title: Generał Haller

text: Tykkivene Generał Haller oli Puolan merivoimissa 1921–1939 palvellut tykkivene. Alus rakennettiin Turussa Keisarillisen Venäjän laivaston Filin-luokan vartiolaivana "Vodorez", joka laskettiin vesille 1. joulukuuta 1916. Alus myytiin Puolalle, joka liitti sen merivoimiinsa 1921. Alus nimettiin Puolalaisen legioonan perustajan kenraali Hallerin mukaan.


title: Generał Haller

text: Aluksen aseistukseksi vaihdettiin 1925 kaksi 75 millimetrin tykkiä, kaksi 13,2 millimetrin raskasta konekivääriä, neljä muuta konekivääriä sekä 30 miinaa.


title: Generał Haller

text: Toisen maailmansodan alettua alus upposi 3. syyskuuta 1939 Helin satamassa Saksan ilmavoimien pommituksessa.


title: Generał Haller

text: Ainoa Generał Hallerin puolalainen sisaralus oli Komendant Piłsudski. Muita samaan luokkaan kuuluneita aluksia olivat Suomen merivoimien tykkiveneet Karjala ja Turunmaa.


title: Lohkokaavio

text: Lohkokaavio on piirustus, jolla pyritään kuvaamaan esimerkiksi laitteen toimintaa yleisellä tasolla lohkojen ja niiden välisten viivojen avulla.


title: Lohkokaavio

text: Lohkokaavion avulla voidaan kuvata ja ymmärtää laitteen toiminta yleisemmällä tasolla. Lohkot sisältävät komponentteja, joiden kytkentä kuvataan piirikaaviolla. Lohkokaavio helpottaa varsinkin monimutkaisempien laitteiden toiminnan ymmärtämistä. Lohkokaaviota käytetään yleisesti sähkötekniikassa ja elektroniikassa, mutta niitä voidaan periaatteessa käyttää minkä tahansa asian toiminnan kuvaamiseen.


title: Lohkokaavio

text: Lohkokaavioiden keskeinen hyöty on että niistä selviää oleellisimmat asiat nopealla silmäyksellä. Lohkokaaviot eivät siis välttämättä esitä jokaista yksityiskohtaa, vaan antavat yleiskatsauksen laitteen rakenteeseen ja toimintaan. Tämä selkeyttää esimerkiksi vianetsintää toimintahäiriöiden ilmetessä.


title: Lohkokaavio

text: Sähkötekniikassa lohkokaavioiden lohkot esitetään yleensä ensin yksinkertaisesti ja loppua kohden entistä yksityiskohtaisemmin. Viimeinen lohko esittää laitteen rakennetta niin tarkasti, että sen perusteella voidaan toistaa laitteen rakentaminen. Lohko on yleensä jokin fyysinen järjestelmän osa, mutta se voi olla myös esimerkiksi konetta ohjaava ihminen. Nuolia vastaa jokin fysiikan suure tai muu informaatio. Lohkoon tulevia informaationuolia kutsutaan herätteiksi tai tulosuureiksi ja lohkoista lähteviä nuolia kutsutaan vasteiksi tai lähtösuureiksi.


title: Lohkokaavio

text: Lohkokaavioissa käytetään geometrisiä muotoja tulkinnan helpottamiseksi ja mallin merkityksen selvittämiseksi. Geometriset muodot on liitetty toisiinsa viivoilla osoittamaan liitoksien suuntaa ja järjestystä. Jokaisella tekniikan alalla on omat määritelmänsä kullekin muodolle. Lohkokaavioiden konseptia voidaan hyödyntää myös tekniikan ulkopuolisilla aloilla, sillä niiden esitystapa sopii laitteisto- ja ohjelmistojärjestelmien lisäksi esimerkiksi liiketoimintaprosessien esittämiseen.


Parabolinen osittaisdifferentiaaliyhtälö on muotoa


title: Parabolinen osittaisdifferentiaaliyhtälö

text: oleva toisen kertaluvun osittaisdifferentiaaliyhtälö, jossa matriisin formula_2 determinantin arvo on 0.


text: Schrödingerin yhtälö ja lämmön johtumisen yhtälö ovat tätä tyyppiä.


title: Rafael Ramstedt

text: Rafael "Rafu" Gustaf Johan Ramstedt, joskus myös Raf. Ramstedt, (14. kesäkuuta 1888 Turku – 26. tammikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen laulaja, säveltäjä, sanoittaja ja näyttelijä.


title: Rafael Ramstedt

text: Ramstedtin vanhemmat olivat konetyömies Gustaf Adolf Ramstedt ja Edla Mathilda o.s. Holmberg. Perheessä oli yksitoista lasta, joista tunnettuja olivat myös kielentutkija, tutkimusmatkailija ja kirjailija Gustaf John Ramstedt (1873–1950) sekä kansanedustaja Emanuel "Manu" Ramstedt.


title: Rafael Ramstedt

text: Ramstedt oli kuplettilaulaja ja kuului J. Alfred Tannerin ystäväpiiriin Tettu Weissmanin ja oululaisen Oskar Nyströmin ohella. Ramstedtin kupleteista kuuluisin lienee "Balladi Rosvo-Roopesta", jonka ovat Ramstedtin itsensä (1931) lisäksi levyttäneet muiden muassa Kauko Käyhkö (1956), Tapio Rautavaara (1963) sekä Tauno Palo (1968 yksin ja 1974 yhdessä Ansa Ikosen kanssa). Tapio Rautavaara käytti sävelmää sanoittaessaan ja levyttäessään laulelman "Isoisän olkihattu" (1951).


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaika () on venäläinen metsästykseen jalostettu pystykorvarotu. Se on Suomen suosituin laikarotu.


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaika on aina toiminut metsästyskoirana, ja jalostus on painottunut metsästysominaisuuksiin. Itälaika on kotoisin Itä-Siperian vuoristo- ja taiga-alueilta, jossa sitä käytettiin kaiken riistan koirana. Sen avulla metsästettiin karhuja, hirviä, metsäkanalintuja, vesilintuja ja turkisriistaa.


title: Itäsiperianlaika

text: Itälaikaa on jalostettu viidestä eri kantatyypistä: "evenki" ja "irkutsk", jotka olivat jalostuksessa päätyyppejä, sekä "jakutia", "amur" ja "tofolar". Tyypit on jaettu alueittain ja ne eroavat myös ulkonäöltään. Evenki-tyypillä on suuri rooli itälaikan jalostuksessa, ja pohjoismaiden kantakoirat ovat suureksi osaksi tätä tyyppiä. Evenki-tyyppinen laika on suuri, rakenteeltaan voimakas ja pitkäjalkainen. Värit ovat valkoinen, valkoharmaa tai valkoinen suurin mustin tai harmain laikuin. Toinen tärkeä tyyppi on irkutsk. Se on keskikokoinen ja voimakas, ehkä hieman raskas. Väri on tavallisimmin musta tai mustanruskea pienillä valkoisilla läikillä. Muut tyypit ovat sulautuneet ja niillä on vähäisempi merkitys.


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaikan tullessa Suomeen 70- ja 80-lukujen vaihteessa oli Suomessa vain tietylle riistalle tarkoitettuja koiria, joten itälaikan oli vaikea saada jalansijaa ja vakuuttaa metsästäjille hyvistä käyttöominaisuuksistaan. 20 vuoden aikana rotu on kuitenkin onnistunut kasvattamaan suosiotaan.


title: Itäsiperianlaika

text: FCI hyväksyi itäsiperianlaikan rotumääritelmän 1980.


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaika on yleisvaikutelmaltaan voimakasrakenteinen. Luusto on voimakas ja lihakset ovat hyvin kehittyneet. Runko hieman korkeutta pidempi. Pää on kiilanmuotoinen ja kallo-osa leveä. Huulet kuivat ja tiiviit. Silmät väriltään tummat. Korvat ovat pystyt. Lanne lihaksikas ja hieman kaartunut. Rintakehä syvä, leveä ja lihaksikas. Häntä kiertyneenä tai sirpinmuotoisena lanteelle tai reidelle, ojennettuna ulottuu kintereille. Eturaajat pidemmät kuin puolet säkäkorkeudesta. Lavan ja olkavarren välinen kulmaus 90-100°. Takaraajat hyvin kulmautuneet. Karva on pitkää, pohjavilla tiheää ja pehmeää. Turkinlaatu on kuitenkin verrattain helppohoitoinen. Väreistä sallitaan pippuri ja suola, pilkullinen, täplikäs, valkoisen, harmaan, mustan, punaisen ja ruskean eri vivahteet. Pienet pilkut raajojen pohjavärissä ovat sallittuja. Säkäkorkeus uroksilla 55–64 cm ja nartuilla 51–60 cm.


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaika on länsisiperianlaikaa karumpi ja kovempi luonteeltaan, mutta kuitenkin seurallinen ja ystävällinen ihmisiä kohtaan. Ne pitävät lapsista ja ovat leikkisiä. Itälaika on uskollinen isännälleen ja vaaran uhatessa puolustaa isäntäänsä. Vieraita kohtaan se on useimmiten avoin ja välinpitämätön.


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaikalla on hyvät hermot ja se on peräänantamaton ja määrätietoinen. Se on rauhallinen, mutta sen reagointi- ja harkitsemiskyky on nopea. Koulutus on suhteellisen helppoa. Nartut ovat usein luonteeltaan pehmeämpiä kuin urokset.


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaikoilla esiintyy jonkin verran epilepsiaa. Sitä sairastavia koiria ei saa käyttää jalostukseen. Myös ihottumaa sairastavien itälaikojen käyttö jalostukseen on kielletty. Purentavikaisia ja hammaspuutoksista kärsiviä koiria on vältettävä jalostuksessa, sillä viat ovat perinnöllisiä.


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaika on suosituin laikaroduista. Suomen kanta on lähes 4900 koiraa ja vuosittain rekisteröidään noin 300 koiraa. Suurin osa itäsiperianlaikoista on Venäjällä, Suomessa ja Ruotsissa, mutta niitä on myös Norjassa, Baltian maissa ja Kanadassa.


title: Itäsiperianlaika

text: Itäsiperianlaikaa kutsutaan usein ”kaiken viljan koiraksi”. Se toimii karhun ja hirven metsästyksessä, se haukkuu ja noutaa linnut sekä etsii haavoittuneet eläimet. Karhun metsästyksessä käytetään usein kahta laikaa, mutta itälaikaa voi rohkeutensa ansiosta käyttää yksinkin. Hirven metsästyksessä itälaika on pysäyttävä koira. Itälaikoja käytetään myös näätä- ja turkiseläinten metsästykseen. Itälaika on myös erinomainen seurakoira tottelevaisuutensa ja ihmisystävällisyydensä vuoksi


title: Itäsiperianlaika

text: Monet harrastavat itälaikojensa kanssa myös valjakkohiihtoa.


title: Manninen (tiikeri)

text: Manninen (myös Manne, 1993, Leipzig, Saksa – 11. marraskuuta 2006, Helsinki) oli Leipzigin eläintarhassa syntynyt siperiantiikeriuros, joka muutti Helsingin Korkeasaaren eläintarhaan vuonna 1995. Se sai elinaikanaan viisi pentua ja se oli usean syksyn ajan "Kissojen yö" -tapahtuman keskeisessä osassa.


title: Manninen (tiikeri)

text: Manninen lopetettiin 13-vuotiaana marraskuussa 2006. Syynä Mannisen lopettamiseen oli se, että tiikerien geeniperimän pitäisi olla mahdollisimman monipuolinen. Tarhassa ei olisi myöskään ollut tilaa kolmelle tiikerille, sillä Korkeasaari oli aiemmin tehnyt sopimuksen englantilaisen eläintarhan kanssa siitä, että keväällä 2006 muuttanut Lara-naaras saisi seurakseen nuoren uroksen Britanniasta. Lisäksi Mannisen terveys oli alkanut heiketä, sillä se ontui ja sen selkä oli viallinen.


title: Opferblut

text: Opferblut on suomalaisen black metal -yhtyeen Satanic Warmasterin toinen studioalbumi. Levyn LP-versioita painettiin aluksi 800 kappaletta, mutta vuonna 2005 siitä julkaistiin uudet 500 kappaletta.


title: Tomo Šokota

text: Tomo Šokota (s. 8. huhtikuuta 1977 Zagreb, Jugoslavia) on kroatialainen jalkapalloilija, joka pelaa FC Porton riveissä. Hän pelaa hyökkääjänä seurajoukkueessaan. Hänet hankittiin vapaalla siirrolla FC Portoon Benficasta, jossa hän pelasi vuodesta 2001 vuoteen 2005. Tätä ennen hän oli pelannut Zagrebin Dynamossa, jonka kanssa hän oli tehnyt ensimmäisen ammattilaissopimuksensa vuonna 1997.


title: Tomo Šokota

text: Šokota debytoi maajoukkueessa vuonna 2004 Sloveniaa vastaan. Hän pelasi myös 3 ottelua EM-kisoissa myöhemmin samana vuonna. Hän on pelannut kahdeksan ottelua Kroatian paidassa, mutta häntä ei ole kutsuttu maajoukkueeseen vuoden 2004 jälkeen.


title: Gorefest

text: Gorefest on alankomaalainen death metal -yhtye joka toimi vuosina 1989–2009. Perustajajäseninä toimivat De Koeyer, Harthoorn, van Schaik ja Hoogendoorn. Gorefestin tämänhetkinen levy-yhtiö on Nuclear Blast.


title: Carelian Satanist Madness

text: Carelian Satanist Madness on suomalaisen black metal -yhtyeen Satanic Warmasterin kolmas studioalbumi. Levyn digipack-versio oli rajoitettu 1000 kopioon.


title: Laukaan kirkonkylä

text: Laukaan kirkonkylä eli entinen Pellosniemen kylä, sijaitsee Laukaan kunnan keskiosassa pääosin Saraaveden ja Vuojärven välisellä kannaksella. Sieltä on matkaa Jyväskylään 22 kilometriä.


title: Laukaan kirkonkylä

text: Kirkonkylä on Laukaan suurin taajama. Alueella oli 5 586 asukasta joulukuussa 2016. Taajamassa on paljon niin kerrostaloja kuin rivi- ja pientalojakin.


title: Laukaan kirkonkylä

text: Laukaan kirkonkylässä on monipuoliset palvelut. Taajamassa sijaitsee muun muassa elintarvikekauppoja, ravintola sekä kunnallisia peruspalveluita.


title: Laukaan kirkonkylä

text: Vuonna 2003 Laukaan kirkonkylässä järjestettiin asuntomessut.


title: Crichton-Vulcan

text: Ab Crichton-Vulcan Oy oli turkulainen telakkateollisuutta harjoittanut yhtiö, joka perustettiin vuonna 1924 kahden turkulaisen telakkayhtiön, Aurajoen länsirannalla sijainneen A. B. Crichtonin ja sitä vastapäätä joen itärannalla olleen Ab Vulcan Oy:n yhteenliittymänä.


