialaisen ruhtinaskunnan pääkaupunki. Roomaan kaupunki liitettiin vuonna 230 ja myöhemmin siitä muodostui Rooman ja Sassanidien Persian rajakiistojen keskus. Konstantinus Suuren ja hänen poikansa Constantius II:n valtakaudella kaupungista muodostui alueellinen keskus ja sen suuri kaupunginmuuri sekä vielä olemassa oleva silta rakennettiin vuonna 349. Persian hallitsija Sapor II valloitti kaupungin raskaita tappiota tuottaneen piirityksen jälkeen vuonna 360 ja määräsi kaupungin tuhottavaksi.


title: Diyarbakır

text: Bysantin valtakunnan aikana Diyarbakırista eli Amidasta tuli muiden valtakunnan rajakaupunkien, kuten Edessan ja Nisibisin ohella yksi nestoriolaisuuden keskuksista. Siitä tuli myös oppineisuuden keskus ja kaupungista lähtöisin oli esimerkiksi Aetios Amidalainen. 500-luvulla sota Persian kanssa syttyi jälleen pitkän rauhan jälkeen. Persian kuningas Kavadh I valloitti kaupungin vuonna 502 ja surmautti sen 80 000 asukasta. Bysantin valtakunnan joukot toteuttivat seuraavana vuonna epäonnistuneen piirityksen, joka oli ajanut asukkaat kannibalismiin. Vasta Herakleios onnistui valtaamaan kaupungin takaisin Bysantin valtakunnalle vuonna 625, mutta kaupunki menetettiin arabeille vuonna 638.


title: Diyarbakır

text: Kaupungin itselleen vallanneet arabit alkoivat kutsua sitä nimellä "Kara Amid" eli musta Amid. Osana Abbasidien valtakuntaa kaupunki liittyi kauppareittien kautta Bagdadiin ja kukoisti 700- ja 800-luvuilla. Abbasidien valtakunta hajosi vuonna 940, jolloin alueella nousi valtaan kurditaustainen Marwanidien dynastia, joka hallitsi vuosina 984-1083. Heidän jälkeensä kaupunkia hallitsivat Seljukit ja Aijubidit. Vuonna 1258 Hülegü-kaani valtasi kaupungin Timur Lenk valtasi sen vuonna 1386. Lopulta kaupunki päätyi Safavidien Persialle. Nämä useat eri valloittajat muuttivat alueen väestörakennetta. Nyt kaupungin ympäristö oli pääosin islamlainen ja turkkilainen, vaikkakin kurdit säilyivät enemmistönä vuorilla. Osmanien valtakunta valtasi kaupungin Persialta paikallisten kurdipäällikköjen tuella vuonna 1514.


title: Diyarbakır

text: Osmanit tekivät Diyarbakırista maakunnan pääkaupungin vuonna 1515 ja myönsivät paikallisille kurdeille suuren autonomian. Osmanien valtakunnan aikana kaupunki kukoisti taas ja sen kautta kulki silkkiä ja mausteita Eurooppaan kuljettaneita kauppareittejä. Alueella tuotettiin myös lampaita, viljaa ja viinirypäleitä. 1800-luvun loppupuolella eurooppalaiset höyrylaivat alkoivat tuoda ja viedä tavaraa Mustallamerellä ja kasvaneen kysynnän takia Diyarbakıriin perustettiin useita silkkikutomoita. Kaupungissa alkoivat vaikuttaa myös poliittiset liikkeet. Kurdit olivat menettäneet autonomiansa, mutta kaupungista tuli silti kurdilaisen kansallismielisyyden keskus 1800-luvun lopulla. Toisaalta kaupungissa syntyi myös Ziya Gökalp, joka oli yksi nuorturkkilaisten pääideologeista. Nuorturkkilaisuuteen liittyi ajatus valtakunnan turkkilaistamisesta ja tämä liike vaikutti osaltaan kurdien sotilaallistumiseen. Osmanien valtakunta hajosi ensimmäisen maailmansodan jälkeen, jolloin kurdikysymys nousi päivänpolitiikkaan.


