title: Cinelerra

text: Cinelerra on saanut jalansijaa erityisesti aitoa Linuxille tehtyä videoeditointiohjelmaa haluavien Linux-harrastajien keskuudessa. Cinelerran ammattilaistasoista käyttöä mainostaa eniten Linux Media Arts, joka myy Cinelerraa osana videoeditointiin tarkoitettua laitteisto–ohjelmisto-pakettiaan.


title: Cinelerra

text: National Association of Broadcasters (NAB) palkitsi Cinelerran vuonna 2004 Electronic Media Show -tapahtumassaan Bob Turnerin ”Making the cut” -palkinnolla. Perusteena palkinnolle oli se, että Cinelerra on käytännössä paras ja kiinnostavin tuote jälkituotantoa varten.


title: Cinelerra

text:
Heroine Virtual tekee uuden version Cinelerrasta puolen vuoden välein saatavaksi vain lähdekoodimuodossa. Heroine Virtualin kanssa toimiva yhteisö ilmoittaa säännöllisesti ohjelmointivirheistä ja käytettävyysongelmista Heroine Virtualille. Yleensä parannusehdotukset eivät johda välittömiin toimenpiteisiin, ja niinpä parannusten toteutumista saa odottaa vasta seuraavassa Cinelerran versiossa. Johtuen ohjelmakehityksen viiveestä ja ohjelman levittämisen luonteesta, joukko vapaiden lähdekoodiin pohjautuvien ohjelmien kehittäjiä päätti tehdä Cinelerrasta oman versionsa. Tämän version nimenä on Cinelerra-CV (jossa CV on lyhenne sanoista Community Version eli yhteisöversio).
Cinelerra-CV antaa koko yhteisön päästä käsiksi lähdekoodiin ja niiden muutoksiin. Postituslistat ja IRC -kanava mahdollistavat yhteisön välisen toiminnan: kokeneemmat käyttäjät voivat auttaa vähemmän kokeneita käyttäjiä ja ohjelmistokehittäjät voivat pitää teknisiä keskusteluja. Cinelerra-CV -version etuihin kuuluu se, että se on saatavilla monille Linuxin eri jakeluversioille. Siinä on myös erilainen ohjelmointikielen kääntäjä: järjestelmäkirjastoja käytetään laajasti, ja autoconf/automake -työkaluja käytetään ohjelmointikielen kääntäjän konfiguroimiseen.


title: Cinelerra

text: Vaikka Cinelerra-CV on teknisesti alkuperäisestä Cinelerrasta erillään, on suhde Heroine Virtualin ja Cinelerra-CV:n välillä ystävällismielinen. Cinelerra-CV:n versioiden numerointi seuraa Heroine Virtualin Cinelerran numerointia. Kun Heroine Virtual julkaisee uuden Cinelerran version, Cinelerra-CV tutkii julkaisun muutoksia edelliseen versioon verrattuna ja yhdistelee muutokset myös omaan versioonsa. Cinelerra-CV:n versionumeroiden lopussa on lyhenne CV ilmentämässä yhteisöversiota (esimerkiksi Cinelerra 2.1:n yhteisöversion numero on 2.1CV).


title: Banjo Boy

text: Banjo Boy on vuonna 1995 julkaistu Jan & Kjelden kokoelmalevy.


title: Urve Tiidus

text: Urve Tiidus (o.s. Uussaar, s. 6. kesäkuuta 1954 Kuressaari) on virolainen toimittaja ja poliitikko. Hän on toiminut Kuressaaren pormestarina 18. marraskuuta 2005 lähtien. Hän on toiminut Viron pisteidenantajana Eurovision laulukilpailussa vuosina 1994 ja 1998.


title: Urve Tiidus

text: Tiidusista tuli Viron kulttuuriministeri, kun hänen edeltäjänsä Rein Lang erosi kulttuurilehti Sirpin ympärillä velloneen kohun vuoksi.


title: Tiger Rag (albumi)

text: Tiger Rag on vuonna 1996 julkaistu Jan & Kjelden kokoelmalevy.


title: Anne Heche

text: Anne Celeste Heche (s. 25. toukokuuta 1969 Aurora, Ohio) on yhdysvaltalainen Daytime Emmy -palkittu näyttelijä sekä ohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on pääroolissa MTV3-kanavalla nähtävässä "Teoria miehistä" -sarjassa.


title: Anne Heche

text: Heche aloitti näyttelijän uransa heti valmistuttuaan High Schoolista ja muutti Aurorasta New Yorkiin. Ensimmäinen rooli oli televisiosarjassa "Another World", jossa hän näytteli vuosina 1987–1991 voittaen muun muassa Daytime Emmyn vuonna 1991. Anne Heche on nähty sivuroolissa myös tunnetussa "Ally McBeal" -sarjassa.


title: Anne Heche

text: Heche lainasi ääntään ensimmäisen kerran animaatioelokuvaan "", jossa hän ääninäytteli Lois Lanea.


title: Anne Heche

text: Anne Hechen suhde koomikko Ellen DeGeneresiin vuosina 1997–2000 herätti paljon huomiota. Vuosina 2001–2007 Heche oli naimisissa kuvaaja Coleman Laffoonin kanssa. Heidän poikansa Homer syntyi vuonna 2002. Nykyään Anne Heche seurustelee Teoria miehistä -sarjassa näyttelevän James Tupperin kanssa. He saivat ensimmäisen yhteisen lapsensa Atlas Heche Tupperin maaliskuussa 2009.


title: Viron sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

text:
Viron SNT:n vaakuna () oli miehitetyn Viron alueelle perustetun Viron sosialistisen neuvostotasavallan tunnus.
Vaakuna otettiin virallisesti käyttöön 1. lokakuuta 1940.


text: Vaakunan symboleina on sirppi ja vasara nousevan auringon säteissä sekä kehyksenä havupuunoksasta ja rukiintähkästä muodostettu seppele, johon on kiedottu punainen nauha teksteillä "Eesti NSV" () sekä Neuvostoliiton tunnuslause: ”Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen!” viroksi ja venäjäksi. Vaakunan yläosassa on kultareunuksinen punainen tähti.


text: Viron SNT:n vaakuna oli käytössä 7. elokuuta 1990 asti, jolloin käyttöön otettiin aiempi Viron vaakuna. Maa palautti itsenäisyytensä Neuvostoliitosta 20. elokuuta 1991 ja vaakuna virallistettiin 6. huhtikuuta 1993.


title: Tingelingeling My Banjo Sings

text: Tingelingeling my banjo sings on vuonna 1996 julkaistu Jan & Kjelden kokoelmalevy.


title: Jules Bourcier

text: Jules Bourcier (1797 Cuisery, Saône-et-Loire, Ranska – 9. maaliskuuta 1873 Batignolles, Pariisi) oli ranskalainen lintutieteilijä.


title: Jules Bourcier

text: Bourcier oli kolibrien ("Trochilidae") asiantuntija, joka kuvaili suuren määrän uusia lajeja ja alalajeja, joko yksin tai muiden lintutieteilijöiden, kuten Adolphe Delattre tai Étienne Mulsant, kanssa.


title: Jules Bourcier

text: Bourcier toimi Ranskan konsulina Ecuadorissa vuosina 1849–1850.


title: Jules Bourcier

text: Hänen kunniakseen on nimetty kalpaerakkokolibri ("Phaethornis bourcieri") ja kardinaaliseppä ("Eubucco bourcierii").


title: Äijänsuon stadion

text: Äijänsuon stadion on Rauman kaupungin pääasiallinen jalkapalloareena. Stadion sijaitsee aivan Äijänsuon jäähallin kupeessa. Se on raumalaisten Pallo-Iirojen sekä FC Rauman kotikenttä. Se oli myös amerikkalaisen jalkapallon seura Sea City Stormin kotikenttä.


title: Äijänsuon stadion

text: Stadionin yleisöennätys on 1 278, joka syntyi 30. lokakuuta 2003 ottelussa Pallo-Iirot–GBK. Kokonaiskapasiteetti on 2 000, joista katettuja istumapaikkoja 500.


title: Äijänsuon stadion

text: Äijänsuon stadionin kenttänä on kolmannen sukupolven lämmitetty tekonurmi. Pääkatsomo on betonirakenteinen ja vetää noin 2 000 katsojaa.


title: Tollonjoki

text: Tollonjoki ( tai Толлорека, "Tolloreka") on Vuokkiniemen kylähallinnon alueeseen kuuluva kylä Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Tollonjoki

text: Tollonjoki on linnuntietä noin seitsemän kilometriä Vuokkiniemen kirkonkylästä etelään sijaitseva kylä. Varsinaiseen Tollonjoen kylään on luettu kuuluvaksi Ortjontermä, Tollontermä, Kusmasentermä ja Hukkalantermä, jota vastapäätä oli asuttu Suari kohdassa, jossa Tollonjoki levittäytyy Ypänkijärveksi. Kylän keskus oli Tollontermä, missä sijaitsivat mm. koulu, yhteiset aitat ja hautausmaa.


title: Tollonjoki

text: Muita alueita, jotka usein on luettu kuuluvan Tollonjokeen ovat Lokinantermä, Virrantermä, Nekkalantermä ja Ontrosentermä Vuokkiniemen ja Tollontermän välillä sekä kyläkeskuksesta etelään sijaitsevat Kaurosentermä ja viimeinen Tollonjokeen lukeutuva kylänosa Livojärvi.


title: Tollonjoki

text: Vuokkiniemen Tollonjoen kylän asutus muodostui läntisessä Vienan Karjalassa harvinaiseen tapaan joenvarsikyläksi.


title: Tollonjoki

text: Tollonjoen nimen synnystä on olemassa legenda, joka karjalan kielellä on seuraava: "Kaksi miestä kävelöy, vassakkah tullah. Siitä toini kysyy: "A mihipä olet mänössä?" - "Tänne mie mänen tollotan".


title: Tollonjoki

text: Tollonjoki oli asuttu kylä lähes koko jatkosodan ajan. Sodan loppupuolella kylän väestö muutti asumaan Vuokkiniemen kylään lisääntyneen partisaanivaaran vuoksi. Sodan jälkeen kylä asutettiin jälleen. Tollonjoen kylä autioitui lopullisesti 1960-luvulla, kun neuvostohallinto julisti sen monien muiden kylien tapaan perspektiivittömäksi. Sen jälkeen kylän peltoja on hyödynnetty lähinnä heinänteossa.


title: Tollonjoki

text: Nykyisin Tollonjoella on joitakin kesäasuntoja, kalanviljelylaitos ja nähtävyytenä Kostamus–Vuokkiniemi-tien varrella kylän hautausmaa eli vienankarjalaksi "kalmismua". Hautausmaa on perinteiseen vienankarjalaiseen tapaan luonnontilassa, sillä vanhan uskomuksen mukaan hautausmaalla ei saanut katkaista risuakaan, eikä niitä sen vuoksi hoidettu.


title: Tollonjoki

text: Tollonjoen tunnettuja runonlaulajia ja kansanperinteen osaajia karelianismin alkuajoilta lähtien on useita. Yksi ensimmäisistä oli Tollon Kauro eli Tenesseini Kauro (Kauro Denisoff). Muita ovat olleet mm. Anni Bogdanov (o.s. Remsujev), Onuhrie Rettijev ja Tenesseini Anni (Denisov) sekä Iro Remsu (1879–1971) ja Mari Remsu (1893–1978). Remsun serkukset Iro ja Mari on haudattu Boråsiin, Ruotsiin, jonne jatkosodan jälkeen siirtyi useita vienankarjalaisia pakolaisia punaisen Valpon ja palautusten pelossa.


title: Tsukuyomi

text:
Tsukuyomi () tai Tsukiyomi () on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin šintolaisuudessa esiintyvä kuun jumala.
Tsukuyomi on luojajumala Izanakin lapsi, joka on syntynyt Izanakin oikeasta silmästä. Hän asuu taivaassa ja hallitsee kuuta ja yötaivasta. Hän jakaa taivaan siskonsa Amaterasun eli Auringon jumalattaren kanssa.


title: Tsukuyomi

text: Amaterasu oli vihoissaan veljellensä, kun Tsukiyomi oli tappanut ruuan jumalatar Ukemochin. Amaterasu oli kerran esittänyt Tsukuyomille kutsun Ukemochin juhliin. Jumalatar oli laittanut ruoan kääntymällä ensin mereen päin ja sylkemällä suustaan kalan, sitten kääntämällä kasvonsa metsään päin ja oksentamalla riistaa sekä lopuksi yskäisten kulhollisen riisiä kulholle. Tsukuyomi piti näkyä vastenmielisenä ja tapa, jolla ruoka oli tehty oli hänestä huonotapainen, joten Tsukuyomi tappoi Ukemochin.


title: Tsukuyomi

text: Amaterasu sai pian tietää, mitä oli tapahtunut, ja muutti toiselle puolelle taivasta, koska ei suostunut enää katsomaan Tsukuyomiin. Tästä syystä päivä ja yö eivät ole koskaan yhtä aikaa.


title: Music in Motion

text: Music in Motion on Amy Diamondin kolmas levy, joka julkaistiin Suomessa 28. marraskuuta 2007.


title: Hämäläis-Osakunnan Laulajat

text: Hämäläis-Osakunnan Laulajat, HOL, on vuonna 1929 perustettu Suomen vanhin akateeminen sekakuoro. Kuoro esittää musiikkia laidasta laitaan ottaen vaikutteita eri aikakausista ja tyylilajeista. Kuorossa on noin 45 laulajaa, joista suurin osa on Helsingin yliopiston opiskelijoita. HOL on musiikillinen koti myös monelle ulkomaalaiselle opiskelijalle. Viime vuosina HOL on kantaesittänyt ahkerasti nimikkosäveltäjiensä Alex Freemanin ja Matthew Whittallin sekakuoroteoksia. Kuoro esiintyy säännöllisesti niin Helsingissä, Hämeessä kuin ulkomaillakin. Syksystä 2000 lähtien kuoroa on johtanut Esko Kallio.


title: Hämäläis-Osakunnan Laulajat

text: 80-vuotisjuhlavuonnaan 2009 HOL julkaisi kuudennen äänilevynsä "Lehdellä - Among the Leaves", joka koostuu pääosin tuoreen kuoromusiikin ensiäänityksistä. Säveltäjinä levyllä ovat Jarmo Parviainen (1928-1994), Juho Miettinen (s. 1978), Alex Freeman (s. 1972) ja Matthew Whittall (s. 1975). "Lehdellä" valittiin Vuoden kuorolevyksi 2009 ja oli ehdolla Emma-palkinnon saajaksi sarjassa Klassinen albumi.


title: Hämäläis-Osakunnan Laulajat

text: HOL:n tuorein äänilevy on toteutettu yhteistyössä Helsingin kaupunginmuseon kanssa. "Ajan aallot - sekakuoromusiikkia romantiikan ajan Helsingistä" sisältää unohtunutta varhaista suomalaista sekakuoromusiikkia Fredrik Paciuksen lauluista 1840-luvulta Oskar Merikannon kuoroteoksiin 1900-luvun alkuvuosilta.


title: Hämäläis-Osakunnan Laulajat

text: Vuoden 2009 Tampereen Sävel -kuorokatselmuksessa Hämäläis-Osakunnan Laulajat sai korkeimman mahdollisen arvostelun eli kolme kultaleimaa.