title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1914 perustetun Aktiebolaget Crichtonin juuret johtivat 1738 perustettuun Åbo Gamla Skeppswarf -nimiseen laivanveistämöön jonka telakka sijaitsi Aurajoen länsirannalla. Vuonna 1883 tämä veistämö siirtyi "W:m Crichton & C:o Ab":n omistukseen. Aurajoen itärannalla laivanrakennusta harjoittanut W:m Crichton & C:o oli perustettu alun perin 1842 nimellä "Cowie & Ericsson" ja sen nimeksi muuttui 1862 W:m Crichton & C:o. "Cowie & Ericsson" oli rakentanut Suomen ensimmäisen höyrykoneen 1850 ja se aloitti höyrylaivojen rakentamisen 1863. W:m Crichton & C:o teki konkurssin 1913 mutta sen toimintaa jatkoi seuraavana vuonna perustettu osakeyhtiö Aktiebolaget Crichton. Vuonna 1889 yhtiöstä erotettiin Turun Veneveistämö rakentamaan huviveneitä ja pienaluksia.


title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1898 perustettu Ab Vulcan oli saanut alkunsa 1874 "Turun Konepaja"-nimellä. Turun Konepajan tilalle tuli 1884 Korsmanin ns. "Uusi Konepaja" josta muodostettiin konkurssin jälkeen 1898 Aktiebolaget Vulcan. Vulcanilla oli vuodesta 1907 konepaja myös Pietarissa ja ennen ensimmäistä maailmansotaa yhtiö valmisti naftamoottoreita, lokomobiileja, erilaisia sotatarvikkeita, pumppuja ja höyrykoneita sekä laivoja omistamillaan kahdella telakalla. Vuonna 1911 Ab Vulcanin palveluksessa oli 300 työntekijää ja myynti oli 7,6 miljoonaa markkaa.


title: Crichton-Vulcan

text: Crichton ja Vulcan yhdistyivät keväällä 1924. Uuden yhtiön toimitusjohtajaksi valittiin Allan Staffans Vulcanilta.


title: Crichton-Vulcan

text: Staffans oli jo aiemmin hakeutunut yhteistyöhön saksalaisten sukellusveneiden rakentamiseen erikoistuneiden telakoiden kanssa. Saksalaisilta oli sukellusveneiden rakentaminen kielletty Versailles'n rauhansopimuksen perusteella, mutta suomalaistelakka tarjosi oivan mahdollisuuden tekniikan kehittämiseen salassa. Suomessa oli koko 1920-luvun mietitty meripuolustuksen järjestämistä ja sukellusveneiden tarpeellisuutta pidettiin itsestään selvänä. Staffans oli allekirjoittanut hollantilaisen insinööritoimisto IvS:n kanssa salaisen sopimuksen jonka mukaan Crichton-Vulcan saisi kaiken tarpeellisen tietotaidon mikäli rakentaisi Suomen laivastolle sukellusveneitä. Vuonna 1927 Crichton-Vulcan sai kolmen sukellusaluksen tilauksen Suomen valtiolta. Suomen ensimmäinen sukellusvene, Vetehinen, laskettiin vesille 1930, Vesihiisi myöhemmin samana vuonna ja Iku-Turso 1931.


title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1928 seurasi kahden panssarilaivan tilaus. Niiden valmistaminen edellytti investointeja nostureihin ja rakennusalustoihin. Uusi rakennusalusta, "Panssaripeti", valmistui 1929 ja Crichton-Vulcanin itse suunnittelema ja valmistama 100 tonnin nosturi 1931 joen länsirannalle. Panssarilaivat Väinämöinen ja Ilmarinen laskettiin vesille 1930 ja 1931.


title: Crichton-Vulcan

text: Crichton-Vulcan allekirjoitti vuonna 1930 salaisen sopimuksen IvS:n kanssa uuden sukellusvenemallin prototyypin rakentamisesta. Alus tehtiin IvS:n laskuun, mutta Suomen valtiolle taattiin etuosto-oikeus. Se laskettiin vesille kaikessa hiljaisuudessa vuonna 1933 eikä sille tässä vaiheessa annettu nimeä, vaan sitä kutsuttiin rakennusnumeron mukaan 707:ksi. Saksalaiset suorittivat sillä perusteellisia koeajoja, mutta lopulta se päätyi Suomen laivastolle ja kastettiin Vesikoksi.


title: Crichton-Vulcan

text: Suurien rakennushankkeiden vaatimat investoinnit kävivät kalliiksi Crichton-Vulcanille. Lisäksi metallin ammattimiehistä oli pula ja heitä palkattiin Keski-Euroopasta. 1920-1930-lukujen taitteessa helsinkiläinen Kone- ja Siltarakennus Oy oli onnistunut haalimaan suuren osan yrityksen osakkeista. Loppuvuonna 1931 se omisti jo 98% Crichton-Vulcanista. Kone- ja Silta omisti jo ennestään Hietalahden Sulkutelakan Helsingissä. Kauppojen avulla Crichton-Vulcan sai tarvitsemaansa rahoitusta.


title: Crichton-Vulcan

text: Yrityskaupan jälkeen Staffans jatkoi edelleen telakan johdossa. Vuonna 1931 Suomi ja Neuvostoliitto solmivat kauppasopimuksen ja erinomaisesti venäjää puhunut Staffans sai myytyä 1930-luvulla kaikkiaan 29 laivaa Neuvostoliittoon. Suurin osa laivoista oli erilaisia hinaajia mutta kaksi viimeistä olivat isoja rahtialuksia. Telakalla investoitiin koko 1930-luvun ajan rakennusalustoihin, nostureihin, halleihin, valimoon ja joen itärannalle telakan alajuoksun puolelle rakennettuun kuivatelakkaan.


title: Crichton-Vulcan

text: Laajenevalle telakkatoiminnalle tarvittiin uusia toimisto- ja piirustuskonttoritiloja. Vuonna 1937 valmistui arkkitehti Gunnar Wahlroosin suunnittelema funktionalismia edustava valkoiseksi rapattu kolmikerroksinen toimistorakennus Valkoinen talo.


title: Crichton-Vulcan

text: Kone- ja Siltarakennuksen osti Wilhelm Wahlforssin johtama Ab Wärtsilä Oy vuonna 1935. Tätä pidettiin vuosikymmenen merkittävimpänä yrityskauppana; sen tuloksena muodostui Suomen oloissa ennenäkemättömän mahtava teräs- ja koneteollisuusyhtymä.


title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1939 Wärtsilä osti joen itärannalla vuodesta 1906 toimineen veneveistämön ja moottorivalmistaja "Andros"in ("Andrée & Rosenqvist") ja sulautti sen Crichton-Vulcaniin. Androsin nopeat veneet olivat olleet erityisen suosittuja kieltolain aikaan. Sekä trokarit että viranomaiset tarvitsivat nopeita veneitä. Tilauskirjassa esiintyi niin Algoth Niska kuin Tullilaitoskin. Markkinat tyrehtyivät 1926, kun yli 12 solmua kulkevien veneiden omistamista vaikeutettiin lupamenettelyllä.


title: Crichton-Vulcan

text:
Yrityksen siirtyessä Wärtsilälle se oli valmistanut yhteensä 3800 moottoria, mutta osia oli sen verran paljon varastossa että viimeiset Androsin moottorit toimitettiin 1958.
Staffans nautti Wahlforssin luottamusta ja jatkoi edelleen telakan johdossa. 1938 Staffans hankki lisenssit Kruppin dieselmoottorien valmistamiseen. Dieseleitä varten oli rakennettu uusi kokoonpanohalli joen itärannalle. Lisenssien saamisessa auttoi ilmiselvästi vanhat sukellusveneprojektien mukana kehittyneet liikesuhteet. Tätä pidetään Wärtsilän dieselmoottorivalmistuksen alkuna.


title: Crichton-Vulcan

text: Talvisodan aikaan telakka oli täydessä valmiudessa ja konepajoissa tehtiin erilaisia sotaponnistelujen vaatimia töitä. Vaikka Turkua pommitettiin paljon, telakan vauriot rajoittuivat rikkoutuneisiin ikkunoihin.


title: Crichton-Vulcan

text:
Välirauhan tultua Suomi ja Neuvostoliitto solmivat jälleen kauppasopimuksen. Crichton-Vulcan saikin pian Neuvostoliitosta tilaukset muun muassa neljästä hinaajasta. Laivoja ei ehditty luovuttaa ennen jatkosodan puhkeamista 1941 ja niinpä kaikki neljä laivaa luovutettiin Suomen puolustusvoimille. Tilaukset oli olemassa isommistakin merihinaajista, mutta työt olivat vasta aivan
alkuvaiheessa kun ne laitettiin jäihin. Saksan kauppavaltuuston ja Wärtsilä-yhtymän välisten pikaisten neuvottelujen tuloksena päädyttiin siihen että Saksan Kriegsmarine ottaa nimiinsä Neuvostoliiton laivatilaukset. Näistä laivoista ehdittiin luovuttaa 12 ennen kuin yhteydet Saksaan katkesivat syyskuussa 1944.


title: Crichton-Vulcan

text: Jatkosodassakin Crichton-Vulcanin kärsimät vahingot olivat suhteellisen vähäiset.


title: Crichton-Vulcan

text: Sotien jälkeen muodostettiin Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta johon Wärtsilän toimitusjohtaja, vuorineuvos Wilhelm Wahlforss asetettiin edustamaan telakkateollisuutta. Suomi joutui maksamaan sotakorvauksista huomattavan osan koneina ja laitteina. Wärtsilä-yhtymän telakat saivat kaikkein vaativimmat alustilaukset.


title: Crichton-Vulcan

text: Sotakorvausten suoritusten jälkeen Neuvostoliitosta tuli Crichton-Vulcanin huomattavin asiakas.


title: Crichton-Vulcan

text: Nimi Crichton-Vulcan säilyi käytössä vuoteen 1965 asti jolloin telakan nimeksi tuli Wärtsilä Turun Telakka.


title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1971 Wärtsilän Turun telakka oli Suomen suurin työpaikka. Telakalla työskenteli 5300 työntekijää.


title: Crichton-Vulcan

text: Telakka alkoi käydä 1970-luvulle tultaessa vanhanaikaiseksi ja lisäksi sen ympärille kasvanut asutus esti sen laajentamisen. Vuonna 1976 Wärtsilä vihki käyttöön modernin Pernon telakan joka oli rakennettu Pernoon Raision rajalle. Uudelle telakalle rakennettiin mm. suuri kuivatelakka ja suurten lohkojen siirtelyn mahdollistanut Koneen rakentama 600 tonnin nosturi, kun Turun telakalla suurin nosturi oli kapasiteetiltaan 150 tonnia ja laivojen rungot hitsattiin kokoon vanhanaikaisesti slipillä.


title: Crichton-Vulcan

text: Viimeinen Turun telakalla alusta loppuun asti rakennettu laiva oli M/S Rosella joka laskettiin vesille 1979. Jokirannassa varusteltiin vuoteen 1982 laivoja jotka oli laskettu vesille Pernossa. Tämän jälkeen telakkakäyttöön jäi enää joen itärannalla, Korppolaismäen kupeessa ollut kuivatelakka, jota käytettiin laivojen korjaukseen. Wärtsilän Turun telakat siirtyivät 1986 Wärtsilä Meriteollisuus Oy:lle, jonka vuonna 1989 tapahtuneen konkurssin jälkeen korjaustelakan toimintaa jatkoi "Turun Korjaustelakka Oy". Korjaustelakan siirryttyä Naantalin Luonnonmaalle kuivatelakka jäi tarpeettomaksi. Maapohjan omistanut Turun kaupunki myi sen 2000-luvun alussa Wärtsilälle. Wärtsilän dieselmoottoritehtaan vuonna 2004 tapahtuneen sulkemisen jälkeen alue palautui Turun kaupungille.


title: Lotec C1000

text: Lotec C1000 on saksalaisen autonvalmistaja Lotecin superauto, joka suunniteltiin ja valmistettiin ainutkertaisena tilaustyönä nimettömälle Arabiemiraattien kansalaiselle vuonna 1995. Auton kokonaisvalmistuskustannukset ylittivät 2.2 miljoonaa dollaria.


title: Lotec C1000

text: Kyseinen arabimiljardööri tilasi Mercedekseltä auton, jonka oli määrä olla nopein kenelläkään yksityisellä henkilöllä omistuksessaan oleva tieliikennekelpoinen auto. Mercedes puolestaan sopi Lotec-yhtiön kanssa auton korin suunnittelusta ja valmistuksesta. Tyyppimerkinnän kirjain C tulee hiilikuitua tarkoittavasta englanninkielisestä sanasta (Carbon fiber) ja luku 1000 kertoo Mercedeksen valmistaman moottorin teholukeman hevosvoimissa. Tosiasiallisesti moottoriteho jäi 634 kilowattiin eli karkeasti 850 hevosvoimaan.


title: Lotec C1000

text:
Auton voimanlähteenä on Mercedeksen 5.5-litrainen V8 moottori varustettuna kahdella Garrett-turboahtimella. Polttoaineena on normaalin lyijyttömän moottoribensiinin ja lentobensiinin seos, jonka tarkka seossuhde ei ole julkinen tieto. Ohjaamon takana sijaitsevan moottorin jatkeena on Hewlandin valmistama viisiportainen kisakäyttöön suunniteltu vaihdelaatikko. Pysäyttämisestä vastaavat nelimäntäiset AP:n IMSA-kilpa-autoihin valmistamat jarrusatulat. Auton renkaat ovat 17-tuumaiset, edessä 265/45 ja takana 335/35.
Auton runko on valmistettu hiilikuidusta ja korin muodot lähinnä lentokoneteollisuudessa käytetystä erityisestä kevytmetalliseoksesta.


title: Pamjat

text:
Pamjat (, suomeksi "Muisto") on jo neuvostoaikoina toiminut äärikansallismielinen, juutalaisvastainen liike, joka esiintyy "Kansan kansallis-isänmaallisena ortodoksisena järjestönä". Liike aloitti kirkkojen, muun perinteisen venäläisen arkkitehtuurin ja kulttuurin suojelua korostavana liikkeenä, mutta muuttui 1980-luvulla ideologialtaan äärinationalistiseksi. Pamjatista on eronnut sen elinajan aikana monia järjestöjä, mm. Aleksandr Barkašovin johtama
Venäjän kansallinen yhtenäisyys-liike.
1970-luvulta juurensa juontava Pamjat katosi käytännössä kokonaan 1990-luvun loppuun mennessä.