title: Diyarbakır

text: Kurdien kansallismieliset piirit tukeutuivat Britanniaan, joka tukikin osittain näiden liikettä. Kurdien Azadi-niminen liike aloitti kurdien ensimmäisen kapinan Kurdistanin alueella vuonna 1923. Paikallinen kuvernööri murhattiin ja turkkilaiset vastasivat pidättämällä liikkeen jäseniä. Vuonna 1925 kurdi šeikki Said johti kapinaa vuonna 1925, joka tähtäsi kurdilaisen valtion ja Kemal Atatürkin lakkauttaman kalifaatin uudelleenperustamiseen. Hänen joukkonsa piirittivät Diyarbakıria, mutta piirityksen epäonnistuttua Said pidätettiin ja hirtettiin kaupungissa. Seuraavien kuukausien aikana teloitettiin myös joukko muita kurdeja ja kapinointi tukahdutettiin. 1800-luvun ja 1900-luvun vaihteessa kaupunki menetti suuren osan väestöstään maastamuuton seurauksena. Esimerkiksi vuonna 1870 kaupungissa asuneista 14 000:ta assyrialaisesta oli vuonna 1960 jäljellä enää 1 000. Armenialaisten kansanmurhan aikana kaupunkiin tuotiin armenialaisia, joista 150 000 siirrettiin sittemmin muualle. Vuosien 1935 ja 1945 välillä kaupunkiin rakennettiin rautatie, jonka avulla aloitettiin alueen mineraalivarojen hyödyntäminen.


title: Diyarbakır

text: Kurdien turkkilaistamispolitiikan takia kurdien kansallismielisyys leimahti jälleen ja vuonna 1945 kaupungissa pidettiin suuria kokoontumisia, joita jatkettiin 1950- ja 1960-luvuilla. Väkivaltaisuudet kiihtyivät etenkin 1980- ja 1990-luvuilla. Kurdistanin työväenpuolue eli PKK aloitti hyökkäykset turkkilaisia vastaan ja Turkki vastasi joukkopidätyksin ja armeijan iskuin. Jännitteet kurdien ja Turkin välillä jatkuvat edelleen.