Charles Henri Frédéric Dumont de Sainte-Croix (27. huhtikuuta 1758 Oisemont Ranska – 8. tammikuuta 1830 Pariisi) oli ranskalainen lintutieteilijä.


title: Charles Henri Frédéric Dumont de Sainte-Croix

text: Hänen isänsä oli Jean Charles Nicoles Dumont de Sainte-Croix (k. 1798). Hän oli juristi ja toimi Pariisissa asianajajana ennen kuin hänestä tuli oikeusministeri. Vuosina 1804–1830 hän laati lintutieteellisiä kirjoituksia "Dictionnaire des sciences naturelles'iin", jota toimitti Frédéric Cuvier (1773–1838). Hän oli René-Primevère Lessonin (1794–1849) appi.


text: Dumont tutki kolibreja ("Trochilidae") ja nimesi ainakin sahanokkakolibrin ("Ramphodon naevius"). Hän nimesi myös australianisojalan ("Megapodius reinwardt"). Hänen kunniakseen on nimetty kultanaamamaina ("Mino dumontii").


title: Ahimelek

text: Ahimelek (, ) tarkoittaa hepreaksi veljeni on kuningas; kuninkaan veli.


title: Bing Bang (Time to Dance)

text: ”Bing Bang (Time to Dance)” on singleversio lastenohjelman "Lazy Town" kappaleesta ”Bing Bang”.


title: Bing Bang (Time to Dance)

text: Alkuperäinen versio laulusta nähtiin jokaisen Lazy Town -jakson lopussa, Stephanien (Julianna Rose Mauriello) laulamana.


title: Bing Bang (Time to Dance)

text: Single julkaistiin Isossa-Britanniassa 27. lokakuuta 2007 digitaalisena tallenteena ja CD-levynä viikko sen jälkeen.


title: Bing Bang (Time to Dance)

text: 10. joulukuuta se oli neljäntenä Britannian singlelistalla.


title: Matti Läheniemi

text: Matti Erikinpoika Puputti Läheniemi (2. marraskuuta 1861 Räisälä – 12. helmikuuta 1942 Räisälä) oli suomalainen radikaali talonpoikaispoliitikko. Läheniemi aloitti poliittisen toimintansa autonomian ajan Suomessa ja hän joutui usein konflikteihin suuriruhtinaskunnan viranomaisten kanssa. Läheniemellä oli 1900-luvun alussa yhteyksiä mm. aktivisteihin, jääkäriliikkeeseen ja radikaaliin vasemmistoon. 1920-luvulla Läheniemi oli Karjalan talonpoikien liikkeen ja Talonpoikaiskansan puolueen keskeisin vaikuttaja.


title: Matti Läheniemi

text: Läheniemen vanhemmat olivat Läheniemen taloon kotivävyksi tullut Mikko Puputti ja Katrina Matintytär Lavonen. Hän suoritti 1875–1877 kahdessa vuodessa kansakoulun oppimäärän ja palveli sitten 1878–1881 Suomen kaartissa yleten reservin vänrikiksi. Räisälän säätyläiset eivät hyväksyneet talonpoikaisen Läheniemen seurustelua entisen opettajansa ja tulevan vaimonsa Anna Maria Strengin kanssa ja tästä saivat alkunsa hänen yhteenottonsa virkavallan kanssa.


title: Matti Läheniemi

text: Autonomian aikana Läheniemi oli usein riidoissa tsaarin edustajien kanssa, ja hänen väitettiin kannattaneen jopa terroritekoja näitä vastaan. Osallistumisestaan niin sanottuihin "Räisälän rettelöihin" Läheniemi sai vankeustuomion. 1900-luvun alussa Läheniemi oli poliittisesti lähellä Venäjän sosialistivallankumouksellisia. 1906 hän oli perustamassa Karjalan kansan mahti -järjestöä, joka oli eräänlainen Punakaartien ja Voimaliiton välimuoto. Läheniemi nousi järjestön johtajaksi, kun voimaliittolaiset hylkäsivät sen, mitä perusteltiin liian radikaaleilla toimintatavoilla.


title: Matti Läheniemi

text: Läheniemi oli perustamassa kotikuntansa Maalaisliittoa, mutta hän erkani puolueesta pian. Eduskuntavaaleissa 1907 Läheniemi yritti päästä Suomen sosialidemokraattisen puolueen listalle, mutta hänet torjuttiin. Niinpä hän oli ehdokkaana kolmen henkilön Totuus perii maan -vaaliliitossa, jonka menestys jäi vaatimattomaksi.


title: Matti Läheniemi

text: Vaikka Läheniemellä oli paljon yhteyksiä vasemmistolaisiin, hän oli sisällissodassa mukana valkoisten puolella. Läheniemi oli perustamassa Räisälän suojeluskuntaa. Monet kuitenkin suhtautuivat Läheniemeen epäillen johtuen miehen menneisyydestä. Sodan aikana Läheniemi riitautui vihaamiensa ruotsinkielisten upseerien kanssa niin sanotussa Kiviniemen kapinassa, ja hän joutui vetäytymään sivummalle. Läheniemen irtautumista edisti myös hänen jääkäripoikansa Veikko Matti Läheniemen kuolema.


title: Matti Läheniemi

text: 1920-luvulla Läheniemi pyrki edistämään talonpoikien asiaa perustamalla vuodenvaihteessa 1926–1927 Talonpoikaiskansan puolueen, jota edelsi eduskuntavaaleihin 1924 osallistunut Talonpoikain vaaliliitto. Vaaleissa 1927 puolue sai 1 341 ääntä (0,15%). Läheniemeläisiksi kutsuttu yhteenliittymä osallistui kehnolla menestyksellä myös vuosien 1929 ja 1933 vaaleihin.


title: Matti Läheniemi

text: Tutkija Matti Lackmanin mukaan Läheniemen ajattelussa oli populistisia ja anarkistisia piirteitä. Läheniemi vastusti kiivaasti kaikenlaisia herroja, ja hän oli aina oppositiossa hallintoa vastaan. Läheniemi oli köyhän kansan ja erityisesti talonpoikien etujen puolustaja.


title: Römerberg

text: Römerberg on keskiaikainen raatihuoneentori ja vanhankaupungin keskus Frankfurt am Mainissa. Se sijaitsee noin 200 metriä itään kaupungin tuomiokirkosta. Aluetta on asutettu neoliittiselta kaudelta lähtien. Roomalaisella ajalla se oli sotilaallisesa käytössä ja varhaiskeskiajalla siellä sijaitsi merovinkinen kuninkaankartano. Römerbergin itäistä osaa kutsutaan myös nimellä "Samstagsberg".


title: Römerberg

text: Römerbergin historiallinen rakennuskanta tuhoutui vuonna 1944 Ison-Britannian ilmavoimien ilmapommituksissa. Nykyiset rakennukset alueella on jälleenrakennettu enemmän tai vähemmän alkuperäisilmettä kunnioittaen.


title: Römerberg

text: Aukion länsilaidalla sijaitsee Frankfurtin historiallinen raatihuone, "Römer". Eteläistä laitaa hallitsee varhaisgoottilainen kirkko Alte Nikolaikirche ja Frankfurtin historiallisen museon moderni sisäänkäyntirakennus. Itälaidan rakennukset on rakennettu vuosina 1981–1984 historiallisten esikuvien mukaan.


title: Römerberg

text: Aukiolla sijaitsee myös Gerechtigkeitsbrunnen, oikeudenmukaisuuden lähde, jota koristaa roomalaisen mytologian oikeuden jumalatar Justitia.


title: Jan & Kjeld

text:
Jan & Kjeld on tanskalainen lauluduo jonka tunnetuimpia menestyskappaleita oli Banjo boy vuonna 1960
jonka myös Eero ja Jussi & The Boys lauloivat suomeksi. Heidän soittiminaan oli banjot.


title: LazyTown – The Album

text: LazyTown – The Album on soundtrackalbumi, joka sisältää kappaleita yhdysvaltalais-islantilaisesta lastenohjelmasta Lazy Townista. Se julkaistiin Yhdysvalloissa 16. elokuuta 2005 ja Isossa-Britanniassa 6. marraskuuta 2006.


title: LazyTown – The Album

text: ”Bing Bang (Time to Dance)” julkaistiin Isossa-Britanniassa 27. marraskuuta 2006 digitaalisena tallenteena ja CD-levynä viikkoa myöhemmin 4. joulukuuta 2006.DVD:llä on myös Sportacus-peli.


Lintutyttö ja mies joka seurasi aurinkoa (, 1996) on Velma Wallisin kirjaama Alaskan athabasca-intiaanien legenda. Kirja kertoo Daagoosta ja Lintutytöstä, jotka tapaavat. Lintutyttö on itsenäinen nuori nainen, joka ei halua ryhtyä vaimoksi, vaikka hänen perheensä pakottaa. Kirja on ilmestynyt suomeksi Liken kustantamana vuonna 1998.


title: Hans von Berlepsch

text: Hans Hermann Carl Ludwig von Berlepsch (29. heinäkuuta 1850 Fahrenbach–27. helmikuuta 1915 Witzenhausen) oli saksalainen lintutieteilijä ja kreivi.


title: Hans von Berlepsch

text: Hansin isä täytti itse lintuja ja opetti pojalleen tämän taidon. Hans teki itselleen pienen täytettyjen lintujen kokoelman. 1870-luvulla hän joutui sotaan ja hänestä tuli husaari ja myöhemmin luutnantti.


title: Hans von Berlepsch

text: Berlepsch opiskeli eläintiedettä Hallen, Leipzigin ja Zürichin yliopistoissa. Opintojen päätyttyä hänen isänsä kustansi hänelle loman Englannissa. 31-vuotiaana hän avioitui ja sai useita lapsia. Isänsä kuoltua hän peri suvun linnan Schloß Berlepschin Witzenhausenin lähistöllä.


title: Hans von Berlepsch

text: Hän käytti perimällä saamaansa varallisuutta tukemalla lintujen keräilijöitä Etelä-Amerikassa, mukaan lukien Jan Kalinowski ja Hermann von Ihering. Hänen yli 55 000 linnun kokoelmansa myytiin Senckenbergin luontomuseoon Frankfurt am Mainissa hänen kuolemansa jälkeen.


title: Hans von Berlepsch

text: Berlepsch tutki muun muassa kolibreja. Hän nimesi 300 uutta lintulajia tai alalajia. Hänen kunniakseen on nimetty nokitinami ("Crypturellus berlepschi"), kuparitöpökolibri ("Chaetocercus berlepschi"), töpömuura ("Myrmeciza berlepschi"), harlekiinimuura ("Rhegmatorhina berlepschi"), amazonianpalloluura ("Hylopezus berlepschi"), metsäkanastero ("Asthenes berlepschi"), ruskoselkäkanastero ("Thripophaga berlepschi"), palmuorneero ("Berlepschia rikeri") ja punavyötangara ("Dacnis berlepschi").


title: Hans von Berlepsch

text: Berlepschin tutkimusten perusteella kehitettiin maljamainen linnunpönttömalli "berlepscher Nisthöhle", jonka pohjassa oli pieni reikä. Se vastasi lahoa puunydintä, siitä valui kosteus pois.


title: Ninoy Aquinon kansainvälinen lentoasema

text: Ninoy Aquinon kansainvälinen lentoasema ( on toinen Metro Manilan kansainvälisistä lentoasemista. Diosdado Macapagalin kansainvälinen lentoasema toimii lähinnä Manilasta toimivien halpalentoyhtiöiden tukikohtana.


title: Ninoy Aquinon kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema sijaitsee noin 7 kilometrin päässä etelään Metro Manilan keskustasta ja lounaaseen alueen liike-elämän keskuksesta Makatista.


title: Ninoy Aquinon kansainvälinen lentoasema

text: Vuonna 2012 lentoaseman kautta kulki 31,5 miljoonaa matkustajaa. Lentoasema on maailman 34. suurin matkustajamäärällä mitattuna.


title: Ninoy Aquinon kansainvälinen lentoasema

text: Ensimmäinen Manilaa palvellut lentoasema avattiin heinäkuussa 1937 Yhdysvaltojen Kauko-Idän ilmavoimien päätukikohtana toimineessa Nielson Fieldissä nykyisin Makatin alueella. Vuonna 1948 tapahtuneen Yhdysvaltojen vetäytymisen myötä lentoasema siirrettiin nykyiselle sijainnilleen Villamorin lentotukikohtaan, jota silloin kutsuttiin Nichols Fieldiksi. Alkuperäinen rakennus sijaitsi nykyisen NAIA-2 terminaalin kohdalla. Vuonna 1981 tulipalo tuhosi suuren osan lentoaseman terminaalirakennuksesta ja sen tilalle rakennettiin uusi. 17. elokuuta 1987 lentoasema sai nykyisen nimensä, jolla haluttiin kunnioittaa filippiiniläistä senaattoria Benigno Aquino nuorempaa, jonka lempinimi oli "Ninoy". 21. elokuuta 1983 Ferdinand Marcosin presidenttikaudella entinen senaattori Ninoy salamurhattiin lentoasemalla hänen ollessaan palaamassa maahan Yhdysvalloissa viettämästään vapaaehtoisesta maanpaosta. Murha johti Marcosin syrjäyttämiseen vallasta ja Ninoyn vaimon Corazon Aquinon nousuun presidentiksi.


title: Ninoy Aquinon kansainvälinen lentoasema

text: Suunnitelma lentoaseman laajentamiseksi valmistui vuonna 1989. Lentoasemalle päätettiin rakentaa kaksi uutta terminaalia ja vuonna 1998 valmistuivat sekä NAIA-2 että NAIA-3.


title: Ninoy Aquinon kansainvälinen lentoasema

text: Philippine Airlines ja sen tytäryhtiö Air Philippines käyttävät yksinoikeudella NAIA-2 terminaalia. Kaikki muut lentoyhtiöt toimivat NAIA-1 terminaalista. Jo vuonna 1991 NAIA-1 oli liian pieni ja kasvaneen matkustajamäärän myötä tilanne on muuttunut jatkuvasti pahemmaksi ja useat lentoyhtiöt ovat lopettaneet lennot Manilaan terminaalin huonon kunnon vuoksi. Vuonna 1997 Filippiinien hallitus hyväksyi suunnitelman uuden terminaalin rakentamiseksi. Terminaalin oli määrä valmistua vuonna 2002, mutta teknisten ja juridisten ongelmien johdosta valmistuminen on viivästyi ja se avattiin rajoitetusti maan sisäiselle liikenteelle vasta 22. heinäkuuta 2008. Cebu Pacific -lentoyhtiön kansainväliset lennot siirtyivät terminaaliin elokuun alusta 2008.


title: United Buddy Bears

text: United Buddy Bears tarkoittaa 150 karhupatsasta, joista jokaisen on maalannut taiteilija eri YK:n jäsenmaasta maan oman tyylin mukaisesti. Karhut seisovat käsi kädessä, minkä on tarkoitus kuvata yhteisymmärrystä kansojen ja kulttuurien välillä. Jokainen karhu on koristeltu tyylillä, joka heijastaa kunkin yksittäisen taiteilijan kotimaata.


title: United Buddy Bears

text: Berliinissä järjestettiin vuonna 2001 "Open-Air-Galerie", jossa oli useampia satoja oikeankokoisia karhupatsaita. Tämän tapahtuman pohjalta kehittyi idea nimeltä United Buddy Bears.


title: United Buddy Bears

text: Eva ja Klaus Herlitz halusivat pystyttää Berliiniin teoksen, joka muistuttaa kansainvälisestä yhteisymmärryksestä. Heidän ajatuksensa toteutui vuonna 2002 Saksan ulkoministeriön ja monien Yhdistyneiden kansakuntien tunnustamien maiden suurlähetystöjen avustuksella. Taideteos koostui 125:stä piirissä seisovasta karhupatsaasta, jotka pitävät toisiaan kädestä. Teos oli viisi kuukautta esillä Brandenburgin portin viereisellä aukiolla. Yli 1,5 miljoonaa ihmistä näki "United Buddy Bears" -näyttelyn ensimmäisen vuoden aikana. Peter Ustinovin lehdistötilaisuudessa Berliinissä kutsuman loppuhuutokaupan tuloksena UNICEF sai noin 200 000 euroa.