Venäjän federaation kommunistinen puolue (, lyh. КПРФ; "Kommunistitšeskaja partija Rossijskoi Federatsii", KPRF) on venäläinen puolue, jonka perusti helmikuussa 1993 kielletyn Neuvostoliiton kommunistisen puolueen vahvin ryhmä. Puolue korostaa ainutlaatuista venäläistä erikoisluonnettaan painottaessaan isänmaallisuuden ja nationalismin merkitystä marxismi-leninismin lisäksi. KPRF:n johtaja (1. sihteeri) on Gennadi Zjuganov.


title: Venäjän federaation kommunistinen puolue

text: Puolueen ilmoittama tavoite on perustaa uusi modernisoitu versio sosialismista Venäjällä. Välittömiä tavoitteita ovat olleet luonnonvarojen, maatalouden ja suurteollisuuden kansallistaminen sekatalouden kehyksessä niin, että pienten ja keskikokoisten yritysten kasvu on mahdollista yksityisellä sektorilla.


text: KPRF:n suurin kannattajakunta on vanhukset ja puolue menettää tämän kautta kannattajia. Neuvostonostalgia on vaikuttanut sen kannatukseen.


text: KPRF kasvatti kannatustaan tasaisesti perustamisestaan lähtien, mutta hävisi pahasti vuoden 2003 vaaleissa ja sai vain 51 paikkaa 450:stä duumassa. Pahimmin sen kanssa kannatuksesta kilpailee Oikeudenmukainen Venäjä. Vahvinta KPRF:n tukialuetta ovat Etelä-Venäjän maaseutu, ns. punavyö, ja pienet kaupungit Moskovan ympärillä.


text:
Duuman vaalit
Presidentinvaalit


title: Marja-Leena Syvänen

text: Marja-Leena Syvänen tai Marjukka Syvänen (10. marraskuuta 1939 Valkeakoski – 1. huhtikuuta 2003 Akaa) oli suomalainen näyttelijä, joka lähinnä muistetaan Maalaiskomedioista.


title: DC-animaatiouniversumi

text: DC-animaatiouniversumi () on useista DC Comicsin animoiduista supersankari-televisiosarjoista koostuva jatkumo, jonka on tuottanut Warner Bros. Animation. Suurimmaksi osaksi tätä universumia ovat olleet mukana tekemässä Bruce Timm ja Paul Dini.


title: DC-animaatiouniversumi

text: Kaikki hahmot, jotka ovat mukana DC-animaatiouniversumissa perustuvat DC-sarjakuvien sankareihin. Tämä universumi on lähtöisin Batman: The Animated Series -sarjasta, jonka jälkeen on tuotettu lisää spin-off DC-sarjoja, kuten Teräsmies ja Justice League. DC-animaatiouniversumi kesti vuodesta 1992 aina vuoteen 2006 asti.


title: DC-animaatiouniversumi

text: Viimeisen sarjan päätyttyä DC-animaatiouniversumista oli suunnitteilla vielä yksi elokuva "Justice League: Worlds Collide", joka ei kuitenkaan päässyt tuotantoon. Kesällä 2008 Timm ilmoitti keskittyvänsä tuottamaan DC:n animaatioelokuvia, jonka myötä on mahdollista nähdä Worlds Collide elokuvan saavan ensi-iltansa. Elokuvan tuotanto peruttiin, mutta sen muokattua käsikirjoitusta käytettiin elokuvassa .


title: DC-animaatiouniversumi

text: DC-animaatiouniversumi koostuu seuraavista animaatiosarjoista:


title: Mustat sotniat

text: Mustat sotniat (, kirjaimellinen suomennos "Mustat sadat") oli äärikansallismielinen ja antisemitistinen liike, joka tuki tsaarin valtaa 1900-luvun alussa reaktiona vallankumouksellista kuohuntaa vastaan. Mustien sotnioiden ajamat asiat olivat Venäjän jakamattomuus, ortodoksinen usko ja itsevaltius. Mustat sotniat olivat lähinnä aatelia, maanomistajia, papistoa, porvaristoa, kauppiaita ja käsityöläisiä, mutta myös työläisiä oli mukana.


title: Mustat sotniat

text: Ensimmäiset mustien sotnioitten edeltäjät syntyivät vuonna 1900 Pietarissa. Tällöin perustettiin "Pyhä prikaati" (Svjaštšennaja družina", Священная дружинa) ja "Venäjän kokous" ("Russkoje sobranije", Русское собрание). Varsinaiset mustat sotniat syntyivät vastareaktiona vuoden 1905 vallankumoukselle sen aikana ja jälkeen. Mustat sotniat olivat vaikutusvaltansa huipulla vuosina 1905–1907, jolloin heillä oli monia järjestöjä ja he julkaisivat omia sanomalehtiään. Merkittävimpiä Mustien sotnioiden järjestöjä olivat muun muassa "Venäjän kansan liitto" (Союз русского народа, "Sojuz russkogo naroda") Pietarissa, "Arkkienkeli Mikaelin liitto" ("Sojuz Mihaila Arhangela"), "Yhtyneiden aatelisten neuvosto" ("Soviet Obedinennogo Dvorjanstva"), "Venäläisten liitto", "Venäläinen monarkistinen puolue", "Aktiivinen kamppailu vallankumousta vastaan" Moskovassa ja "Valkoinen kaksipäinen kotka" Odessassa.


title: Mustat sotniat

text: Mustien sotnioiden merkittävimpiä johtajia olivat muun muassa Aleksander Dubrovin, Vladimir Mitrofanovitš Puriškevitš, Nikolai Markov, Pavel Bulatzel, Ivan Vostorgov, A. I. Tristšati, munkki Iliodor, M. K. Šahovskoy ja muita. Mustat sotniat järjestivät neljä koko Venäjän kattavaa kokousta yhdistääkseen voimansa. Lokakuussa he valitsivat yhteisen johtajien neuvoston nimeltä "Glavnaja uprava".


title: Mustat sotniat

text: Mustasatalaisten aseistettu siipi, keltapaidat, järjesti sekä iskuja vallankumouksellisiksi epäiltyjä vastaan että juutalaisten vastaisia pogromeja. Suomen suuriruhtinaskunnassa järjestö tuli tunnetuksi heinäkuussa 1906, jolloin se murhasi Terijoella venäjänjuutalaisen poliitikon Mihail Herzensteinin.


title: Mustat sotniat

text: Vuoden 1907 jälkeen Mustien sotnioiden keskusneuvosto hajosi. Muutenkin heidän merkityksensä alkoi hiipua ja jäsenmäärä huveta. Mustien sotnioiden järjestöt lakkautettiin virallisesti Venäjän helmikuun vallankumouksessa 1917. Vallankumouksen jälkeen sotnioiden kannattajat muodostivat valkoisen liikkeen oikeistosiiven, joka arvosteli muita monarkismin hylkäämisestä ja väitti valkoisia liberaalien ja vapaamuurarien soluttamaksi.


title: Sulo Saarits

text: Sulo Taavetti Saarits (22. helmikuuta 1911 Luumäki – 25. toukokuuta 1990 Luumäki) oli suomalainen laulaja.


title: Sulo Saarits

text: Sulo Saarits opiskeli laulua Viipurin kirkkomusiikkiopistossa Oiva Soinin johdolla vuosina 1931–1934 sekä samaan aikaan yksityisesti Heikki Klemetin johdolla. Vuosina 1935–1938 hän lauloi Suomalaisen Oopperan kuorossa.


title: Sulo Saarits

text: Saarits oli Suomen tunnetuimpia kirkkolaulajia. Hän toimi kanttorina Merikarvialla vuosina 1938–1942, Forssassa vuosina 1942–1947, Tampereella vuosina 1947–1951 ja Helsingissä vuosina 1951–1974. Vuosina 1955–1979 hän toimi päätyönsä ohella laulunopettajana Sibelius-Akatemiassa. Saarits lauloi useana vuonna Jeesuksen osan Johann Sebastian Bachin "Matteus-passion" esityksissä ja oli solistina Ylioppilaskunnan Laulajien Yhdysvaltain-matkalla vuonna 1953. Saaritsin laulama ja Tauno Äikään säestämä "Taas kaikki kauniit muistot" on vuodesta 1955 perinteisesti soinut Yleisradiossa Joulurauhan julistuksen radioinnin jälkeen.


title: Sulo Saarits

text: Sulo Saarits sai director cantus -arvonimen sekä vuonna 1986 musiikkineuvoksen arvonimen.


title: Isdera Commendatore

text: Isdera Commendatore 112i on vuonna 1993 Frankfurtin autonäyttelyssä esitelty saksalainen urheiluautoprototyyppi. Auton suunnittelusta vastasivat entinen Porschen suunnittelija Eberhard Schulz ja hänen kaksi poikaansa. Alkuperäinen tarkoitus oli rakentaa rajoitettu sarja identtisiä autoja, jotka oli tarkoitus myydä halukkaille ostajille noin 450 000 dollarilla, mutta ennen kuin sarjavalmistus saatiin aloitettua, yhtiö ajautui konkurssiin ja pesä myytiin sveitsiläisille velkojille.


title: Isdera Commendatore

text: 1960-luvun lopussa Schulz toimi Mercedeksen palveluksessa ja oli pääsuunnittelijana muun muassa yhtiön C111-projektissa. Projektin piti tuottaa seuraaja legendaariselle SL 300 "Gullwing" mallille, mutta muutamien erilaisten tutkielmien ja uudistusten myötä Meredes lopulta hyllytti koko projektin. Tämä projekti kuitenkin poiki Schulzin oman Isdera projektin, jonka seurauksena ja Mercedeksen tuella vuonna 1984 valmistui katuauto Isdera Imperator 108i, jonka kokonaisvalmistusmäärä oli 30 kappaletta.


title: Isdera Commendatore

text: Imperator-projektinsa rohkaisemana Schulz halusi viedä Isderan konseptin pykälää korkeammalle tasolle jolloin syntyi Commendatore. Kuten 60-luvun Mercedes-projektissakin Isdera Commendatore ladattiin täyteen uusia ja innovatiivisia teknisiä ratkaisuja, joihin kukaan muu ei vielä uskaltanut sitoutua. Commendatoren pelkät suunnittelukustannukset nousivat lähes neljään miljoonaan euroon. Valtaosa rahoista paloi vallankumouksellisiin innovaatioihin kuten aktiivinen ilmajarru, jonka tehtävä oli automaattisesti täydentää auton jarrutusvoimaa suurissa nopeuksissa, tai automaattisesti säätyvään maavaraan. Edelleen auto rakennettiin suurimman tarjolla olevan Mercedes V12 moottorin ympärille ja sen jämäkkyydestä vastaamaan rakennettiin erittäin monimutkainen putkirunko.


title: Isdera Commendatore

text: Auton ulkokuoressa puolestaan on selviä vaikutteita ja paikoin jopa lainattuja osia Porschen mallistosta. Mm. auton ajovalot ovat suora laina Porsche 968 mallista.


title: Vibrato

text: Vibrato on soittimella tai äänellä muodostettu tehokeino ja koriste, joka saadaan aikaan "huojuttamalla" säveltä sen alalaidan ja ylälaidan välissä. Esimerkiksi jousisoittimella tämän voi suorittaa ainakin kolmella eri tavalla: ranteella, sormella tai koko käden liikkeellä. Osalla laulajista vibrato tulee ääneen luonnostaan.


title: Vibrato

text: Vibraton luonne vaihtelee sen nopeuden ja laajuuden mukaan, ja soittaja voi omien mieltymystensä mukaan viljellä sitä niissä kohdissa, jotka kaipaavat hänen mielestään ylimääräistä ehostusta. Liiallinen vibraton käyttäminen koetaan kuitenkin usein häiritsevänä. Lisäksi soittajan tulee ottaa huomioon kappaleen aikakausi, tyyli ja muut seikat, jotka ohjaavat tulkintaa ja sen myötä myös tietynlaisen vibraton valintaa tai sen pois jättämistä.


title: Vibrato

text: Vibrato voidaan toteuttaa myös digitaalisella tai analogisella efektoinnilla, ja se onkin useiden sähköisten kosketinsoittimien ominaisuus.


title: Futismaailma

text: Futismaailma oli suomalainen jalkapalloon erikoistunut verkkosivusto, jonka sisältö tuotettiin vapaaehtoisvoimin. Viikoittain Futismaailmassa kävi parhaimpina aikoina noin 6 000–7 000 eri kävijää, jotka tekivät 14 000–15 000 vierailua. Sittemmin kävijämäärät romahtivat. Sivusto suljettiin marraskuussa 2014.


title: Futismaailma

text: Futismaailman toimitus kattoi muun muassa seuraavat jalkapallosarjat:Lisäksi Futismaailma seurasi Suomen maajoukkueen otteluita ja suurimpia kansainvälisiä arvoturnauksia kuten MM-kilpailuja, EM-kilpailuja sekä Copa Américaa.


title: Futismaailma

text: Kesäkuussa 2007 Futismaailma lanseerasi Belgiaa vastaan pelattuun EM-karsintaotteluun "Valkaise Stadion!" -kampanjan, jossa otteluun saapuvia katsojia kehotettiin pukemaan ylleen valkoista.


title: Finnair Plus

text: Finnair Plus on Finnairin kanta-asiakasohjelma. Pistejärjestelmä on nelitasoinen ja kertyvien pisteiden määrä riippuu lennon pituudesta, varausluokasta ja lennon tyypistä (reitti- vai lomalento). Pisteitä voi kartuttaa Finnairin ja muiden Oneworld-allianssiin kuuluvien lentoyhtiöiden lisäksi Golden Airin ja Flybe Finlandin lennoilla. Kerätyistä pisteitä saa tason mukaisia etuja, mm. palkintolentoja Oneworld-allianssiin kuuluvien yhtiöiden reiteille, jäsentarjouksia, lounge-palveluita ym.


title: Finnair Plus

text:
→(Lennolla Helsinki-Moskova)
→(Lennoilla Helsinki-Praha, Praha-Kööpenhamina-Helsinki ja Praha-Varsova-Helsinki)
→(Lennoilla Helsinki-Rooma-Olbia, Helsinki-Rooma-Cagliari, Helsinki-Pariisi-Palermo, Helsinki-Amsterdam-Firenze)
→(Lennolla Helsinki-Pietari)
→(Lennoilla Helsinki-Kööpenhamina-Aarhus, Helsinki-Kööpenhamina-Billund, Helsinki-Oslo-Aarhus, Helsinki-Oslo-Billund, Helsinki-Oslo-Aalborg ja Helsinki-Billund)
→(Lennolla Helsinki-Kiova)


title: Finnair Plus

text: Lihavoidut ovat pääkäyttäjiä. Tähdellä merkityt kuuluvat tai liittyvät tulevaisuudessa lentoyhtiöallianssi Oneworldiin.


title: Finnair Plus

text: Finnair Plus -pisteitä voi myös kerätä hotelli-, autonvuokraus- ja palvelualojen yhteistyökumppaneiden kautta, esimerkiksi käännösalalla Finnair Plus pisteitä voi ansaita Translizerin palveluja käyttäen.


title: Zapadnikit

text:
Zapadnikit (, "zapadnik") olivat 1800-luvun venäläisiä kirjailijoita ja ajattelijoita, jotka vastustivat venäläisen perinteellisen ortodoksisen kulttuurin romantisoivaa ihailua eli slavofiliaa. Zapadnikit eivät olleet yhtenäinen ryhmä.
He pitivät Venäjän kulttuuria takapajuisena ja kannattivat läntisten vaikutteiden tuomista maahan sen kehittämiseksi.


title: Zapadnikit

text: Venäjän aatehistorialle on jatkuvasti ollut ominaista läntisten ja perinteisten venäläisten kulttuurielementtien taistelu. Zapadnikit muodostivat epäyhtenäisen ryhmän, joiden keskeinen idea oli tsaari Pietari Suuren aloittaman maan modernisoimisen vaaliminen. Heillä oli aluksi enemmän vaikutusvaltaa senaatissa, Pyhässä synodissa ja paikallishallintoa edustavissa semstvoissa kuin kilpailijoillaan slavofiileilla.


title: Zapadnikit

text: Zapadnikeilla oli myös halua kirkkojen yhdistämiseen tai ainakin ortodoksisuuden ja roomalaiskatolisuuden lähentämiseen, mikä oli slavofiileille kauhistus: heidän mielestään Länsi-Eurooppa saattoi pelastua vain idän avulla. Valtion suhteen zapadnikit halusivat alhaalta tapahtuvaa uudistamista esimerkiksi semstvojen avulla , kun slavofiilien mielestä uudistusten piti tulla ylhäältä annettuina.