title: Diyarbakır

text: Diyarbakırin talous perustuu maataloudelle ja teollisuudelle. Kaupungissa tuotetaan esimerkiksi karjaeläimiä, lihaa, villaa, jauhoja, viiniä ja tekstiilejä. Kaupungin ulkopuolelle perustettu teollisuusalue on houkutellut sijoittajia. Diyarbakır on pyrkinyt myös edistämään turismia, jonka on tehnyt mahdolliseksi väkivaltaisuuksien väheneminen viimeisen 20-vuoden aikana.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: Seinäjoen Jalkapallokerho eli SJK on vuonna 2007 perustettu seinäjokelainen jalkapalloseura, joka pelaa Veikkausliigassa. Joukkue voitti Liigacupin vuonna 2014, Suomen mestaruuden vuonna 2015 ja Suomen Cupin vuonna 2016.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: SJK perustettiin yhdistämällä TP-Seinäjoen ja Sepsi-78:n edustusjoukkueet. Seura aloitti kilpailutoiminnan Kakkosesta kaudella 2008, mistä se nousi Ykköseen kaudeksi 2012 ja edelleen Veikkausliigaan kaudeksi 2014. SJK pelaa kotiottelunsa OmaSp Stadionilla, ja seuran tunnusvärit ovat musta, kullankeltainen ja valkoinen.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: Seuran perustava kokous pidettiin 5. marraskuuta 2007, mutta sen perustamisesta oli tehty päätös jo aiemmin. Yleisölle asia kerrottiin 10. lokakuuta. Seura syntyi TP-Seinäjoen ja Sepsin edustusjoukkueiden yhdistyttyä. Sepsi-78:n yleinen kokous pidettiin 24. lokakuuta ja TP-Seinäjoen seuraavana päivänä. Näissä kokouksissa molemmat seurat olivat yhdistymisen kannalla, mikä varmisti uuden seuran syntymisen. Sepsi ja TP luopuivat vanhoista sarjapaikoistaan Kakkosessa, jonne uusi joukkue haki paikkaa kaudeksi 2008. Seuran historian ensimmäisen pelaajasopimuksen kirjoitti Petri Huttu. Seurojen edustusjoukkueiden yhdistymisestä oli käyty neuvotteluja jo useasti vuosikymmenten aikana. Yhdistymisen syynä oli pääasiassa pelaajien riittämättömyys. Yhdistymisen jälkeen TP-Seinäjoki ja Sepsi-78 panostavat pääasiassa junioritoimintaan, mutta niillä voi olla myös omat joukkueet alemmissa sarjoissa. Seuran työnimi oli Seinäjoki Futis, ja virallisesta nimestä pidettiin kilpailu, jossa kuka tahansa saattoi ehdottaa seuralle nimeä. Lopulta seuran nimeksi valittiin kymmenien ehdotusten joukosta Seinäjoen Jalkapallokerho, jota useat henkilöt olivat ehdottaneet. Kilpailu järjestettiin myös seuran logosta ja peliasusta. Seuran rekisteröity nimi on Seinäjoen Jalkapallokerho ry, ja se rekisteröitiin 22. tammikuuta 2008. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Mikko Latomäki. Varapuheenjohtajaksi valittiin TP:n entinen puheenjohtaja Jukka Saarijärvi. TP-Seinäjoki sai paikan arvalla, ja seuraavana vuonna varapuheenjohtajana toimi Sepsin edustaja Jukka Pikkarainen.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: SJK aloitti kaudella 2013 toisen kautensa Ykkösessä. Kaudella 2012 SJK oli sijoittunut tuoreena nousijana sarjassa toiseksi Veikkausliigaan nousseen RoPSin jälkeen. Kaudelle 2013 SJK hankki lisävahvistuksia, muun muassa kauden mittaan yhdeksi tärkeimmistä pelaajista nousseen espanjalaisen FC Barcelonan junioriakatemian läpikäyneen Josun sekä virolaisen maalivahdin Mihkel Aksalun. SJK aloitti kauden 2013 4. toukokuuta 2–1-voitolla PK-35 Vantaasta. Kauden alkupuoliskon SJK oli kiinni nousussa. Kauden murros tuli AC Kajaania vastaan 30. kesäkuuta pelatun 1–7 voiton jälkeen, mutta AC Kajaani teki Palloliitolle valituksen, että SJK:lla oli liikaa ulkomaalaisia pelaajia kokoonpanossa ja se rikkoi niin sanottua homegrown-sääntöä. SJK:n todettiin syyllistyneen sääntörikkomukseen, joten ottelun tulokseksi vaihdettiin 3–0 AC Kajaanin hyväksi. SJK teki päätöksestä valituksen, jonka seurauksena Palloliitto kumosi päätöksen. AC Kajaani teki vielä valituksen urheilun oikeusturvalautakuntaan, mutta perui sen myöhemmin. AC Kajaani -episodin jälkeen alkoi SJK hävisi viisi ottelua voitoitta. Vasta 3. elokuuta SJK:n onnistui katkaista voitoton putkensa 2–0 kotivoitolla JIPPOa vastaan. Tällöin SJK oli jo menettänyt runsaan piste-etunsa sarjassa ja taisteli tasaväkisesti pääasiassa Hakan kanssa noususta Veikkausliigaan. Tappioputkensa jälkeen SJK vahvisti kahdeksan ottelun voittoputkella nousumahdollisuuksiaan. Nousu Veikkausliigaan kaudeksi 2014 varmistui 29. syyskuuta pelatussa kotiottelussa sarjakakkosta Hakaa vastaan. Ottelua seurasi Seinäjoella ennätysyleisö 4 798 katsojaa, ja tiukka ottelu päättyi 1–1 tasapeliin.