title: United Buddy Bears

text: "United Buddy Bears" -teos sai kutsuja moniin maailman metropoleihin. Taiteilijat kaikkialta maailmasta alkoivat suunnitella uusia karhuja. Vuosien 2002 ja 2003 Berliinin näyttelyiden jälkeen taideteos on kiertänyt kaikilla viidellä mantereella, muun muassa:


title: United Buddy Bears

text: Seuraavia näyttelyjä on suunniteltu muun muassa Roomaan, Guatemalaan, Lontooseen, Singaporeen ja useampaan eri kaupunkiin USA:ssa.


title: United Buddy Bears

text: Näyttely on saanut tukea tunnetuilta UNICEFin hyväntahdonlähettiläiltä kuten Sir Peter Ustinovilta, Jackie Chanilta ja Mia Farrowilta). Saksan presidentti Horst Köhler, Japanin pääministeri Junichiro Koizumi, Australian presidentti John Howard sekä Egyptin presidentin puoliso lady Suzanne Mubarak ovat kaikki osaltaan tukeneet näyttelyjen järjestämistä.


title: United Buddy Bears

text:
Jokaisen 150 karhusta on maalannut erimaalainen taiteilija.
Tähän mennessä hankkeeseen on osallistunut yli 300 taiteilijaa kaikkialta maailmasta. Joka kerta kun maa päättää luovuttaa uuden karhun, vanha karhu huutokaupataan lasten avustusjärjestön hyväksi.
Suomalainen Mirka Raito on koristellut jo kaksi "United Buddy Bearsia" Suomen osalta. Ensimmäinen karhu huutokaupattiin UNICEFin hyväksi vuonna 2002. Toinen karhu ollut vuodesta 2003 maailmankiertueella ja on siten kiertänyt näytteillä jo viidessä maanosassa.


title: United Buddy Bears

text: Näyttelyn on avannut säännönmukaisesti kunkin kaupungin kaupunginjohtaja - tai usein myös maan presidentti.


title: United Buddy Bears

text: Buddy Bear -karhujen tuotolla tuetaan paikallisia lastensuojelujärjestöjä eri puolilla maailmaa. UNICEF ja muut lastensuojelujärjestöt ovat tähän mennessä saaneet lahjoituksina ja huutokauppatuottoina yli 2,3 miljoonaa euroa.


title: Swatch Group

text: Swatch Group on sveitsiläinen yritys. Se on maailman suurin kellovalmistaja, jonka liikevaihto on noin 9 mrd. Sfr . Yritys syntyi vuonna 1983, kun kaksi sveitsiläistä kellovalmistajaa, ASUAG ja SSIH, yhdistyivät. Yrityksen nimeksi tuli "SMH Swiss Corporation for Microelectronics and Watchmaking Industries Ltd". Nykyisen nimensä se otti käyttöön vuonna 1998.


title: Swatch Group

text: Swatch Groupiin kuuluvat seuraavat kellomerkit:


title: Töpömuura

text: Töpömuura ("Sipia berlepschi") on eteläamerikkalainen varpuslintu. Laji on saanut tieteellisen nimensä saksalaisen lintutieteilijä Hans von Berlepschin kunniaksi. Töpömuura luettiin toisinaan sukuun "Myrmeciza".


title: Töpömuura

text: Töpömuuralla on lyhyt pyrstö, josta se on saanut suomenkielisen nimensä alkuosan.


title: Töpömuura

text:
Töpömuura elää Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Lajin elinalueen laajuus on noin 56 000 neliökilometriä ja sen kanta on elinvoimainen.
Alavien maiden sademetsät.


title: Töpömuura

text: Töpömuura syö muurahaisia (mistä se on saanut suomenkielisen nimensä loppuosan).


title: TaleSpin (videopeli)

text: TaleSpin on Capcomin vuonna julkaisema ammuntapeli Nintendo Entertainment System-konsolille. Peli perustuu Disneyn piirrossarjaan "Pilipalipilotit".


title: TaleSpin (videopeli)

text: Samanniminen peli on julkaistu myös Game Boy, Sega Mega Drive, Sega Game Gear ja PC Engine-pelikonsoleille, joissa on jotakin erilaista muiden konsoleiden peleihin verrattuna.


title: TaleSpin (videopeli)

text: Huhtikuussa 2017 pelin NES-versio julkaistiin Microsoft Windowsille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle osana "The Disney Afternoon Collection" -kokoelmaa.


title: TaleSpin (videopeli)

text: Baloo-karhu hakee asiakkaiden lastia lentokoneellaan Ilmarilla. Ongelmia matkan aikana tuottaa Rosvo-Rudolf Don Karnage ilmapiraattijoukkoineen, jotka yrittävät estää Baloota toimittamasta sitä perille.


title: Paulie

text:
Paulie (tunnetaan myös nimellä "Paulie – Puhuva papukaija") on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1998. Se kertoo
papukaijasta, joka osaa puhua enemmän kuin olisi välttämättä tarpeen. Puhekyky johdattaa Paulien moniin hankaluuksiin, mutta tämä myös selviää kommelluksista puheen keinoin.


title: Paulie

text: Elokuva alkaa, kun venäläinen Misha Vilyenkov (Tony Shalhoub) pääsee U.S.A.:ssa töihin tutkimuslaitokseen siivoojaksi ja kuulee laulua kellarista. Hän huomaa, että kellarissa surkeassa häkissä on pieni papukaija. Misha ystävystyy Paulie-papukaijan kanssa, ja Paulie alkaa kertoa tarinaa elämästään ja miten päätyi kurjaan häkkiin pimeään kellariin.


title: Paulie

text: Paulien tarina alkaa, kun tämä saapuu Alweatherien perheeseen, jossa linnun omistajaksi tulee pieni Marie-tyttö (Hallie Kate Eisenberg). Mariella on paha änkytysongelma, mutta Paulien avulla tyttö opettelee puhumaan kunnolla. Äidin ja isän mielestä Paulien puhe on Marien mielikuvituksen tuotetta, ja linnusta luovutaan.


title: Paulie

text: Monien eri henkilöiden ja kommelluksien kautta Paulie päätyi tutkimuslaitokseen jossa se lopuksi hylättiin kellarin pimeyteen. Misha vapauttaa Paulien häkistä ja lähtee tämän kanssa etsimään Paulien rakkauden kohdetta: Marie-tyttöstä.


title: Matti Inkinen

text: Matti Kalevi Inkinen (1. kesäkuuta 1958 Masku – 29. huhtikuuta 2009 Raisio) oli raisiolainen muusikko. Parhaiten hänet tunnettiin SIG-yhtyeen laulusolistina ja johtohahmona.. Inkinen tunnettiin myös kutsumanimellä "Inksu".


title: Matti Inkinen

text: Muusikonuransa lisäksi Inkinen toimi muun muassa mielisairaanhoitajana, lasten vastaanottokodeissa, margariinitehtaan trukinkuljettajana, radio- ja tv-toimittajana, peruskoulun luokanopettajan sijaisena sekä videoelokuvien maahantuontifirman sekatyömiehenä. Hän opiskeli Turun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan opettajankoulutuslaitoksella ja hänellä oli mielisairaanhoitajan koulutus. Inkinen oli SDP:n edustajana kaksi kautta Raision kaupunginvaltuustossa ja jäsenenä kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunnassa sekä -jaostossa. Inkisellä oli puolisonsa kanssa kolme lasta.


title: Matti Inkinen

text:
Matti Inkinen syntyi Maskun pitäjässä vuonna 1958. Suku oli sodan tuomia siirtolaiskarjalaisia. Inkinen alkoi soittaa kitaraa 13-vuotiaana ja huomasi että että osaa
tehdä lauluja. Inkinen innostui laulajaksi mm. Rauli Badding Somerjoen esimerkistä. Inkine meni lukioon. Oman yhtyeen Raisio Kidsin Matti perusti vuonna 1976. Se soitti ajan hengen mukaisesti punk-musiikkia. Inkinen kävi lukion loppuun.
Kun yhtye hajosi, Matti loi uuden yhtyeensä Sigin vuonna 1978. Se alkoi keikkailla 1979. Vuonna 1980 yhtye nousi suosioon hittikappaleen "Tiina menee naimisiin" kanssa. Tällöin yhtye oli siirtynyt enemmän popin puolelle. Matti oli vakaumuksellinen pasifisti ja suoritti siviilipalveluksensa sairaala-apulaisena. Inkinen oli ideanikkari, joka imi vaikutteita vähän kaikkialta ympäristöstä. Vuoden 1982 kappale "Vuosisadan rakkaustarina" kasvatti yhtyeen suosiota. "Älä sinä huoli" oli myös pienoinen radiohitti. Mutta yhtye oli vähän aikaa tauolla, kun raskas keikkatahti väsytti. Inkinen oli kesällä 1984 liftausmatkalla. Inkinen erosi aiemmasta tyttöystävästään Marjutista ja löysi Kirsin, jonka kanssa meni naimisiin. Inkisen bändikaverit kuvasivat Mattia syvälliseksi huumorimieheksi. Elämä Sig-yhtyeessä oli melko pitkälle alkoholin sävyttämää ja keikkailu melkoisen rasittavaa.
Sigin menestys lienee ollut huipussaan 1984-1985. TT Oksalan tuottamana yhtye tehtaili tällöin monta hittiä mm "Ludvig van Beethoven", "Sadan vuoden yksinäisyys" ja "Hyvää syntymäpäivää". Tällöin yhtyeellä oli nuoria tyttöfaneja, kun yhtye ilmeisen tietoisesti pyrki jäljittelemään Dingoa. Inkinen kertoi myöhemmin Sigin laulujen sentimentaalisuuden olleen huumoria. Sig hajosi 1987 riitoihin ja kyllästymiseen. Inkinen luki mielisairaanhoitajaksi jo bändin huippuvuosina. Osastotyö oli raskasta, ja Matti vaihtoi kevyempiin töihin, mm. videoiden maahantuontifirmaan jossa teki videoiden mainostekstejä. Inkinen oli jonkin aikaa myös paikallisradion toimittajana. Inkiselle ja Kirsille syntyi 90-luvun alussa ja puolivälissä lapsia. Sigin viettäessä hiljaiseloa Inkinen julkaisi vuonna 1990 oman soololevynsä "Ihmeellinen maailma". Heikompien puolta ajavana Inkinen liittyi 1990-luvulla SDP:n riveihin politiikkaan. Inkinen
oli 2000-luvulla kaksi kautta Raision kaupunginvaltuustossa. Sig-yhtye toimi 90-luvulla parilla kokoonpanolla aiempaa pienemmällä voluumilla. Vuonna 2003 Sig palasi vanhaan kokoonpanoonsa. Tällöin yhtye julkaisi "Suomalaisen pop-levyn". Se ei myynyt kovin hyvin. Inkinen jatkoi työelämässä ja Sig keikkaili. Inkinen erosi 2000-luvun loppupuolella vähäksi aikaa vaimostaankin, mutta pari palasi pian yhteen.


title: Matti Inkinen

text:
Lokakuussa 2008 Inkisellä todettiin suuri, mutta hyvälaatuinen aivokalvon kasvain.. Se oli aiheuttanut Inkiselle flunssan kaltaisia oireita elo-syyskuussa.
Alussa oli vatsatautia, sitten afasiaa ja tasapainohäiriöitä. Kova päänsärky vaivasi, ja syyskuun lopussa peruttiin yksi Sigin keikka. Ärhäkkä kasvain leikattiin lokakuussa. Sen jälkeen alkoi rankka sädehoitojakso. Se vei Inkiseltä voimia ja keskittymiskykyä, puhe takelteli ajoittain.


title: Matti Inkinen

text: Matti Inkinen katosi 29. huhtikuuta vuonna 2009. Inkinen jätti kotiin lompakkonsa, ja matkan varrella hylkäsi pyöränsä Viheriäisiin. Viimeisiä havaintoja Inkisestä oli, kun hän oli menossa kohti Raisionlahtea kello 13. Näihin aikoihin Inkisen puhelin sammui. Joku näki Inkisen viimeistä kertaa venesataman laiturilla.


title: Matti Inkinen

text: Inkistä etsittiin kaksi viikkoa turhaan sekä viranomaisten että vapaaehtoisten voimin merestä mm. ruumiskoiran avulla veneellä ja maastoa haravoiden. Alussa ei saatu Matti Inkisen mukana olleen kännykän teletunnistustietoja, jotka olisivat ehkä voineet auttaa etsinnöissä. Ohikulkija löysi Inkisen kuolleena Raisionlahdelta 25. toukokuuta 2009. Ruumis kellui Kukonpään rantavesissä Viheriäisen aukon kohdalla. Inkinen oli jättänyt reppunsa laiturille ja hukuttautunut mereen.


title: Matti Inkinen

text: Inkisen itsemurha oli SIG:n jäsenten mielestä hänen reaktionsa siihen, että Inkisen katoamispäivänä "7 päivää" ja "Iltalehti" olivat uutisoineet Inkiseen kohdistuvista lapsipornon levitysepäilyistä ja asiaan liittyneestä poliisitutkinnasta. Toimittajat kävivät puhumassa asiasta Inkisen luona. Inkinen kiisti syytteet ja sanoi lapsipornon tulleen koneelleen vahingossa kun hän latasi musiikkia eMule- vertaisverkko-ohjelmalla. Inkinen oli edelleen toipilaana, ja hänellä oli vahva lääkitys, ja mielialat vaihtelivat rajusti. Hän oli vaimon mukaan muuttunut kuin toiseksi ihmiseksi sädehoitojen jälkeen, vointinsa huonontunut ja pelännyt kasvaimen uusiutuvan. Vaikka Inkinen olikin kotonaan käyville Seiskan toimittajille rauhallinen, hän soitti muille yhtyeen jäsenille sanoen, että Seiskan juttu on kauhea.


title: Matti Inkinen

text:
Toimittaja Panu Hörkkö sanoi Seiskaan kirjoittamassaan jutussa Inkisen vellovan lapsipornoskandaalin ytimessä.
Yhtye ilmoitti kaksi päivää Inkisen löytymisen jälkeen asettavansa boikottiin Seiskan ja Iltalehden, joiden lööpit olivat yhtyeen jäsenten lausuman mukaan ala-arvoisia. Seiska kiisti osuutensa Inkisen kuolemaan, ja sanoi Inkisen saaneen sanoa sanansa lehden juttuun. Seiska poisti pian uutisen sivultaan. Keskusrikospoliisin komisario Lars Henriksson sanoi Iltalehdelle, että on teoriassa mahdollista, että lapsiporno latautuu käyttäjän koneelle hänen tietämättään.
Inkisestä kertovan jutun tehnyt toimittaja Panu Hörkkö oli saanut tietonsa lähteestä, jota lehden edustaja ei suostunut lähdesuojaan vedoten paljastamaan ulkopuolisille. Epäiltiin poliisin vuotaneen tiedon ulos vaitiolovelvollisuutta rikkoen lähdesuojaa kilpenään käyttäen. Poliisin lisäksi myös muita viranomaisia oli päässyt Inkisen esitutkintatietoihin. Yhtyeen jäsenen antaman lausunnon mukaan "Matti Inkistä koskeva uutisointi Seiskan ja Iltalehden osalta on ollut ala-arvoista, mahdollisesti myös laitonta". Muun muassa Mielenterveyden keskusliiton puheenjohtaja Pekka Sauri kyseli, miten tieto vuosi lehdistölle ja Veltto Virtanen syytteli lehdistöä Inkisen kuolemasta.


