title: Suunnattu derivaatta

text:
Funktioiden summa:
Vakiovektorin sääntö:
Funktioiden tulon sääntö:
Ketjusääntö: Jos "g" on differentioituva pisteessä p and "h" on differentioituva pisteessä "g"(p), silloin


title: Suunnattu derivaatta

text: Toispuoleiset derivaatat funktiolle formula_55 suunnassa formula_56, missä formula_57, voidaan määritellä


title: Suunnattu derivaatta

text: Suunnattu derivaatta suunnassa formula_60 on olemassa, kun toispuoleiset suunnatut derivaatat formula_61 ja formula_62 ovat samanarvoiset. Tällöin pätee


title: Peanon aksioomat

text: Peanon aksioomat ovat matematiikassa italialaisen matemaatikon Giuseppe Peanon esittämät yhdeksän aksioomaa, jotka määrittävät luonnolliset luvut. Keskeisessä asemassa aksioomia on seuraajafunktio S, jolle S("a")="a"+1 (merkitään myös ilman sulkuja S"a"="a"+1) kaikilla luonnollisilla luvuilla "a". Peanon aksioomat ovat:


title: Suntarin ulus

text: Suntarin ulus eli Suntarin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan länsiosassa Venäjällä. Piiri sijaitsee Viljuin keskijuoksun ympärillä ja rajoittuu pohjoisessa Njurban piiriin, idässä Verhneviljuiskin, kaakossa Oljokminskin, etelässä Lenskin ja lännessä Mirnyin piiriin.


title: Suntarin ulus

text:
Piirin pinta-ala on 57 800 km² ja vuonna 1995 sen asukasluku oli 27 100. Vuonna 1989 asukasluku oli 23 500, joista oli jakuutteja 92,5 prosenttia, venäläisiä 5,0 prosenttia sekä evenkejä ja eveenejä molempia 0,2 prosenttia.
Tärkeitä elinkeinoja ovat maanviljely sekä nautakarjan ja hevosten kasvatus.


title: Suntarin ulus

text: Suntarin ulus (piiri) käsittää 26 naslegia eli maalaiskuntaa, joissa on yhteensä 39 asutusta. Piirin hallinnollinen keskus on Suntarin kylä.


title: Suntarin ulus

text: Kunnat:


title: Mário Jardel

text: Mário Jardel Almeida Ribeiro (s. 18. syyskuuta 1973 Fortaleza) on entinen brasilialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.


title: Mário Jardel

text: Hän aloitti uransa Vasco da Gamassa. Kotimaassaan hän pelasi myös Grêmion paidassa. Vuonna 1996 hän siirtyi portugalilaiseen FC Portoon. Hän pelasi seurassa neljän kauden ajan ja teki 130 maalia 125 pelissä. Hän voitti Euroopan parhaan maalintekijän tittelin, Kultaisen kengän, kausilla 1998–1999 ja 2001–2002. Seuraavalla kaudellä hän oli Mestareiden liigan paras maalintekijä 10 maalillaan.


title: Mário Jardel

text: Kesällä 2000 hän siirtyi turkkilaiseen Galatasarayhyn, jossa hän pelasi vain yhden kauden. Hän teki 22 maalia Turkin liigassa sekä kuusi maalia Mestareiden liigassa. Kaudeksi 2001–2002 hän siirtyi takaisiin Portugaliin Sporting Lissaboniin, jossa hän teki ensimmäisellä kaudellaan 42 maalia 30 pelissä.


title: Mário Jardel

text: Tämän jälkeen Jardelin ura alkoi hiipumaan. Hän on kärsinyt loukkaantumisista ja masennuksesta. Hän lähti Sportingista kesällä 2003, jonka jälkeen hän pelannut muun muassa Anconassa, Bolton Wanderersissa, Newell's Old Boysissa, Goiásissa, Beira-Marissa, Αnorthosis Famagustassa ja Newcastle Jetsissä. Kesällä 2010 Jardel siirtyi bulgarialaiseen Tšerno Moreen.


title: Gambia Ports Authority FC

text: Gambia Ports Authority FC on gambialainen jalkapalloseura Banjulista.


title: Tšuraptša

text: Tšuraptša () tai Tšuraptšy () on maalaiskunta ("nasleg") ja sen keskuskylä sekä Tšuraptšan ulusin eli piirin hallinnollinen keskus Sahan tasavallassa, 178 kilometriä pääkaupungista Jakutskista itään. Tšuraptšan kautta kulkee valtatie Jakutskista tasavallan itäpuolelle Magadaniin.


title: Erik Friberg

text: Erik Marcus Friberg (s. 31. maaliskuuta 1983 Tukholma) on ruotsalainen pokeriammattilainen.


title: Erik Friberg

text: Friberg aloitti pokerin teini-ikäisenä. Vuonna 2004 hän jätti yliopistopaikkansa ja alkoi pelata internetissä ammatikseen. Hänen ensimmäinen merkittävä livepokerisaavutuksensa oli samana vuonna European Poker Tourilla Barcelonassa saavutettu 26. tila. Seuraavana vuonna hän voitti Swedish Poker Challenge's -turnauksen no limit hold'em -turnauksen ja ansaitsi 87 287 euroa.


title: Erik Friberg

text: Kansainvälisen läpimurtonsa Friberg teki sijoittumalla kahdeksanneksi World Series of Pokerin pääturnauksessa vuonna 2006. Friberg oli selvinnyt turnaukseen PokerStarsin nettisatelliittiturnauksen kautta. Turnauksen voittanut Jamie Gold pudotti hänet akkaparilla Fribergin jätkäparia vastaan. Friberg ansaitsi sijoituksestaan 1 979 189 dollaria.


title: Erik Friberg

text: Vuoden 2007 WSOP:ssa Friberg sijoittui 5 000 dollarin no limit hold'em - six handed -turnauksessa kolmanneksi ja ansaitsi 345 582 dollaria. Lokakuussa 2007 hän voitti Ruotsin avoimen pokerimestaruuskilpailun pääturnauksen.


title: Erik Friberg

text: Marraskuussa 2007 Fribergin turnausansiot ylittivät 2,4 miljoonaa dollaria.


title: Abdoulie Corr

text: Abdoulie "Paco" Corr (s. 9. kesäkuuta 1982, Banjul, Gambia) on gambialainen entinen jalkapalloilija. Hän edusti viimeksi Vaasan Palloseuraa ja Närpiön Kraftia kaudella 2011.


title: Abdoulie Corr

text: Neljä ottelua Gambian jalkapallomaajoukkueessa pelannut Corr saapui Suomeen vuonna 2006 ja edusti Kokkolan Palloveikkoja viiden kauden ajan. Veikkausliigassa hän pelasi kaksi ottelua Vaasan Palloseurassa vuonna 2011.


title: Abdoulie Corr

text: Corr on edustanut Gambiaa maajoukkuetasolla myös kriketissä.


title: Abdoulie Corr

text: Heinäkuussa 2014 Corr tuomittiin neljäksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen yhdeksästä törkeästä huumausainerikoksesta. Oikeuden mukaan hän oli kaupannut huumeita eri puolella Suomea vuosien 2012-2013 aikana.


title: Suomen Kivikeskus

text: Suomen Kivikeskus on verkottunut kivialan osaamiskeskittymä Juuan Nunnanlahdessa, jossa on Suomen vuolukiviteollisuuden keskittymä. Kivikeskuksen tavoitteena on kivenjalostustoimialan kehittäminen ja uuden pienyritystoiminnan synnyttäminen. Paikka on myös merkittävä matkailukohde kivi- ja taidenäyttelyineen. Keskus on aivan Valtatie 6:n varrella. Kivikeskus vihittiin 17. kesäkuuta 2003.


title: Suomen Kivikeskus

text: Kivikeskukseen on rakennettu testaus- ja tutkimuslaboratorio, sekä alan jatko- ja täydennyskoulutusta palvelevia opetus- ja koulutustiloja. Keskus sijaitsee matkailukohde Kivikylässä. Sinne on rakennettu muun muassa mineraaleja esittelevä "kivipuisto". Siellä sijaitsee myös "GEO-tietokeskus", joka esittelee multimediatekniikalla maaperän geologiaa, kivien maailmaa sekä mineraalien hyödyntämistä historiasta nykypäivään. Lisäksi keskuksessa on alan eri yritysten näyttelyitä.


title: Suomen Kivikeskus

text: Keskuksessa on säännöllisiä taidenäyttelytoimintaa, sekä sisä- että ulkotiloissa. Huomattavimpia kokoelmia ovat olleet Salvador Dali -näyttely 2004–2005, suomalaisten muotoilijoiden näyttely 2005, Pekka Vuoren joulunäyttely 2005–2006 ja ITE-taidenäyttelyt 2006–2007.


title: Suomen Kivikeskus

text:
Vuoden 2007 päänäyttely valottaa suomalaista maisemaa I. K. Inhan ja kolilaisen Einar A. Saarelaisen ajoista nykyvalokuvaajien tulkintoihin. Nykykuvaajia ovat
Kristoffer Albrecht, Taneli Eskola, Ilkka Halso, Japo Knuutila, Ritva Kovalainen, Jorma Luhta, Pentti Sammallahti ja Sanni Seppo sekä Joakim Eskildsen Tanskasta ja Martina Motzbäuchel Saksasta.


title: Suomen Kivikeskus

text: Kivikeskuksen taustalla ovat muun muassa Juuan kivimuseo- ja kivikyläsäätiö, Geologian tutkimuskeskus, Valtion teknillinen tutkimuskeskus VTT, Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä, Taideteollinen korkeakoulu ja espanjalainen *tutkimuslaitos "Centro Techolològico" del Marmol (CTM). Keskuksen kehittämistoiminnasta vastaa Stone Pole Oy, jonka omistajina on mm. yli 40 kivialan yritystä.


title: Karnosiini

text: Karnosiini (ß-alanyyli-L-histidiini) on "beta"-alaniini- ja histidiiniaminohapoista muodostunut dipeptidi. Sen kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 226.23 g/mol, sulamispiste 253 °C ja CAS-numero 305-84-0. Ihmisessä karnosiinia esiintyy erityisesti lihas- ja aivokudoksissa.


title: Karnosiini

text: Karnosiini on yleinen dipeptidi, jota tavataan kaloista, linnuista, matelijoista ja nisäkkäistä. Karnosiinia ei ole suositeltavaa antaa henkilölle, jonka aivot ovat vielä kehitysvaiheessa.


title: Karnosiini

text: Karnosiini toimii lihasaineenvaihdunnassa puskuroivana aineena; muuta selkeää fysiologista tehtävää ei tunneta. Karnosiini on luokiteltu neuropeptideihin.


title: Karnosiini

text: Karnosiinilla on kelaatio- ja antioksidantti-ominaisuuksia. Karnosiini on ravinnossa myös alaniini-aminohapon lähde.


title: Karnosiini

text: Karnosiini eristettiin luurankolihaksesta vuonna 1900. Sittemmin havaittiin, että karnosiinia esiintyy muun muassa sydänlihaksessa, aivoissa, ihossa, maksassa ja munuaisissa. Lähes kaikkien eläinlajien lihasten karnosiinipitoisuudet tunnetaan.


title: Karnosiini

text: Karnosiinia syntyy aineenvaihdunnassa karnosiinisyntetaasin yhdistäessä alaniinin ja histidiinin, jossa alaniinin määrä on synteesiä rajoittava tekijä. Dipeptidaasit eli karnosinaasi-entsyymit (EC 3.4.13.3) pilkkovat karnosiinia veressä ja muissa kudoksissa.


title: Karnosiini

text: Laajan kansainvälisen munuaisklinikoiden tutkimuksen mukaan karnosiini suojasi diabeetikoiden munuaisia korkean verensokerin aiheuttamilta vaurioilta.


title: Karnosiini

text: Karnosiini kuuluu yhdisteisiin, jotka puskuroivat lihassolujen sisäistä pH-arvoa. Tällöin lihassolujen sisäinen pH-luku säilyy pitempään suoritusta tukevana rasituksen aikana syntyneen maitohapon pH-lukua laskevasta vaikutuksesta huolimatta.


title: Karnosiini

text: Lihasten korkea karnosiinitaso korreloi lihasten kestävyyskyvyn kanssa.