title: Zapadnikit

text: Zapadnikkeihin luetaan enemmän tai vähemmän sitoutuneina sellaisia nimiä kuin liberaalit filosofit Vladimir Solovjov ja Boris Tšitšerin, lehtimiehet Vissarion Belinski, Jevgeni Korf ja Pjotr Tšaadajev, sosialistit Nikolai Tšernyševski ja Pavel Annenkov sekä joukoittain taiteilijoita.


title: Zapadnikit

text: Slavofiilit pääsivät hallitsevaan asemaan Aleksanteri II:n aikana, jolloin "Moskovskije vedomosti" -lehti ja sen päätoimittaja Mihail Katkov käyttivät Puolan kapinaa 1863 hyväkseen slavofiilisten henkilöiden nimittämisessä ministeriöiden johtoon. Samalla heräsi heimoaate, jonka perusteella veljeskansat kuten bulgaarit ja serbit tuli vapauttaa Osmanien ikeestä, mikä johti sittemmin muun muassa Balkanin sotaan ja mahdollisesti osasyynä jopa tsaarinvallan kukistumiseen.


title: Lahja Linko

text: Elli Lahja Maria Linko (o.s. Helén, 24. maaliskuuta 1890 Luumäki – 31. toukokuuta 1966) oli suomalainen oopperalaulaja. Äänialaltaan hän oli mezzosopraano.


title: Lahja Linko

text: Lahja Linko opiskeli laulua Helsingin musiikkiopistossa Abraham Ojanperän johdolla vuosina 1910–1911 ja Pietarin keisarillisessa konservatoriossa vuosina 1911–1915 sekä teki opintomatkoja Keski- ja Etelä-Eurooppaan. Hän oli kiinnitettynä Suomalaiseen Oopperaan vuosina 1919–1939 ja tänä aikana hänellä oli useita huomattavia rooleja mm. Richard Wagnerin ja Giuseppe Verdin sekä kotimaisissa oopperoissa. Hän esiintyi myös Georges Bizet'n oopperan "Carmen" pääroolissa.


title: Lahja Linko

text: Lahja Linko toimi laulunopettajana Sibelius-Akatemiassa vuosina 1932–1959 ja lehtorina vuosina 1950–1959. Hänen lauluoppilainaan olivat monet myöhemmin tunnetut laulajat, mm. Anna Mutanen, Sylvelin Långholm ja Maiju Kuusoja. Lahja Linko sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1948.


title: Lahja Linko

text: Lahja Lingon puoliso vuodesta 1916 oli säveltäjä ja pianisti Ernst Linko. Heidän tyttärensä oli oopperalaulaja Liisa Linko-Malmio.


title: Eurasianismi

text: Eurasianismi on venäläinen poliittinen liike, joka sai alkunsa vallankumouksen ja sisällissodan jälkeen valkoisten emigranttien keskuudessa 1920-luvulla. Eurasianisten mukaan Venäjän kulttuuri ja yhteiskunta ei ole eurooppalainen vaan siitä itäisempi ja erilainen ja että Venäjän ei tulisi ottaa vastaan länsimaisia vaikutteita. Liikkeen mukaan helmikuun vallankumous oli tarpeellinen reaktio maan länsimaistumista vastaan. Eurasianistit poikkesivat muista valkoisista emigranteista siinä, että he eivät suoraan vastustaneet Neuvosto-Venäjää, vaan uskoivat maan voivan kehittyä hylkäämään proletaarisen internationalismin ja uskontovastaisuuden, joita liike itse vastusti.


title: Eurasianismi

text: Liikkeen taustalla oli oletettavasti jossain määrin 1800-luvun slavofilia. Liikkeen perustajina oli joukko nuoria filosofeja Nikolai Trubetskoin johdolla, joka julkaisi vuonna 1921 Sofiassa kirjoituskokoelman "Исход к востоку", "Ishod k vostoku". suomennettuna suunnilleen "Pääsy itään". Eurasianismin kannatus väheni 1930-luvulle tultaessa. Aatteeseen voi liittää Neuvostoliiton ja Venäjän suurvaltapyrkimyksen, johon liittyy pääsy eteläisille merialueille.


title: Eurasianismi

text: Neo-Eurasianismi tai uus-eurasianismi (venäjäksi: неоевразийство) on venäläinen ajatuskoulukunta, joka nousi Venäjällä vuosina ennen ja jälkeen Neuvostoliiton romahtamisen. Neo-Eurasianismissa Venäjä mielletään kulttuurisesti lähemmäksi Aasiaa kuin läntistä Eurooppaa.


title: Eurasianismi

text: Koulukunta ammentaa inspiraationsa eurasianismista 1920-luvulta, eritoten prinssi Nikolai Trubetzkoy ja P. N. Savitsky ovat esimerkkeinä. Lev Gumilev on usein nimetty neo-eurasianismisen liikkeen perustajaksi ja häntä on lainattu sanoin ”"Minä olen eurasianisteista viimeinen"”.


title: Eurasianismi

text: Toisaalta Gumilevin ja alkuperäisten eurasianistien välillä on suuria eroja. Gumilevin työ on kyseenalaista tieteellisiltä metodeiltaan (oman käsityksen käyttäminen etnisen identiteetin noususta ja käsitys ”passionarisuudesta”). Joka tapauksessa Gumilevin työ on ollut inspiraationa neo-eurasianistisille kirjailijoille, joista maineikkain on Aleksandr Dugin.


title: Eurasianismi

text: Gumilevin kontribuutiot neo-eurasianismiin ovat hänen päätelmissään, joihin päästään käyttämällä hänen teoriaansa etnisen identiteetin noususta. Gumilevin mukaan mongolien miehitys vuosina 1240–1480 jaa. on suojannut nousevaa venäläistä etnisyyttä aggressiiviselta läntiseltä naapurilta ja antaen kansakunnalle aikaa saavuttaa kypsyytensä. Ajatus eurasianismista on esillä myös Konstantin Leontyevin "Byzantismi" teoksessa, jossa on samankaltainen ajatus lännen torjumisesta, mutta siinä identifioidutaan bysanttilaiseen imperiumiin, eikä Keski-Aasialaiseen heimokulttuuriin.


title: Eurasianismi

text:
Tunnetuin venäläinen neo-eurasianisti on Aleksandr Dugin, jota pidetään
presidentti Vladimir Putinin neuvonantajana. Varsinkin Duginin varhaisissa kirjoituksissa on aineksia natseilta. Dugin on suurvenäläinen, koska kannattaa koko Euraasian kattavaa Venäjän imperiumia. Duginin mukaan maailmassa on menossa taistelu "atlantistisen" lännen
ja eurasianistisen Venäjän välillä. Venäjä tulee Duginin mukaan tuon taistelun voittamaan, kun länsi rappeutuu. Venäjän johtajalla on eurasianistien mukaan
mesiaaninen tehtävä.


title: Kuumemittari

text: Kuumemittari, "lämpölasi", on laite, jolla mitataan ihmisen ruumiinlämpöä esimerkiksi kainalosta tai suusta. Perinteiset kuumemittarit sisältävät elohopeaa, mutta nykyään on digitaalisia mittareita ja vielä uudemmat mittarit voivat mitata ruumiinlämmön korvasta tai jopa otsasta.


title: Hohenstaufen

text: Hohenstaufen oli keskiaikainen dynastia Saksan kuninkaita, joista muutamat olivat myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisareita. Hohenstaufenit hallitsivat alun perin Schwabenin herttuan titteliä ja vuonna 1194 heistä tuli myös Sisilian kuninkaita. Suvun kuuluisimmat hallitsijat olivat sen ensimmäinen Saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Fredrik I Barbarossa (eli 1122–1190) sekä sen viimeinen keisari Fredrik II (k. 1250). Dynastia sammui Konrad IV:n pojan, viimeisen Schwabenin herttuan Konradin, tultua teloitetuksi 1268 yritettyään valloittaa Sisiliaa takaisin.


title: Lastuava työstö

text: Lastuavalla työstöllä tarkoitetaan kappaleiden valmistamista lastuavilla työstömenetelmillä, kuten sorvaamalla, jyrsimällä tai poraamalla. Lastuttaessa aihiosta poistetaan ainetta lastuina, kunnes jäljellä on vain halutun muotoinen kappale.


title: Lastuava työstö

text: Lastuaminen voi tapahtua määrämuotoisella terällä tai epämääräisen muotoisilla hiomarakeilla. Hiomarakeet voivat olla sidottuina kiinteään kappaleeseen, kuten paperiin tai laikkaan, mutta hioma-aine voi olla myös sekoitettuna tahnaan.


title: Lastuava työstö

text: Tavallisimmin lastuamalla valmistetaan koneiden tarkkamittaisia osia. Esimerkiksi lähes kaikki polttomoottorin osat ovat joiltakin osin koneistettuja. Lastuavaa työstöä tekevät koneet on nykyään varustettu paikanmittauksella ja yleensä myös tietokoneohjauksella, jolloin konepajoilla näiden koneiden käyttäjän eli koneistajan tehtäväksi jää uusien ohjelmien laadinta sekä koneen- ja laadunvalvonta.


title: Lastuava työstö

text: Hiomarakeita käytetään erilaisissa lastuamiseen erilaisissa hiontamenetelmissä. Tasohionnassa pyritään hiomalaikalla hiomalla aikaansaamaan tasainen, tarkkamittainen, sileä ja tasomainen pinta. Laahimalla viimeistellään erilaisten sylintereiden pintoja. Hiertämisessä hioma-aine on sidottu hiomatahnaan.


title: Lastuava työstö

text:
Lastuavan työstön aikaansaamiseksi kappaleen ja terän on liikuttava määrätyllä tavalla toisiinsa nähden. Näitä liikkeitä ovat syöttöliike ja päätyöstöliike. Päälastuamisliike saa aikaan lastun irtoamisen kappaleesta, ja tämän liikkeen nopeus on lastuamisnopeus.
Syöttöliike tarvitaan, jotta työstö etenisi johonkin suuntaan, eikä kappaleesta irtoaisi vain yhtä lastua. Syöttöliikkeen nopeus vaikuttaa syötön suuruuteen.


title: Lastuava työstö

text: Lastuavan työstön keskeisiä käsitteitä ovat lastuamisarvot. Näistä tärkeimmät ovat lastuamisnopeus, syöttö ja lastuamissyvyys. Lastuamisnopeus määräytyy päätyöstöliikkeen nopeuden mukaan, syöttö syöttöliikkeen nopeuden mukaan ja lastuamissyvyys asetuksien, työkalun koon tai asetusliikkeiden mukaan.


title: Lastuava työstö

text: Lastuavan terän kulmille ja pinnoille on annettu nimitykset. Pinta, jota pitkin lastu liukuu työstön aikana, on terän rintapinta. Terän pinta, joka on työkappaleen pintaa vastaan, josta juuri on irrotettu lastu, on päästöpinta. Terän särmä, joka leikkaa kappaleesta lastua, on nimeltään teräsärmä. Terän kärki on nimeltään nirkko.


title: Lastuava työstö

text: Terän eri pintojen on oltava oikeassa asennossa työstöliikkeiden suuntiin ja nopeuksiin nähden, jotta lastuaminen onnistuu. Näistä kulmista tärkeimmät ovat rinta- ja päästökulma.


title: Lastuava työstö

text: Terien muodot riippuvat niiden käyttötarkoituksesta. Jyrsinnässä ja sorvauksessa käytettävät terät muistuttavat toisiaan. Usein terän muotoilu on tehty vain lastuamisominaisuuksien ja yksinkertaisuuden ehdoilla ja kappaleen lopullisen muodon määräävät terän liikkeet työstön aikana. Tästä säännöstä poikkeuksen tekevät muototerät, joiden tarkoituksena on antaa kappaleelle geometriansa mukainen muoto. Muototerät saatetaan tehdä vain jonkin tietyn kappaleen yksityiskohdan valmistamiseksi. Toisaalta tietyntyyppisten piirteiden, kuten kierteiden, valmistukseen on tätä varten muotoiltuja työkaluja, kuten sorvin teriä sekä kierretappeja ja -leukoja.


title: Lastuava työstö

text: Lastuamisnesteen tehtävänä on voidella ja jäähdyttää työkalua ja kappaletta. Lastuamisnesteinä käytetään yleisimmin öljyn ja veden emulsioita. Tavallisesti työstökoneissa on laitteet, joilla lastuamisnestettä voidaan ruiskuttaa työstettävään kohtaan. Poranterissä voi olla kanavat, joiden kautta nestettä saadaan syötettyä reiän pohjalle.


title: Lastuava työstö

text: Lastutun pinnan laatu riippuu lastuttavasta materiaalista ja siitä, miten lastuaminen tehdään. Hiomarakeilla tapahtuvan lastuamisen avulla saavutetaan sileimmät pinnat.


title: Lastuava työstö

text: Terällä lastuamalla tehdyn pinnan laatuun vaikuttavat terän geometria, lastuamisnopeus, syötön suuruus ja lastuamisnesteen käyttö.


title: Lastuava työstö

text: Sorvauksessa aihio/työkappale eli raaka-aine pyörii, kun taas jyrsinnässä ja poraamisessa työkalu/terä pyörii:


title: Lastuava työstö

text: Esimerkkejä muista lastuavista työstömenetelmistä ovat aventaminen, avartaminen, kaiverrus, kalvaaminen, kierteitys ja viilaaminen.


title: Kymin kirkko

text: Kymin kirkko on Kotkan Helilän kaupunginosassa sijaitseva kirkko, joka valmistui vuonna 1850. Se on vihitty Pyhän Johanneksen kirkoksi vuonna 1851. Kirkko kuuluu Kotka–Kymin seurakunnan tiloihin.


title: Kymin kirkko

text: Nykyinen Kymin kirkko on kolmas Helilään rakennettu kirkko, kahden edellisen puukirkon tuhouduttua tulipaloissa vuosina 1837 ja 1843. Kymin pitäjän ensimmäinen kirkko rakennettiin Kyminkartanon kappelin paikalle. Tämä puukirkko oli 1720-luvulle tultaessa huonokuntoinen ja uusi puukirkko päätettiin rakentaa Helilään Kyminkartanon alueen sijasta. Helilään rakennettu puukirkko tuhoutui tulipalossa helmikuussa 1837. Lähes valmistunut uusi puukirkko tuhoutui tuhopoltossa 21. marraskuuta 1843. Keväällä 1847 senaatti hyväksyi intendentinkonttorin piirustukset, joiden mukaan uusi kirkko oli rakennettava kivestä.


title: Kymin kirkko

text: Kymin kirkko edustaa tyyliltään uusklassista arkkitehtuuria. Kirkko rakennettiin Carl Ludvig Engelin johtaman Suomen intendenttikonttorin tyyppipiirustusten mukaan. Kirkkosalin korkeus on 14 metriä ja istumapaikkoja on lähes 800 hengelle.