title: Matti Inkinen

text: SIG-yhtye teki rikosilmoituksen, jossa kyseltiin, onko poliisi vuotanut tietoa Seiska-lehteen. SIG laittoi kotisivulleen kisankin koskien sitä, löytyykö tietovuodon lähde ja milloin. Muutaman kuukauden tutkimuksen jälkeen kihlakunnansyyttäjä ilmoitti, että tietovuotajaa ei löytynyt. Niinpä SIG saattoi julistaa tietovuotoa koskevalle kesäkisalleen yhden voittajan, joka arvasi päivän ja tutkinnan tuloksen oikein. Tämän jälkeen Marjaana Koskinen ja joukko muita Varsinais-Suomen kansanedustajia jätti eduskunnalle kirjallisen kysymyksen koskien tietovuototutkimuksia. Entinen ministeri Osmo Soininvaara oli vielä lokakuussa sitä mieltä, että Inkisen omaisten kannattaisi haastaa Seiska oikeuteen yksityisyyslain rikkomisesta. Oikeusministeri Braxin vastaus kirjalliseen kysymykseen oli, että yksittäinen rikosasia ei kuulu oikeusministerille tai hallitukselle, ja valitukset tulee suunnata oikeuskanslerille. Julkisen sanan neuvoston antaman lausunnon mukaan Seiska ei rikkonut hyvää journalistista tapaa julkistaessaan tiedon Inkiseen kohdistuneista lapsipornoepäilystä, koska jutussa ei ollut asiavirheitä, ja että kyse oli vasta epäilystä. Myöskään JSN:n mukaan Inkisen yksityisyyttä ei oltu Seiskan lapsipornojutussa loukattu, koska Inkinen oli aiemmin antanut haastatteluja Seiskalle, jolloin hänen yksityisyytensä suoja oli jo kaventunut. Sigin puolelta sanottiin yhtyeen kotisivulla, että luottamus poliisiin ja muihin viranomaisiin on horjunut lööppijutun johdosta. Sigin jäljelle jääneet jäsenet päättivät Inkisen kuolemasta huolimatta jatkaa yhtyeen toimintaa. Seiskan toimittaja Panu Hörkkö kertoi haastattelussa vuonna 2016, että on silloisen Seiskan julkaisujohtajan kanssa sopinut, etteivät julkisuudessa kommentoi Inkisen tapausta.


title: Hellcity 13 (albumi)

text: Hellcity 13 on Hellcity 13 -yhtyeen debyyttialbumi vuodelta 2007.


title: Amazonianamatsoni

text: Amazonianamatsoni ("Amazona ochrocephala") on amatsonien sukuun kuuluva papukaija.


title: Amazonianamatsoni

text: Amazonianamatsoni on suurimmaksi osaksi vihreä, keskikokoinen papukaija. Sillä on muiden amatsonien tapaan lyhyt pyrstö ja vahva nokka.


title: Amazonianamatsoni

text: Pään väritys linnulla on yksinkertainen: vihreän höyhenyksen seassa on otsan kohdalla yksilöllinen läikkä keltaista höyhenystä. Silmänympärykset ovat kaljut ja valkoiset. Nokan väri vaihtelee alalajin mukaan musta-oranssi kirjavasta luun väriseen.


title: Amazonianamatsoni

text: Amazonianamatsonin vanha nimitys on keltaotsa-amatsoni, ja sillä nimellä se nykyäänkin tunnetaan. Myös englannin kielessä sillä on monia nimityksiä, nykyinen on Yellow-crowned Parrot, vanhoja mm. Yellow-crowned Amazon ja Yellow-fronted Amazon.


title: Amazonianamatsoni

text: Suomessa amazonianamatsoni on yksi yleisimmistä lemmikkiamatsoneista.


title: Ylä-Urpala

text: Ylä-Urpala eli Torfjanovka () on maaseututaajama Venäjällä Suomen rajan tuntumassa, Leningradin alueen Viipurin piirin Tienhaaran kunnassa. Asukasluku on noin 300 (2008).


title: Ylä-Urpala

text:
Ylä-Urpalassa sijaitsee Helsingin ja Pietarin välisen E18-tien rajanylityspaikan Venäjän puoleinen raja-asema, noin 3 km Suomen Vaalimaan raja-asemasta ja 2 km valtakunnanrajasta itään. Vaalimaan–Ylä-Urpalan rajanylityspaikka on vilkkain Suomen ja Venäjän välisistä rajanylityspaikoista.
Ylä-Urpala oli yksi Suomen Virolahden kunnan kylistä, jotka talvi- ja jatkosodan jälkeen jäivät Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle.


title: Ylä-Urpala

text: Kuvanveistäjä Johannes Takanen syntyi kylässä vuonna 1849. Kylän entiset asukkaat ovat perustaneet Ylä-Urpala seura ry:n.


title: Tvertsa

text: Tvertsa () on Volgan sivujoki, joka sijaitsee Venäjällä Tverin alueella. Joki yhtyy Volgaan Tverin keskustassa.


title: Tvertsa

text: Joen pituus on 188 kilometriä, ja sen valuma-alueen laajuus on 6 510 km². Keskimääräinen virtaama on 60 m³/s. Joen varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat Vyšni Volotšok ja Toržok ja muita suuria asutuskeskuksia Vydropužsk ja Tveretski.


title: Tvertsa

text: Tvertsan sivujokia ovat Osetšenka, Malaja Tigma, Bolšaja Tigma, Logovež, Malitsa, Kava, Šegra, Osuga ja Sominka. Osuga on sivujoista suurin.


title: Tvertsa

text: Tvertsan alkuperäiset alkulähteet, jotka sijaitsivat nykyisen Vyšni Volotšokin alueella, kuivatettiin ja alue käytettiin kaupunkirakentamiseen. Tvertsan yläjuoksun ja Tsna-joen yhdistää kanava. Joen rannoilla on röykkiöhautoja ja muita jäänteitä muinaisesta asutuksesta sekä viikinkien idäntiestä.


title: Tvertsa

text: Yläjuoksun jokilaaksot ovat leveitä, loivapiirteisiä ja soisia. Tulva-alueen leveys on enimmillään 180 metriä. Toržokin kaupungin alapuolella jokilaaksot ovat kapeampia, rantojen korkeus on enimmillään 20–25 metriä ja tulva-alue 80 metriä. Alajuoksulla jokivarren pinnanmuodot ovat vaihtelevampia ja jokiuoman leveys on 30–50 metriä, suvannoissa 80 metriä. Suvantojen syvyys on 1,5–4,5 metriä ja virtapaikkojen alle 0,5 metriä. Joen jäät lähtevät yleensä huhtikuun ensimmäisellä puoliskolla ja kevättulva kestää 1–1,5 kuukautta. Joki jäätyy marraskuun lopussa.


title: Tvertsa

text: Tvertsa oli entisaikoina osa Vyšni Volotšokin vesitietä, joka johti Volgalta Ilmajärven kautta Novgorodiin ja edelleen Pietariin.


title: Tvertsa

text: Joen keskijuoksulla on Tigman majavansuojelualue. Jokea käytetään runsaasti kanoottiretkeilyyn.


title: Celebesinkakadu

text: Celebesinkakadu eli aiemmalta nimeltään keltatöyhtökakadu ("Cacatua sulphurea") on äärimmäisen uhanalainen Indonesiasta kotoisin oleva kakadulaji.


title: Celebesinkakadu

text: Celebesinkakadu on kooltaan noin 33–35 cm ja sen pääväri on valkoinen. Posken kohdalla, sekä siipien ja pyrstön alapinnoilla on kuitenkin keltaista väritystä. Celebesinkakadun päätä koristaa koristeellinen, kirkkaan keltainen töyhtö. Kultatöyhtökakadu muistuttaa ulkonäöltään celebesinkakadua, mutta on kuitenkin kooltaan huomattavasti suurempi. Lintu ääntelee usein hyvin kovaäänisesti, mutta päästelee myös hiljaisempia vihellyksiä ja vingahduksia.


title: Celebesinkakadu

text: Celebesinkakadulla, kuten muillakin papukaijoilla, on suuri, koukkunokka, ja varpaat jakautuneet kaksi eteen ja kaksi taakse. Jalat ovat tumman harmaat, nokka musta. Naaraiden silmät ovat punaruskeat, koirailla tummemmat, jopa mustat.


title: Celebesinkakadu

text: Celebesinkakaduja tavataan Indonesian ja Itä-Timorin alueella Sumban, Komodon, Timorin, Sulawesin, Sumbawan ja Rincan saarilla, sekä joillakin muilla pienemmillä saarilla. Vuonna 2007 lajin maailmanlaajuiseksi kannaksi arvioitiin vain alle 7 000 yksilöä, joista 3 200-5 000 eli Sumban saarella. Lajin alkuperäisen elinalueen ulkopuolella sitä tavataan myös Hongkongissa, jossa elävät yksilöt polveutuvat vapaaksi päästetyistä lemmikeistä. Hongkongin tapaan lajia tavataan myös Singaporessa.


title: Celebesinkakadu

text: Lajia pidettiin aikaisemmin kokonaan riippuvaisena tiheälatvaisesta metsäympäristöstä, mutta sitä tavataan myös aukeilla savanneilla. Laji tarvitsee kuitenkin puita pesimistä varten. Lajin pesimäkausi kestää syyskuusta toukokuuhun ja se rakentaa pesänsä puun koloihin. Kolot ovat usein muiden eläinlajien tekemiä ja sijaitsevat usein kuolleissa ja lahoavissa puissa.


title: Celebesinkakadu

text: Celebesinkakaduin kannat ovat pudonneet romahdusmaisesti. Suurimmat syyt tälle ovat laiton eläinkauppa ja elinympäristön tuhoutuminen metsien katoamisen seurauksena. Paikallinen väestö tämän lisäksi suhtautuu lintuun tuhoeläimenä. Lintuja on pyritty suojelemaan erilaisin projektein paikallisissa kylissä. Sen kuvaa tuhoeläimenä on pyritty ehkäisemään esimerkiksi istuttamalla auringonkukkaviljelmiä, joiden tarkoituksena on houkutella linnut pois paikallisten viljelijöiden viljelmiltä.


title: Celebesinkakadu

text: Celebesinkakadun tai kultatöyhtökakadun alalajin lahjoitti sulttaani al-Kamil keisari Fredrik II:lle. Tieto on peräisin Fredrik II:n teoksesta "De arte venandi cum avibus". Lajia ovat selvitelleet suomalaiset tutkijat, ja tutkimuksen perusteella on voitu osoittaa varhaisin kulttuuriyhteys Euroopan ja Wallacen linjan itäpuolisten alueiden välillä.


title: Afrikankaija

text: Afrikankaija ("Poicephalus meyeri") on noin 20 cm pitkä, lyhytpyrstöinen papukaija.


title: Afrikankaija

text: Se on hillityn kirjava, pääväreinä harmaa, vihreä ja keltainen. Siivet ovat harmaat, mutta ranteissa, alulan kohdalla on keltaista. Vatsa on vihreä, josta se suomumaisin kuvioin muuttuu rinnan kohdalla harmaaksi. Pää on siis harmaa, ja otsassa tai päälaella on yksilöllinen määrä keltaista höyhenystä.


title: Afrikankaija

text: Nokka afrikankaijoilla on musta, jalat tummanharmaat ja silmät ruskeanpunaiset.


title: Afrikankaija

text: Afrikankaijat elävät keskisessä päiväntasaajan Afrikassa, lännessä Kamerunista itään Sudaniin, Keniaan ja Tansaniaan, sekä etelässä Malawiin, Sambiaan ja Agolaan. Sen holotyypin kuvaili Philipp Jakob Cretzschmar Kurdufanista Sudanista 1827.


title: Afrikankaija

text: Afrikankaija ei ole Suomessa järin yleinen lemmikki. Ruotsissa lintu on runsaasti yleisempi.


title: Chuck Connors

text: Chuck Connors (10. huhtikuuta 1921 – 10. marraskuuta 1992) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, baseballpelaaja ja koripalloilija. Hän syntyi Brooklynissä ja oli siitä harvinaislaatuinen urheilija, että pelasi uransa aikana sekä NBA:ssa että MLB:ssä.


title: Chuck Connors

text: 1950-luvulta alkaen Connors menestyi myös elokuvissa ja televisiossa siinä määrin, että on sittemmin saanut tähden Hollywood Walk of Famella. Vuonna 1991 hänet kelpuutettiin Western Performers Hall of Fameen.


title: Chuck Connors

text: Connors jatkoi näyttelemistä viimeisille vuosilleen saakka. Hän kuoli Los Angelesissa keuhkokuumeeseen saadessaan hoitoa keuhkosyöpään 10. marraskuuta 1992, jolloin hän oli 71 vuoden ikäinen.


title: Ecuadorinaranen

text: Ecuadorinaranen ("Forpus coelestis") on viherarasiin kuuluva papukaijalaji. Väriltään ecuadorinaranen on kirkkaanvihreä ja pituutta sille kertyy vaivaiset 12 cm. Nokka ja jalat ovat vaaleanpunertavat. Koiraan erottaa naaraasta sinisestä väristä siivissä ja silmän takana. Ecuadorinarasta tavataan Ecuadorissa ja Perussa subtrooppisissa tai kuivissa trooppisissa metsissä. Lintua pidetään yleisesti lemmikkinä. Se käyttää ravinnokseen eri kasvien siemeniä ja marjoja. Ecuadorinaranen on seurallinen ja viihtyy parvissa äännellen tirskuvin huudoin. Se munii vuoraamattomaan puunkoloon.


title: Carl Erskine

text: Carl Daniel Erskine (s. 13. joulukuuta 1926) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja ja kirjailija. Hän pelasi koko Major League Baseball -uransa vuosina 1948–1959 Los Angeles Dodgersille (vuoteen 1958 Brooklyn Dodgers).


title: Carl Erskine

text: Erskine on kotoisin Andersonista, Indianan osavaltiosta. Hänen omaelämäkerrallinen novellikokoelmansa "Carl Erskine's Tales from the Dodgers Dugout: Extra Innings" julkaistiin vuonna 2004.


title: Susi Erdmann

text: Susi-Lisa Erdmann (s. 29. tammikuuta 1968) on saksalainen entinen ohjas- ja rattikelkkailija. Hän keskittyi jälkimmäiseen vuodesta 1999.


title: Susi Erdmann

text: Erdmann voitti talviolympialaisissa kerran hopeaa (1994) ja kahdesti pronssia (1992, 2002). Hän menestyi lisäksi lajiensa maailman- ja Euroopan-mestaruuskilpailuissa ennen kuin ilmoitti lopettavansa aktiiviuransa 5. marraskuuta 2007.


title: Susi Erdmann

text: Erdmann syntyi Blankenburg am Harzissa. Hän aloitti uransa vuonna 1977, kirjoitti ylioppilaaksi urheilulukiosta ja opiskeli sittemmin Leipzigin yliopistolla. Hän esiintyi helmikuussa 2004 "Playboyn" kuvissa.


title: Toivo Hämeranta

text: Toivo Aleksis Hämeranta (s. Göhlstrand, 20. syyskuuta 1900 Tampere – 15. marraskuuta 1969 Turku) oli suomalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän ohjasi kaksi elokuvaa ja näytteli neljässä elokuvassa (joista kaksi hänen ohjaamiaan).


title: Toivo Hämeranta

text: Hämeranta ehti elämänsä aikana olemaan kolmesti naimisissa; Impi Raevaaran kanssa vuosina 1922–1930, näyttelijä Kerttu Hämerannan kanssa vuosina 1930–1953 ja Mirja Maneen kanssa vuodesta 1953 aina kuolemaansa 1969 saakka. Hän oli näyttelijä Irja Raninin isä ja Matti Raninin appiukko.


title: Toivo Hämeranta

text: Hämeranta palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1960.


title: Ron Reed

text: Ronald Lee "Ron" Reed (s. 2. marraskuuta 1942) on yhdysvaltalainen urheilija. Hänet tunnetaan parhaiten baseballista, mutta hän on myös entinen ammattikoripalloilija.


title: Ron Reed

text: Reed pelasi Major League Baseballissa vuosina 1966–1984. Hänen joukkueitaan olivat Atlanta Braves (1966–1975), St. Louis Cardinals (1975), Philadelphia Phillies (1976–1983) ja Chicago White Sox (1984). Reed oli All-Star-pelaaja vuonna 1968.