title: Karnosiini

text: Vuonna 1938 todettiin, että lihasrappeumatauteja sairastavien henkilöiden lihaksissa on normaalia vähemmän karnosiinia. Ikääntymisen myötä lihasten ja aivojen karnosiini vähenee myös terveissä ihmisissä. .


title: Karnosiini

text: Karnosiinilla on merkitystä lihashermotaudeissa. ALS-tautia ja lihasrappeumaa sairastavien potilaiden lihasten karnosiinipitoisuus on huomattavasti vähentynyt.


title: Karnosiini

text: Merilevä, kananmuna, liha, kala, pavut ja useat vihreälehtiset kasvit sisältävät paljon alaniiniä josta keho syntetisoi karnosiinia. Myös suun kautta nautittu beta-alaniini kohottaa kehon karnosiinitasoja.


title: Karnosiini

text: Lihan karnosiini menettää kuumennettaessa antioksidantti- ja muita vaikutuksiaan. Sata grammaa naudan pihvilihaa sisältää noin 125 mg karnosiinia. Pihvin syönnin jälkeen plasman karnosiinipitoisuus nouse noin 10 mg/l:aan ja korkeimmillaan se on 3,5 tunnin kuluessa, jolloin pitoisuus on noin 30 mg/l. Sen jälkeen plasman karnosiini alkaa vähetä, kunnes 5,5 tunnin kuluttua sitä ei enää ole mitattavia määriä.


title: Karnosiini

text: Beta-alaniini- tai karnosiinilisän nauttiminen muutti lihasten suorituskykyä viivästyttämällä väsymystilaa ja joissain tutkimuksissa nopeutti palautumista, mutta ei lisännyt lihasvoimaa.


title: Karnosiini

text: Suun kautta nautittu karnosiini hajoaa ruuansulatusjärjestelmässä beta-alaniiniksi ja L-histidiiniksi ja katoaa melko nopeasti aineenvaihdunnasta. Elimistön karnosiinimäärän kannalta rajoittava tekijä on beta-alaniini, jota suun kautta nauttimalla lihasten karnosiinitasoja voi korottaa.


title: Karnosiini

text: Karnosiinilisällä on yksittäisessä tutkimuksessa saatu myönteisiä tuloksia autismin hoidossa.


title: Karnosiini

text: Karnosiini ehkäisee mahahaavaa ja nopeuttaa sen paranemista.


title: Karnosiini

text: Karnosiini ehkäisee triglyseridien ja kolesterolin hapettumista sekä glykaatiota koeputkikokeissa.


title: Karnosiini

text: Karnosiini saattaa suojata viljeltyjä soluja hapettumistressiltä, ja proteiinejä glykaatiolta. Karnosiini hidastaa ihmisen viljeltyjen sidekudossolujen (fibroblastien) vanhenemista ja pidentää niiden elinikää huomattavasti.. Vaikutus perustunee kromosomien DNA:n telomeerien vaurioiden ehkäisyyn.


title: Karnosiini

text: L-karnosiini lisää sydänlihaksen iskuvoimaa yhtä tehokkaasti kuin verapamiili.


title: Karnosiini

text: Eräät tutkijat ovat esittäneet hypoteesin, että karnosiini voi antioksidanttivaikutuksillaan lievittää Alzheimerin taudin aiheuttamaa solukuolemaa, muun muassa lievittää taudin alkuvaiheeseen liittyviä hapetusvaurioita sekä estää proteiinien glykaatiota ja siten karnosiinilla saattaisi mahdollisesti olla potentiaalista käyttöä Alzheimerin taudin hoidossa.


title: Viekää minut baariin taas...

text: Viekää minut baariin taas... on Pekka Myllykoski ja Jytäjemmarit -yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin aprillipäivänä 2004. Levy sisältää (neljää käännöskappaletta lukuun ottamatta) yhtyeen omia kantrikappaleita, joista osa on Antero Gustafssonin ja osa Marko Ahon säveltämiä tai sanoittamia. Yhtye kutsuu musiikkiaan ”underground countryksi” (UC).


title: Felix Karasev

text: Felix (Feliks) Dmitrijevitš Karasev (myös Feliks Sutyrin; s. 1929) on venäläinen diplomaatti, joka toimi Neuvostoliiton Suomen-suurlähetystössä kolmeen otteeseen yhteensä 15 vuoden ajan vuosina 1963–1992, viimeksi ministerineuvoksena vuosina 1985–1992. Karasev oli KGB:n viimeinen Helsingin-päällikkö kylmän sodan aikana. Hän julkaisi vuonna 1998 muistelmateoksen "Naapurinpojan muistelmat" (Otava), jossa hän kertoo kokemuksistaan Suomessa. Karasevilla ei ollut merkittäviä yhteyksiä suomalaisiin kommunisteihin, mutta sosiaalidemokraatteihin ja kokoomuslaisiin kylläkin, mm. Mauno Koivistoon, Juha Vikatmaahan ja Ilkka Suomiseen.


title: Felix Karasev

text: Suomen-komennustensa välillä Karasev työskenteli 1970-luvun lopulla KGB:n Leningradin ulkomaantiedustelussa, jossa muun muassa nuori Vladimir Putin oli hänen alaisenaan. Toinen Karasevin tuollosista alaisista, Sergei Ivanov, sanoi hänen olleen hyödyllinen opettaja itselleen ja Putinille.


title: Arista Records

text: Arista Records on vuonna 1974 perustettu, Sony BMG Music Entertainmentin omistuksessa oleva levy-yhtiö. Muun muassa artistit Avril Lavigne ja Gob ovat levyttäneet yhtiölle.


title: Arista Records

text: Clive Davis sai potkut CBS Recordsilta ja siirtyi Columbia Picturesin palvelukseen edistämään yhtiön äänitelevy- ja musiikkituotannon toimintoja. Loppuvuodesta 1974 Davisista tuli osaston johtaja, ja hän yhdisti Columbian levymerkit (Colpix Records, Colgems Records ja Bell Records) uudeksi kokonaisuudeksi nimelle Arista Records ja osti lopulta osuuden siitä Columbialta.


title: Arista Records

text: Nimen Arista levymerkki sai newyorkilaisen koulun honor societyn mukaan. Alkuvuodesta 1975, useimmat Bellin kirjoissa olevien artistien sopimukset purettiin, kuten Tony Orlando and Dawn and the Fifth Dimension, kun taas esimerkiksi Suzi Quatro ja Hot Chocolate siirrettiin levymerkille Big Tree. Joidenkin sopimukset siirrettiin Aristalle, esimerkiksi Bay City Rollers ja Melissa Manchester.


title: Arista Records

text: Välttääkseen konkurssin Columbia Pictures myi musiikkikustantamonsa Screen Gems-Columbia (Colgems) EMI:lle 1976 ja sitten Aristan saksalaiselle Ariola Recordsille 1979. Kun Ariola oli ostanut General Electricin RCA Recordsin, yhdistetty yhtiö sai vuonna 1986 nimeksi Bertelsmann Music Group, mutta Yhdysvalloissa kirjainyhdistelmä BMG tuli käyttöön vasta 1987.


title: Arista Records

text: Aristan menestys jatkui 1980-luvulla. Sen omistukseen siirtyivät Northwestside Records, Deconstruction Records, First Avenue Records ja Dedicated Records. Vuonna 1989 Arista perusti yhteisyrityksen Antonio "L.A." Reidin ja Babyfacen kanssa, ja syntyi LaFace Records. 1993, Arista perusti Bad Boy Records -nimisen yhteisyrityksen Sean "P. Diddy" Combsin kanssa. Sen jakelun piiriin kuului Heavenly Records, ja vuonna 1999 se hankki omistukseensa Face Recordsin.


title: Arista Records

text: Arista teki 1989 sopimuksen länsisaksalaisen duon Milli Vanilli (Rob Pilatus ja Fabrice Morvan) kanssa ja julkaisi sen esikoisalbumin, moninkertaisen platinalevyn "Girl You Know It’s True", joka oli edellisenä vuonna julkaistu Euroopassa. Loistava menestys seurasi Yhdysvalloissa. Vuonna 1990 duo sai kaksi American Music Awardia ja Grammyn parhaana artistitulokkaana. Samana vuonna Milli Vanillin tuottaja ja manageri Frank Farian paljasti, ettei duo ollut esittänyt albumilla nuottiakaan.


title: Arista Records

text: Paljastus nostatti alalla myrskyn. Milli Vanillin Grammy peruttiin. Clive Davis luopui heti duosta ja poisti albumin luetteloistaan. "Girl You Know It’s True" oli menestynein albumi, jonka julkaisu keskeytettiin. Oikeuden päätöksellä levyn ostaja sai hyvitystä maksamastaan hinnasta.


title: Arista Records

text: Arista ilmoitti olleensa täysin tietämätön, etteivät Rob ja Fabrice olleet itse olleet äänittämässä levyä.


title: Arista Records

text: Loppuvuodesta 2000 BMG pudotti Davisin johtajantuolilta, ja tilalle nousi L. A. Reid. Reidin aikana merkille tuli uusia menestysalbumeja sellaisilta yhtyeiltä kuin Outkast, P!nk ja Usher mutta vakiintuneiden nimien, kuten Whitney Houston, TLC ja Toni Braxtonin kanssa menestystä ei tullut, vaikka nämä olivat olleet vuosien mittaan merkin menestyneimpiä artisteja. Reidin hulvattoman tuhlailun vuoksi yhtiö myös menetti rahaa. Kun BMG ja Sony Music Entertainment yhdistyivät, Reid irtisanottiin. BMG:llä itsenäisenä toiminut Arista toimi sen jälkeen uudestaan syntyneessä RCA Records Groupissa, jonka johdossa oli nyt Davis, joka sai Aristan jälleen hallintaansa. Elokuussa 2005 Aristan toiminnot sulautettiin yhteen J Recordsin kanssa. Arista-merkin käyttö jatkuu. Aristan uusintajulkaisut julkaisee Sony BMG:n Legacy Recordings. Sony BMG -yhteisyrityksen kautta Arista on jälleen yhdistetty Columbia Picturesiin, joka on kokonaan Sonyn omistuksessa. Aristan merkittävin levyttävä artisti on Whitney Houston.


title: Ortoperspekta

text: Ortoperspekta on suomalaisen Tapio M. Köykän 1960-luvulla kehittämä stereojärjestelmä. Järjestelmä toistaa tavallisen kaksikanavaisen stereosignaalin kolmen kaiuttimen kautta. Keskimmäinen kaiutin on täyden äänialan hi-fi kaiutin ja se toistaa vasemman ja oikean kanavan summasignaalin (eli monofonisen signaalin). Tätä signaalia kutsutaan järjestelmässä M–signaaliksi. Kaksi sivukaiutinta toistavat kanavien erotuksen, keskenään vastakkaisvaiheisina. Tämä signaali sisältää stereofonisen informaation ja sitä kutsutaan järjestelmässä S–signaaliksi. Järjestelmässä sivukaiuttimet ovat pienikokoisia koska niiden ei ole tarkoitus (eikä tarve) toistaa matalia ääniä.


title: Ortoperspekta

text: Ortoperspekta suunniteltiin pääasiassa Neumannin MS-mikrofoniäänityksellä tehtyjen konserttisalitaltiointien toistamiseen.


title: Ortoperspekta

text:
Tapio Köykän yritys Voimaradio Oy valmisti Ortoperspekta-viritinvahvistimia nimellä VOIMA OP-3 ja myöhemmin nimellä Wattram. Suomessa Salora valmisti vuodesta 1972 lähtien Salora 2000 ja Salora 2001 stereoviritinvahvistimia (jälkimmäinen oli varustettu joko DUAL 1225 tai Thorens TD 160 -levysoittimella) sekä vuodesta 1973 lähtien Salora 3000 ja Salora 3001 ja 3001 Ortoperspekta-viritinvahvistinmallistoa (jälkimmäinen oli samoin varustettu joko DUAL 1225 tai Thorens TD 160 -levysoittimella).
Tuon ajan tapojen mukaisesti kytkennät äänilähteisiin tapahtuivat DIN-liittimin.
Salora 3000:n ja Salora 3001:n vahvistin oli tiettävästi maailman ensimmäinen surroundvahvistin.