title: Kymin kirkko

text: Edellisistä kirkoista on säilynyt esineistöä nykypäiviin saakka, joista vanhimmat ovat Karl Henrik Wrangellin vuonna 1731 lahjoittama ehtoolliskalkki ja öylättilautanen. Kattokruunut ovat böömiläistä kristallia, joista vanhin on vuodelta 1790. Kirkonkellot on alun perin valmistettu Forsbyn ruukin kirkkoon Pernajassa vuonna 1736. Alttaritaulu "Jeesus Getsemanessa" on Berndt Godenhjelmin maalaama vuodelta 1865. Kirkon lasimaalaukset on tehnyt Tapani Lemminkäinen 1964.


title: Kymin kirkko

text: Kirkon nykyiset urut ovat tanskalaisen urkurakentamon Bruno Christensen & Sønner rakentamat ja ne otettiin käyttöön vuonna 1991. Uruissa on 43 äänikertaa. Aikaisemmat urut olivat Jens Zachariassenin vuodelta 1894 ja E. F. Walkerin vuodelta 1951.


title: Kymin kirkko

text: Sankarihautausmaa sijaitsee Vanhan hautausmaan vieressä kirkon länsipuolella. Alueen suunnitteli arkkitehti Hilding Ekelund, joka suunnitteli myös muistokiven, johon kuvanveistäjä Viktor Jansson veisti reliefin.


title: Jayapura

text: Jayapura on Papuan provinssin pääkaupunki Indonesiassa, Uuden Guinean saarella. Vuonna 2010 kaupungissa arvioitiin olevan noin 234 000 asukasta, joista noin 80 prosenttia on muuttanut muualta Indonesiasta, ja alle 20 prosenttia on alkuperäisiä papualaisia.


title: Jayapura

text: Kaupungin nimi oli siirtomaa-aikana "Hollandia", ja Indonesian itsenäisyyden alkuvuosina "Sukarnoputra". Nykyisen, voiton kaupunkia merkitsevän nimensä se sai vuonna 1968. Toisen maailmansodan aikana japanilaiset valloittivat alueen vuonna 1942, ja Yhdysvaltain joukot 1944. Douglas MacArthurin johtamat amerikkalaiset pitivät siellä tukikohtaa ja päämajaansa Filippiinien valloittamiseen, vuoteen 1945 asti.


title: Jayapura

text: Jayapura sijaitsee saaren pohjoisrannalla lähellä Papua-Uuden-Guinean rajaa. Se on tärkeä kauttakulkupaikka jossa on satama ja lentokenttä. Kaupungissa on myös ollut yliopisto vuodesta 1962 alkaen.


title: Khulna

text: Khulna () on Bangladeshin kolmanneksi suurin kaupunki. Vuonna 2005 sen rajojen sisällä arvioitiin asuvan 950 000 asukasta, ja koko vaikutuspiirissä puolitoista miljoonaa henkeä. Kaupunki sijaitsee 330 km Dhakasta lounaaseen, 170 km Kalkutasta itään. Khulnassa toimii yliopisto, teknillinen korkeakoulu ja lääketieteen oppilaitos sekä katolinen piispanistuin. Kaupungin elintarviketeollisuus jalostaa katkarapuja.


title: Khulna

text: Seudun tärkein matkailunähtävyys on Sundarbansin kansallispuisto Khulnan eteläpuolella. Khulnasta järjestetään sinne venematkoja – kansallispuiston alueella ei juuri ole kulkukelpoisia teitä. Puisto on UNESCOn maailmanperintökohde ja sijaitsee Ganges- Brahmaputra- ja Meghna-jokien yhteisellä suistoalueella. Se on laaja mangrovemetsäalue, jossa tavataan bengalintiikereitä, suolaisen veden krokotiileja ja lukemattomia lintu- ja matelijalajeja.


title: Nuori Hannibal

text: Nuori Hannibal ("Hannibal Rising") on Thomas Harrisin neljäs Hannibal Lecter -aiheinen teos. Kirjasta on tehty Peter Webberin ohjaama samanniminen elokuva (2006), jonka ensi-ilta Suomessa oli helmikuussa 2007. Tapahtumat sijoittuvat Hannibalin lapsuuteen ja nuoruuteen alkaen vuodesta 1944, jolloin Lecterit asuivat sukulinnassaan Liettuassa.


title: Nuori Hannibal

text: Teoksen alussa, vuonna 1941 Hannibal on kahdeksanvuotias ja joutuu pakenemaan kotilinnastaan natsi-Saksan operaatio Barbarossan vuoksi. Lecterin perhe pakenee suvun metsästysmökille, jossa perhe aikoo odottaa sodan loppumista. Kolmen vuoden päästä neuvostoliittolainen panssarivaunu osuu mökille etsiessään vettä ja pian Hannibalin vanhemmat kuolevat räjähdyksessä, kun saksalainen hävittäjälentokone pommittaa panssarivaunua. Hannibal jää sisarensa Mischan kanssa mökille, kunnes heidät yllättävät saksalaisten hyväksi toimivat liettualaiset sotilaat. Hannibalin läsnä ollessa nälkäiset sotilaat tappavat Mischan syödäkseen hänet. Myöhemmin neuvostoliittolaiset sotilaat löytävät Hannibalin vaeltamasta metsästä traumatisoituneena ja puhekykynsä menettäneenä ja vievät hänet takasin perheen linnaan, joka toimii nyt orpokotina. Vuoden päästä Hannibalin setä, Robert kuitenkin hakee Hannibalin orpokodista asumaan luokseen Ranskaan. Yhteiseloa ei kestä kauan, sillä Robert kuolee äkillisesti, jolloin Hannibal menee asumaan japanilaisen tätinsä, Murasakin luokse. Opiskellessaan lääketiedettä Ranskassa Hannibal tappaa ensimmäisen uhrinsa, teurastajan nimeltä Paul Momund, joka on loukannut Murasakia. Häntä epäillään murhasta mutta Murasakin keskeytyksen ansiosta hän ei joudu vastuuseen teoistaan.


title: Nuori Hannibal

text: Murhan myötä Hannibal päättää kostaa sotilaille, jotka murhasivat hänen siskonsa tappamalla heidät mahdollisimman raa’asti.


title: Serang

text: Serang on kunta Jaavan saarella, ja Bantenin provinssin pääkaupunki, joka sijaitsee noin 60 km Jakartasta. Vuonna 2000 väestönlaskennassa siellä oli 150 401 asukasta, arvio vuonna 2010 oli 178 885 asukasta. Merakin satama jossa on sekä rahti- että matkustajaliikennettä, sijaitsee juuri kunnanrajan ulkopuolella.


title: Italiansusikoira

text: Italiansusikoira ("lupo italiano") on italialainen koirarotu. Sen taustalla on suden ja saksanpaimenkoiran risteytys. Italiassa sitä on käytetty myös palveluskoirana, vaikkei se olekaan tehtävään paras rotu susitaustansa takia. Sitä tavataan kotimaansa lisäksi myös Ranskassa.


title: Irlanninsusikoira

text: Irlanninsusikoira (engl. "Irish Wolfhound") on suurikokoinen vinttikoira, jota on käytetty susien ja hirvieläinten metsästyksessä. Nykyään koiraa pidetään seurakoirana. Se on luonteeltaan hyvin lempeä ja rauhallinen. Rotu tulee myös erinomaisesti toimeen lasten kanssa.


title: Irlanninsusikoira

text: Irlanninsusikoira on maailman korkein koirarotu. Irlanninsusikoira ei ole ruumiinrakenteeltaan yhtä raskas ja massiivinen kuin tanskandoggi, ja muistuttaa paljon skotlanninhirvikoiraa. Uroksen vähimmäiskorkeus on 79 senttimetriä, joskin on toivottavaa saada keskimääräinen säkäkorkeus vakiintumaan uroksilla 81–86 senttiin, narttujen vähimmäiskorkeus on 71 senttimetriä. Urosten vähimmäispaino on 54,5 kiloa ja narttujen 40,5 kiloa. Karvapeite on karkea ja väriltään harmaa, brindle, puhtaanvalkoinen, musta, punainen, fawn tai jokin muu skotlanninhirvikoiralla sallittu väri.


title: Irlanninsusikoira

text: Irlanninsusikoira on suhteellisen terve, vaikka onkin jättiläiskokoinen koira. Yleisimpiä ennenaikaisen kuoleman syitä ovat erilaiset syövät ja sydämen vajaatoiminta, jotka ovat usein perinnöllisiä. Rodulla esiintyy myös kasvuhäiriöitä, mutta niitä voidaan ehkäistä tasapainoisella ruoalla ja sopivalla liikunnalla. Rodulla on todettu myös synnynnäistä maksasairautta.


title: Irlanninsusikoira

text: Luusyöpä on irlanninsusikoirien yleisin syöpä. Se on nopeasti etenevä ja kuolemaan johtava sairaus. Rodulla on myös mahalaukun kiertymän riski. Tila vaatii nopeaa hoitoa.


title: Juha Kuivanen

text: Juha Kuivanen (s. 1961) on suomalainen kuoronjohtaja. Hän on johtanut helsinkiläistä Cantabile-kuoroa 2013-2017, turkulaista Chorus Cathedralis Aboensista vuosina 1990–2006 ja 2014-2015, toiminut Suomen Kansallisoopperan kuoromestarina vuosina 2006–2011, johtanut Polyteknikkojen Kuoroa vuosina 2004–2013 sekä toiminut kuoronjohdon opettajana Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1991.


title: Juha Kuivanen

text: Kuivanen on toiminut kuoromestarina useiden maailmantähtien suurkonserteissa: Karita Mattila, Kiri Te Kanawa, Luciano Pavarotti, Placido Domingo, José Carreras (eli kaikki "kolme tenoria"), Matti Salminen ja Jaakko Ryhänen.


title: Juha Kuivanen

text: Juha Kuivasen johtamista äänitteistä mainittakoon Tapiolan kamarikuoron levy "Penderecki: Stabat Mater", joka valittiin vuoden kuorolevyksi v. 1995 ja joka on ollut kansainvälinen myynti- ja arvostelumenestys. Niin ikään Tapiolan kamarikuoron "Homages to Bach" (Brahmsin ja Regerin motetteja) palkittiin Janne-palkinnolla vuonna 2000. Polyteknikkojen Kuoron joululevy "Joulu on meillä" (solistina Matti Salminen) on sekin ollut myyntimenestys ja ylitti platinalevyrajan vuonna 2009. Polyteknikkojen Kuoron "Kuunteletko sinä" valittiin puolestaan vuoden kuorolevyksi vuonna 2013.


title: Juha Kuivanen

text: Kuivanen on toiminut myös arvostettujen kuorokatselmusten arvostelulautakunnissa, viimeksi Tampereen Sävelessä 2011.


title: Juha Kuivanen

text: Suomen kuoronjohtajayhdistys valitsi Juha Kuivasen Vuoden kuoronjohtajaksi vuonna 2012.


title: Juha Kuivanen

text: Vuodesta 2017 Kuivanen on toiminut kuorotöiden ohella myös gospelmuusikkona. Hän esiintyy Elvis Is Back -yhtyeessä esittäen Elvis Presleyn gospel-lauluja pastori Seppo Juntusen toimiessa solistina. Ilosanomaa Jeesuksesta Kristuksesta on konserteissa välitetty jo kymmenissä konserteissa ympäri Suomea.


title: Harlekiinipinseri

text: Harlekiinipinseri ("harlekinpinscher") on sukupuuttoon kuollut saksalainen koirarotu.


title: Harlekiinipinseri

text: Harlekiinipinseri oli eloisa, aktiivinen, rohkea ja älykäs. Sillä oli vahva oma tahto ja se oli toisinaan itsepäinen. Se sopi myös vahtikoiraksi pienestä koostaan huolimatta.


title: Harlekiinipinseri

text: Harlekiinipinserin kantamuoto oli eräs lyhytkarvainen pinserirotu, joka oli nykyistä pinseriä kookkaampi. Merle-väritys saattoi johtua myös mahdollisista risteytyksistä pienten shetlanninlammaskoiran tai pyreneittenpaimenkoiran kaltaisten lammaskoirien, tai jopa laikukkaan mäyräkoiran kanssa. Se hyväksyttiin virallisesti omaksi rodukseen vuonna 1958. 1960−70-luvuilla se alkoi harvinaistua muiden pinsereiden yleistyessä. Vuonna 1981 rotumääritelmää jouduttiin muuttamaan siten, että se salli rekisteröimättömienkin yksilöiden jalostuskäytön. Pelastusyritykset olivat kuitenkin turhia, sillä FCI poisti rodun listoiltaan lakattuaan uskomasta sen selviämiseen. 1990-luvulla osa kasvattajista yritti vielä elvyttää sen, mutta huonoin tuloksin.


title: Harlekiinipinseri

text: Harlekiinipinseri oli täplikäs, solakka ja neliömäinen koira. Sillä oli vahva luusto ja lihakset. Sen korvat olivat pystyt tai kärjistä taittuneet. Sen säkäkorkeus oli 30–35 cm ja se oli kooltaan kääpiöpinserin ja pinserin välimuoto. Se painoi keskimäärin 12 kg. Karvapeite oli sileää ja lyhyttä. Pohjaväri oli vaalea tai puhtaanvalkoinen. Värityksistä esiintyivät erilaiset harlekiinin sävymuunnokset, kuten blue roan (siniharmaa mustin laikuin) ja valkoinen mustin merkein. Myös valkoisia brindlein (jota rodulla kutsuttiin termillä brand) sekä brindlein ja parkinruskein merkein tavattiin.


title: Armenian jalkapalloliiga

text: Armenian jalkapalloliiga () on Armenian korkein miesten jalkapallosarja. Sarjassa pelaa yhdeksän joukkuetta, jotka kukin kohtaavat toisensa neljästi. Armenian liiga alkaa keväällä ja päättyy syksyllä.


title: Armenian jalkapalloliiga

text: Vuodesta 1992 alkaen liiga on toiminut itsenäisesti Armenian jalkapalloliiton hallitsemana. Aiemmin Armenian liigaa pelattiin alueellisena turnauksena Neuvostoliiton alaisuudessa.


title: Leikanger

text: Leikanger on kunta ja sen samanniminen keskustaajama Sognin ja Fjordanen läänissä Norjassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 2 251 asukasta.


title: Leikanger

text: Leikangerissa toimii läänin toiseksi suurin sanomalehti, Sogn Avis. Siellä on myös kolme lastentarhaa, alakoulu, yläkoulu ja musiikkiopisto.


title: Tapiolan Kamarikuoro

text: Tapiolan Kamarikuoro on suomalainen sekakuoro, joka piti ensimmäisen konserttinsa vuonna 1984. Ensimmäisinä vuosinaan kuoro työskenteli projektikohtaisesti eri johtajien kanssa. Nykyään sitä johtaa Hannu Norjanen, ja se on esiintynyt merkittävien orkesterien kuten Radion sinfoniaorkesterin, Helsingin kaupunginorkesterin ja Suomen Kansallisoopperan orkesterin kanssa. Kuoro on levyttänyt muun muassa Toivo Kuulan ja Jean Sibeliuksen koko sekakuorotuotannon sekä Jaakko Mäntyjärven teoksia.