title: Ron Reed

text: Reed pelasi National Basketball Associationissa Detroit Pistonsille vuosina 1965–1967.


title: Valassaaret (albumi)

text: Valassaaret on suomalaisen Aknestik-yhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin 1. maaliskuuta 1993.


title: Onni (albumi)

text: Onni on suomalaisen Aknestik-yhtyeen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1994.


title: Suomalaisen kenttätykistön kalusto jatkosodassa

text: Jatkosodan kenttätykistön kalustoa käsittelevässä artikkelissa esitellään Suomen puolustusvoimien käytössä ollut tykistökalusto taulukkomuodossa. Taulukoista käy ilmi tykkien lyhenteet, alkuperämaa, tärkeimmät tekniset yksityiskohdat ja kaluston määrä sekä sen kehitys.


text: Talvisodan päättyessä Suomen puolustusvoimien käytössä oli yhteensä:


text: Kenttätykkien määrä Suomessa lisääntyi Moskovan välirauhan aikana 797 kappaleella ja saavutti kokonaismääräkseen:


text: Jatkosodan alkaessa kenttätykkien kokonaismäärästä oli varattu:


text: Kaikkiaan erilaisia tykkimalleja oli yhteensä 67 kpl, joten ampumatarvikehuollolla riitti haasteita (varsinkin kun jokaiselle tykkimallille oli olemassa useita erilaisia ampumatarvikelajeja). Tykkikalusto oli peräisin suurimmalta osaltaan ensimmäisen maailmansodan ajoilta ja täysin moderneina voitiin pitää vain 59 tykkiä. Lisäksi lähes 500 tykin mallivuosi sijoittui 1800-luvulle.


text: Taulukoissa käytetään lyhenteitä ja merkintöjä, joiden merkitykset ovat seuraavia:


text: Taulukoista on jätetty kokonaan pois joitain tykkimalleja, joita ei ollut jaettu tykistön yksiköille (mm. niiden vähäisen määrän vuoksi), vaikka ne mainitaankin virallisissa kalustoluetteloissa.


text: Taulukosta käy sangen selvästi ilmi, että Suomen armeijan kenttätykistön kevyet kanuunat jatkosodan aikana olivat hyvin suurelta osin ensimmäisen maailmansodan aikaista kalustoa. Tykit oli valmistettu joko maailmansotaa ennen tai sen aikana. Tämä tarkoitti käytännössä sitä, että kevyiden kanuunoiden osalta tykistön kalusto oli pääsääntöisesti jo vanhentunutta. Ampumamenetelmien kehittyneisyydellä kaluston vanhentuneisuutta kyettiin kuitenkin edes jossain määrin paikkaamaan ja tykistön saavuttamat tulokset säilyivätkin varsin merkittävinä koko sodan ajan.


text: Toisena merkittävänä havaintona tilastosta käy ilmi se tosiasia, että ajanmukaista kevyttä kanuunakalustoa saatiin (tai oli jo talvisodassa saatu) sotasaaliina, mistä osoituksena Neuvostoliittolaisen kaluston suhteellisesti merkittävä osuus suomalaisen tykistön käyttämän kaluston määrässä. Muualta ei ajanmukaista kalustoa sitten saatukaan.


text: Kolmas johtopäätelmä taulukosta on se, että ammushuolto on joutunut jatkosodan aikana vaikeaan asemaan johtuen kaluston kirjavuudesta. Kaluston kirjavuushan johtaa automaattisesti ongelmiin ammusten valmistamisen, kuljettamisen, varastoinnin ja jakelun suhteen. Pienenä käytännön helpotuksena ollut lienee se tosiseikka, että ns. pääkaluston kaliiperi oli molemmilla sodassa olevilla valtioilla sama, joten sotasaaliskaluston ammusten tuotanto ei edellyttänyt suuriakaan muutoksia ammustehtailla.


text: Tässä taulukossa on mukana muun muassa kaksi neuvostoliittolaisvalmisteista sotasaalisasetta (joita ei joukoille jaettu) lähinnä siksi, että niiden ominaisuuksista kävisi ilmi silloisen uuden kenttätykistökaluston ominaisuudet.


text: Taulukosta käy ilmi muun muassa se, että suomalaiset kevyet haupitsipatteristot oli jatkosodan aikana hyvin merkittävässä määrin varustettu hyökkäysvaiheen aikana saadulla sotasaaliskalustolla. Vielä vuoden 1944 alussa yli 50 % haupitsikalustosta oli nimenomaan sotasaaliiksi saatuja tykkejä.


text: Tässä tykistön kalustoluokassa esiintyy ainoat kotimaista valmistetta olevat tykit. Kyseessä olivat 105 H/37 -tykit, jotka oli alun perin tilattu niin sanottuna mallivuotena, mutta toimitukset alkoivat tosiasiallisesti vasta vuonna 1943.


text: Kotimaisen valmistuksen ohessa käytännössä ainoa kalustomäärän kohottamisen keino oli vuoden 1941 jälkeen aseiden ostaminen Saksasta, mikä näkyy myös tilastosta. Tilastossa on myös "piilotettuna" Saksasta tehtyjen aseostojen merkitys sikäli, että tykkiluokassa 122 H/10–30 sodan loppuvaiheessa tapahtunut nousu ei perustunut sotasaaliiseen vaan ostoihin Saksasta (72 kpl).


text: Tässä tykistön kalustoluokassa (joka olisi ollut ensiarvoisen tärkeä muun muassa vastatykistötoiminnan kannalta) asemäärät olivat, vähäistä sotasaaliskalustoa lukuun ottamatta, kauttaaltaan laskevia.


text: Talvisotaan verrattuna lähes ainoat hankinnat oli saatu tehtyä ns. välirauhan aikana Saksan itse saamasta sotasaaliskalustosta. Tässä aseluokassa Saksa ei suostunut myymään Suomelle itse sodan aikana yhtään asetta, joten suomalaisten oli selviydyttävä niillä aseilla joita oli jo olemassa.


text: Tässä tykistön aseluokassa suomalaiset saivat hyökkäysvaiheessa vuonna 1941 sotasaaliina uusia asetyyppejä, joiden hankintoja täydennettiin Saksan saamasta sotasaaliista ostamalla vuonna 1944 (yhteensä 84 kpl).


text: Muutenkin raskaiden haupitsien hankinnassa oltiin yksinomaan sotasaaliin ja Saksasta tehtyjen hankintojen varassa Saksan myydessä sotasaaliiksi saamaansa tai omaa valmistettaan olevaa kalustoa Suomelle vuosina 1940 (siis ennen jatkosotaa) ja 1944. Suuri osa ajanmukaisesta kalustosta oli peräisin Saksasta lukuun ottamatta sotasaalista. Mistään muualta tykkikalustoa ei saatu.


text: Taulukosta havaitsee helposti, että koko järeä tykkikalusto oli peräisin ensimmäisen maailmansodan ajalta. Yhdysvalloissa valmistettu kalusto oli ostettu talvisodan aikana ja saatu maahan välirauhan aikana. Ennen jatkosodan puhkeamista Saksasta saatiin ostaa vähäinen määrä järeää kalustoa.


text: Taulukosta käy selvästi myös ilmi, että kaikkein raskaimman kaluston osalta suomalaiset eivät saaneet sodan aikana mistään uutta kalustoa vanhan kuluessa hiljalleen käyttökelvottomaksi. Oli siis pärjättävä niillä vähäisillä aseilla, joita maassa oli jatkosodan alkaessa.


text: Suomalaisilla oli jatkosodan aikana käytössään melkoisen suuri määrä myös jäykkälavettista tykistöä. Johtuen jaykkälavettisen tykin peräytymisestä laukauksen jälkeen aseet saivat suomalaisten suussa lempinimen "Hyppy-Heikki".


title: Säätiedotuksia merenkulkijoille

text: Säätiedotuksia merenkulkijoille on suomalaisen Aknestik-yhtyeen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1996.


title: Aallonmurtaja (Aknestikin albumi)

text: Aallonmurtaja on suomalaisen Aknestik-yhtyeen viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1998. Levyllä on myös "Suomirokkia"-kappale, joka oli hitti.


title: Campobasso

text: Campobasso on Molisen hallintoalueen ja Campobasson maakunnan pääkaupunki Italiassa. Vuonna 2015 siellä asui lähes 50 000 asukasta. Siellä on Molisen yliopisto ("Università degli Studi del Molise", UNIMOL) ja oma hiippakunnan istuin.


title: Campobasso

text: Longobardit perustivat Campobasson kaupungin noin 900-luvulla. Ennen sitä alue oli tunnettu mäkilinnana, jonka avulla samnilaiset hallitsivat kauppareittejään.


title: Tulevaisuus on myöhemmin

text: Tulevaisuus on myöhemmin on suomalaisen Aknestik-yhtyeen kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 27. syyskuuta 1999 levymerkillä Poko Records.


title: Tulevaisuus on myöhemmin

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 22, ja putosi toisella listaviikollaan sijalle 39.


title: Tulevaisuus on myöhemmin

text: Kaikki kappaleet säveltäneet Jukka Takalo ja Kai Latvalehto, sanoittanut Jukka Takalo sekä sovittaneet Aknestik ja Janne Huotari.


title: Thunderstone (albumi)

text: Thunderstone on samannimisen yhtyeen debyyttialbumi vuodelta 2002.


title: Thunderstone (albumi)

text:
Rajoitetun version bonuskappale:
Japanin bonuskappale:


title: Hitit – Suomirokkia ja suuria tunteita

text: Hitit – Suomirokkia ja suuria tunteita on suomalaisen Aknestik-yhtyeen toinen kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 2000.


title: Hitit – Suomirokkia ja suuria tunteita

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan viidennelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä yhdeksän viikkoa.


title: Lämpösähköinen ilmiö

text: Lämpösähköiset ilmiöt ovat fysikaalisia ilmiöitä, joissa joko lämpötilaero synnyttää sähkövirran tai sähkövirta aiheuttaa lämpötilaeron.


title: Lämpösähköinen ilmiö

text: Lämpösähköilmiön aiheuttavat seikat selittänevät osin myös pistekontaktidiodin toiminnan, jossa kaksi toisiaan koskettavaa sähköä johtavaa materiaalia saavat aikaan rajapinnan joka johtaa sähköä paremmin toiseen suuntaan.


title: Lämpösähköinen ilmiö

text: Seebeck-ilmiössä lämpötilaero aiheuttaa jännitteen kahden eri materiaalin välille. Ilmiöön perustuvassa termoelementissä syntyvää termojännitettä käytetään paljon hyväksi lämpötilan mittauksissa ja termopari on yleiskäyttöinen lämpötila-anturi. Termojännitteen suuruusluokka on metalleilla 1–10 µV/°C, termopareissa käytettävillä metalliseoksilla 10–50 µV/°C ja termopareiksi optimoidulla puolijohteilla 100–400 µV/°C. Seebeckin ilmiön havaitsi Thomas Seebeck vuonna 1821.


title: Lämpösähköinen ilmiö

text: Seebeckin ilmiölle käänteiseen Peltier-ilmiöön perustuvassa Peltier-elementissä sähkövirta aiheuttaa lämpötilaeron elementin puolten välille. Ilmiötä käytetään hyväksi monissa yksinkertaisissa jäähdytyslaitteissa.


title: Vedenpaisumus (albumi)

text: Vedenpaisumus on suomalaisen Aknestik-yhtyeen seitsemäs ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2001.


title: Vedenpaisumus (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 31.


title: Hittejä, piisejä ja hittipiisejä

text: Hittejä, piisejä ja hittipiisejä on suomalaisen Aknestik-yhtyeen ensimmäinen kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 1997.


title: Kapiteeli

text: Kapiteeli voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Vega (kuunari)

text: Vega kuuluu Suomessa sotakorvauksina rakennettuihin 300 tonnin puurakenteisiin merikuunareihin. "Vega" rakennettiin Oy Laivateollisuus Ab:n telakalla Pansiossa, Turussa ja toimitettiin Neuvostoliittoon vuonna 1952. Alusta on käytetty Neuvostoliitossa koululaivana, ja sen kotisatama oli Tallinna.


title: Vega (kuunari)

text: Alus poistettiin käytöstä vuonna 1979. "Vega" oli tarkoitus kunnostaa Virossa Viron merenkulkumuseon voimin, mutta hanke ei onnistunut. Hän seisoi vuosina 1979−1986 Piritan satamassa sekä vuosina 1986−1997 vetotelakkahallissa nykyisessä Peetrin satamassa Kalamajassa.


title: Vega (kuunari)

text: Suomessa esiintyi kiinnostusta aluksen kunnostamiseen näytteenä sotakorvausten yhdestä erikoisesta osasta ja suomalaisesta laivanrakennuksesta. Kunnostuksesta vastaamaan perustettiin 3. kesäkuuta 1996 Vega-säätiö. 7. joulukuuta samana vuonna allekirjoitetulla sopimuksella "Vega" luovutettiin irtaimistoineen säätiölle. Kesäkuussa 1997 alus siirrettiin Pietarsaareen.


title: Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti

text: Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti oli pitkäkestoinen oikeustapaus, jossa Tampereella asunut Pentti Kalevi Aho (27. heinäkuuta 1925 – 14. toukokuuta 1992) haki tupakkayhtiöiltä vahingonkorvausta tupakan haittavaikutuksista. Tapaus oli ensimmäinen tämän laatuinen tuotevastuukanne Suomessa. Vahingonkorvausta ei tuomittu.


title: Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti

text: Aho aloitti tupakoinnin vuonna 1941 ja lopetti vuonna 1986, kun hänellä todettiin kurkunpään syöpä. Aho haastoi Suomen Tupakan (nyk. British American Tobacco Nordic Oy) ja Oy Rettig Ab:n oikeuteen ja vaati 468 000 markan (vuoden 2011 rahassa noin 127 000 euron) suuruisia vahingonkorvauksia sillä perusteella, että tupakka oli aiheuttanut hänelle kurkunpään syövän ja sen lisäksi vielä kroonisen keuhkoputkentulehduksen ja keuhkolaajentuman. Aho väitti, että ei tiennyt tupakan haittavaikutuksista.


title: Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti

text: Pentti Aho vaati 6.5.1988 alkaneessa oikeudenkäynnissä, että Oy Rettig Ab ja Suomen Tupakka – BAT Nordic Oy velvoitettaisiin maksamaan hänelle vahingonkorvausta 468 000 markkaa, koska


title: Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti

text: Oikeudenkäynti alkoi Helsingin raastuvanoikeudessa kesällä 1988. Prosessi kesti pitkään ja tuli päätökseen vasta 6. helmikuuta 1992. Raastuvanoikeus hylkäsi kanteen, koska sen mielestä Aho tiesi tupakan haittavaikutuksista. Aho kuoli pari kuukautta myöhemmin kurkunpään syöpään, mutta hänen vaimonsa Lulu Taimi Aho ja poikansa valittivat päätöksestä Helsingin hovioikeuteen.


title: Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti

text: Hovioikeus linjasi vuoden 1998 lopussa antamassaan päätöksessä, että tupakkatehtaat ovat velvollisia korvaamaan tupakoinnin aiheuttamat sairaudet. Pentti Ahon omaiset eivät kuitenkaan saaneet korvauksia, koska hovioikeus ei löytänyt syy-yhteyttä tupakoinnin ja Ahon sairauksien välillä. Raastuvanoikeuden päätöksen lopputulos pysyi siis siltä osin samana.