title: Mikael Lybeck

text: Karl Mikael Lybeck (18. maaliskuuta 1864 Uusikaarlepyy – 11. lokakuuta 1925 Kauniainen) oli suomenruotsalainen runoilija ja kirjailija.


title: Mikael Lybeck

text: Lybeckin vanhemmat olivat raatimies Johan Adolf Lybeck ja Isabella Augusta Lindqvist. Vuonna 1875 Lybeck lähti kotoaan Helsinkiin, missä hän kävi veljensä Paul Wernerin kanssa ruotsinkielistä Helsingfors lyceumia. Lybeck pääsi ylioppilaaksi 1882 ja opiskeli sen jälkeen kirjallisuutta Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi vuonna 1887. Valmistumisensa jälkeen Lybeck jatkoi vielä kirjallisuusopintojaan Saksassa vuosina 1888–1889.


title: Mikael Lybeck

text: Palattuaan Saksasta Lybeck asui ensin Uudessakaarlepyyssä, ja siellä ollessaan hän julkaisi vuonna 1890 esikoisteoksensa, runokokoelman "Dikter". Hän muutti takaisin Helsinkiin 1893 ja työskenteli Helsingin yliopiston kirjaston amanuenssina vuosina 1893–1896. Lybeck meni vuonna 1898 naimisiin Louise Sanmarkin kanssa. Vuonna 1900 hän julkaisi romaanin "Den starkare", josta tuli hänen kirjallinen läpimurtoteoksensa. Uskonnollista tekopyhyyttä kritisoiva romaani kuvaa hurmoksellisen saarnamiehen Kurt Hedeliuksen ja vapaa-ajattelija ja skeptikko Robert Vidingin välistä kamppailua, jonka Viding lopulta voittaa menettäen kuitenkin saarnaajalle sekä morsiamensa että äitinsä.


title: Mikael Lybeck

text: Lybeckin merkittävimpiä teoksia olivat 1911 ilmestynyt romaani "Tomas Indal" ja 1920 julkaistu kirjeromaani "Breven till Cecilia". Edellisessä päähenkilönä on kotikaupunkiinsa palaava elämään pettynyt keski-ikäinen lääketieteen opiskelija, jälkimmäisessä taas esteetikko ja renessanssin taiteen tuntija Sven Ingelet, joka tekee itsemurhan petyttyään rakkaudessa petolliseen Ceciliaan. Lybeck edustikin romaaneissaan ja lyriikassaan (runot "Klockbojen" ja "Trötta träd") vuosisadan vaihteen pessimismiä.


title: Mikael Lybeck

text: Lybeck kirjoitti myös kuusi näytelmää. Niistä vuonna 1913 kirjoitettu "Dynastin Peterberg" oli omana aikanaan suosituin, muut Lybeckin näytelmät jäivät vähälle huomiolle. "Dynastin Peterbergin" tapahtumat sijoittuvat 1900-luvun alun routavuosiin, ja siinä kuvataan Peterbergin perheyritystä, jonka olemassaoloa nousee uhkaamaan Venäjän keisarillisen hovin kamaripalvelija nimeltä monsieur André. Sama monsieur André oli puolestaan sankarin osassa Venäjän maaliskuun 1917 vallankumouksen aikaan sijoittuvassa Lybeckin näytelmässä "Den röde André", jossa hänen vastapelurinaan oli Rasputinia muistuttava Akim Ihmeidentekijä.


title: Mikael Lybeck

text: Lybeck rakennutti perheelleen Vallmogård-nimisen huvilan Kauniaisiin 1906–1907. Hän asui ja työskenteli Vallmogårdissa elämänsä loppuun saakka. Huvila palveli vuosina 1956–1981 Kauniaisten kauppalan- ja kaupungintalona; vuoden 1981 jälkeen siinä on toiminut musiikkiopisto ja kulttuurikeskus.


title: Antanas Smetona

text: Antanas Smetona (10. elokuuta 1874 – 9. tammikuuta 1944) oli Liettuan keskeisiä poliittisia hahmoja maailmansotien välisenä aikana. Hän toimi maansa ensimmäisenä presidenttinä vuosina 1919–1920. Vuosina 1926–1940 hän oli Liettuan viimeinen presidentti diktaattorin valtuuksin ennen kuin Neuvostoliitto miehitti sen. Smetona kuoli maanpaossa Yhdysvalloissa.


title: Antanas Smetona

text: Antanas Smetona syntyi köyhään maanviljelijäperheeseen Užulėnisissä lähellä nykyistä Ukmergėä Liettuassa. Hän kävi peruskoulunsa Taujenaissa ja lukion Palangassa. Jonas Jablonskisin ja Vincas Kudirkan tavoin hän kuului nuorena itsenäisyysmielisiin opiskelijajärjestöihin. Hän järjesti 1896 mielenosoituksen, jossa vastustettiin osallistumispakkoa ortodoksisen kirkon menoihin. Tämän takia hänet erotettiin koulustaan. Hän suoritti kuitenkin lukionsa loppuun Pietarissa ja jatkoi lakiopintoihin paikallisessa yliopistossa.


title: Antanas Smetona

text: Smetona osallistui liettualaisen opiskelijajärjestön toimintaan ja oli mukana julkaisemassa Venäjällä kiellettyjä liettualaisia julkaisuja. Smetona pidätettiin vuonna 1899, mutta hänet vapautettiin vain kahden viikon jälkeen. Tämän jälkeen hän suoritti opintonsa loppuun ja valmistui vuonna 1902. Hän työskenteli maatalouspankissa Vilnassa, liittyi Liettuan demokraattiseen puolueeseen ("LDP") ja nousi nopeasti sen arvojärjestyksessä. Kun aiemmin voimassa ollut kielto liettuankielisestä julkaisutoimesta kumottiin, hän alkoi toimittaa vuonna 1904 lehteä nimeltä "Vilniaus žinios". Vuonna 1907 hän jätti LDP:n ja alkoi julkaista nationalistista "Viltis"–lehteä yhdessä Juozas Tumas-Vaižgantasin kanssa. Hän jätti lehden vuonna 1913 ja alkoi julkaista toista lehteä nimeltä "Vairas".


title: Antanas Smetona

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Saksa eteni Liettuaan ja Smetona pysyi Vilnassa. Vuoden 1916 kesällä hän vetosi saksalaisviranomaisiin itsenäisen Liettuan puolesta. Saksalaiset perustivatkin 18. syyskuuta 1917 Liettuan neuvoston ("Lietuvos Taryba"), jonka puheenjohtajaksi Smetona valittiin. Saksalaiset olivat valmiita hyväksymään Liettuan itsenäisyyden sillä ehdolla, että maa pysyisi sen liittolaisena. Smetona kannatti ajatusta, mutta suurin osa neuvoston jäsenistä vastusti sitä. Tämän johdosta hän erosi virastaan, mutta nousi uudestaan neuvoston puheenjohtajaksi vain vähän myöhemmin ja oli allekirjoittamassa Liettuan itsenäisyysjulistusta 16. helmikuuta 1918. Sillä ei kuitenkaan ollut käytännön merkitystä, koska maa oli saksalaisjoukkojen miehittämänä. Tilanne muuttui, kun Saksa hyväksyi tappionsa sodassa. Liettuan ensimmäinen hallitus astui virkaansa vasta 11. marraskuuta samana vuonna Augustinas Voldemarasin johdolla.


title: Antanas Smetona

text: Vuoden 1918 lopulta 1919 alkuun Smetona oli Berliiniissä varmistamassa saksalaisjoukkojen vetäytymistä Liettuasta. Hän myös vieraili Skandinavian maissa pyytämässä maalleen taloudellista ja poliittista tukea. Palattuaan kotimaahansa hänestä tuli sen ensimmäinen presidentti väliaikaisen perustuslain nojalla. Hän erosi tehtävästään perustuslakikomission vaalien jälkeen 19. kesäkuuta 1920 ja luovutti virkansa Aleksandras Stulginskisille. Smetona ja hänen kansallinen edistyspuolueensa eivät saaneet yhtään paikkaa parlamenttivaaleissa 1922 ja 1923. Suurin syy tähän oli heidän haluttomuutensa suureen maauudistukseen. Vuonna 1923 Smetonasta tuli hallinnon edustaja Memelin alueella, mutta hän erosi tehtävästään jouduttuaan erimielisyyksiin pääministeri Ernestas Galvanauskasin kanssa. Tämän jälkeen hän jatkoi jonkin aikaa julkaisutoimintaa ja opetti esimerkiksi filosofiaa ja etiikkaa yliopistossa Kaunasissa. Smetona sai vihdoin paikan parlamentissa vaaleissa toukokuussa 1926.


title: Antanas Smetona

text: Vuoden 1926 joulukuussa Smetonan kannattajat armeijan ja kristillisdemokraattisen puolueen tukemana suorittivat vallankaappauksen. Smetona valittiin presidentiksi Seimasin äänestyksessä, johon boikottien takia osallistui alle puolet kansanedustajista. Seuraavan vuoden elokuussa Smetona hajotti parlamentin. Sitä seuraavan vuoden toukokuussa tehtiin puolestaan presidentin valtaa lisänneitä perustuslakimuutoksia. Smetona kehitti oman henkilökulttinsa, ja häntä pidettiin kansakunnan johtajana ("Tautos Vadas"). Vuosina 1931 ja 1938 vaaleissa hänet valittiin uusille kausille virassaan presidenttinä. Ulkopolitiikassaan Smetona nojautui länteen ja maa kieltäytyi luomasta suhteita Puolaan Vilnan kysymyksen takia, kunnes Puola pakotti maan luomaan ne uhkavaatimuksella vuonna 1938.


title: Antanas Smetona

text: Toisen maailmansodan syttyessä 1939 Smetona yritti aluksi säilyttää Liettuan puolueettomuuden. Lokakuussa hän hyväksyi Neuvostoliiton tarjouksen antaa Vilnan alue takaisin Liettualle ja vastaavasti neuvostojoukkojen sijoittamisen tukikohtiin Liettuassa. Tämä ei estänyt Neuvostoliiton uhkavaatimusta ja maan miehitystä kesäkuussa 1940. Smetona yritti aluksi saada hallituksen hyväksymään aseellisen vastarinnan, mutta kun enemmistö oli tätä vastaan, hän erosi ja jätti tehtävänsä pääministeri Antanas Merkysille. Sitten hän ylitti rajan Saksaan ja jatkoi sieltä edelleen perheensä mukanaan Sveitsiin ja Yhdysvaltoihin, jonne hän saapui vuoden 1941 alussa. Hän kuoli tulipalossa poikansa kotona 9. tammikuuta 1944. Clevelandissa.


title: Juha Vikatmaa

text: Juha Ville Vikatmaa (17. toukokuuta 1941 Helsinki – 2. joulukuuta 1974 Kustavi) oli suomalainen poliitikko ja kokoomuslainen kansanedustaja.


title: Juha Vikatmaa

text: Vikatmaa valmistui ylioppilaaksi vuonna 1960, oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1964 ja lisensiaatiksi 1966 sekä sai varatuomarin arvon vuonna 1968. Oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1970 väitellyt Vikatmaa toimi kokoomuksessa niin kutsuttuihin remonttimiesten ideologisena johtajana. Tämän mukaisesti hän pyrki aktiivisesti luomaan kontakteja neuvostoliittolaisiin ja onnistukin muun muassa Felix Karasevin kohdalla. Kansanedustajana Vikatmaa edusti Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Kun eduskunta oli vuonna 1973 hyväksynyt poikkeuslain presidentti Urho Kekkosen toimikauden pidentämiseksi, Vikatmaa vaati Kokoomuksen puheenjohtajaa Harri Holkeria erottamaan puolueesta poikkeuslakia vastustaneet oikean laidan edustajat, muiden muassa Tuure Junnilan, Pentti Mäki-Hakolan ja Raimo Ilaskiven siinä kuitenkaan onnistumatta.


title: Juha Vikatmaa

text: Poliittisen uransa ohella hän toimi rikos- ja prosessioikeuden apulaisprofessorina Turun yliopistossa vuodesta 1972. Vikatmaan lupaava ura katkesi yllättäen itsemurhaan vuonna 1974.


title: Juha Vikatmaa

text: Juha Vikatmaan toinen puoliso (vuodesta 1973) oli lastenlääkäri Eeva Kuuskoski, josta tuli myöhemmin myös tunnettu poliitikko ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton pääsihteeri.