title: Tapiolan Kamarikuoro

text: Tapiolan Kamarikuorolle on myönnetty Suomen Kuoronjohtajayhdistyksen ja Sulasolin Vuoden kuorolevy -palkinto kokoelmasta Mitä tuosta, jos mä laulan (2010)."Lähde:"


title: Molde

text: Molde on Norjan Møren ja Romsdalin läänin pääkaupunki. Vuonna 2012 siellä oli 25 488 asukasta. Se sijaitsee Romsdalsfjordin rannalla. Maisemat lumihuippuisine vuorineen ovat upeat, ja kaupungin ilmasto vuonon rannalla suotuisa ja maa niin hedelmällistä että Molden lempinimi on "Ruusujen kaupunki". Ennen ensimmäistä maailmansotaa se oli merkittävä matkailukohde.


title: Molde

text: Kaupungin tärkeimmät muut elinkeinot ovat olleet kalastus ja puunjalostus. Kolmannes vanhasta kaupungista tuhoutui tulipalossa 1916. Saksalaisten hyökätessä Norjaan 1940 kuningas Haakon VII ja muu valtionjohto pakenivat Moldeen, joka oli käytännössä maan pääkaupunki yhden huhtikuisen viikon ajan. Saksalaisten pommitukset raunioittivat kaupunkia pahoin.


title: Molde

text: Molde on Mikkelin ystävyyskaupunki.


title: Molde

text: Moldessa järjestetään joka kesä kansainvälinen Molde Jazz -festivaali.


title: Soranî

text: Soranî () on kurdin kielen murre, jota puhutaan Etelä- ja Itä-Kurdistanissa. Kurdin kielessä on kaksi päämurretta, joista toinen on kurmancî (kurmandži). Nämä murteet eroavat puhuttuna toisistaan vähän, mutta kirjoitettuna paljon, koska kurmancîa kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla ja soranîa arabialaisilla aakkosilla.


title: Dogo argentino

text: Dogo argentino (myös argentiinandoggi tai argentiinanmastiffi) on suurikokoinen molossirotu, joka kehitettiin Argentiinassa suurriistan metsästykseen.


title: Dogo argentino

text: Urosten säkäkorkeus on 62–68 cm ja narttujen 60–65 cm paino 40-45 kg. Väri on valkoinen,ainoastaan päässä saa olla 10% mustaa. Karvapeite on lyhyttä ja sileää. Rotu on kehitetty risteyttämällä cordobankoiran lisäksi tanskandoggia, bokseria, espanjanmastiffia, englanninbulldoggia (ei siis epävirallista vuonna 1992 julkistettua vanhaenglanninbulldogia) bullterrieriä, pyreneittenkoiraa, pointteria, irlanninsusikoiraa ja bordeauxindoggia.


title: Dogo argentino

text: 1920-luvulla argentiinalainen Antonio Nores Martinez alkoi jalostaa koirarotua, joka kykenisi metsästämään suurriistaa, kuten villisikoja ja puumia, mutta myös toimimaan perheen lemmikkinä ja talonvahtina. Martinez otti rodun pohjaksi nykyään sukupuuttoon kuolleen cordobantaistelukoiran ("perro de pelea cordobes"), joka oli suuri ja hurja taistelu- ja metsästyskoira.


title: Dogo argentino

text: Martinez käytti jalostuksessa cordobankoiran lisäksi tanskandoggia, bokseria, espanjanmastiffia, englanninbulldoggia, bullterrieriä, pyreneittenkoiraa, pointteria, irlanninsusikoiraa ja bordeauxindoggia. Hän kehitti rotua edelleen valikoimalla jalostukseen ne koirat, joilla oli toivotut ominaisuudet. Rodulle kirjoitettiin ensimmäinen rotumääritelmä vuonna 1928. Kun Antonio Nores Martinez murhattiin, hänen veljensä Augustin jatkoi hänen työtään. Augustin Nores Martinezin väsymättömien ponnistusten myötä Argentiinan Kennel Club hyväksyi rodun vuonna 1964 ja Kansainvälinen Kennelliitto FCI 1973.


title: Dogo argentino

text: Dogo argentino on vahvaluonteinen ja itsevarma, mutta myös ystävällinen eikä sen tulisi koskaan osoittaa aggressiota ilman erittäin hyvää syytä. Se ei ole kovin herkkähaukkuinen. Metsästyskoirana dogo argentino on nokkela, hiljainen, peloton ja rohkea. Kouluttaminen vaatii omistajalta määrätietoisuutta ja kärsivällisyyttä. Koira on älykäs ja reaktiokyvyltään nopea. Sen alati hyväntuulinen olemus kuvastuu myös liikkeistä. Peloton luonne, silmiinpistävä valkoinen väri sekä tarkoituksenmukainen rakenne tekevät siitä todellisen voimapesän. Dogo argentinon ei tule olla aggressiivinen ihmistä kohtaan ja tätä ominaisuutta on tarkasti vaalittava.


title: Dogo argentino

text: Suomessa on kuitenkin uutisoitu tapauksista, joissa Dogo argentino on käynyt yllättäen ihmisen tai koiran kimppuun. Rotu on lailla kielletty muun muassa Norjassa, Britanniassa ja Tanskassa. Myös Suomessa tehtiin vuonna 2010 lakialoite Dogo Argentinon ja muiden taistelu- ja laumanvartijakoirien kieltämiseksi.


title: Dogo argentino

text: Dogo argentino on ollut Suomessa palveluskoirarotu vasta vuodesta 2009 ja sen soveltuvuudesta on siksi niukasti kansallisen tason kokemusta. Suomessa rotua on pyritty pitämään palvelus-, harrastus- ja seurakoirana. Suomen Dogo Argentino Club ry:n mukaan ”dogoja luonnetestataan edelleen harmittavan vähän”. Luonnetestitulokset ovat olleet kuitenkin pääsääntöisesti hyviä ja mm. avoimuudesta ja luoksepäästävyydestä rodun keskiarvo on +2,75 (asteikko huonoimman ja parhaan tuloksen välillä on -3 ja +3).


title: Dogo argentino

text: Yleisesti dogo argentino on melko terve rotu, eikä perinnöllisistä sairauksista ole Suomessa vielä varmaa tietoa. Keskimääräinen elinikä on 10-12 vuotta. Lonkkakuvausten tulokset ovat kuitenkin olleet yleisesti melko huonoja molossiroduille tyypillisen matalan lonkkamaljakon vuoksi, mutta vain harva rodun yksilö oireilee ja kärsii nivelrikosta. Päinvastoin kyynärien tulokset ovat keskivertoa paremmat. Kynsiä tulisi hoitaa usein, jotta kynsien halkeamisilta vältyttäisiin ja samalla hankalilta ontumisilta. Vaalea iho lisää iho-oireiden riskiä, mutta useimmat oireista ovat vaarattomia. Valkoinen väri tuo riskin aika ajoin syntyviin kuuroihin pentuihin.


title: Steinkjer

text: Steinkjer (eteläsaameksi "Stientjie") on norjalaisen Pohjois-Trøndelagin läänin pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee 60 kilometriä Ruotsin rajasta ja 60 kilometriä Atlantin rannikosta. Sillä on kuitenkin meriyhteys kapean Skarnsundetin salmen kautta.


title: Steinkjer

text: Kaupunki on vaurioitunut pahoin kahdesti: vuonna 1900 oli tulipalo ja 1940 Saksa pommitti sitä pahoin. Niinpä iso osa nykyisestä rakennuskannasta on 1950- ja 1960-luvuilta.


title: Steinkjer

text: Steinkjerin kunnan alueella on suuret korkeuserot ja moninaisia kasvillisuustyyppejä: siellä on kuusimetsää, puurajan yläpuolista paljakkaa sekä maailman pohjoisin hemiboreaalinen lehtimetsä, jossa kasvaa muun muassa pyökkiä ja pähkinäpensaita. Myös vehnää voidaan kasvattaa kunnan suotuisimmissa osissa. Korkein Steinkjerissä mitattu lämpötila on ollut +32 °C, alimmat lämpötilat kylmimmillään –25 °C.


title: Steinkjer

text: Steinkjerissä on puunjalostusteollisuutta: kaupunki tuottaa sekä selluloosaa että sahatavaraa lähialueiden kuusimetsistä.


title: Kurmandži

text: Kurmandži tai kurmancî on yksi kurdin kielen kahdesta päämurteesta. Kurmandžia puhutaan Pohjois-Syyriassa, Itä-Turkissa, Länsi-Iranissa ja Pohjois-Irakissa. Kurmandži on puhutuin kurdin kielen murre ja sitä puhuu arviolta noin 80% kurdeista. Kurmandži on myös jesidien kieli, jolla on kirjoitettu jesidien pyhät kirjat Kitab al-Jilwa eli Paljastusten kirja ja Mashafrash eli Musta kirjoitus sekä muut uskonkappaleet.


title: Kurmandži

text: Toinen on soranî (سۆرانی), joka eroaa kurmandžista puhuttuna vähän, mutta kirjoitettuna paljon, sillä kurmandžia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla ja soranîa arabialaisilla aakkosilla. Tunnettu kurmandžia puhuva henkilö on kurdilainen häälaulaja Ebdo Mihemed, joka Suomessa on tunnettu nimellä Pensselisetä.


title: FC Pyunik Jerevan

text: FC Pyunik Jerevan on armenialainen jalkapalloseura, jonka kotikaupunki on maan pääkaupunki Jerevan. Se on ylivoimaisesti maan menestynein seura neljällätoista Armenian mestaruudellaan ja kahdeksalla Armenian cupin voitollaan.


title: Täbyn kunta

text: Täbyn kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Täby.


title: Täbyn kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 60,69 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 68 281 henkeä (31.12.2015).


title: Täbyn kunta

text: Täbyn naapurikuntia ovat Österåker, Danderyd, Sollentuna, Upplands Väsby ja Vallentuna.


title: Täbyn kunta

text: Yksi Ruotsin suurimmista asuinrakennuksista, Storstugan, rakennettiin Täbyhyn vuonna 1970 ja siinä on 704 asuntoa 16:ssa kerroksessa. Sen lähellä sijaitsee Grindtorp, jossa on neljä korkeaa puolipyöreää rakennusta. Täbyssä on myös yksi Ruotsin suurimmista ostoskeskuksista, jossa on 153 kauppaa ja 17 ravintolaa.


title: Täbyn kunta

text: Järvenpää on Täbyn ystävyyskaupunki Suomessa.


title: Täbyn kunta

text: Noin puolet täbyläisistä asuu omakotitaloissa, mutta kunnan keskustassa on myös korkeita kerrostaloja. Täby on yksi suurimmista Suur-Tukholman esikaupunkikunnista, ja sen työttömyysaste on alhainen. Kunta on tunnettu hyvin alhaisesta kunnallisverostaan ja poliittisesti porvarillisesta profiilistaan. Suuri osa väestöstä työskentelee Tukholmassa, mutta joukkoliikenteen käyttö on perinteisesti ollut vähäistä. Täbyn väestö on korkeasti koulutettua: 40 prosenttia 25–64-vuotiaista kuntalaisista on ollut vähintään kolme vuotta kestävässä koulutuksessa lukiokoulun jälkeen. Tämä on viidenneksi eniten Ruotsin kuntien joukossa.


title: Täbyn kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 6,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Täbyn kunta

text: Täbyn historia alkaa viikinkiajoilta, ja kunnan alueelta on löytynyt monia riimukiviä. Kunta pysyi maaseutumaisena 1800-luvulle asti, jolloin suurin osa sen pinta-alasta oli aateliskartanoiden maina. Gyllestjernat ja Meijerfeldtit omistivat vuorollaan Näsbyn linnan kunnan kaakkoisosassa. Vuonna 1885 rakennettiin Roslagenin rata, joka yhdisti Täbyn Tukholmaan. Tämän seurauksena kunnan väestö alkoi kasvaa.


title: Täbyn kunta

text: Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Täbyn pitäjästä muodostettiin Täbyn maalaiskunta, joka sijaitsi kihlakuntaa vastaavalla "Danderyd skeppslag" -nimisellä hallintoalueella. Kunnan pohjoisosaan perustettiin Täbyn taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1927. Se lakkautettiin vuonna 1948, jolloin koko kunta muutettiin kauppalaksi. Samaan aikaan kuntaan siirrettiin Lahällin alue Danderydin kauppalasta. Suunnitelmissa oli liittää myös Enebyberg Danderydista Täbyhyn. Kuitenkaan kunnan alue ei muuttunut vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa, vaan vuonna 1971 kauppala muutettiin kunnaksi siirryttäessä yhtenäiseen kuntamuotoon.


title: Täbyn kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 375 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 10,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 936 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Täbyn kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 253 037 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 570 000 kruunua.


title: Täbyn kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Täbyn kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Täbyn kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 286 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Täbyn kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Täbyn taajamassa on 61 272 asukasta, ja se kuuluu myös osittain Danderydin kuntaan ja Sollentunan kuntaan. Koko Vallentunan taajamassa on 29 519 asukasta, ja se kuuluu pääosin Vallentunan kuntaan. Täbyn taajaman nimi oli aiemmin Roslags-Näsby.


title: Täbyn kunta

text: Kunnan keski- ja eteläosat muodostuvat pääosan kuntarajat ylittävästä Täbyn taajamasta, joka käsittää myös Enebybergin Danderydin kunnassa. Kunnan pohjoisosassa on toinen kuntarajat ylittävä taajama. Kyseinen taajama on Vallentunan keskustaajama, jonka eteläosassa on Täbyn kirkonkylä.


title: Täbyn kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Täbyn kunta

text: Täby Station on sittemmin kasvanut yhteen Vallentunan taajaman kanssa.


title: Täbyn kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Täbyn kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Täbyn kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Täbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Täbyn kunta

text: Porvaripuolueet ovat hallinneet Täbyn politiikkaa 1950-luvulta lähtien. Vuoden 2006 vaaleissa Kokoomus sai enemmistön kunnanhallitukseen. Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa porvarillinen allianssi sai 49 paikkaa valtuuston 61 paikasta. Vaalit olivat epäonnistuminen Kokoomukselle, joka menetti 11 %-yksikköä äänistä ja enemmistönsä. Vaalien voittaja oli Kansanpuolue, joka sai suunnilleen saman verran lisäkannatusta.


title: Täbyn kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Täbyn piiri (Uplanti).


title: Täbyn kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Täbyn kunta

text: Täbyn seurakunta on koko Ruotsin suurin kirkollisveroa maksavien jäsenten määrällä mitattuna. Lisäksi kunnassa sijaitsee Ruotsin evankelis-luterilaisen kirkon suurin nuorisojärjestö "Svenska kyrkans unga i Täby" (SKU-Täby).


title: Täbyn kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Kiinanharjakoira

text: Kiinanharjakoira ("Chinese crested dog") on alkuperältään kiinalainen rotu, mutta nykyinen isäntämaa on Iso-Britannia. Kiinanharjakoirista on kaksi muunnosta, karvaton ja powderpuff (puuterihuisku).


title: Kiinanharjakoira

text: Kiinanharjakoiran oletetaan kehittyneen alkujaan afrikkalaisesta "Canis africanuksesta". Afrikasta kulkeutui koiria teelaivoilla ensiksi Kiinaan ja sieltä Yhdysvaltojen kautta Eurooppaan. Kiinassa merkintöjä karvattomista koirista on Han-dynastian ajalta, noin 200–220 jaa. Noin 1500-luvulla karvattomia koiria kutsuttiin Keski-Amerikassa kiinalaisiksi koiriksi. Kun ensimmäiset karvattomat koirat kuitenkin kulkeutuivat Meksikosta Yhdysvaltoihin 1800-luvulla, koiria kutsuttiin meksikolaisiksi koiriksi. Kiinalaisiksi koiriksi kutsutuista karvattomista kehkeytyi ajan mittaan oma rotunsa, kiinanharjakoira. Tosin tarinat kertovat, että rodun edustajat syötiin Kiinassa sukupuuttoon, ja vain nimi jäi muistoksi rodun kotimaasta.