title: Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti

text: Pentti Ahon leski haki valituslupaa korkeimmalta oikeudelta, joka myönnettiin kesäkuussa 1999. Pitkän käsittelyn jälkeen korkein oikeus hylkäsi kanteen 7.6.2001 äänin 4—1. Oikeusneuvosten enemmistön mielestä tupakkayhtiöt eivät olleet aiheuttaneet Pentti Ahon vahinkoja tuottamuksellaan eli moitittavalla menettelyllä. Leski haki vielä lainvoiman saaneen tuomion purkua, mutta tämä hakemus hylättiin huhtikuussa 2003.


title: Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti

text: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin määräsi 16. lokakuuta 2007 Suomen valtion maksamaan Pentti Ahon leskelle 10 150 euroa korvaukseksi liian pitkäksi venyneestä oikeudenkäynnistä.


title: Lol Coxhill

text: Lowen ”Lol” Coxhill (19. syyskuuta 1932 Portsmouth, Englanti – 9. kesäkuuta 2012) oli brittiläinen saksofonisti, joka oli erikoistunut sopraano- ja sopraninosaksofoneihin.


title: Lol Coxhill

text: Coxhill palveli 1950-luvun alussa Royal Air Forcessa. DJ John Peel huomasi 1968 Coxhillin taidot tämän esiintyessä kadulla lähellä Royal Festival Hallia. Coxhillista tuli vapaan improvisaation merkkinimiä 1960-luvulta ja esiintynyt muun muassa Derek Baileyn Companyssa. Coxhillilla oli läheiset yhteydet 1960- ja 1970-luvuilla Canterburyn koulukuntaan ja soitti muun muassa Kevin Ayersin yhtyeen ja Deliveryn kanssa.


title: Lol Coxhill

text: Coxhill soitti urallaan myös punkrock-yhtye The Damnedin, yhdysvaltalaisen jazz-muusikko Anthony Braxtonin ja säveltäjä Mike Oldfieldin kanssa. Coxhill loi vähemmän huomattavan uran näyttelijänä. Hän esiintyi lavalla ja televisiossa sekä elokuvissa, joista tunnetuimpia on Derek Jarmanin "Caravaggio" (1986).


title: Lol Coxhill

text: Coxhill kuoli sairaalassa 9. kesäkuuta 2012 taisteltuaan muutaman viikon vakavaa tautia vastaan.


title: Derek Bailey

text: Derek Bailey (29. tammikuuta 1930 – 25. joulukuuta 2005) oli brittiläinen jazzmuusikko. Hän kuului kitaristina vapaan improvisaation merkkinimiin.


title: Derek Bailey

text: Bailey syntyi Sheffieldissä musikaaliseen sukuun ja aloitti instrumenttinsa soiton lapsena. Hän sai opetusta muiden muassa John Duartelta ja muutti Lontooseen vuonna 1966.


title: Derek Bailey

text: Bailey perusti 1970-luvulla Incus-levy-yhtiön, "Musics"-lehden ja kokoonpanoltaan nopeasti vaihdelleen Company-ryhmän. Hänen ylläpitämäänsä improvisaatiojuhla Company Weekiä pidettiin vuoteen 1994. Hän julkaisi kirjan "Improvisation: Its Nature and Practice" (1980), josta tehtiin 1990-luvun alussa myös televisioversio.


title: Derek Bailey

text: Bailey soitti taidokkaasti sekä akustista että sähkökitaraa. Hän kuoli motoneuronitautiin Lontoossa.


title: Derek Jarman

text: Derek Jarman (31. tammikuuta 1942 – 19. helmikuuta 1994) oli brittiläinen elokuvaohjaaja, joka saavutti varhaisimmat menestyksensä 1970-luvulla.


title: Derek Jarman

text: Jarman työsti elokuviensa lisäksi musiikkivideoita muiden muassa Pet Shop Boys -yhtyeelle.


title: Derek Jarman

text: Jarman todettiin HIV-positiiviseksi 22. joulukuuta 1986. Hän eli tartunnan kanssa yli seitsemän vuotta ennen kuolemaansa AIDSin komplikaatioihin 52-vuotiaana.


title: John Nott

text: Sir John William Frederic Nott (s. 1. helmikuuta 1932) on brittiläinen poliitikko. Hän toimi maansa kauppaministerinä (1979–1981) ja puolustusministerinä (1981–1983). Hänen puolustusministerikaudelleen ajoittui Falklandin sota.


title: John Nott

text: Nott istui parlamentin jäsenenä vuosina 1966–1983. Hän kuului alun perin Kansallisliberaaliseen puolueeseen, joka kuitenkin vuonna 1968 yhdistettiin Konservatiivipuolueeseen.


title: John Nott

text: John Nottin poika Julian on tullut tunnetuksi animaatioelokuvamusiikin säveltäjänä.


title: Jay Miner

text: Jay Glenn Miner (31. toukokuuta 1932 Prescott, Arizona, Yhdysvallat – 20. kesäkuuta 1994 Mountain View, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen tietokoneinsinööri. Hän oli 1970-luvun lopulla näkyvä hahmo Atarin toiminnassa, mutta jätti yrityksen 1980-luvun alussa ja tuli myöhemmin tunnetuksi Amigan "isänä". Minerin tekniset ratkaisut Atari 2600-mallin kehityksessä olivat ratkaisevia sen menestykselle. Tämä ohjelmoitava pelikonsoli toi videopelit koteihin ja muutti lapsuuden lelut peruuttamattomasti luoden videopelien sukupolvet.


title: Jay Miner

text: Hän kärsi pitkäaikaisista munuaisvaivoista, jotka johtivat hänen ennenaikaiseen kuolemaansa 62 vuoden iässä.


title: Iain Softley

text: Iain Softley (s. 30. marraskuuta 1958 Lontoo, Englanti) on englantilainen elokuvaohjaaja.


title: Iain Softley

text: Softley opiskeli Queens' Collegessa Cambridgessa. Hänen tunnetuimpia ohjaustöitään ovat "Hakkerit" (1995), "K-PAX" (2001) ja "The Skeleton Key" (2005). Hän on ohjannut myös Toni Braxtonin kappaleen "How Could an Angel Break My Heart" musiikkivideon.


title: Julia Carson

text: Julia May Carson (8. heinäkuuta 1938 – 15. joulukuuta 2007) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän syntyi Louisvillessä, Kentuckyssä, ja oli afroamerikkalainen.


title: Julia Carson

text: Carson istui Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Indianasta vuodesta 1997.


title: Julia Carson

text: Carson kuoli keuhkosyöpään joulukuussa 2007. Hän oli 69 vuoden ikäinen.


title: Saša Pivovarova

text: Aleksandra "Saša" Pivovarova (; s. 21. tammikuuta 1985 Moskova) on venäläinen huippumalli.


title: Saša Pivovarova

text: Pivovarova on tehnyt mallintöitä vuodesta 2005 ja ehtinyt kahdessa vuodessa esiintyä mainoskampanjoissa muun muassa Guccille, Pradalle, Chanelille ja Louis Vuittonille. Catwalkia hän on kävellyt edellä mainittujen lisäksi muun muassa Dolce & Gabbanan, Calvin Kleinn, Diorin, Marc Jacobsin, Ralph Laurenin ja Fendin muotinäytöksissä. Pivovarova on myös ensimmäinen malli, joka on toiminut Pradan kasvona viisi kautta peräkkäin (syksy 2006, kevät 2006, syksy 2006, kevät 2007 ja syksy 2007). Kukaan ennen tätä ei ole toiminut viittä kautta minkään kampanjan kasvona.


title: Saša Pivovarova

text: Toukokuussa 2007 Pivovarova esiintyi American Voguen kannessa yhdessä Jessica Stamin, Agyness Deynin, Doutzen Kroesin, Caroline Trentinin, Raquel Zimmermannin, Coco Rochan, Hilary Rhodan, Chanel Imanin ja Lily Donaldsonin kanssa. Heidät tituleerattiin muodin 10 seuraavaksi supertähdeksi ("The World's Next Top Models... Fashion's 10 Mew Superstars").


title: Saša Pivovarova

text: Pivovarova on ollut Models.com-sivuston "Models Top 50" -listan viiden parhaan joukossa useita kuukausia ja tällä hetkellä hän on sijalla 2.


title: Saša Pivovarova

text: Pivovarova on myös omistautunut taiteilija ja opiskelikin taidehistoriaa Moskovan yliopistossa, kun hänen silloinen ystävänsä ja nykyinen aviomiehensä, valokuvaaja Igor Vishnyakov esitteli hänet IMG-mallitoimistolle. Hän ei aiemmin ollut harkinnut mallin uraa, vaan unelmoi taiteilijan tai näyttelijän ammatista.


title: Saša Pivovarova

text: Pivovarova on pituudeltaan 174 cm. Hänen hiuksensa ovat oikeasti ruskeat, mutta ne on värjätty vaaleiksi. Pivovarovan silmät ovat siniset ja häntä on ulkonäöllisesti verrattu australialaiseen huippumalli Gemma Wardiin.


Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1988 järjestettiin Saksan liittotasavallassa 10. kesäkuuta – 25. kesäkuuta 1988. Kyseessä olivat kahdeksannet jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailut. Lopputurnaukseen osallistui kahdeksan maata, joista Saksan liittotasavalta selvisi mukaan isäntämaan ominaisuudessa, muut seitsemän maata karsintojen kautta. Euroopan mestaruuden voitti Alankomaat, joka kukisti Münchenissä pelatussa loppuottelussa Neuvostoliiton Ruud Gullitin ja Marco van Bastenin maaleilla 2–0.


title: Tuliasemapaino

text: Tuliasemapainolla tarkoitetaan raskaan aseen painoa aseen ollessa taisteluvalmis, jolloin siitä on poistettu esimerkiksi mahdolliset aseen kuljettamiseen liittyvät välineet.


title: Tuliasemapaino

text: Tuliasemapaino ilmoitetaan usein raskaille aseille, joita ovat muun muassa:


title: Tuliasemapaino

text: Tuliasemapainon yksikkönä on yleensä joko kilogramma tai tuhat kilogrammaa eli tonni.


title: Zildjian

text: Zildjian on yhdysvaltalainen symbaaleja valmistava yritys.


title: Zildjian

text: Zildjianin juuret ulottuvat aina 1600-luvulle saakka. Zildjian-suvun jäsenet olivat valmistaneet Istanbulissa symbaaleja vuodesta 1618 lähtien. Massatuotannon käynnisti Avedis Zildjian III (oik. Armand Zildjian). Hän syntyi Samatyassa, Turkissa vuonna 1889. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1909 ja alkoi aluksi työskennellä makeistehtaassa Bostonissa. Hän oppi alan salat nopeasti, ja perusti oman makeisyrityksensä. Vuonna 1927 Avedis sai sedältään Aram Zildjianilta kirjeen, jossa hän pyysi Avedista jatkamaan suvun perinteitä siirtymällä sedän symbaaliliikkeen johtoon. Toisen maailmansodan aikaan Armand teki symbaaleja Yhdysvaltain armeijalle.


title: Zildjian

text: Nykyään Zildjianilla on tehdas Massachusettsin Quincyssä ja Meducticissa Kanadassa. Yrityksen päämaja on Norwellin kaupungissa Massachusettsissa.


title: Sisu Akselit

text: Sisu Akselit Oy on hämeenlinnalainen kuorma-autojen, sotilasajoneuvojen ja terminaalitraktorien akselistojen valmistamiseen erikoistunut yritys. Sisu Akselit on erikoistunut erityisesti suhteellisen alhaisiin valmistusmääriin. Tämä onnistuu moduloimalla akselistojen rakenteita siten että samoja komponentteja voidaan hyödyntää useissa eri sovelluksissa.


title: Sisu Akselit

text: Jäykkien, maantiekäyttöön tarkoitettujen vetävien akselistojen valikoimaan kuuluu kantavuudet 10, 13, 14 ja 16 tonnia.


title: Sisu Akselit

text: Ohjaavien, maantiekäyttöön tarkoitettujen vetävien akselistojen kantavuudet ovat 10 ja 14 tonnia.


title: Sisu Akselit

text: Ohjaavien, maantiekäyttöön tarkoitettujen ei-vetävien akselistojen kantavuudet ovat 9, 10 ja 12 tonnia.


title: Sisu Akselit

text: Sotilasajoneuvokäyttöön tarkoitettujen akselistojen kantavuudet ovat vastaavat. Terminaalitraktorikäyttöön tarkoitetut akselistot perustuvat samaan perusrakenteeseen, mutta niiden kantavuudet on luokiteltu ylemmäs ajoneuvojen alhaisempien nopeuksien takia. Kaikki vetävät akselistot on varustettu napavälityksellä, eli akselistojen navoissa on planeettavaihteet.


title: Sisu Akselit

text: Yhtiön liikevaihto on noin 33 miljoonaa euroa ja henkilöstöä on noin 110.


title: Sisu Akselit

text: Alueen teollisuus sai alkunsa Vanaja-merkkisten kuorma- ja linja-autojen valmistuksesta. Vanaja liitettiin myöhemmin Sisuun ja lakkasi merkkinä olemasta. Sisun akselistovalmistuksen juuret juontuvat Fleminginkadun tehtaalle Helsinkiin. Valmistus siirrettiin Hämeenlinnaan vuonna 1985. Historia on omistusjärjestelyjen osalta yhteneväinen Sisu Auton kanssa vuoteen 2000, jolloin yritys myytiin pääomasijoittajille. Sisu Auto ei siis omista enää minkäänlaista osuutta yrityksestä, vaikka onkin yhä yksi merkittävimmistä asiakkaista.


title: Sisu Akselit

text: Peräkärryakselistojen valmistus lopetettiin 2000-luvun alkuvuosina. Peräkärryvalmistaja KOME kuitenkin edelleen kokoaa näitä akselistoja Sisu Akselien toimittamista osista. Erotuksena Sisu Akselien omiin tuotteisiin, näistä akselistoista käytetään nimeä SISUX.


title: Heta

text: Heta on suomalainen naisen etunimi. Se tulee alun perin saksalaisesta nimestä Hedwig, joka johtuu taistelua ja sotaa tarkoittavista sanoista.. Suomeen se on tullut ruotsin kautta muuttuen samalla lyhyempään muotoon Heta. Samaa alkuperää on myös nimi Helvi. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Heta on Suomessa annettu 2 218 henkilölle.


title: Heta

text: Hetan nimipäivää vietetään 15. lokakuuta, joka oli alun perin pyhän Hedwigin päivä.


title: Portugalin Grand Prix 1989

text: Portugalin Grand Prix 1989 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 24. syyskuuta 1989 Estorilin radalla Portugalissa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Gerhard Berger, jolle voitto oli kauden ensimmäinen. Ruotsalainen Stefan Johansson ajoi Onyx-tallin autolla kolmanneksi, mikä oli tallin ensimmäinen ja ainoa palkintosijoitus. Lisäksi palkintosija oli Johanssonin viimeinen.3. Helsingin Sanomat 24.9.1989


title: Panssarimies

text: Panssarimies on sotilasarvo, joka on samanarvoinen kuin sotamies. Panssarimiehiä koulutetaan vain Parolannummella Panssariprikaatissa, tarkemmin Hämeen Panssaripataljoonan Panssarivaunukomppaniassa sekä Parolan pataljoonan huoltokomppaniassa. Suurin osa panssarimiehistä koulutetaan panssarivaunun miehistöksi, mutta joistakin koulutetaan panssarivaunuasentajia, moottoripyörälähettejä, lääkintämiehiä yms. Panssarivaunukomppanian panssarimiesten arvomerkkilaattojen pohja on musta, kun taas huoltokomppanian panssarimiehillä on sininen arvomerkkilaatta.


title: Leena Kaartinen

text: Leena Kaartinen (s. 4. helmikuuta 1942) on suomalainen lastenlääkäri ja kirjailija, joka vuodesta 1971 on työskennellyt enimmäkseen kehitysmaissa, Afganistanissa ja Etiopiassa, naisiin ja lapsiin kohdistuvan perusterveydenhuollon parissa. Hän on myös yksi suomalaisista Afganistanin asiantuntijoista. Time-lehti valitsi hänet vuoden 2005 eurooppalaisten sankarien joukkoon kuvaten häntä eläväksi määritelmäksi sisulle.