title: Op:l Bastards

text: Op:l Bastards on suomalainen elektronisen musiikin yhtye, jonka perustivat vuonna 1996 Timo Kaukolampi ja Mikko Viljakainen (Vilunki 3000). Myöhemmin yhtyeeseen liittyi Tuomo Puranen. Kaukolampi ja Vilunki olivat aiemmin soittaneet garage rock -yhtyeessä nimeltä Larry and the Lefthanded.


title: Op:l Bastards

text: Yhtyeen alkuperäinen nimi oli Opel Bastards, mutta Opel vaati tavaramerkkinsä takia siihen muutoksen. Op:l Bastards lopetti toimintansa vuonna 2002 sen jälkeen, kun heidän levy-yhtiönsä Cool Globe Agencyn kanssa oli tullut kiistaa. Ryhmä teki jälkeenpäin vielä joitakin äänitteitä ja live-esiintymisiä Kilogram-nimellä.


title: Op:l Bastards

text: Op:l Bastards teki paluun vuonna 2007 Flow-festivaaleilla Helsingissä, ja "The Job" julkaistiin uudelleen remasteroituna bändin omalla Lefta-levymerkillä, jakelijana toimii Jupiter. Albumilla on lisäksi neljä kappaletta, jotka on aiemmin julkaistu ainoastaan singleillä.


title: Op:l Bastards

text: Vuonna 2009 yhtye julkaisi toisen albuminsa.


title: Charente

text: Charente on Ranskan departementti numero 16. Se sijaitsee Länsi-Ranskassa Akvitania-Limousin-Poitou-Charentes'n hallintoalueella. Departementti on pinta-alaltaan 5 956 neliökilometriä ja asukasluvultaan 347 040 (vuonna 2006). Sen pääkaupunki on Angoulême. Charente on jaettu edelleen kolmeen arrondissementtiin, 35 kantoniin ja 404 kuntaan.


title: Charente

text: Charente oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Charente muodostettiin Angoumois'n provinssista.


title: Charente

text: Charentessa tuotetaan konjakkia ja pineauta. Konjakki () on saanut nimensä departementissa sijaitsevan Cognac-kunnan mukaan.


title: Frank Mill

text: Frank Mill (s. 23. heinäkuuta 1958 Essen, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjänä. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1990 MM-kisoissa ja olympiapronssin vuonna 1988 Soulin olympialaisista.


title: Frank Mill

text: Frank Mill pelasi koko uransa Saksassa. Hän aloitti vuonna 1976 Rot-Weiß Essenin joukkueessa. Joukkue putosi heti Millin debyyttikauden päätteeksi Bundesligasta ja Mill pelasi seuraavat neljä kautta alemmalla sarjatasolla. Vuonna 1981 hän siirtyi Borussia Mönchengladbachiin ja palasi Bundesligaan. Borussia Mönchengladbachia Mill edusti vuoteen 1986 asti kunnes siirtyi Borussia Dortmundiin. Borussia Dortmundissa Mill pelasi aina vuoteen 1994 saakka ja siirtyi sitten 2. Bundesligaan Fortuna Düsseldorfiin. Joukkue nousi Bundesligaan ja Mill pelasi vielä kauden 1995–96 pääsarjatasolla ja lopetti sitten uransa. Seuratasolla Frank Mill ei voittanut yhtä Saksan cupia lukuun ottamatta mitään suurta. Vuonna 1993 hän oli UEFA Cupin loppuottelussa Borussia Dortmundin kanssa, mutta silloin tuli tappio. Bundesligassa Mill oli kerran toinen ja kerran kolmas.


title: Frank Mill

text: Saksan jalkapallomaajoukkueessa Frank Mill pelasi vuosina 1982–1990 17 maaottelua, mutta ei onnistunut tekemään yhtään maalia. Ennen miesten maajoukkuetta Mill oli pelannut kaksi ottelua alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän debytoi Saksan paidassa 21. maaliskuuta 1982 Brasiliaa vastaan. Mill voitti Saksan joukkueessa maailmanmestaruuden vuonna 1990, vaikkakaan ei pelannut yhtään ottelua. Lisäksi hän osallistui kesäolympialaisiin vuosina 1984 ja 1988. Jälkimmäisistä tuli olympiapronssi. Mill osallistui myös vuoden 1988 EM-kisoihin. Saksa pääsi silloin välieriin asti.


title: Frank Mill

text: Uran jälkeen Frank Mill toimi jonkin aikaa Fortuna Düsseldorfin valmennuspäällikkönä. Huonon menetyksen vuoksi hän lopetti tehtävässä seuran ja Millin yhteisellä päätöksellä.


title: Aaro Vakkuri

text: Aaro Eino Vakkuri (22. helmikuuta 1943 Helsinki – 9. marraskuuta 2002 Espoo) oli suomalainen diplomi-insinööri ja kirjailija.


title: Aaro Vakkuri

text: Vakkuri valmistui rakennusalan diplomi-insinööriksi Teknillisestä Korkeakoulusta 1968. Hän toimi Lahden kaupungin liikennesuunnittelupäällikönä 1969–1970 sekä Suunnittelukeskuksessa ensin kehitysjohtajana 1970–1972 ja sitten varatoimistujohtajana 1972–1977. Vakkuri siirtyi tämän jälkeen Lähi-itään, jossa hän työskenteli Finn-Iran Contractors Groupin toimitusjohtajana Teheranissa 1977–1980 ja Hartela Contractorsin toimitusjohtajana Kairossa 1980–1983. 1980-luvulla Vakkuri toimi Rakennusliike Hartela Oy:n toimitusjohtajana 1983–1985 ja vuodesta 1985 alkaen PRM Consulting -yhtiön toimitusjohtajana.


title: Aaro Vakkuri

text: Vakkurin kirjailijanura alkoi hänen voitettuaan toisen palkinnon Tammen viihderomaanikilpailussa 1973.


title: Oswaldo López Arellano

text: Oswaldo López Arellano (30. kesäkuuta 1921 – 16. toukokuuta 2010) toimi Hondurasin presidenttinä vuosina 1963–1971 ja 1972–1975. López Arellano nousi molemmilla kerroilla maan johtoon vallankaappauksen turvin.


title: Oswaldo López Arellano

text: López Arellano syntyi Danlíssa, Hondurasissa Enrique Lópezin ja Carlota Arellanon pojaksi. Hän oppi sujuvaa englantia käydessään koulua Tegucigalpassa. Hän liittyi armeijaan 18-vuotiaana, valmistui lentäjäksi ilmavoimien koulusta ja opiskeli vielä Arizonassa 1940-luvulla.


title: Carlos Andrés Pérez

text: Carlos Andrés Pérez Rodríguez (27. lokakuuta 1922 – 25. joulukuuta 2010 Miami, Yhdysvallat) oli Venezuelan presidentti vuosina 1974–1979 ja 1989–1993. Pérezin ensimmäistä presidenttiyttä edelsi mittava vaalikampanja.


title: Carlos Andrés Pérez

text: Vasemmistolainen Pérez kansallisti ensimmäisellä kaudellaan Venezuelassa toimivat öljy-yhtiöt, mikä vaurastutti valtiota. Sen ansiosta hän nousi toiselle kaudelle 1989. Toista kautta leimasivat kuitenkin lahjusskandaalin nostattamat mellakat ja vallankaappausyritykset.


title: Carlos Andrés Pérez

text:
Péreziä vastaan osoitettiin mieltä helmikuussa 1989 Guarenasissa, ja mellakat levisivät koko maahan. Poliisi ja armeija kukistivat ne verisesti. 27. helmikuuta 1989 surmattiin "El Caracazo" -nimen saaneissa tapahtumissa virallisen arvion mukaan 300, mutta eri järjestöt ja todistajat ovat puhuneet yli tuhannesta kuolleesta. Suuri osa kuolleista haudattiin joukkohautoihin. Helmikuussa ja marraskuussa 1992 Pérezin hallitus selvisi kahdesta vallankaappausyrityksestä. Niistä ensimmäistä johti myöhemmin presidentiksi valittu Hugo Chávez. Korkein oikeus erotti Pérezin 20. toukokuuta 1993 syytettynä 250 miljoonan bolívarin kavalluksista. Pérez sai vankeusrangaistuksen, mutta korkean iän vuoksi hänet määrättiin kotiarestiin. Hän siirtyi 1998 Dominikaaniseen tasavaltaan, josta Venezuela yritti saada häntä luovutetuksi. Hän kuoli Yhdysvalloissa.
Sukulaiset kävivät Pérezin ruumiista kymmenkuukautisen oikeustaistelun, ennen kuin hänet saatiin lokakuussa 2011 haudattavaksi Caracasiin.


title: Carlos Andrés Pérez

text: Pérez avioitui 26-vuotiaana Blanca Rodriguezin kanssa ja sai kuusi lasta. Avioeron jälkeen hän avioitui vuonna 1980 Cecilia Matosin kanssa ja sai kaksi tytärtä.


Porin lastenkulttuurikeskus on vuonna 2003 perustettu Porin kaupungin organisaatio. Porin lastenkulttuurikeskus tuottaa lapsille ja nuorille suunnattuja kulttuuripalveluita ja kehittää alueen lastenkulttuurin saavutettavuutta ja osaamista. Porin lastenkulttuurikeskus - Satakunnan lastenkulttuuriverkosto tarjoaa työpajoja ja tapahtumia lapsille, nuorille, perheille, isille, äideille ja isovanhemmille. Lastenkulttuurikeskus tuottaa yksittäisiä työpajoja yksilölle ja yhdessä tehden päiväkodeille ja kouluille. Keskus järjestää myös koulutusta, seminaareja ja näyttelyitä. Vauvojen värikylpy -työpajat tarjoavat yhteisiä hetkiä koko perheelle.


title: Porin lastenkulttuurikeskus - Satakunnan lastenkulttuuriverkosto

text: Porin lastenkulttuurikeskus luo ja kehittää uudenlaisia lähestymistapoja kulttuurityöhön ja tukee ympäröivän sosiaalisen yhteisön ja kaikkien lasten ja nuorten parissa työskentelevien laaja-alaista yhteistyötä. Lastenkulttuurikeskus toimii lastenkulttuuria paikallisesti ja maakunnallisesti koordinoivana keskuksena.


text: Porin lastenkulttuurikeskus kuuluu Porin kaupungin kulttuurilaitoksena kulttuurilautakunnan ja Kulttuuriasiainkeskuksen alaisuuteen. Porin lastenkulttuurikeskus on sijoitettu Porin taidemuseon yhteyteen. Porin lastenkulttuurikeskusta on johtanut sen perustamisesta lähtien valokuvataiteilija Päivi Setälä.


text: SAKULAKU – Satakunnan maakunnallinen lastenkulttuuriyhteistyö


text: Porin lastenkulttuurikeskus koordinoi yhdessä Taiteen edistämiskeskuksen, Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjaston, Satakunnan Elävän Kuvan Keskuksen ja alueen taiteen perusopetuksen kanssa Satakunnan alueen kattavaa ja saavutettavaa lastenkulttuuritoimintaa niin, että syrjäseudut ja pienemmät paikkakunnat tulevat huomioiduksi.


text: Porin lastenkulttuurikeskuksen kanssa valtakunnallisen lastenkulttuuriverkoston tuen piiriin kuuluvat Eura, Eurajoki, Merikarvia, Nakkila ja Rauma


text: Suomen lastenkulttuurikeskusten liitto perustettiin Espoossa 19.05.2015. Liittoon kuuluu perustamisvaiheessa neljätoista jäsentä. Liiton hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Porin lastenkulttuurikeskuksen johtaja, TaT Päivi Setälä.


text: Liiton tarkoituksena on edistää ammattimaisesti toimivien lasten- ja nuortenkulttuurikeskusten toimintaedellytyksiä ja vahvistaa lastenkulttuurin osaamista Suomessa. Lisäksi liitto ylläpitää Lastenkulttuurikeskusten verkostoa ja koordinoi valtakunnallista ja kansainvälistä yhteistyötä ja projekteja.


text: Liiton pohjana on Lastenkulttuurikeskusten verkosto, joka perustettiin vuonna 2003 Taikalamppu-nimisenä opetus- ja kulttuuriministeriön aloitteesta, vuodet 2003–2014 se toimi nimellä Lastenkulttuurikeskusten verkosto Taikalamppu.