title: Kiinanharjakoira

text: Kiinanharjakoira puuterihuisku tunnettiin jo alussa, mutta vielä pitkälle Chinese Crested Clubin perustamisen jälkeen puuterihuiskut eivät olleet toivottuja. Varsinaisesti rekisteröintikiellossa puuterihuiskut eivät olleet, mutta suositeltiin, ettei muunnosta käytettäisi jalostukseen. 1980-luvulla mielipiteet puuterihuiskuista alkoivat muuttua, ja rotumääritelmää muutettiin niin, että puuterihuiskuja esitetään nykyään samassa kehässä karvattomien kiinanharjakoirien kanssa.


title: Kiinanharjakoira

text: Rotu on suhteellisen harvinainen kaikkialla maailmassa. Suomessa kanta on kasvanut hiljalleen, ja vuonna 2005 rekisteröitiin 320 yksilöä, kun niitä vuonna 1995 rekisteröitiin vain 79 yksilöä. Tällä hetkellä Suomessa on rekisteröitynä yhteensä 1 427.


title: Kiinanharjakoira

text: Kiinanharjakoiran rotumääritelmä ei ole kovinkaan yksityiskohtainen, mikä aiheuttaa paljon hämmennystä tuomareissa ja kiinanharjakoiran oikeantyyppisestä ulkonäöstä on monenlaisia mielipiteitä.


title: Kiinanharjakoira

text:
Kiinanharjakoiria on kaksi eri muunnosta; karvaton ja karvallinen muunnos powderpuff, jota tutummin kutsutaan Suomessa puuterihuiskuksi. Englantilaisen rotumääritelmän mukaan kiinanharjakoiraa on kahta erilaista tyyppiä; kauris-tyyppi, joka on siroluinen ja jalo, sekä cobby. Cobby-tyyppi on kauris-tyyppiä rungoltaan ja luustoltaan raskaampi. Rotumääritelmä ei kuitenkaan kuvaa näitä toisistaan varsin paljon eroavia tyyppejä. Suurin osa nykykoirista on sekoitus kauris- ja cobbytyyppiä.
Kiinanharjakoiran korvien tulee olla pystyt, mutta puuterihuiskulla sallitaan myös luppakorvat. Sen liikkeet ovat pitkät, lennokkaat, sulavat ja vinttikoiramaiset. Puuterihuiskun oikeanlaisen karvanlaadun määrittäminen on aiheuttanut sekaannusta kasvattajien keskuudessa. Rotumääritelmä vaatii, ettei sillä ole aluskarvaa vaan vain ihon päällä on harsomainen karva. Turkin mitta vaihtelee. Puuterihuiskuissa esiintyy harvakarvaisuutta johtuen karvattomuuden geenin monista esiintymismuodoista. Puuterihuiskuilla leikataan karvat pois naaman ja kaulan seutuvilta. Karvattomalla muunnoksella karvaa on otsan ja korvien alueella, hännässä ja jaloissa.


title: Kiinanharjakoira

text: Kiinanharjakoirien ihonväri vaihtelee. Se voi olla täplikäs eli ns. pitsimäinen tai sitten yhtenäinen. Yhtenäinen väritys on kuitenkin usein ”rikki” rinnasta, jaloista ja mahan alta, ja niissä on vaaleanpunaista pigmentitöntä ihoa. Puuterin turkin väri on pääsäännöllisesti vaalean kullanvärinen vaaleten kermasta valkoiseen. Pennut voivat olla myös mustavalkoisia, mutta usein musta haalistuu iän myötä vaaleaksi. Turkin väri voi olla myös musta.


title: Kiinanharjakoira

text: Karvattomuus tuo tullessaan rotuun hammasongelmia. Useilta yksilöiltä puuttuu välihampaita, ja hampaita saattaa putoilla koirilta jo nuorella iällä. Karvattomuus tuo myös iho-ongelmia, muun muassa ihottumaa ja finnejä. Ihmisihon tavoin rodun iho on herkkä kuivumaan ja palamaan auringossa. Pakkasella pitää olla varovainen, sillä varsinkin karvattomat ovat todella arkoja paleltumaan, joten pukeutumisesta täytyy huolehtia. Kiinanharjakoirilla on esiintynyt tyypillisiä kääpiökoirarotujen ongelmia, esimerkiksi polvilumpion sijoiltaanmenoa, silmäongelmia ja sydänvikoja. PRA:ta on havaittu ulkomailla, Suomessa ei toistaiseksi.


title: Jussi Kumpumäki

text: Jussi Kumpumäki (s. 21. lokakuuta 1989 Uusikaupunki) on suomalainen ralliautoilija. Hänen isänsä Arto Kumpumäki on rallin suomenmestari.


title: Jussi Kumpumäki

text: Kumpumäki oli kärkikuljettajia nuorten luokassa sprintin puolella ja siirtyi rallin pariin tammikuussa 2008. Hänet valittiin vuonna 2007 nuorten rallivalmennusryhmään yhdessä kolmen muun kuljettajan kanssa. Vuonna 2008 Kumpumäki voitti nuorten SM-hopeaa nuorimpana suomalaisena SM-mitalistina sekä nuorimpana, 18-vuotiaana, SM-rallin yleiskilpailun voittaneena kuljettajana. Suomen MM-ralliin hän on osallistunut vuonna 2010.


title: Dawn

text: Dawn voi viitata seuraaviin:


title: Poikasopraano

text: Poikasopraano tarkoittaa poikalaulajaa, jonka ääniala yltää sopraanon tasolle ennen murrosiän aloittamaa äänenmurrosta eli äänen mutaatioita. Puhdas poikasopraano soi kirkkaana ja ilman vibratoa. Äänenmurroksen jälkeen pojista tulee bassoja, baritoneja tai tenoreita.


title: Poikasopraano

text: Pojat, jotka haluavat liittyä kuoroon aloittavat harrastuksensa yleensä 7-9 vuoden iässä. He laulavat poikaäänissä (sopraanossa tai altossa) äänenmurrokseen asti, jolloin vuodet poikalaulajana ovat ohi. Joissain kuoroissa pojat voivat jatkaa miesäänissä äänenmurroksensa jälkeen. Suomessa Helsingin Tuomiokirkon Cantores Minores-poikakuoro on kouluttanut jo yli viidenkymmenen vuoden ajan poikasolisteja, jotka ovat esiintyneet mm. Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan oopperajuhlilla, Nilsiän Opera Cava -festivaalilla sekä kuoron omissa konserteissa.


title: Poikasopraano

text: Johann Sebastian Bach sävelsi tunnetusti musiikkiaan poikakuorolle. Nykyään äänenmurros alkaa pojilla yhä aikaisemmin verrattuna Bachin elinvuosiin. Bach lauloi itse poikasopraanona 16-vuotiaaksi.


title: Poikasopraano

text: Tunnettuja poikasopraanorooleja oopperoissa on säveltänyt muun muassa Mozart (Taikahuilun 3 poikaa), Puccini (Toscan paimenpoika ja Gianni Schicchin Gherardino) ja Claude Debussy oopperassaan Pélléas ja Mélisande. Poikasopraanoa käytetään myös kevyen musiikin parissa (Suomessa esimerkiksi Stratovarius).


title: Poikasopraano

text: Yksi tunnetuimmista poikasopraanoista on brittiläinen Aled Jones. Tunnettuja populäärimusiikin poikasopraanoja on nuori Michael Jackson, jonka esittämiä tunnettuja kappaleita ovat "ABC", "I Want You Back", "I'll Be There" ja "Who's Lovin' You". Myös nuori Billy Gilman on tunnettu populäärimusiikin poikasopraano, jonka esittämiin tunnettuihin kappaleisiin kuuluvat "One Voice" ja "Oklahoma". Poplaulajana tunnettu Justin Bieber aloitti poikasopraanona. Hänen tunnettuihin kappaleisiinsa kuuluvat "Baby" ja "One Time".


title: Mastiffi (koirarotu)

text: Mastiffi on erittäin suurikokoinen koirarotu. Painavin mastiffi on painanut 156 kilogrammaa.


title: Mastiffi (koirarotu)

text: Mastiffi on raskasrakenteinen molossikoira. Sen ruumiinrakenne on kookas, massiivinen, vahva, tasapainoinen ja tiivis. Sen pää on suuri suhteessa sen vartaloon. Säkäkorkeutta ei yleensä ilmoiteta rotumääritelmässä. Mitä isompi mastiffi on, sitä parempi, edellyttäen kuitenkin, että koira on terverakenteinen. Karvapeite on lyhyttä ja ihonmyötäistä. Sallitut värit ovat aprikoosi, kellanruskea, hopeankellertävä ja "brindle" (juovikas).


title: Mastiffi (koirarotu)

text: Mastiffi on rauhallinen, itsevarma ja kiintyy omistajaansa. Rotu sopii vahtikoiraksi ja on valmis puolustamaan perhettään. Kotioloissa mastiffi on kuitenkin ystävällinen niin ihmisiä kuin muita koiriakin kohtaan, mutta vieraisiin mastiffi saattaa suhtautua varautuneesti.


title: Mastiffi (koirarotu)

text: Mastiffien kanta Suomessa on kohtalaisen pieni. Suurena rotuna mastiffilla tavataan nivel- ja lonkkasairauksia. Isoilla koirilla esiintyy mahalaukun kiertymää. Myöskään allergiat, ihotaudit tai silmäsairaudet sekä harvinaisemmat perinnölliset sairaudet eivät ole poissuljettuja, vaikka nämä eivät olekaan niin yleisiä. Pentuja hankkiessa on erittäin tärkeää selvittää vanhempien terveystilanne.


title: Mastiffi (koirarotu)

text: Mastiffi on hyvin vanha rotu. Rotua on aikaisemmin pidetty taistelukoirana, mutta kun koirataistelut 1800-luvun alussa kiellettiin, mastiffien suosio romahti. Mastiffeja käytettiin taisteluareenoilla tappelemaan karhuja, leijonia, härkiä ja jopa ihmisiä vastaan. Toisen maailmansodan aikana mastiffeja vietiin Amerikkaan ja sieltä niitä ostettiin sodan jälkeen takaisin Iso-Britanniaan. Ellei niin olisi tehty, rotu olisi saattanut hävitä.


title: The Agony Scene

text: The Agony Scene on Yhdysvaltain Tulsasta peräisin oleva metalcoreyhtye, joka yhdistelee musiikissaan thrash metallia ja hardcorea. Yhtye on julkaissut kolme albumia.


title: Beto (brasilialainen jalkapalloilija, 1976)

text: Gilberto Galdino dos Santos (s. 20. marraskuuta 1976) on brasilialainen jalkapalloilija, joka yleisesti tunnetaan nimellä Beto. Hänen nykyinen seuransa on portugalilainen Benfica. Hän oli seuran avainpelaajia kaudella 2005-2006 Ronald Koemanin valmentaessa joukkuetta. Pelipaikaltaan Beto on puolustava keskikenttäpelaaja. Hän teki 17-vuotiaana ensimmäisen ammattilaissopimuksensa brasilialaisen Grémio Petribun kanssa.


title: Prototyyppi

text: Prototyyppi tarkoittaa alkuperäistä, ensimmäistä versiota. Sanaa käytetään yleensä teollisuuden tuotekehitystoiminnan yhteydessä, mutta proto-käsite voidaan liittää niin eliöihin kuin teorioihinkin.


title: Prototyyppi

text: Jos prototyypillä tarkoitetaan esinettä, esimerkiksi ensimmäistä painokappaletta, jolla ei ole testattavia toiminnallisuuksia, niin silloin suomen kielen vastine on mallikappale. Teollisuuden tuotekehitystoiminnassa prototyyppi tarkoittaa ensimmäisiä testiversiota. Prototyyppejä voi olla useissa eri vaiheissa tuotekehityksen edetessä.


title: Prototyyppi

text: Autotehtaiden ja muiden teollisuusyritysten sisäisissä laatuohjeissa prototyyppitestausta luokitellaan seuraavilla periaatteilla:


title: Prototyyppi

text: Prototyyppejä ei yleensä toimiteta asiakkaille.


title: Prototyyppi

text: Autoteollisuus tekee uudesta mallista jopa 100 kpl:n nollasarjan pelkästään törmäyskokeita varten.


title: The Agony Scene (albumi)

text: The Agony Scene on The Agony Scenen debyyttialbumi. Se julkaistiin 10. kesäkuuta 2003 Tooth & Nail Recordsin kautta.


title: Aitososiaalisuus

text: Aitososiaalisuus on ilmiö joidenkin suvullisesti lisääntyvien eläinten keskuudessa. Usein puhutaan myös sosiaalisista hyönteisistä. Aitososiaalisilla hyönteisillä yhteisöön voi kuulua itsemurhakäyttäytyminen, monenlaiset altruismin muodot, yhdessä jälkeläisistä huolehtiminen, steriilit kastit ja työläisten yhteistyökyky. Sosiaalinen hyönteisyhteisö on suuri perhe, joka yleensä polveutuu yhdestä äidistä. Yhdyskunta voidaan nähdä yhtenäisenä eliönä, josta käytetään nimitystä superorganismi.


title: Aitososiaalisuus

text: Perinteisesti sosiaalisiksi hyönteisiksi on luokiteltu muurahaiset, ampiaiset, mehiläiset ja termiitit. Kaikilla luetelluilla lajeilla on yhdyskunnassa kuningatar ja suurin osa asukkaista on steriilejä työläisiä. Työläiset jotka lisääntyvät harvoin tai ei koskaan jakautuvat useampaan erikoistuneeseen kastiin. Sosiaalisten hyönteisten joukko jakautuu kahteen pääryhmään. Toiseen niistä kuuluu steriilejä yksilöitä, jotka suorittavat yhteisön hyväksi muita merkittäviä tehtäviä ja huolehtivat lisääntymiskykyisistä jäsenistä. Toiset taas lisääntyvät.


title: Aitososiaalisuus

text: Kehittyneissä yhteisöissä sukua jatkavia naaraita sanotaan kuningattariksi, jotka eivät tee muuta kuin jatkavat sukua, mutta ovat siinä sitäkin tehokkaampia. Yhteisön työläiset huolehtivat kuningattaren turvallisuudesta, ravinnosta ja jälkeläisistä. Kumpikin ryhmä tekee oman työnsä tehokkaammin, koska sen ei tarvitse kantaa huolta muusta. Täydellisesti ei tiedetä miksi tällainen suvullisen lisääntymisen muoto on kehittynyt. Se ei toimi täysin sosiobiologian perinteisten sukulaisuusasteen laskusääntöjen mukaan, vaan esimerkiksi pistiäisten tapauksessa sisarukset ovat enemmän sukua toisilleen kuin kumpaakaan sukupuolta oleville jälkeläisilleen.