title: Iravadindelfiini

text: Iravadindelfiini eli kaakkoisaasiandelfiini ("Orcaella brevirostris") on harvinainen delfiinilaji, joka elää Etelä-Aasian rannikoilla ja jokisuissa. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "australiandelfiini".


title: Iravadindelfiini

text: Lajia tavataan niin harvoin ettei sen lukumääristä ole tarkkaa tietoa, mutta sitä pidetään todennäköisesti varsin uhanalaisena. Iravadindelfiinin levinneisyysalue on laaja mutta pirstaleinen, ja patojen rakennus sekä pyydystys eläintarhoihin on lisännyt lajin katoamisen uhkaa.


title: Iravadindelfiini

text: Iravadindelfiini vaeltaa 7–10 yksilön laumoina, mutta niitä nähdään myös pareina tai kolmikkoina. Ne uiskentelevat hitaasti, paitsi silloin kun ne syöksyvät saaliin perään.


title: Iravadindelfiini

text: Iravadindelfiini poikkeaa muista delfiineistä muotonsa takia: sen pää on pyöreä, eikä sillä ole ulkonevaa nokkaa. Se kasvaa 200–275 cm pitkäksi ja painaa 90–200 kg.


title: Iravadindelfiini

text: Iravadindelfiinit synnyttävät tyypillisesti poikasen joka toinen vuosi.


title: Doros

text: Doros oli kreikkalaisessa mytologiassa Hellenin ja nymfi Orseiksen poika ja doorilaisten myyttinen kantaisä. Hänen veljensä olivat Ksuthos ja Aiolos. Hänellä oli tytär nimeltä Ksanthippe, joka meni myöhemmin naimisiin Pleuronin kanssa.


title: Doros

text: Kun Hellen jakoi maansa poikiensa kesken, Doros sai Peloponneksoksen viereisen alueen, ja kutsui sen asukkaita doorilaisiksi. Heimo vaelsi Fthiasta Makedonian ja Dryopian kautta Peloponnesokselle.


title: Tiina Häkämies

text: Tiina Katariina Nummenmaa (o.s. Häkämies) (s. 3. lokakuuta 1976, Jyväskylä) on suomalainen malli, juontaja, laulaja ja pr-henkilö.


title: Tiina Häkämies

text:
Nummenmaa tuli tunnetuksi 1990-luvun loppupuolella Pets-tyttöduon toisena puoliskona, Sini Laisman lisäksi.
Koulutukseltaan Nummenmaa on ylioppilas, merkonomi ja parturi-kampaaja.


title: Tiina Häkämies

text: Viime vuosina Nummenmaa on ollut julkisuudessa hyväntekeväisyysjärjestö Hope Yhdessä & Yhteisesti ry:n perustajana ja puheenjohtajana toimimisen vuoksi.


title: Still ’Eavy, Still Proud

text: Still 'Eavy, Still Proud on Uriah Heepin vuonna 1990 julkaistu kokoelma-albumi.


title: Still ’Eavy, Still Proud

text:
A-puoli
B-puoli


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Ensimmäinen presidenttikunta (engl. "First Presidency") on Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon korkein päättävä elin. Se koostuu kirkon presidentistä ja hänen kutsumistaan neuvonantajista. Ensimmäinen presidenttikunta lasketaan yleisauktoriteetteihin.


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Ensimmäinen presidenttikunta on kirkon korkein päättävä elin. Se päättää kirkon opista ja sen soveltamisesta, se vastaa kirkon hengellisestä ja pastoraalisesta johtamisesta, ohjaa lähetystyötä, hallinnoi kirkon omaisuutta, vastaa kirkon hallinnosta, järjestää kirkon yleiskonferenssit jne. Käytännössä ensimmäinen presidenttikunta on delegoinut monia tehtäviään alemmas, esimerkiksi kahdentoista apostolin neuvostolle, seitsenkymmenten koorumeille ja johtavalla piispakunnalle. Ensimmäisellä presidenttikunnalla on kuitenkin perimmäinen vastuu, ja se voi milloin tahansa muuttaa alempien tahojen tekemiä päätöksiä ja muokata niitä.


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Ensimmäinen presidenttikunta toimii yleensä kollektiivisesti, ja kaikkia presidenttikunnan jäseniä pidetään presidentin ohella "profeettoina, näkijöinä ja ilmestyksensaajina". Heillä kaikilla katsotaan olevan tietyissä tilanteissa valtuutta johtaa koko kirkkoa Jumalan mielen mukaan. Kirkon presidentti voi siirtää tehtäviään neuvonantajilleen, ja he voivat ottaa presidentin tehtäviä esimerkiksi tämän sairauden johdosta. Vaikka neuvonantajat epäilemättä neuvottelevatkin presidentikin kanssa ja antavat hänelle neuvoja, on kyse enemmänkin työtovereista kuin neuvonantajista.


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Kirkon presidentin virkaa pidetään yleensä elinikäisenä, vaikka presidentin eroamiselle ei olekaan periaatteellista estettä. Sen sijaan neuvonantajien virkakausi on rajattu kunkin presidentin virkakauteen, koska kyseessä ovat presidentin itselleen kutsumat henkilökohtaiset neuvonantajat. Neuvonantajan virkakausi päättyy siis presidentin kuolemaan. Tämän lisäksi presidentti voi vapauttaa neuvonantajansa esimerkiksi terveydentilan perusteella. Tietysti myös neuvonantajan kuolema päättää tämän viranhoidon.


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Presidentin kuollessa ensimmäinen presidenttikunta hajoaa, ja sen jäsenet palaavat vanhoihin virka-asemiinsa, yleensä kahdentoista apostolin koorumin jäseniksi. Kahdentoista apostolin koorumi ottaa kirkon johdon väliaikaisesti käsiinsä, ja koorumin presidentistä tulee kirkon väliaikainen asiainhoitaja. Kun kahdentoista apostolin koorum on valinnut uuden presidentin (yleensä kyseessä on koorumin virkaiältään vanhin apostoli), tämä kutsuu itselleen uudet neuvonantajat ja muodostaa uuden ensimmäisen presidenttikunnan. Mitään estettä ei tietenkään ole sille, että hän kutsuu itselleen samat neuvonantajat kuin edellinen presidentti, ja yleensä näin tehdäänkin. Ensimmäisen presidenttikunnan vaali pitää vahvistaa kirkon yleiskonferenssissa, ennen kuin sitä pidetään lopullisena.


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Presidentti kutsuu itselleen yleensä kaksi neuvonantajaa, mutta neuvonantajien määrää ei ole missään rajoitettu. Presidentti David O. McKayllä oli niitä virkakautensa loppuaikoina viisi ja Brigham Youngilla peräti kahdeksan. Ensimmäinen ja toinen neuvonantaja käyttävät yleensä vastaavaa titteliä, aikoina, jolloin neuvonantajia on ollut enemmän, heidän tittelinsä on vaihdellut. Niinpä joskus on puhuttu kolmannesta ja neljännestä neuvonantajasta, joskus taas avustavista neuvonantajista tai vain neuvonantajista.


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Kirkon ensimmäisellä presidenttikunnalla on myös virallinen sihteeri, jonka alaisuudessa työskentelee sihteeristö sekä lehdistösihteeri. Häntä ei kuitenkaan pidetä ensimmäiseen presidenttikuntaan kuuluvana.


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Ensimmäistä ja toista neuvonantajaa puhutellaan "presidentiksi" kirkon presidentin tavoin. Yleensä neuvonantajiksi kutsutut ovat apostoleita, mutta tämä ei ole välttämätöntä, ja poikkeuksia on ollut. Periaatteessa kuka tahansa ylipappi voi saada kutsun neuvonantajaksi. Yleensä neuvonantajat, jotka eivät ole olleet apostoleita, on kutsumisensa jälkeen nimetty apostoleiksi (osa tosin ilman, että heidät olisi otettu kahdentoista apostolin koorumiin), mutta tämäkään ei ole varmaa.


title: Ensimmäinen presidenttikunta

text: Presidentti Thomas S. Monsonin tultua valituksi kirkon presidentiksi 3. helmikuuta 2008 hän muodosti uudelleen ensimmäisen presidenttikunnan kutsumalla Henry B. Eyringin ensimmäiseksi ja Dieter F. Uchtdorfin toiseksi neuvonantajakseen.


title: Kertomuksia kaatopaikalta

text: Kertomuksia kaatopaikalta on Yleisradion vuonna 1993 valmistama kuusiosainen opetussarja. Se kertoo kaatopaikalla elävistä nukeista ja jätteistä, jotka keskustelevat aineen ekologisesta kierrosta. Sarjassa on oikeaa liikkuvaa kuvaa sekä animaatiota. Animaation sarjaan ovat tehneet Kirsti Tulonen-Seppänen ja Jorma Avelin. Musiikin sarjaan teki Kaj Chydenius.


title: Kertomuksia kaatopaikalta

text: Ohjelma on esitetty Yle TV1:n Koulutelevision ohjelmana.


title: Live in Moscow

text: Live in Moscow on brittiläisen rockyhtye Uriah Heepin livealbumi vuodelta 1988. Se äänitettiin joulukuussa 1987 Moskovan olympiastadionilla, silloisessa Neuvostoliitossa järjestetyissä konserteissa. Uriah Heepistä tuli ensimmäinen länsimaalainen Neuvostoliitossa esiintynyt rockyhtye. Yhtye esiintyi stadionilla yhteensä kymmenen kertaa.


title: Live in Moscow

text: Albumilla laulaa yhtyeen uusi vokalisti, kanadalainen Bernie Shaw. Myös kosketinsoittaja Phil Lanzon oli uusi jäsen ja albumilla soittava kokoonpano pysyi koossa vuoteen 2007 saakka. Kappaleet "Mister Majestic", "Corina" ja "Pacific Highway" olivat aiemmin julkaisemattomia.


title: Live in Moscow

text:
A-puoli
B-puoli


title: Radarsat

text: Radarsat on kanadalainen kaukokartoitussatelliittien (SAR-tutkasatelliittien) sarja, jossa toistaiseksi on kaksi satelliittia: vuonna 1995 avaruuteen laukaistu Radarsat (1) ja 14. joulukuuta 2007 laukaistu Radarsat 2 . Radarsat 3 oli vuonna 2007 esisuunnittelussa - siitä on kaavailtu useamman satelliitin konstelaatiota, jonka vuoksi mission nimityskin on "Constellation".


title: Radarsat

text: Satelliitit ovat Kanadan valtion omaisuutta, niiden kehityksen on rahoittanut Kanadan avaruusjärjestö (CSA).


title: Radarsat

text: Ensimmäisen Radarsat-satelliitin kanadalaiset toteuttivat Yhdysvaltain avaruusteollisuuden kanssa.


title: Radarsat

text: Toisen Radarsat-satelliitin pääurakoitsijaksi CSA valitsi Italian avaruusteollisuuden pyrkien kustannussäästöihin ja yhteistyöhön länsi-eurooppalaisen avaruusteollisuuden kanssa. Sen toteutus Euroopan avaruusjärjestön puitteissa ei kuitenkaan onnistunut.


title: Radarsat

text: Kanadan avaruusjärjestö on antanut Radarsat Constellation Mission (RCM) -ohjelman ensimmäisen kuuden miljoonan Kanadan dollarin arvoisen urakan Magellan Aerospacen Winnipegissä toimivalle divisioonalle, Bristol Aerospacelle, ja MacDonald, Dettwiler and Associates (MDA) yhtiölle, joka toimii Vancouverissa.


title: Radarsat

text: RCM tulee olemaan C-taajuuskaistan tutkasatelliittijärjestelmä. Se seuraa merialuetta (laivaliikenne, jää, öljyvuodot), sitä voi käyttää katastrofien tukena ja sillä voi seurata ekosysteemiä, esim. metsiä.


title: Radarsat

text: Satelliitit, kolme kappaletta kaikkiaan, laukaistaan vuosina 2014, 2015 ja 2016. Ne perustuvat aiemman CASSIOPE-ohjelman satelliitin runkorakenteeseen ja elektroniikkaan.


title: Valtatien 4 historia

text: Valtatie 4 syntyi vuoden 1938 tienumerointijärjestelmän tultua käyttöön. Alkuperäinen reitti kulki Helsingistä Petsamoon.


title: Valtatien 4 historia

text: Helsingistä tie lähti viitostien kanssa Tuusulan Hyrylään jokseenkin nykyisen kantatien 45 reittiä. Hyrylästä tie jatkui nykyisten teiden 45, 290, 54, 2951, 3190 ja 53 reittiä Hyvinkään, Hausjärven ja Lammin kautta Padasjoelle. Padasjoelta Lahteen kulkeva tie oli numeroltaan 58. Padasjoen ja Jämsän välillä tie kulki nykyisen valtatien 24 reittiä, joskin Kuhmoisten ja Jämsän välillä tie kulki ennen uudemman linjauksen rakentamista Hassin kautta; tie on nykyisin numeroitu yhdystieksi 3291. Jämsän ja Jyväskylän välillä tie noudatti pääosin nykyisen valtatien 9 linjausta.


title: Valtatien 4 historia

text: Jyväskylän ja Oulun välillä tien linjaus kulki varsin lähellä nykyistä nelostietä Jyväskylän ja Äänekosken välistä osuutta lukuun ottamatta: Tie kulki Laukaan kautta nykyisten seututeiden 637 ja 642 linjaa. Myös Kärsämäen ja Pulkkilan osuus poikkesi nykyisestä linjauksesta kulkemalla Vähä Lamujärven rantojen kautta Piippolaan. Oulun ja Ivalon välillä tien linjaus oli enimmäkseen sama kuin nykyisin. Ivalosta tie kulki Akujärven ja Nellimin kautta Petsamoon. Ivalon ja Akujärven osuus on nykyisin kantatietä 91 ja Akujärven ja Nellimin välinen osuus seututie 969. Rovaniemen ja Petsamon välinen osa valtatietä 4 tunnettiin myös nimellä Jäämerentie.


title: Valtatien 4 historia

text: Sodan jälkeen tien pohjoisin osuus jäi luovutetuille alueille, ja tie linjattiin uudelleen Ivalosta ja Kaamasen kautta Norjan vastaiselle rajalle Utsjoen Karigasniemelle.


title: Valtatien 4 historia

text: 1950-luvun lopulla valmistui uusi tie Helsingistä Lahteen. Aluksi se oli valtatie 5:n osa, mutta vuonna 1963 myös nelostie linjattiin reitille Helsinki–Lahti–Padasjoki. Silloin kantatie 58 lakkasi ja myös Helsingin ja Tuusulan kautta Hyvinkäälle kulkeva valtatie muuttui maantieksi.


title: Valtatien 4 historia

text: Viimeisimmät suuret muutokset tien linjaukseen tehtiin 1990-luvun puolivälissä: Kaamasen ja Utsjoen välinen maantie 970 oli uusittu, ja vuonna 1993 valmistui Utsjoen kirkonkylän kohdalle Tenojoen ylittävä, Norjaan johtava Saamen silta. Tämän jälkeen valtatie 4 linjattiin uudelleen kulkemaan Utsjoen kirkonkylän kautta, ja Kaamasen ja Karigasniemen välinen tie muuttui kantatieksi 92. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Lahden ja Jyväskylän välinen osuus siirrettiin Päijänteen itäpuolelle kulkemaan Heinolan kautta valtatien 5 ja kantatien 59 reittiä. Lahdesta Jämsään kulkeva tie sai numeron 24. Jämsän ja Jyväskylän osuus oli jo aiemmin ollut myös osa valtatietä 9. Samalla valtatie 5 siirtyi alkamaan Heinolasta ja kantatie 59 lakkasi.