text:
Suomen lastenkulttuurikeskukset tekevät yhteistyötä mm. kierrättäen näyttelyitä ja taidetyöpajoja sekä tuovat esille lastenkulttuurin näkökulmaa yhteiskunnallisessa keskustelussa. Tavoitteena on tuoda lapsilähtöinen ja saavutettava taidekasvatus mahdollisimman monen lapsen ja nuoren arkeen sekä lisätä hyvinvointia taiteen ja kulttuurin keinoin. Keskukset toimivat läheisessä yhteistyössä varhaiskasvatuksen, koulujen ja kolmannen sektorin toimijoiden kanssa. Liiton keskuksissa lapset ja nuoret pääsevät toteuttamaan itseään ja omia ideoitaan monenlaisten taiteellisten menetelmien kautta. Taiteellisen toiminnan kautta lapsi tai nuori rohkaistuu ilmaisemaan itseään sekä etsimään luovia ratkaisuja elämässään.
Porin lastenkulttuurikeskus - Satakunnan lastenkulttuuriverkoston tavoitteena on kulttuuripääoman tuottaminen ja välittäminen, lasten kulttuuristen oikeuksien tukeminen läpäisyperiaatteella ja monipuolisten ja laadukkaiden kulttuuripalveluiden saavutettavuuden parantaminen. Toiminnan pääpainoa ohjaa jäsenyys valtakunnallisessa Suomen lastenkulttuurikeskusten liitossa ja sen kautta saadut tehtävät. Opetusministeriön antamat kehittämistetävät Porin lastenkulttuurikeskus - Satakunnan lastenkulttuuriverkostolle ovat lastenkulttuurin kehittäminen paikallisesti ja alueellisesti sekä näyttelytoiminna kehittäminen. Taiteenaloista kehittämistehtävinä ovat kuvataide, visuaalinen kulttuuri ja valokuva.


text: Porin lastenkulttuurikeskus - Satakunnan lastenkulttuuriverkoston toimintaa ovat muun muassa vauvaperheille tarkoitettu Vauvojen värikylpy sekä erilaisten kulttuuritapahtumien, näyttelyiden ja muun taidekasvatuksellisen toiminnan järjestäminen Porissa ja maakunnassa.


text: Vauvojen värikylpy on vauvaperheille suunnattu värin kokemuksellisuutta ja elämyksellisyyttä korostava kuvataidetoiminnan muoto. Työpajan toiminta perustuu Värikylpy-metodiin. Vauvojen värikylpy ja Värikylpy-metodi on kehitetty Porin lastenkulttuurikeskus - Satakunnan lastenkulttuuriverkostossa.


text: Lasten ja nuorten valokuvia esittelevää Vähäx valottaa -festivaalia järjestettiin kolmen vuoden välein vuosina 2008-2014. Festivaali koostui näyttelyistä julkisissa tiloissa sekä valokuvaan liittyvistä työpajoista, seminaareista ja tapahtumista.


text: Porin lastenkulttuurikeskus


title: Taikalamppu

text: Taikalamppu on opetusministeriön kehittämä valtakunnallinen lastenkulttuurikeskusten verkosto. Verkoston tarkoituksena on kehittää lastenkulttuuria koko Suomen alueella. Verkostoon kuuluvat lastenkulttuurikeskukset ovat alueellisesti eri puolilta Suomea ja jokaisella keskuksella on opetusministeriön antamat kehitystehtävät. Verkosto toimii kolmivuotiskausin.


title: Yamanote-linja

text: Yamanote-linja () on yksi Tokion merkittävimmistä ja vilkkaimmista rautatielinjoista. Se on ympyrän muotoinen, ja yhdistää toisiinsa suurimman osan Tokion tärkeistä rautatieasemista ja liikekeskuksista, kuten Ginzan, Shinjukun, Shibuyan ja Ikebukuron. 34,5 kilometrin pituisella linjalla on 29 asemaa ja sen kiertäminen kestää noin tunnin. Linjaa operoi JR East.


title: Yamanote-linja

text: Yamanote-linjan tunnusväri on kellanvihreä. Junien vuoroväli on ruuhka-aikoina kaksi minuuttia ja päivällä 3–4 minuuttia. Lähes kaikilta linjan asemilta on vaihtoyhteys muille juna- tai metrolinjoille. Vuonna 2005 Yamanote-linjaa käytti päivässä 3,55 miljoonaa ja vuodessa 1,3 miljardia matkustajaa. Vertailun vuoksi koko 26 linjaa käsittävää New Yorkin metroa käytti vuonna 2006 päivässä 4,9 miljoonaa ja vuodessa 1,5 miljardia matkustajaa, ja koko Helsingin julkisessa liikenteessä matkustettiin vuodessa noin kuusi kertaa Yamanote-linjaa vähemmän.


title: Yamanote-linja

text: Yamanote-linjaa myötäpäivään kulkevat junat tunnetaan nimellä "ulkoympyrä" () ja vastapäivään kulkevat nimellä "sisäympyrä" (). Linjan nimi, "vuorenkäsi", viittaa sisämaan kukkula-alueisiin tai vuorenrinteisiin, erotuksena rannikon alavasta maasta. Tokiossa Yamanote sijaitsee junalinjan tekemän lenkin länsipuolella, rannikon alueet taas tunnetaan "alakaupunkina" ().


title: Jeff Hamilton

text: Jeff Hamilton (s. 4. elokuuta 1953, Richmond, Indiana, Yhdysvallat) on amerikkalainen jazzrumpali. Hänet tunnetaan parhaiten työstään Oscar Petersonin, Ray Brownin ja Diana Krallin kanssa. Hän on ollut aktiivisena jo yli kolmekymmentä vuotta ja työskennellyt rumpalina seitsemällä Grammy-palkinnon voittaneella jazz-levytyksellä.


title: Jeff Hamilton

text: Jeff Hamilton syntyi 4. elokuuta vuonna 1953 Richmondin kaupungissa Indianan osavaltiossa Amerikan Yhdysvalloissa. Rumpujen soiton hän aloitti kahdeksanvuotiaana pelkällä virvelillä ja harjoitteli vanhempiensa Oscar Peterson -levytysten mukana (Richmondia kutsutaan usein "levytetyn jazzin kehdoksi", sillä Richmond oli Gennet Records -levy-yhtiön kotikaupunki 1900-luvun alkupuolella. Gennet Recordsille levyttivät lukuisat tuon ajan suurnimet, kuten Jelly Roll Morton, Louis Armstrong ja Bix Beiderbecke). Ensimmäisen red sparkle -värisen rumpusettinsä hän sai 13-vuotiaana.


title: Jeff Hamilton

text: Jeffin vanhemmat pitivät erityisesti big band musiikista ja hänen äidillään, joka toimi urkurina kirkossa, oli tapana soittaa tunnettuja big band sävellyksiä Hammondilla perheen olohuoneessa. Jeffin molemmat isosiskot olivat pianisteja, ja toisella heistä oli absoluuttinen sävelkorva. Ainoastaan perheen isä ei ollut muusikko.


title: Jeff Hamilton

text: Jeffin ystäväpiirissä kuunneltiin paljon sellaisia yhtyeitä kuin Chicago sekä Blood Sweat and Tears ja tätä lähemmäs rock-musiikkia ei Jeff koskaan mennyt. Itsensä hän näki myös anti-Beatles fanina, sillä näiden musiikki ei tuolloin säväyttänyt häntä. Ringo Starrin soitosta hän on sanonut, ettei ollut kiinnostunut siitä, koska oli ""oppinut tekemään saman jo kahdeksan- tai yhdeksänvuotiaana"". Beatlesin musiikkia hän on oppinut arvostamaan lähinnä sanoitusten kautta.


title: Jeff Hamilton

text: Musiikillisesti merkittävänä voidaan pitää myös sitä, että Hamilton varttui osavaltiossa, jossa Ku Klux Klanilla oli huomattava osa vallasta varsinkin 1920-luvulla . Richmondissa julkinen rotuerottelu loppui vuonna 1965, jolloin kaupunki yhdisti afroamerikkalaisten ja valkoihoisten paloasemat ja mahdollisti ylenemisen myös afroamerikkalaisille poliisi- ja palomiehille. Myöhemmin Jeff Hamilton aloitti nousujohteisen uransa LA4-yhtyeessä Los Angelesissa, joka on edelleen hänen kotikaupunkinsa. Hänet voidaan siis lukea West Coast jazz -tyylisuunnan edustajaksi ainakin LA4-aikakauden tuotantonsa osalta.


title: Jeff Hamilton

text: Vaikka vuonna 1971 Jeff aloitti opiskelunsa Indianan yliopistossa, ei se ollut hänen ensisijainen vaihtoehtonsa. Indianan puolesta puhui moni asia: se oli ainoa jazzmusiikissa yliopistollisen tutkinnon tarjoava oppilaitos ja lyömäsoitinopettajana toimi Duke Ellingtoninkin kanssa levyttänyt George Gaber.


title: Jeff Hamilton

text: Ensimmäinen vaihtoehto opiskelupaikaksi oli Eastman School of Music. Se oli huomattavasti pienempi ja kalliimpi oppilaitos, kuin Indianan yliopisto. Pelkkä aloitusmaksu vuonna 1971 oli 4500 dollaria, eli aikanaan maan suurimpia. Jeffille oltiin jo luvattu paikka ja stipendi, mutta stipendi peruuntui, eikä Hamiltonin perheellä ollut varaa maksaa suuria aloitus- ja lukukausimaksuja. Indianan yliopistossa odottivat kuitenkin tärkeät kontaktit tulevaisuutta ajatellen. Luokkatovereina aloittivat mm. John Clayton ja Peter Erskine (jälkimmäinen lähti tosin jo ensimmäisen opiskeluvuoden jälkeen Stan Kentonin yhtyeeseen).


title: Jeff Hamilton

text: Vaikka Jeff Hamilton oli nuorena omaksunut poikkeuksellisen tekniikan virvelirudimenttien kautta, oli hänellä opiskelun alkuvuosina joitain soitannollisia ongelmia: ""Tiesin, ettei soittoni ollut tyydyttävää, joten puhuin Johnin (Clayton) kanssa ongelmistani... vaikutti siltä ettei komppaamiseni ollut vakaata. Hän kysyi minulta mitä kuuntelin ja kerroin hänelle, että Oscar Petersonia ja Count Basieta."- -"Minua käskettiin kuuntelemaan soittajia jotka soittavat rytmisesti tarkasti, kuten Philly Joe Jonesia. Soita levyjen kanssa äläkä ylläty, jos lopulta pääset soittamaan niiden tyyppien mukana.""


title: Jeff Hamilton

text: Lopulta 1974 Jeff jätti yliopiston ja lähti Indianapolisiin opiskelemaan John Von Ohlenin johdolla. Ohlen keskitti opetuksensa big band soittoon ja käski Jeffin ajatella soittoaan puhaltajien näkökulmasta ja fraseerata heidän tavallaan.


title: Jeff Hamilton

text: Vuonna 1975 Jeff teki lyhyen visiitin Lionel Hamptonin yhtyeeseen, joka hajotettiin kolmen kuukauden keikkailun jälkeen, koska Lionel Hamptonille avautui toinen työmahdollisuus. 21-vuotias Hamilton palasi Indianaan, mutta sai pian puhelun ystävältään John Claytonilta, joka tarjosi hänelle työtä Monty Alexanderin yhtyeestä Los Angelesista.


title: Jeff Hamilton

text: Vuoden 1975 kesäkuussa Jeff aloitti työnsä Monty Alexanderin trion rumpalina. Bassoa soitti luottomies, Jeffin ystävä John Clayton. Triomusiikin siirtyminen toi uuden ja haastavan roolin täytettäväksi juuri big band musiikkiin perehtyneelle Hamiltonille. Tämän trion kanssa Jeff levytti ensimmäisen kerran heinäkuussa 1976. 22-vuotias Hamilton soitti Monty Alexanderin ja John Claytonin kanssa Montreux’n jazzfestivaaleilla ja konsertti taltioitiin ja julkaistiin nimellä The Monty Alexander Trio Live At The Montreux Jazz Festival (MPS 1976). Samana iltana ennen trioa soitti Thad Jones/Mel Lewis Band ja trion jälkeen saksofonisti Stan Getz w/ Joanne Brackeen & Billy Hart.