title: Aitososiaalisuus

text: Kuningattaren hedelmöittymättömistä munista kehittyy koiraita. Koirailla ei ole isää ja sen soluissa on vain yksi kromosomisarja, joka on peräisin äidiltä. Pistiäisnaaraalla puolestaan on normaaliin tapaan isä ja kaksi tavanomaista kromosomisarjaa elimistönsä soluissa. Naarailla on täydelliset geenisarjat, ja kasvatustavasta riippuen se voi kasvaa joko kuningattareksi tai joksikin työläiseksi. Koirailla on soluissaan vain yksi geenisarja kahden sijasta. Koiras saa siinä tapauksessa äidiltään kaikki geeninsä, mutta äiti antaa sille vain puolet geeneistään.


title: Aitososiaalisuus

text: Kuningattaren tyttärien tapaus on erikoisempi. Täyssiskoilla ei ole vain yhteistä isää, sillä ne hedelmöittäneet siittiöt ovat jokaisen geenin suhteen täysin samanlaiset. Siskot ovat isänsä geeneiltä identtisiä kaksosia, joten siitä seuraa se, että pistiäisillä täyssisarusten sukulaisuus ei ole 1/2, kuten normaaleilla eläimillä, vaan 3/4, eli ne ovat läheisempää sukua toisilleen kuin kumpaakaan sukupuolta oleville jälkeläisilleen. Työläisten steriiliyden evoluution syy on, että toisen tekemien siskojen geeni kopioi itseään nopeammin kuin tavanomaisten jälkeläisten tuottamisen geeni. Itsekäs geeni -teorian mukaan työläisten on kuitenkin rajoitettava äidin luonnollista taipumusta tuottaa yhtä paljon veljiä ja siskoja, jos ne aikovat menestyksekkäästi viljellä sitä siskontekokoneena. Työläisen kannalta veljen mahdollisuus kantaa samaa geeniä kuin se itse on vain 1/4, ja jos kuningattaren annetaan tuottaa lisääntymiskykyisiä koiraita ja naaraita samassa suhteessa, ei työläiset maksimoi omien geeniensä siirtymistä seuraaviin sukupolviin. Työläiset pyrkivät muuttamaan lisääntymisen suhdetta kolmea lisääntymiskykyistä naarasta vastaavan yhden koiraan suuntaan, eli ne pyrkivät tuottamaan lisääntymiskykyisiä siskoja ja veljiä suhteessa 3:1. Teoria toimii myös käytännössä ja työläiset johtavat toimia omaksi edukseen. Ne voittavat myös eturistiriidan, joka syntyy siitä, että kuningatar haluaisi investoida naaraisiin ja koiraisiin tasasuhteessa.


title: The Darkest Red

text: The Darkest Red on yhdysvaltalaisen metalcore -yhtyeen The Agony Scenen toinen albumi. Se julkaistiin toukokuussa 2005.


title: Robert Langdon

text: Robert Langdon on kuvitteellinen Harvardin yliopiston uskonnollisen symbologian professori, joka esiintyy päähenkilönä Dan Brownin romaaneissa "Enkelit ja demonit", "Da Vinci -koodi" , "Kadonnut symboli", "Inferno" ja "Alku". Romaaneissa Langdon joutuu soveltamaan erityistietouttaan ratkaistakseen muun muassa Graalin ja Illuminatien arvoitukset.


title: Robert Langdon

text: Dan Brown nimesi romaanihahmonsa professori John Langdonin mukaan. Tämä suunnitteli ja piirsi "Enkeleissä ja demoneissa" esiintyvät ambigrammit.


title: Robert Langdon

text: Vuonna 2006 ilmestyneessä "Da Vinci -koodin" elokuvaversiossa Robert Langdonia näytteli Tom Hanks. Hanks palasi Langdonin rooliin myös "Enkelit ja Demonit" -elokuvassa (2009). Lisäksi Hanks näytteli Langdonia vuonna 2016 ilmestyneessä elokuvassa Inferno.


title: Vaalimaan raja-asema

text: Vaalimaan raja-asema on Vaalimaan kylässä Virolahden kunnassa sijaitseva Suomen itärajan vilkkain matkustajaliikenteen rajanylityspaikka. Vuonna 2012 asemalla tilastointiin 3 495 458 matkustajan rajatarkistusta. Vaalimaan liikenne oli vuosina 2011 ja 2012 matkustajien osalta hieman Lappeenrannan Nuijamaan raja-asemaa vilkaampaa. Venäjän puoleinen raja-asema on nimeltään Torfjanovka (), joten ylityspaikkaa kutsutaan myös nimellä Vaalimaa-Torfjanovka.


title: Vaalimaan raja-asema

text: Raja-asemalla on ajoittain ruuhkautumista. Merkittävien pyhien aikaan saattaa Vaalimaan raja-asemalta olla jopa mittavia jonoja kummallakin puolella rajaa. Rajanylityspaikan Venäjän puolen toimintaan vaikuttavat Venäjän tullin ja Venäjän FSB:n rajapalvelun lisäksi kuorma-autoliikennettä tarkastavan tieliikenneviraston tarkastustoiminta sekä muiden rajalla rajanylitykseen liittyen toimivien virastojen toiminta.


title: Vaalimaan raja-asema

text: Kuorma-autot ja henkilöautot tullataan eri jonoissa.


title: Vaalimaan raja-asema

text: Vaalimaan rajavartio- ja rajatarkastusasema


title: Tōzō Minanogawa

text: Tōzō Minanogawa (, s. 17. syyskuuta 1903, Tsukuba-shi (つくば市), Ibaraki-ken (茨城県), Japani, k. 20. tammikuuta 1971), sittemmin hetken valmentajanimeltään niin ikään Tōzō Minanogawa oli ammattisumopainin historian 34. suurmestari (yokozuna). Minanogawa, oikealta nimeltään Tomojirō Sakata (酒田供治郎), syntyi nykyisen Tsukuban kaupungin alueella Tokiosta koilliseen sijaitsevassa Ibarakin prefektuurissa.


title: Tōzō Minanogawa

text: Tomojirōn isä Isokichi kaatui Venäjän–Japanin sodassa pojan ollessa vasta kaksivuotias. Hän osallistui lapsena perheen elatukseen auttaen äitiään Shimoa sekä isoisäänsä ja vanhempaa veljeään näiden rakentaessa kattoja kylän rakennuksiin. Rankka ruumiillinen työ karkaisi nopeasti kasvavaa poikaa, joka jo 15-vuotiaana oli 182-senttinen ja koostaan hyvin tunnettu paikallisesti.


title: Tōzō Minanogawa

text: Näihin aikoihin Takasago-tallin ykkösdivisioonaan asti yltänyt ottelija nimeltä Takaichirō Akutsugawa sattui vierailemaan lähistöllä sijaitsevassa kylpylässä ja kuuli huhun isokokoisesta pojasta. Akutsugawa päätti ottaa asiasta henkilökohtaisesti selvää eikä pettynyt näkemäänsä. Poika oli jo ottanut osaa paikallisiin nuorisoturnauksiin ja halusi kuulla tarinoita ōzumō-elämästä oikealta huippu-rikishiltä. Huomatessaan pojan ylenpalttisen innostuksen Akutsugawa päätti hillitä tätä muistuttaen rikishin elämän nurjista puolista: ankarasta harjoitusrääkistä ja paineesta voittaa turnauskehässä.


title: Tōzō Minanogawa

text: Nuori Sakata ei kuitenkaan antanut varoittelujen masentaa itseään vaan oli vakuuttunut siitä, että hänen iso kokonsa auttaisi jo sinällään hänet hyvään alkuun ammattilaisuralla. Neljännen tapaamisen jälkeen Akutsugawa suostui ottamaan nuorukaisen oppilaakseen. Koska hänen oma aktiiviuransa yhä jatkui, päätti hän lähettää pojan ystävänsä, entisen komusubi Wakaminaton Fujigane-talliin, eikä omaan Takasago-talliinsa. Suunnitelma kariutui kuitenkin vuoden 1923 Kantōn alueen valtavaan maanjäristykseen, jossa jopa 143 000 ihmistä kuoli. Fujigane-tallin rakennus paloi maan tasalle, ja Akutsugawa oli pakotettu pyytämään oman tallinsa omistajaa ottamaan poika Takasago-talliin. Tämä suostui, vaikka olikin äkämystynyt siitä, ettei ollut ollut oppilaansa ensimmäinen vaihtoehto tämän lupaavalle löydölle.


title: Tōzō Minanogawa

text: Tomojirō aloitti uransa vuoden 1924 toukokuun turnauksessa. Hänen ottelunimensä oli alusta lähtien Minanogawa. Nimi tuli hänen kotiseutuaan kuvaavasta runosta. Tōzō-nimen kaksi kanji-merkkiä tarkoittavat miestä (男) ja naista (女).


title: Tōzō Minanogawa

text: Ensimmäinen turnaus tuotti neljä voittoa ja kaksi tappiota, kaksi seuraavaa taas päättyivät lupauksia herättävästi 5–2. Aluksi Minanogawa pyrki otteluissa hyötymään poikkeuksellisesta pituudestaan. Tammikuussa 1926 hän voitti kaikki kuusi otteluaan ja otti nelosdivisioonan turnausvoiton. Hän oli tuolloin 22-vuotias, ja mitoiltaan jo 188 cm ja 130 kg. Vain kahta turnausta myöhemmin hänet korotettiin jo kakkosdivisioonaan arvoon itäinen jūryō 8. Vain kuusi turnausta oli kulunut uran alusta.


title: Tōzō Minanogawa

text: Ensimmäisessä jūryō-turnauksessaan Minanogawan nousu jatkui yhä tuloksella 5–1. Hänen vastustajansa olivat kuitenkin vähitellen pääsemässä selville hänen oshizumō-tyylistään, jossa pyritään saavuttamaan voitto ensisijaisesti pakottamalla vastustaja ulos dohyōlta tämän vartaloon kohdistuvin työnnöin. Niinpä maaliskuussa 1927 edessä oli uran ensimmäinen makekoshi eli enemmän tappioita kuin voittoja tuottanut turnaus. Takasago-oyakata (valmennuslisenssin kolmas haltija, entinen mestari Tarō Asashio III, joka aiemmin tunnettiin nimellä Chōtarō Asaarashi) huomasi Minanogawan olevan vaikeuksissa ja pyysi tuolloin korkean sanyaku-arvon haltijan Kiyosegawan avustamaan nuorempaa rikishiä tämän harjoittelussa.


title: Tōzō Minanogawa

text: Kiyosegawa kieltäytyi aluksi, sillä hän kuului Tateyama-talliin ja oli varsin tietoinen siitä, että Minanogawan löytänyt Akutsugawa jatkoi yhä omaa aktiiviuraansa. Takasago huomautti Kiyosegawalle, että vaikka Akutsugawa yhä muodollisesti oli arvoasteikossa löytöään korkeammalla, oli Minanogawa jo tosiasiassa ohittanut joka suhteessa kokeneemman rikishin ja tarvitsi kovatasoisempaa harjoituskumppania. Takasagon ja Akutsugawan suhde oli ilmeisesti peruuttamattomasti katkeroitunut jälkimmäisen yritettyä värvätä nuori lupaus aluksi toisaalle kuin omaan talliinsa.


title: Tōzō Minanogawa

text: Kiyosegawan valmentamana Minanogawa ohitti lievän suvantovaiheen ja ylennettiin korkeimpaan makuuchi-divisioonaan ennen tammikuun 1928 turnausta. Hän oli nyt 195-senttinen ja 135-kiloinen. Vain 206-senttinen Bunjirō Dewagatake oli häntä pidempi. Arvossa läntinen maegashira 14 oteltu turnaus tuotti kuusi voittoa ja viisi tappiota.


title: Tōzō Minanogawa

text: Vaikka tulos oli voitollinen ja takasi arvonnousun seuraavaan turnaukseen, oli se kuitenkin jonkinasteinen pettymys. Tulos selittyi ennen turnauksen alkua harjoituksissa sattuneella reisivammalla. Minanogawa ei aluksi pystynyt vakuuttamaan ammattisumoliiton edustajia vamman vakavuudesta, vaan hänet pakotettiin mukaan jungyō-kiertueelle, ennen kuin hänelle annettiin lupa palata Tokioon toipumaan vammastaan ennen turnauksen alkua. Hänet jätettiin kiertueelta tien poskeen vailla rahaa, jolla ostaa junalippu Tokioon.


title: Tōzō Minanogawa

text: Kerjätessään ohikulkijoilta rahaa reisi särkien hän tunsi olonsa surkeammaksi kuin koskaan aiemmin. Hän oli vakuuttunut siitä, että liiton byrokraateille rikishit olivat vain välttämätön paha, joita retuutettiin ympäri maata näytöksissä vain siksi, että tällä tavoin liiton isot kihot keräisivät taskuihinsa mahdollisimman suuret pääsylipputulot. Aikanaan viitisentoista vuotta myöhemmin liitosta erottuaan hän toistuvasti suositteli valmentajien määrän tuntuvaa vähentämistä.


title: Tōzō Minanogawa

text: Vuoden 1929 alkupuolella Akutsugawa alkoi menettää otettaan ja jouduttuaan jättämään maaliskuun turnauksen väliin, oli selvää, että hän putoaisi kakkosdivisioonaan. Akutsugawa ehdotti Takasago-oyakatalle uransa lopettamista ja jäämistä ammattisumoliiton piiriin valmentajan ominaisuudessa. Takasagolla ei miesten huonojen välien takia kuitenkaan ollut minkäänlaista aikomusta avustaa oppilastaan tämän yrittäessä hankkia itselleen valmennuslisenssiä, jonka hallinta on ehdoton edellytys valmentajana toimimiselle.


title: Tōzō Minanogawa

text: Tieto Akutsugawan tukalasta tilanteesta kiiri laajalle liiton piirissä ja kilpailevasta ichimonista otettiin yhteyttä. Ichimon on vanhan ja arvovaltaisen tallin ympärille vuosikymmenien ja -satojen kuluessa nuoremmista ja useimmiten myös menestymättömämmistä talleista koostunut klaanin kaltainen yhteisö, joita ōzumōn piirissä on viisi. Tätä kautta Akutsugawa sai haltuunsa Sadogataken lisenssin ja perusti uuden tallinsa Kawaguchiin, Saitaman prefektuuriin, poikkeuksellisen kauas Ryōgokusta, Tokion kaupunginosasta, jonne suurin osa talleista on perinteisesti keskittynyt. Akutsugawa vei mukanaan Minanogawan, jota hän piti omana värväyksenään. Tämä raivostutti Takasagon, sillä Minanogawan potentiaali tulevana mestarina tai jopa suurmestarina oli laajalti tunnustettu.


title: Tōzō Minanogawa

text: Takasagolla oli kuitenkin mielessään juoni, jolla hän saisi Minanogawan takaisin talliinsa. Takasago-tallin perinteisiin kuului nimetä poikkeuksellisen lupaava ottelija nimellä "Tarō Asashio". Perinteisesti Asashio oli myös tallin tuleva perijä. Uskollisena Akutsugawalle eli uudelle Sadogatake-oyakatalle Minanogawa joutui kieltäytymään Takasagon tarjouksesta tulla nimetyksi neljänneksi Tarō Asashioksi, vaikka tarjous epäilemättä imartelikin häntä. Olihan hän tuolloin kuitenkin vasta maegashira eikä hänen tulevasta menestyksestään ollut vielä tietoa.