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: SJK aloitti kauden 2014 voittamalla Liigacupin finaalissa Vaasan Palloseuran. Myös Veikkausliigassa monet pitivät joukkuetta jo ennen kauden alkua mitalisuosikkina. Kausi tosin alkoi heikosti, sillä Simo Valakarin valmentama joukkue oli toukokuun lopulla vasta sijalla 11. Sen jälkeiset seitsemän voittoa nostivat SJK:n liigan kakkospaikalle. HJK vei mestaruuden selvästi, mutta hopeataistelussa mukana ollut FC Lahti kaatui syksyn päätöskierroksilla. Lisäksi SJK aiheutti HJK:lle sen kauden ainoan tappion Mika Lehkosuon valmennuksessa. Viimeisestä 24 liigaottelustaan SJK hävisi vain kaksi. Joukkueen tärkeimpiä pelaajia olivat virolaismaalivahti Mihkel Aksalu, liigan parhaaksi puolustajaksi valittu Cedric Gogoua, vuoden liigatulokkaaksi nimetty keskikenttämies Johannes Laaksonen ja kotikaupunkiin palannut kärkipelaaja Toni Lehtinen.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: Kaudelle 2015 SJK vahvistui entisestään. Edelliskauden runkomiehet jäivät joukkueeseen, ja uusista pelaajista merkittävimpiä olivat Mehmet Hetemaj ja Ariel Ngueukam. Joukkuetta pidettiin HJK:n suurimpana haastajana. HJK kuitenkin hyytyi loppukesästä, ja syyskuussa SJK siirtyi sarjan kärkeen. Keskinäisessä ottelussa Seinäjoella SJK voitti HJK:n 3–0. Kauden lopussa joukkueen suurimmaksi kilpailijaksi tuli kauden yllätysjoukkue RoPS. SJK menetti etulyöntiasemansa mestaruustaistossa, kun se hävisi neljänneksi viimeisellä pelikierroksella vieraissa HIFK:lle, mutta sai sen takaisin, kun RoPS hävisi seuraavan pelinsä IFK Mariehamnille. Viimeisillä kierroksilla SJK voitti ensin FC Interin Turussa 2–0 ja päätöskierroksella kotonaan FF Jaron samoin lukemin. SJK voitti siten Suomen-mestaruuden yhden pisteen erolla RoPSiin ja kahden pisteen erolla HJK:hon. Joukkueen tärkeimpiä pelaajia syksyn ratkaisuotteluissa olivat Roope Riski ja Liverpoolista lainattu 18-vuotias Allan. Kauden muita avainpelaajia olivat maalivahti Mihkel Aksalu ja 14 maalia tehnyt Akseli Pelvas. SJK:n kauden 2015 edustusjoukkue valittiin äänestyksen tuloksena vuoden joukkueeksi Suomen urheilugaalassa.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: Vuoden 2016 Suomen Cupin loppuottelussa SJK voitti HJK:n rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Cup-mestaruus oli seuran historian ensimmäinen.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: Päävalmentaja Simo Valakari vapautettiin tehtävästään 17. helmikuuta 2017, ja tilalle tuli Sixten Boström, joka myös sai potkut toukokuussa 2017, ja hänen tilalleen tuli José Manuel Roca. Roca puolestaan sai potkut syyskuussa 2017. Odotuksiin nähden surkeasti menneen kauden luotsasivat loppuun seurassa akatemiavalmentajina toimineet Brian Page ja Toni Lehtinen. Pagen ja Lehtisen alaisuudessa SJK hävisi kotikentällään pelatun Suomen Cupin finaalin HJK:lle 0-1. Lokakuussa 2017 seuran päävalmentajaksi palkattiin kolmivuotisella sopimuksella Tommi Kautonen. Kausi 2018 ei kuitenkaan alkanut SJK:n mielestä toivotunlaisesti, joten Kautonen erotettiin toukokuussa 2018, ja tilalle tuli Alexei Eremenko sr. Eremenkon mukana joukkueeseen tulee myös uusi apuvalmentaja.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: Liiganousun varmistuttua syksyllä 2013 Seinäjoelle alettiin suunnitella uutta, noin 5 000–6 000 katsojan jalkapallostadionia, joka on nyt viralliselta nimeltään OmaSp Stadion. Stadion täyttää Euroopan jalkapalloliiton kriteerit. Seinäjoen kaupunginvaltuusto hyväksyi hankkeen maaliskuussa 2015, ja stadionin on määrä olla käytössä huhtikuussa 2016. Stadionhankkeen kokonaiskustannukset ovat 10,5 miljoonaa euroa, josta kaupungin osuus on 2,2 miljoonaa euroa. Stadion rakennetaan Jouppilanvuorelle Jouppilanvuoren tekonurmen viereen. Avausottelu SJK-HJK pelattiin 18. kesäkuuta 2016. Jouppilanvuorella sijaitsee myös SJK:n Wallsport Areena -sisähalli.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: SJK pelasi kotiottelunsa aiemmin Seinäjoen keskuskentällä. Stadionin katetun pääkatsomon kapasiteetti on 800 ja aurinkokatsomon 2 000, joten kokonaiskapasiteetti on 2 800 katsojaa.SJK:lla on farmijoukkue SJK Akatemia (aik. FC Kerho 07), joka pelaa Kolmosessa. Kausina 2013–2015 joukkueen sarjataso oli Kakkonen.