title: Valtatien 4 historia

text: Nykyinen Helsingistä Heinolan Lusiin kulkeva noin 140 kilometriä pitkä moottoritie on rakennettu useassa vaiheessa liki 40 vuoden aikana. Ensimmäisenä valmistui vuonna 1967 Helsinkiin osuus Vanhastakaupungista Viikkiin. Vuonna 1971 valmistui moottoritien jatko Tattariharjuun ja kaksi vuotta myöhemmin edelleen Järvenpäähän.


title: Valtatien 4 historia

text: Lahti oli pitkään liikenteellinen pullonkaula, kun sekä valtatien 4 että valtatien 5 liikenne kulki keskustan kautta. Tilanne helpottui vuonna 1983, kun Lahden ohittava moottoriliikennetie valmistui. Tietä jatkettiin Vierumäelle vuonna 1988, joskaan tämä osuus ei vielä tuolloin ollut osa valtatietä 4. Järvenpään ja Lahden välinen moottoriliikennetie valmistui kolmessa osassa 1980-luvulla. Ensin valmistui Mäntsälän ohikulkutie, seuraavaksi Mäntsälä–Lahti -osuus vuonna 1985 ja Järvenpää–Mäntsälä 1988. Heinolan ohittava moottoritie Vierumäeltä Lusiin valmistui vaiheittain vuosina 1993–1996. Järvenpään ja Lahden välisen moottoriliikennetien parantaminen moottoritieksi valmistui kahdessa osassa vuosina 1998 ja 1999. Tämä oli ensimmäinen Suomessa elinkaarimallilla toteutettu tiehanke.


title: Valtatien 4 historia

text: Marraskuussa 2005 poistui yksi Suomen tieverkon pahimmista pullonkauloista, kun Lahden ja Heinolan Lusin välillä avattiin moottoritie. Tätä aiemmin käytössä oli moottoriliikennetie, joka ruuhkautui pahasti etenkin viikonloppuisin.


title: Valtatien 4 historia

text: Valtatie 4 kulki pitkään Lahdesta Jyväskylään Padasjoen, Kuhmoisten ja Jämsän kautta nykyisen valtatien 24 reittiä pitkin. Jämsän ja Jyväskylän välillä nelostie kulki yhdessä valtatien 9 kanssa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Lahden ja Jyväskylän välinen osuus siirrettiin Päijänteen itäpuolelle.


title: Valtatien 4 historia

text: Vuodesta 1996 lähtien nelostie on kulkenut Lahdesta Heinolan Lusiin moottoriliikennetietä (loppuvuodesta 2005 lähtien moottoritietä) pitkin. Osuus Lusista Jyväskylän Kanavuorelle on taas entistä kantatietä 59, ja tie olikin melko pitkään liikennemääriinsä nähden aivan liian kapea, mutkainen ja mäkinen. Vuonna 2010 Toivakan Viisarimäen ja Kanavuoren välille valmistui 22 kilometriä pitkä moottoriliikennetie, jolla on useita keskikaiteellisia ohituskaistoja. Vanha linjaus muutettiin seututieksi 644, jota käytetään nykyisin paikallistienä ja moottoriliikennetien rinnakkaistienä. Myös Lusin ja Viisarimäen välistä osuutta levennettiin kauttaaltaan 2010-luvun alussa, ja sillekin rakennettiin useita keskikaiteellisia ohituskaistoja.


title: Valtatien 4 historia

text:
Jyväskylässä valtatien 4 liikenne kulki pitkään kaupungin keskustan kautta. Suunnitelmia ohikulkutiestä on tehty 1940-luvulta alkaen, ja eri aikoina on esitetty useita linjausvaihtoehtoja. 1960-luvulla vahvimpana vaihtoehtona oli Jyväskylän läpi kulkeva moottoritie, joka olisi alkanut Keljosta, kulkenut Hippoksen ja yliopiston välistä, Harjun takaa ja Rajakatua pitkin Taulumäelle. Suunnitelmasta ehdittiin toteuttaa Keljon ja keskussairaalan välinen moottoritie, joka valmistui vuonna 1965 ensin sorapintaisena. Joidenkin lähteiden mukaan tie kestopäällystettiin vuonna 1966, kun toisten lähteiden mukaan tie päällystettiin vasta vuonna 1968. 1,8 kilometrin pituisena tie jäi historiaan Suomen lyhimpänä moottoritienä.
Läpikulkutiesuunnitelmaan liittyi monia ongelmia. Se olisi kuitenkin kulkenut tiheästi asutun alueen läpi, ja suunnitelmasta luovuttiinkin jo 1970-luvun alussa. Suunnitelmasta toteutettiin vain vuosina 1977–1978 valmistunut Jyväskylän ja Vaajakosken välinen moottoritie, joka ei tuolloin vielä ollut osa valtatietä 4. Liikennemäärien kasvaessa kaupungin katuverkko ruuhkautui pahoin. Lopulta vuonna 1976 nelostien liikenne päätettiin linjata kaupungin keskustan ja Jyväsjärven välistä rakennettavaa "Rantaväylää" pitkin. Rantaväylän ensimmäinen, kaksikaistainen 4,7 kilometriä pitkä osuus Keljon Pumperista Mattilanniemeen rakennettiin vuosina 1979–1983. Vuosina 1984–1986 rakennettiin tien pohjoispäähän kaksikaistainen osuus Lohikoskentieltä Löylyjoelle. Viimeinen, 3,8 kilometriä pitkä Mattilanniemen ja Lohikoskentien välinen nelikaistainen osuus rakennettiin vuosina 1986–1989. Samoihin aikoihin Keljon ja keskussairaalan välinen moottoritie muutettiin tavalliseksi tieksi; tie on nykyisin osa yhdystietä 6018. Lukuisine siltoineen Rantaväylä oli kallis projekti: tien kustannukset vuoden 1989 rahassa olivat 400,6 miljoonaa markkaa, mikä elinkustannusindeksillä tarkistettuna vuoden 2006 rahassa vastaa noin 93 miljoonaa euroa.


title: Valtatien 4 historia

text: Vuonna 1992 valmistui Jyväskylän eteläpuolelle Pukinniityn ja Pumperin välille 3,9 kilometrin pituinen moottoritie. Nelostien siirryttyä vuonna 1996 Päijänteen itäpuolelle siirtyi se Jyväskylän seudulla kulkemaan Vaajakosken ja Jyväskylän välistä moottoritietä. Pukinniityn ja Pumperin välinen moottoritie, samoin kuin Rantaväylä aivan pohjoisinta osuutta lukuun ottamatta jäivät osaksi valtatietä 9. Samana vuonna valmistui noin 1,6 kilometriä pitkä Rantaväylän pohjoispään nelikaistainen jatke Etu-Palokkaan. Marraskuussa 2005 valmistui viisi kilometriä pitkä moottoritie Etu-Palokasta edelleen Kirriin. Osuuden kustannukset olivat noin 16,2 miljoonaa euroa.


title: Valtatien 4 historia

text: Alun perin valtatie 4 kulki Oulussa keskustan eteläpuolella Limingan Haaransillalta nykyisen seututien 847 sekä Limingantien reittiä keskustaan. Keskustan pohjoispuolella tie kulki nykyisten Merikosken siltojen, Tuirantien, Valtatien, Koskelantien ja Oulunseläntien kautta nykyisen Rajakylän tienoille sekä siitä edelleen nykyisen seututien 847 reittiä pohjoiseen.


title: Valtatien 4 historia

text: Ohikulkutien suunnitteleminen Ouluun aloitettiin sangen varhain. Tie oli merkitty jokseenkin nykyiselle paikalleen jo vuonna 1952 laaditussa niin sanotussa Meurmanin–Ervin yleiskaavassa. Ohikulkutien ensimmäisen osuuden rakentaminen aloitettiin marraskuussa 1962 ja "Pohjantieksi" nimetty tie avattiin virallisesti liikenteelle 18. lokakuuta 1967, joskin tie oli ollut osittain käytössä jo rakennusaikana. Pohjantie oli yksi Suomen ensimmäisistä ohikulkuteistä ja ulottui tuolloin Kiviniemestä nykyisten seututeiden 815 ja 847 liittymästä Rajakylään silloisen Koskelantien risteykseen. Tie oli kaksikaistainen lukuun ottamatta Kontinkankaan ja Laanilan välistä 2,8 kilometrin moottoritieosuutta. Myös kaksikaistaiset osuudet oli tarkoitettu ainoastaan moottoriliikenteelle, joten ne vastasivat jokseenkin nykyisiä moottoriliikenneteitä. Tiellä oli eritasoliittymät Kontinkankaalla ja Laanilassa, mutta Iskon liittymä oli tasoliittymä.


title: Valtatien 4 historia

text: Pohjantietä on sittemmin parannettu useassa vaiheessa: Syksyllä 1977 valmistui moottoritien jatko Iskoon sekä Iskon eritasoliittymä. Lokakuussa 1981 otettiin käyttöön moottoritieosuus samassa yhteydessä rakennettuun Linnanmaan eritasoliittymään sekä moottoriliikennetieosuus edelleen Haukiputaan Kelloon. Lintulan eritasoliittymä rakennettiin 1980-luvulla. Syksyllä 1990 moottoriliikennetietä jatkettiin etelässä Kiviniemestä Kempeleeseen saakka. Haukiputaan ohittava moottoriliikennetie Kellosta Iin Räinänperälle otettiin käyttöön vuonna 1993. Samassa yhteydessä Linnanmaan ja Kellon välinen osuus rakennettiin moottoritieksi ja Raitotien kohdalle rakennettiin Pateniemen eritasoliittymä. Kiviniemen ja Kontinkankaan välinen osuus muutettiin moottoritieksi vuonna 1996, jolloin myös parannettiin Oulun eritasoliittymää ja Kontinkankaan tiejärjestelyjä. Viimeisimpänä avattiin liikenteelle vuonna 2003 moottoritie Haaransillalta Kiviniemeen.


title: Valtatien 4 historia

text: Nykyisin Pohjantie ulottuu Limingan Haaransillalta Iin Räinänperälle. Tien pituus on 52 kilometriä, josta moottoritietä on noin 35 kilometriä.


title: Valtatien 4 historia

text: Kemin keskustan ohittavan moottoriliikennetien pohjoisosa Paattiosta Keminmaahan valmistui vuonna 1976 ja eteläosa Peurasaaresta Paattioon vuonna 1980. Vuonna 2001 tietä jatkettiin moottoritienä Keminmaalta Tornioon. Lyhyt osuus tästä tiestä on valtatietä 4.


title: Valtatien 4 historia

text: Kemin moottoriliikennetie oli liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallinen. Moottoriliikennetie muutettiinkin moottoritieksi vuosina 2007–2010, ja samalla tietä jatkettiin sen eteläpäässä Veitsiluodon liittymän eteläpuolelle Marostenmäkeen. Kemijoen sillat sekä Paattion ja Jokisuun välinen 3,5 kilometriä pitkä moottoritieosuus avattiin liikenteelle 21. lokakuuta 2009 ja koko tielinja elokuussa 2010. Kokonaisuudessaan tie valmistui syyskuun 2010 lopussa. Hankkeen kustannukset olivat noin 68 miljoonaa euroa, mikä oli noin kaksi miljoonaa euroa suunniteltua vähemmän.


title: Valtatien 4 historia

text: Rovaniemellä valtatie 4 kulki alkuaan keskustan katuverkolla keskustan etelälaidalla ja ylitti Kemijoen Ounaskosken yhdistettyä rauta- ja maantiesiltaa pitkin. Tie kulki Ounasvaaran juurella nykyisen yhdystien 9422 reittiä ja ylitti uudelleen Kemijoen Suutarinkorvan siltaa pitkin. Molemmat sillat ovat valmistuneet alun perin vuonna 1930 samoihin aikoihin Kemijärven radan kanssa. Perääntyvät saksalaiset joukot räjäyttivät molemmat sillat Lapin sodassa lokakuussa 1944. Sodan jälkeen sillat rakennettiin uudelleen.


title: Valtatien 4 historia

text: Autoliikenteen lisääntyessä sillat muodostuivat ennen pitkää pullonkauloiksi. Uuden, Ounasjoen ylittävän sillan rakentaminen aloitettiin vuonna 1965. Silta valmistui syksyllä 1967 samanaikaisesti Rovaniemen läpikulkutien kanssa, ja valtatien 4 liikenne siirtyi pois keskustan katuverkolta ja yhdistetyiltä rauta- ja maantiesilloilta. Läpikulkutien kanssa samaan aikaan rakennettiin myös Erottajan ja Ounasjoen eritasoliittymät. Osuus Ounasjoen eritasoliittymästä etelään rakennettiin nelikaistaisena. 1990-luvun puolivälissä nelikaistaista osuutta jatkettiin Ounasjoen yli Saarenkylään.


title: Valtatien 4 historia

text: 19. maaliskuuta 2004 23 ihmistä kuoli ja 14 loukkaantui Suomen kaikkien aikojen tuhoisimmassa tieliikenneonnettomuudessa Äänekosken Konginkankaalla, kun täysperävaunullinen kuorma-auto ja linja-auto törmäsivät.


title: Valtatien 4 historia

text: 5. heinäkuuta 1974 12 ihmistä kuoli ja 18 loukkaantui Laukaan kunnan Vehniän kylässä, kun hollantilaisia turisteja kuljettanut linja-auto törmäsi vastaan tulleeseen kuorma-autoon.


title: Kalevan kisat 1969

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1969 Helsingissä 16.–18. elokuuta. Kisapaikkana oli Olympiastadion. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Naisten lajeissa oli ohjelmassa ensimmäistä kertaa 100 metrin aitajuoksu (80 metrin aitajuoksun tilalla) ja pisin aitamatka oli 200 metriä. Moniotteluna oli tuolloin vielä 5-ottelu (lajeina 100 metrin aitajuoksu, kuulantyöntö, korkeushyppy, pituushyppy ja 200 metrin juoksu).


title: Billy Dee Williams

text: Billy Dee Williams (oikelta nimeltään William December Williams, Jr. s. 6. huhtikuuta 1937) on yhdysvaltalainen näyttelijä, taiteilija ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Lando Calrissianin roolista "Tähtien sodasta" ja Harvey Dentin roolista "Batmanista".


title: Billy Dee Williams

text: Hänelle on omistettu myös tähti Hollywood Walk of Famelle.


title: Billy Dee Williams

text: Williams syntyi New Yorkissa. Hänen äitinsä oli länsi-intialainen ja isänsä texasilainen. Hänellä on kaksoissisar Loretta, jonka kanssa Williams kasvoi aikuiseksi Harlemissa isoäitinsä kanssa. Williams varttui ylioppilaaksi Manhattanin lukiossa, missä hän oli Diahann Carrollin ystävä. Hän esitti Carrollin aviomiestä 1980-luvun saippuasarjassa "Dynastia".


title: Billy Dee Williams

text: Williams teki debyyttinsä vuonna 1959 elokuvassa "The Last Angry Man", missä pääosaa esitti Paul Muni. Hänen ensimmäinen merkittävä roolinsa oli elokuvassa "Brian's Song", missä hän esitti Gale Sayersia. Vuonna 1972 hän esitti Billie Holidayn aviomiestä Louis McCaytä elokuvassa "Lady Sings the Blues". Diana Ross esiintyi Williamsin vastanäyttelijänä; kolme vuotta myöhemmin he esiintyivät uudestaan yhdessä elokuvassa "Mahogany".


title: Billy Dee Williams

text: Williamsin kuuluisin rooli on Lando Calrissian elokuvissa "Tähtien sota: Episodi V – Imperiumin vastaisku" ja "Tähtien sota: Episodi VI – Jedin paluu". Myöhemmin hän käytti ääntään videopelissä "". Williamsia oli alun perin ehdotettu Han Solon rooliin elokuvassa "".