title: Jeff Hamilton

text: Kahden vuoden triokokemuksen jälkeen Jeff päätti siirtyä taas big band musiikin pariin. Hänelle avautui paikka Woody Herman Big Band -orkesterissa ja lopulta hän otti paikan vastaan. Trion kanssa toimimaan saatua yhteissoittoa oli vaikea jättää ja lisäksi Woodyn orkesterin esiintyminen ei ollut vakuuttanut Jeffiä, mutta ystävänsä ja opettajansa, John Von Ohlenin neuvosta, hän teki päätöksen. Vaikka Jeff viipyi Woodyn orkesterissa vain vajaan vuoden, on hän nimennyt Woody Hermanin yhdeksi neljästä suurimmasta innoittajastaan.


title: Jeff Hamilton

text: Joulukuussa 1977 Ray Brown otti yhteyttä Jeffiin ja pyysi tätä korvaamaan esikuvansa Shelly Mannen L.A.4-yhtyeen rumpalina. Ray Brownin luotsaama yhtye tarvitsi vankkaa swing-osaamista verrattuna Mannen kokeilunhaluisempaan soitantaan. Myöhemmin vuonna 1978 Jeff jätti Woodyn orkesterin useiden levytysten jälkeen ja muutti Los Angelesiin.


title: Jeff Hamilton

text: ""Voisin kuvailla L.A.4:n olevan yhtye viskiä siemailevaa yleisöä, lakimiehiä sekä klassisen musiikin ja kevyen jazzin ystäviä varten."" L.A.4 oli jo 50-luvulla perustettu yhtye, jossa Shelly Mannekin oli jo toinen rumpali. Jeff Hamiltonin aikana siinä soittivat Bud Shank, Laurindo Almeida ja Ray Brown. Brasilialaissyntyisen kitaristin Laurindo Almeidan mukanaolo antoi tunnistettavan leiman yhtyeen musiikille. Myös Bud Shankin käyttä alttosaksofonin sijaan usein huilussa oli selkeä yhtyeen tunnusmerkki. Heidän musiikissaan voi kuulla samanlaista melodiikkaa kuin esimerkiksi myöhemmin Yellowjacketsin musiikissa.


title: Jeff Hamilton

text: Jeff Hamilton työskenteli kuudella L.A.4 julkaistuista albumeista rumpalin ominaisuuden lisäksi myös säveltäjänä ja sovittajana. L.A.4 julkaisi levynsä Concord Jazz levymerkille ja heidän viimeiseksi levytyksekseen jäi vuoden 1982 Executive Suite. Tämän jälkeen yhtye hajosi, koska huilisti/saksofonisti Bud Shank luopui huilun soitosta ja siirtyi perinteisemmän straight ahead -jazzin pariin . Tähän mennessä Jeffille oli kerääntynyt levytyskokemusta jo 34 LP:n verran.


title: Jeff Hamilton

text: Vuosina 1983–1987 Jeff työskenteli Ella Fitzgeraldin, Count Basie Orchestran, Rosemary Clooneyn ja Monty Alexanderin kanssa. Vuonna 1988 Jeff aloitti työskentelyn Ray Brownin triossa ja pysytteli siinä aina vuoteen 1995, kunnes hän perusti oman trionsa.


title: Jeff Hamilton

text: Jeff Hamilton vieraili Pori Jazzissa 19.7.1991, jolloin hän esiintyi Kirjurinluodon lavalla kokoonpanolla Herb Ellis kitara, Oscar Peterson piano, Ray Brown basso ja Jeff Hamilton rummut .


title: Jeff Hamilton

text: Jeff Hamiltonia pidetään yleisesti perinteisen jazzin mestarina. Hänen kuuluisimmat levytyksensä ovatkin laulajien taustaorkesterissa. Hänen kuuluisimpia yhteistyökumppaneitaan ovat mm. Diana Krall, Dianne Reeves, Natalie Cole, Ella Fitzgerald ja John Pizzarelli. Hän voitti Modern Drummer -lehden lukijaäänestyksen vuonna 2006 kategoriassa "mainstream jazz drummer". Kyseisen palkinnon 2000-luvulla on voittanut mm. Peter Erskine.


title: Jeff Hamilton

text: Jeff Hamilton on Bosphorus-symbaalinvalmistajan yksi kolmesta suurimmasta omistajasta. Bosphoruksen Hammer-sarja on myös kehitetty yhteistyössä hänen kanssaan. Sarjan nimi juontaa Jeffin lempinimestä.


title: Jeff Hamilton

text: Henkilökohtaiset "signature" -kapulat ja vispilät valmistaa Regal Tip.


title: Jeff Hamilton

text: Listassa on lueteltu vain ne levyt, jotka ovat voittaneet grammy-palkinnon tai saaneet ehdokkuuden. Täydellinen diskografia löytyy Jeff Hamiltonin kotisivuilta.


title: T3 Center

text: T3 Center on jäähalli Uumajassa, Ruotsissa. Hallissa kotiottelunsa pelaa jääkiekkojoukkue IF Björklöven. Hallin katsomokapasiteetti jääkiekko-otteluissa on 6 000. Hallissa pidetään myös konsertteja.


title: T3 Center

text: Aiemmin hallin nimi on ollut Umeå Arena (2001–2003, 2008–2013) ja SkyCom Arena (2003–2008).


title: Suomen Jazzliitto

text: Suomen Jazzliitto ry on suomalaisen jazzmusiikin katto-organisaatio. Se on perustettu vuonna 1966, ja se toimii jazzmusiikin ammattilaisten ja harrastajien yhteiselimenä. Suomen Jazzliitolla on yli 40 jäsenyhdistystä, muttei lainkaan suoria henkilöjäseniä. Sen toiminnanjohtaja on ollut heinäkuusta 2008 lähtien Maati Rehor. Syyskuussa 2015 Rehor siirtyy Avantin toiminnanjohtajaksi.


title: Suomen Jazzliitto

text: Kiertuetoiminta on näkyvin osa Suomen Jazzliiton toimintaa. Vuodesta 1967 liiton vaihtuva jäsenyhdistys on järjestänyt vuosittain syksyllä Valtakunnalliset Jazzpäivät, joilla jaetaan Yrjö-palkinto, arvostetuin suomalaiselle jazzmuusikolle myönnettävä tunnustus. Toinen, harvemmin jaettava tunnustus on vuodesta 1988 jaettu Andania-palkinto pitkäaikaisesta työstä jazzin hyväksi Suomessa.


title: Suomen Jazzliitto

text: Vuodesta 2000 yhdistys on järjestänyt Helsingissä vuosittain heinäkuussa Jazz-Espa -konserttisarjan, jossa kuullaan jazzyhtyeitä Esplanadin lavalla.


title: Helmihopeatäplä

text: Helmihopeatäplä ("Issoria lathonia") on täpläperhosiin ("Nymphalidae") kuuluva päiväperhonen. Laji on saanut nimensä sen takasiipien alapintaa koristavasta laajasta hopeisesta täplityksestä. Suomen kansallisessa uhanalaisarvioinnissa se on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT).


title: Helmihopeatäplä

text:
Keskikokoinen, yläpuolelta musta-oranssi päiväperhonen, jonka siipiväli vaihtelee 34–52 mm. Siipien yläpinnan mustat täplät ovat laajoja. Etusiiven kärki ulkonee hieman ja kärjessä on usein pienet valkoiset täplät. Takasiiven reunus tekee mutkan, minkä vuoksi siipi vaikuttaa hiukan kulmikkaalta. Etusiiven alapinnalla, siiven kärjessä on valkoiset täplät ja kaksi tummaa silmätäplää. Helppona tuntomerkkinä takasiipien alapinnalla on laajoja, helmenhohtoisen valkeita laikkuja, joiden väliin jäävät kapeat alueet ovat vaaleanruskeita. Siiven ulkosarassa on rivi tummia, valkokeskustaisia silmätäpliä.
Helmihopeatäplää tavataan Pohjois-Afrikasta Eurooppaan ja Keski-Aasian kautta Himalajalle ja Länsi-Kiinaan. Euroopan eteläosissa se on vakinainen laji, mutta pohjoisempana se esiintyy vain vaeltajana tai paikoitellen vakinaisena. Suomessa helmihopeatäplä oli aikaisemmin yleisempi ja havaintoja tehtiin laajemmin maassa, mutta sittemmin pysyvä kanta taantui Kaakkois-Suomeen ja vaeltajia tavattiin etelärannikolla. Sittemmin 2000-luvun aikana havainnot ovat lisääntyneet runsaasti ja nykyisin lajin pääasiallinen elinalue on Lounais-Suomessa, missä perhonen voi olla paikoittain runsaslukuinen. Lentoaika on esiintymisalueen eteläosissa helmikuusta alkaen 2–3 sukupolvea, pohjoisempana toukokuusta alkaen 1–2 sukupolvea. Suomessa lajilla on kaksi sukupolvea.


title: Helmihopeatäplä

text: Helmihopeatäplä suosii kuivia ja aurinkoisia paikkoja. Tyypillisesti koiraat partioivat reviiriään mäkien huipuilla, avokallioilla ja muilla avoimilla paikoilla. Perhoset käyvät ahkerasti kukilla eivätkä häirittyinä lennä kuin pienen matkan. Illalla ne nousevat puihin yöpymään. Naaras munii munat yksitellen ravintokasvien lähelle ja yksi naaras voi munia jopa sata munaa päivässä. Toukka talvehtii. Ennen koteloitumista toukat harhailevat syömättä muutaman päivän, kunnes kiinnittyvät matalalle kasvillisuuteen ja koteloituvat.


title: Helmihopeatäplä

text: Toukan ravintokasveja ovat orvokit ("Viola"), ennen kaikkea keto-orvokki ("Viola tricolor"), mutta myös pelto-orvokki ("Viola arvensis") ja aho-orvokki ("Viola canina") .


title: Dominique Perrault

text: Dominique Perrault (s. 9. huhtikuuta 1953, Clermont-Ferrand Ranska) on ranskalainen arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija. Hän saavutti jo nuorella iällä mainetta voittamalla Ranskan kansalliskirjaston uudisrakennuksen, François Mitterrand -keskuksen, arkkitehtikilpailun vuonna 1989. Sittemmin hän on voittanut myös Berliinin olympialaisten velodromin ja uimahallien suunnittelukilpailut.


title: Dominique Perrault

text:
Arkkitehti Perraultin suuria projekteja ovat Euroopan yhteisön tuomioistuimen rakennus Luxemburgissa, Madridin olympialaisten tenniskeskus, Soulin EWHA-yliopiston (naisille) kampuksen luominen sekä kahden pilvenpiirtäjän rakentaminen Wienin liikekeskukseen.
Mutta Dominique Perrault nauttii myös esittelemällä ja suunnittelemalla myös vähemmän monumentaalisia kohteita, ja kohteet ovat kooltaan vaihtelevia, ohjelmatoteutuksiltaan hyvin erilaisia sekä sijaintipaikoiltaan eri puolilla maailmaa. Kolonihavenissa Tanskassa hän on tehnyt lasihäkin elävän puun ympärille. Hän harrastaa töissään alueen ja sen luonnon vuoropuhelua, kuten hän on tehnyt Zirissä ja Wattensissa Itävallassa. Hän on myös suunnitellut kaksi pientä supermarkettia Mpreis-ketjulle. Hän on juuri saanut valmiiksi Priory Parkin pienen paviljongin Reigateen Lontoon lähelle.


title: Dominique Perrault

text: Perraultin arkkitehtuuri ”kohoaa tyhjästä, matkaerosta, hiljaisuudesta, salaisuudesta”, toteaan Birgitte David. Hänen mielestään ”mielenkiintoista on, että hän luo alueita eikä vain rakennuksia”. Tämän toteuttaakseen hän luo illuusion arkkitehtuurin katoamisesta valon ja varjojen leikin avulla sekä antimaterialisoinnin ja arvoituksen avulla.


title: Kuninkaan veroviidennes

text: Kuninkaan veroviidennes () oli Espanjan kuninkaan konkistadoreilta perimä vero.