title: Seinäjoen Jalkapallokerho

text: SJK:n alle 19-vuotiaiden joukkue nousi kaudeksi 2013 A-poikien SM-sarjaan kaatamalla FC Lahden nousukarsinnoissa yhteismaalein 3–2. Seura luopui joukkueen sarjapaikasta joulukuussa 2014. Muut juniorit toimivat erillisen yhdistyksen SJK-juniorien (ent. Törnävän Pallo-55) alaisuudessa. Pääsarja


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: NHL:n varaustilaisuus 1963 oli NHL:n historian ensimmäinen , joka tunnettiin silloin nimellä "NHL Amateur Draft". Se pidettiin Queen Elizabeth Hotelissa Montrealissa 5. kesäkuuta. Varaustilaisuudessa varattiin 16-vuotiaita pelaajia, vaikka heidät sai palkata sääntöjen mukaan ammattilaisiksi vasta 18-vuotiaina.


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: Varatuista pelaajista lopulta vain viisi pelasi NHL:ssä, joista yksi (Peter Mahovlich) voitti Stanley Cupin.


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 1. Garry Monahan - Montreal Canadiens


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 2. Peter Mahovlich - Detroit Red Wings


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 3. Orest Romashyna - Boston Bruins


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 4. Al Osborne - New York Rangers


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 5. Art Hampson - Chicago Black Hawks


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 6. Walt McKechnie - Toronto Maple Leafs


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 7. Rodney Presswood - Montreal Canadiens


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 8. Bill Cosburn - Detroit Red Wings


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 9. Terrance Lane - Boston Bruins


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 10. Terry Jones - New York Rangers


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 11. Wayne Davison - Chicago Black Hawks


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 12. Nathan Phillips - Toronto Maple Leafs


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 13. Roy Pugh - Montreal Canadiens


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 14. Roger Bamburak - Boston Bruins


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 15. Mike Cummings - New York Rangers


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 16. Bill Carson - Chicago Black Hawks


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 17. Jim McKenny - Toronto Maple Leafs


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 18. Glen Shirton - Montreal Canadiens


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 19. Jim Blair - Boston Bruins


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 20. Campbell Alleson - New York Rangers


title: NHL:n varaustilaisuus 1963

text: 21. Gerry Meehan - Toronto Maple Leafs


title: Samsun

text: Samsun (, entisaikojen Amisos) on Samsunin maakunnan pääkaupunki Turkissa, Mustanmeren rannikolla. Siellä on noin 553 000 asukasta, joten se on Turkin kahdenneksitoista suurin kaupunki. Se oli Turkin suurin Mustanmeren rannikkokaupunki siihen asti kun Istanbul vuonna 2004 laajeni kattamaan koko aiemman Istanbulin maakunnan.


title: Samsun

text: Samsunin ympäristö on viljavaa maata, ja siellä tuotetaan suuri osa Turkin tupakasta.


title: Samsun

text: Samsunin yliopisto on perustettu 1975. Nykyisin siellä on 30 000 opiskelijaa.


title: Yamato

text: Yamato voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Liikenneturva

text: Liikenneturva on julkisoikeudellinen yhdistys, joka toimii suomalaisen vapaaehtoisen liikenneturvallisuustyön keskusjärjestönä. Sen tehtävänä on valistamalla, kampanjoimalla ja kouluttamalla vaikuttaa ihmisten liikennekäyttäytymiseen ja ehkäistä siten liikenneonnettomuuksia. Järjestön kampanjoissa on muistutettu muun muassa turvavöiden, pyöräilykypärän ja heijastimen käytöstä.


title: Liikenneturva

text: Liikenneturva hankkii tutkittua tietoa työnsä tueksi ja toimii läheisessä yhteistyössä alan viranomaisten ja järjestöjen kanssa. Liikenneturvan toimitusjohtajana on kesäkuun 2011 alusta lukien toiminut varatuomari Anna-Liisa Tarvainen.


title: Liikenneturva

text: Liikenneturva perustettiin 22. lokakuuta 1971. Perustamiseen osallistuivat myös Liikennevakuutusyhdistys ja Autoliitto. Sitä ennen Suomessa oli vastaavaa työtä tehneet Liikenneturvan edeltäjät Liikennekulttuurikomitea (1929–1938) ja Tapaturmantorjuntayhdistyksen liikennejaos TALJA (1938–1971). Eduskunnan hyväksymän lain nojalla Liikenneturva muuttui vuoden 1974 alussa julkisoikeudelliseksi yhteisöksi. Muutos näkyi puolueiden mukaantulona sekä valtion välittömän edustuksen ja valtiovallan valvonnan lisääntymisenä. Myöhemmin Liikenneturvan hallinnossa on kavennettu poliittisten ryhmien valtaa ja vastaavasti annettu tilaa eri tienkäyttäjäryhmien edunvalvontajärjestöille. Nykyinen Liikenneturvan toiminnan määrittelevä laki on vuodelta 2003.


title: Siperiankurppa

text: Siperiankurppa ("Gallinago megala") on siperialainen kahlaajalintu. Lajin nimesi englantilainen lintutieteilijä Robert Swinhoe vuonna 1861.


title: Siperiankurppa

text: Linnun pituus on 27–29 senttimetriä, siipien kärkiväli 38–44 senttimetriä ja paino keskimäärin 120 grammaa. Laji muistuttaa suuresti suippopyrstökurppaa, joka on 10 prosenttia pienempi, lyhytnokkaisempi ja -jalkaisempi sekä höyhenpuvultaan hieman erivärinen. Sukupuolet ovat samannäköisiä.