title: Kuninkaan veroviidennes

text: El Quinto -vero mainitaan jo 1200-luvun puoliväliltä peräisin olevassa lakikokoelma "Las Siete Partidassa". Vahvistaakseen vallitsevaa käytäntöä Espanjan katoliset hallitsijat, Ferdinand II ja Isabella I, antoivat vuonna 1504 määräyksen, jonka mukaan konkistadorien oli maksettava kaikesta, tavalla tai toisella haltuunsa saamastaan saaliista kyseinen vero. Määräyksessä mainittujen tuotteiden luettelo oli tuohon aikaan vielä verrattain suppea, mikä luultavimmin selittyy sillä, ettei saarten intiaaneilla juuri ollut vaihdettavaksi käyvää tai ryöstettäväksi kelpaavaa omaisuutta. Itse asiassa intiaaniväestöllä ei juuri ollut muuta omaisuutta kuin ruumiinsa ja sen avulla saatavissa oleva työpalvelu. Työpalvelun mahdollisuuden espanjalaiset ottivat tarkoin huomioon käydessään keskenään asiasta keskusteluja ja neuvotteluja, joita sitten sovelsivat käytännössä saarelaisiin.


title: Alfred Kastler

text: Alfred Kastler () oli ranskalainen fyysikko. Hän toimi professorina mm. Bordeaux'ssa ja Pariisissa. Kastler sai vuonna 1966 Nobelin fysiikanpalkinnon keksittyään ja kehitettyään optisia menetelmiä atomien värähtelyjen tutkimiseksi.


title: Alfred Kastler

text: Kastler syntyi Elsassin Guebwillerissä vuonna 1902. Hänen syntyessään alue oli Saksaa, mutta vuonna 1918 se liitettiin Ranskaan. Hän opiskeli École Normale Superieuressa 1921–1926 ja ryhtyi lyseon opettajaksi. Vuonna 1931 hän siirtyi akateemiselle uralle, ja kesken saksalaismiehityksen vuonna 1941 hänet kutsuttiin Pariisiin kehittämään École Normale Superieuren fysiikanopetusta. Määräaikaisesta tehtävästä luotiin henkilökohtainen virka 1952.


title: Alfred Kastler

text: Saksalaismiehityksen aikana ranskalaiset tiedemiehet oilvat lähes erityksissä muusta maailmasta, mutta sen päätyttyä Jean Brossel lähti MIT:hen missä hän oppi paljon Francis Bitteriltä. Brossel ja Kastler kehittivät yhdessä menetelmiä, joilla voitiin tutkia viritystilassa olevia atomeita.


title: Alfred Kastler

text: Kastlerin kehittämä optisen pumppauksen menetelmä oli tärkeä askel maserin ja laserin kehitystyössä.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Äänekosken–Suolahden Rautatie oli raideleveydeltään 750 mm:n kapearaiteinen rautatie, joka perustettiin hoitamaan Äänekosken tehtaiden liikennettä.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Rautatie perustettiin hoitamaan pahaan liikenteelliseen mottiin jääneiden Äänekosken tehtaiden ja lopulta koko taajaman liikennettä vuonna 1898.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Erittäin tärkeä osa sen toimintaa oli vuonna 1937 rakennetun sulfiittiselluloosatehtaan tarvitsemien rikkikiisun ja kalkkikiven sekä niistä valmistetun tehtaalla prosessiaineena tarvittavan rikkihapon valmistuksessa syntyvän pasutusjätteen kuljetukset.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Yhtiöllä oli kaiken kaikkiaan kolme höyryveturia, yksi höyrysäiliöveturi sekä yksi moottoriveturi. Kaikki höyryveturit olivat märkähöyrytyyppisiä.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Vaunuja oli yhteensä noin sata; suurin osa oli avoimia tavaravaunuja, lisäksi oli soravaunuja, yksi umpinainen tavaravaunu ja kaksi matkustajavaunua, joista toinen muutettiin alun perin umpinaisena tavaravaununa radalle tulleesta; toinen matkustajavaunu tuli Saksasta valmiina. Lisäksi kalustoon kuului omalla verstaalla saksalaisten akselien päälle rakennettu laatikkolumiaura sekä useita resiinoita.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Äänekosken–Suolahden rautatien vaunut olivat huomattavasti kapeampia kuin useimpien muiden. Samoin ne olivat paljon keskivertoa kevytrakenteisempia.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Äänekosken–Suolahden rautatiellä oli vähän varsinaista virkakuntaa; virallinen rautatien johtaja oli tehtaiden toimitusjohtaja, joka kuitenkin delegoi tehtävät liikennepäällikölle. Liikennepäällikkö oli yleisen liikenteen loppuun asti SVR/VR:n Suolahden asemapäällikkö. Hänen lisäkseen Äänekoskella oli oma asemapäällikkö, jota tehtävää hoiti radan rakentamisen ajan tehtaiden perustajan poika ylioppilas K Piilonen ja hänen jälkeensä yleisen liikenteen loppuun asti Aleksi Savón (1935 alkaen Sarnila).


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text:
Suolahdessa oli lastausmestari jollaisena toimi koko julkisen liikenteen ajan Kalle Kettunen; ratavartijan tehtäviä hoiti Paatelan pysäkinhoitaja Urpo Salo. Erikseen maininnan arvoinen on Paatelan epävirallinen pysäkinhoitaja, ratavartijan puoliso Maria Salo eli ""Pysäkin-Maija"", joka hoiti myös Paatelassa ollutta postipysäkkiä; pysäkillä oli oma päivämäärällä varustettu postileimasin.
Myös Salon perheen työpanos kesti koko julkisen liikenteen ajan ja he ostivat ratavartijan mökin itselleen kun rata purettiin ja työt loppuivat.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Veturinkuljettajat olivat Martti Hyytiäinen, Seelim Kautto, Onni Korpela, Jussi Lehti, Antti Nuppola, Ville Raatikainen ja lyhyen aikaa ainoassa ÄSR:n aikaisessa onnettomuudessa kuollut, valtion junan alle 1.8.1940 Suolahdessa jäänyt entinen mylläri Arvo Öhman.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Lämmittäjinä olivat Niilo Halava, Werner Helin, Edward Heikura, Heikki Heinonen, Kalle Häkkinen, Perttu Järvinen ja Abel Lind. Jarrumiehinä toimivat alkuaikoina Matti Kervinen ja Matti Siekkinen.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text:
Onni Korpelasta leivottiin moottoriveturin vastaava kuljettaja ja hoitaja.
Höyrysäiliöveturia ajoi ja hoiti koko sahan toiminta-ajan vuoteen 1957 veturinkuljettaja Urho Gabrielsson, joka tuli yhtiön palvelukseen veturin mukana. Koneapulaisena vuorottelivat sahan lämmittäjät, jotka myös pääsääntöisesti huolehtivat veturin öisestä lataamisesta. Satunnaisen käytön vuosina 1958–1963 veturia hoitivat muut kuljettajat.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text:
Konduktööreinä olivat ensin rakennustyön ajan Ville Karvonen ja Taavid Väisänen, vuosina 1904 – 18 Matti Halava, vuosina 1919 – 33 Valtteri Noronen, joka saikin 20-luvulla apulaisekseen Kalle Honkosen, josta vuonna – 33 tuli ykköskonduktööri kun Noronen jäi eläkkeelle ja asemamies Mannström ylennettiin kakkoskonduktööriksi. Asemamiehinä toimivat Akseli Lahtinen ja Yrjö Mannström. Vaihdemiehinä olivat Kalle Jokela ja Heikki Karppi. Yleisen liikenteen loputtua vaihdemiehen tehtävät siirrettiin lämmittäjien hoidettavaksi. Honkonen jäi eläkkeelle julkisen liikenteen loppuessa ja Mannström siirtyi jarrumieheksi.
Höyrykattiloiden käytönvalvojana toimi tehtaiden käyttöinsinööri; suurimman osan yleisen liikenteen aikaa tehtävässä toimi DI Bo Kuve, joka joutui vuonna 1937 saksantaitoisena miehenä lähtemään moottoriveturiin koneapulaiseksi, tai tarkkaan ottaen tulkitsemaan varsinaiselle kuljettajalle veturin valmistajatehtaan paikalle lähettämän ummikkosaksankielisen asentaja Gerhard Degenerin ohjeita.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Konduktööri toimitti lippujen leimaukset ennen lähtöä tai Paatelan pysäkillä, muulloin hänen paikkansa oli jarrulla varustetussa tavaravaunussa. Käytäntö muuttui hiukan 20-luvulla apukonduktöörin tullessa. Oikeastaan apukonduktööri sai siitä pitäen toimia jarrumiehenä ja ykköskonduktööri hoiti rahastuksen, postin sekä pika-, paketti- ja matkatavaran. Sijoituspaikaksi vaihtui silloin matkatavaraosasto.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Tavarajunissa oli vain yksi konduktööri, joka toimi myös jarrumiehenä. Joskus tehtiin niin, että tavarajunan konduktööri oli aluksi veturissa ja siirtyi jarruvaunuun Paatelan mäen harjalla kun juna kulki hitaasti. Näin varsinkin silloin, kun veturissa oli uusi kuljettaja: radan pahat paikat hyvin tunteva konduktööri selitti kuljettajalle, missä mentiin.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Tästä seurasi hyvin mielenkiintoinen tilanne moottoriveturin koematkalla Suolahteen: takana oli raskas tavarajunarunko, ja konduktööri Honkonen selitti kuljettajalle tilannetta Paatelaan asti. Siellä hänen piti siirtyä tavaravaunuun jarrumieheksi, kun juna kulki hitaasti, mutta uusi veturi kiihtyikin arveltua nopeammin eikä huonojalkainen ikämies päässytkään jarrusillalle vaan jäi junasta! Nyt alkoikin raskas jarruton juna painua kovaa vauhtia jyrkässä 17 promillen alamäessä; moottorijarrutusta yritettäessä hidaskäyntinen diesel sammui eikä suostunut käynnistymään, veturin mekaanista jarrua ei uskallettu käyttää koska se olisi lovettanut pyörät piloille eivätkä viheltimet toimineet. Ihmeen kautta juna sentään pysyi kiskoilla.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Kylmä kylpy Kuhnamo-järvessä raiteen päässä näytti jo uhkaavan, mutta onneksi vauhti hiljeni tasaisella maalla niin paljon, että varovaisella veturin mekaanisen jarrun käytöllä saatiin juna pysähtymään juuri ennen päätepuskinta. Varmistajana ollut ykkösveturi ehti paikalle nyt ja hinasi tavarajunan tehtaalle sekä moottoriveturin korjaamolle.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Sen koommin ei moottoriveturi poistunut tehdasalueelta; sitä käytettiin sulfiittiselluloosatehtaan rakennustyömaalla ja sen päätyttyä tukinajossa. Veturin koneisto ei vain tahtonut kestää ja se laitettiinkin seisontaan jo vuonna 1951.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Julkisen liikenteen vaihtuessa sisäiseksi liikennepäällikön vastuu siirrettiin tehtaiden metsäpäällikölle, joka hoitikin tehtävää rautatien lopulliseen sulkemiseen asti ja joka myös järjesti kaluston lahjoituksen vuonna 1971.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Radalla ei käytetty varsinaisia virkapukuja; konduktööreillä, lastausmestarilla ja Äänekosken asemapäälliköllä oli julkisen liikenteen loppuun asti SVR:n ja vuodesta 1922 VR:n virkalakit, jotka heille hankki radan liikennepäällikkönä toiminut Suolahden asemapäällikkö. Äänekosken asemapäällikkö Sarnila sai jopa vuonna 1920 käyttöön tulleen junasuorittajan punaisen virkalakin. Tämä virkalakki on edelleen tallessa yksityisessä kokoelmassa.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Rahastuslaukut ja pihdit sekä pilettien leimauskoneet ostettiin valtionrautateiltä.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Veturinkuljettajat, lämmittäjät ja jarrumiehet käyttivät enimmältään kiiltolippaista Vega-lakkia, jollainen oli alusta asti ja on yhä vielä (vuonna 2014) Äänekosken tehtaiden metallimiesten epävirallinen tunnus; parilla kuljettajalla oli valtionyhtiön virkaveljeltä saatu veturinkuvakokardi, ja höyrysäiliöveturin kuljettajalla koulutusajalta peräisin ollut valtionyhtiön kuljettajanlakki.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Muuten virkapukuina käytettiin tuon aikakauden ns. parempia vaatteita eli ns. jätkänpuseroa, pussihousuja ja jatsari-saappaita. Konduktööreillä ja asemapäälliköllä oli lisäksi kauluspaita ja solmio.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Virkalakit katosivat käytöstä noin vuonna 1946 kun julkinen liikenne loppui; samoin pyhävaatteet vaihtuivat haalareihin ja metallimiesten lakki tuli yleiskäyttöön. Kiiltovartiset paremmat saappaatkin vaihdettiin kumiteräsaappaisiin.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Yhtiö liikennöi Suolahteen vuosina 1900–1943, jolloin valtion leveäraiteinen rata saatiin paikkakunnalle puolen vuosisadan viivytyksen jälkeen. Kalusto tarkastettiin vuonna 1944 sotakorvauksia varten, mutta viitosveturista syntynyttä hetkellistä kiistaa lukuun ottamatta se ei kelvannut venäläisille.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text:
Kasvavien kuljetustarpeiden täyttämistä varten – ja tarpeen ennakoitiin vieläkin kasvavan – leveäraiteinen rautatie oli täysin välttämätön. Toimitusjohtaja totesikin yhdessä vaiheessa:
Lopulta, keskellä jatkosodan melskettä vuonna 1942 yhtiön toive toteutui ja leveäraiteinen VR:n rautatie vedettiin Suolahdesta Äänekosken kautta edelleen Kivijärvelle ja Karstulaan. Yhtiölle asia oli niin tärkeä, että se maksoi omasta aloitteestaan pakkolunastusmaksut aina Karstulaan asti. Uskottuina miehinä pakkolunastuksessa toimivat asianomaisten kuntien kunnallisvaltuustojen keskuudestaan valitsemat miehet


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Tosin mm. Parantalankosken ylittävän ison betonisillan rakentaminen venähti eri syistä – mm. ulkopuolisten vastustuksesta johtuen – aina vuoteen 1955 asti: moni turhankin vaikutusvaltainen oli sitä mieltä, että silta pilasi maiseman ja käräjöi pakkolunastusta vastaan.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Kapearaideliikennettä jatkui VR:n kalustopulan johdosta täydentävänä matkustajaliikenteenä vielä vuoteen 1945 yhden veturin ja kahden vaunun voimin, kunnes sekin loppui. Kiskotus Suolahteen purettiin pois noin vuonna 1947.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text:
Tämän jälkeen radan kalustoa käytettiin tehtaiden sisäisessä liikenteessä ja höyrynannossa vuoteen 1966 asti, jolloin viimeisenkin höyryveturin katsastusaika umpeutui ja viimeisetkin tehtaiden omat kuljettajat olivat niin lähellä eläkeikää, ettei kunnostus enää kannattanut, koska uusia höyryveturipäteviä kuljettajia ei ollut enää saatavilla.
Kaikki kapearaiteinen liikenne ei täysin loppunut; koska rikkihapon valmistus jatkui edelleen, siinä tarvittiin kalkkikiveä runsaasti: happotornin kalkkikivilohkareet liukenivat prosessissa vähin erin, joten kalkkikiveä jouduttiin lisäämään torniin jokaista happoerää varten, mikä lisäsi kuljetustarvetta. Kalkkikivi tuotiin avovaunuissa Suolahdesta ja lastattiin tehdasalueella kapearaiteisiin kuuppavaunuihin, jotka sitten vinssattiin tornissa olleeseen, kaksi vaunua kerrallaan kantaneeseen kivihissiin, joka vei vaunut ylös lastausluukulle, mistä lasti kipattiin torniin sisälle. Sitten vaunut työnnettiin toiseen hissiin joka vei ne alas lastauspaikalle.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Kapearaiteisten kuuppavaunujen käyttö säilyi loppuun asti: vaikka tornille vedettiinkin varsin varhain oma leveäraiteinen sivuraide, kivihissin uusiminen tai hihnakuljettimen rakentaminen katsottiin liian kalliiksi, joten vanhaa käytäntöä jatkettiin tornin loppuikä eli 80-luvulle.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Koska keittohapon valmistustarvikkeiden kuljetus oli niin olennaisessa osassa kapearaiteen syrjäytymisessä, niin voinee kertoa, että vanhoissa kuvissa hyvin erottuva, kauan tehdasaluetta hallinnut, jopa yhtenä Äänekosken maamerkeistä pidetty mustan ja likaisenvalkean kirjava Äänekosken tehtaiden korkea ja kapea vanha happotorni räjäytettiin maan tasalle vuonna 1985 jäätyään tarpeettomaksi nykyaikaistettua prosessia käyttävän uuden tehtaan valmistuttua, koska torni oli uudisrakennuksen tiellä. Vaikka ei olisi ollutkaan, se oli puoli vuosisataa kestäneen käyttönsä johdosta niin rikkihapon kauttaaltaan myrkyttämä, että se saastutti pelkällä olemassaolollaan, joten purku olisi yhtä kaikki ollut edessä.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Kuuppavaunut pysyivät käytössä haponvalmistuksen loppuun eli 1980-luvulle asti, sitten niistäkin viimeiset romutettiin tarpeettomina ja täysin loppuun kulutettuina.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Happotornin jäänteiden pois raivauksen yhteydessä romutettiin vihoviimeinenkin jäljellä ollut kapea kiskotus eli happotornin kivihissille mennyt kaksiraiteinen lastauspätkä. Veturitalli säilyi miltei yhtä pitkään: se muutettiin aluksi autotalliksi, mutta lopulta sekin revittiin samaan aikaan kuin happotorni eli vuonna 1985. Sen paikalla on uusi tehdas. Kuten yleensäkin, jonkin verran raskaampia kiskoja uudiskäytettiin aitatolppina mutta valtaosa meni romuksi. Ratapölkyt myytiin polttopuuksi.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Kun rautatiekuljetus siirtyi kokonaan leveäraiteille, suunniteltiin tehdasalueen raiteisto täysin uudelleen.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Tehtaille ei missään vaiheessa hankittu omaa leveäraiteista veturia, vaan vaihtotöistä huolehti VR Äänekosken aseman ratakuorma-auto. Kun sekin vietiin pois aseman sulkemisen yhteydessä, vaihtotyöt hoidettiin kokonaan muulla tavoin.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Vanhin viidestä veturista eli ÄSR2 (H. K. Porter 1930/1898, 0-6-0T, ”Pikku-Pässi”, romutettiin vuonna 1960, uudempi Porter–veturi ÄSR1 "”Iso-Pässi”" (2313/1901, 0-6-0T), höyrysäiliöveturi ÄSR3 "”Termospullo”" (Orenstein & Koppel 1990/1929, 0-6-0F), moottoriveturi ÄSR 4 "”Mummo”" (Schwarzkopf 10573/1938, 0-4-0dm) ja viimeinen matkustajavaunu" ”Wille”" lahjoitettiin Museorautatie Forssa–Humppila ry:lle vuonna 1971.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Nykyisin Porter-veturi on jo ajokunnossa Jokioisten Museorautatiellä, höyrysäiliöveturi lähes ajokunnossa ja pitkään ajossa ollut moottoriveturi odottaa koneen kunnostusta.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Itse asiassa: vasta Jokioisten radalla moottoriveturi ehti tehdä varsinaisen työnsä, koska Äänekoskella se oli jatkuvasti rikki. Koneenvaihtokaan ei auttanut, koska alkuperäisen hitaan dieselin tilalle asennettiin alamittainen petrolikone. Tämäkin reistasi koko ajan ja lopulta veturi pantiin seisomaan jo vuonna 1951.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Museorautatiellä se mm. hinasi lakkautetulta yhtiöltä ostetut vaunut Jokioisten vanhalta asemalta Minkiölle, joskin petrolikone hajosi lopullisesti korjauskelvottomaksi syksyllä 1974. Tilalle asennettiin seuraavana talvena pienen Bedford-kuorma-auton eli ns. 'Pulla-Petterin' 70 hv dieselmoottori.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Uusitulla koneellaan ÄSR 4 toimi ratatyökuntien veturina aina vuoteen 1986 asti, jolloin sen vaihteiston öljynpoistotulppa irtosi kesken ajon ja vaihteisto jumittui. Korjausta on harkittu pitkään.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Wille-vaunua käytetään museoliikenteessä Jokioisten Museorautatiellä lisävaununa tai työjunien miehistövaununa: sen käyttöä normaalissa matkustajaliikenteessä rajoittaa läpikulkumahdollisuuden, yhdyssillan ja jarrujen puuttuminen. Yhdyssillan rakentamista on tosin suunniteltu, koska nykyinen umpinainen päätykaide on Minkiöllä asennettu. Vaunun tullessa siinä oli vielä yhdyssillan jäännökset, mutta niiden huonon kunnon vuoksi ne poistettiin korjauksen yhteydessä. Samoin läpimätien kaiteiden tilalle rakennettiin uusi; se on niin vankkaa tekoa, että kestäisi hyvin yhdyssillan vaatiman portin laatimisen; asia on toistaiseksi odottamassa aikaa parempaa.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Yksityisissä keskusteluissa on väläytelty että koska vaunu kokonsa vuoksi sopisi hyvin yhteen vuonna 2008 kunnostuksen alla olevien Kuusankosken-Voikan rautatien matkustajavaunujen kanssa, sillan ja kaiteen rakennustyöt aloitettaisiin heti kunhan vaunuprojekti valmistuu; asia kaipaa vielä virallista vahvistusta.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Viides eli Puolustusvoimilta ostettu uusin höyryveturi ÄSR5 (Orenstein & Koppel 7194/1914, 0-6-0T), "”Kukkopilli”", on yhdessä avoimen propsivaunun kanssa muistomerkkinä Äänekosken puistossa.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Veturi tuli Äänekoskelle vuonna 1943, mutta se ei ehtinyt mukaan julkiseen liikenteeseen, koska tarvittiin kasvavaan tukinajoon; se kylläkin kiskoi purkujunia Suolahdesta. Veturiin asennettiin romutetusta ÄSR 2 Porter -veturista peräisin olleet suuremmat vesisäiliöt, koska sen alkuperäinen runkotankki todettiin liian pieneksi laajalla tehdasalueella liikkumiseen. Veturi poistettiin liikenteestä vuonna 1964 katsastuksen umpeutuessa; katsastusta ei uusittu, koska veturia olisi tarvittu enää liikkuvana höyrynantajana, ja vanha ykkösveturi oli siinä suhteessa tehokkaampi.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Veturin kohtaloihin liittyy mielenkiintoinen tapaus vuodelta 1944: kun Valvontakomissio tarkasti suomalaisia teollisuusratoja etsiessään sotakorvausten ennakkomaksuksi sopivia kapearaidevetureita, myös Äänekosken kalusto tarkastettiin. Termospullo ja Porterit katsottiin vanhentuneiksi ja moottoriveturi muuten sopimattomaksi, mutta eräs irtopisteitä keräillä yrittänyt venäläinen pikkubyrokraatti keksi vaatia, että viitosveturi kuuluisikin Tallinnan linnoitusradalle – josta se olikin peräisin – ja siis palautettava Neuvostoliittoon. Tästä ei ylempi taho ollut järin innostunut, mutta sen sijaan ehdotettiin että tilalle annettaisiin 1–2 uudenaikaisempaa veturia, joiden hinnan SOTEVA velkoisi Äänekoski-yhtiöltä.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Tähänkään ei lopultakaan tarvinnut mennä: pitkän ja hermostuttavan etsinnän jälkeen löytyi Valtionarkistosta paperi, jonka mukaan entinen Tallinnan linnoitusveturi oli luovutettu Suomelle omaksi jo vuonna 1922, kun itsenäistymisen yhteydessä vuosina 1917–18 molemmin puolin rajaa eksynyttä rautatiekalustoa vaihdeltiin edes ja takaisin.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Asiasta käytiin vielä runsaasti sapekasta kirjeenvaihtoa; veturia koskevien tyrkytyskirjeiden kaksoiskappaleita ja luonnoksia löytyy Kansan Arkistosta Aimo Aaltosen ja Ville Pessin jälkeenjääneistä papereista.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Veturi ja yksi kaksiakselinen propsivaunu päätettiin museoida paikkakunnalla. Pitkän odotuksen jälkeen yhdistelmä asetettiinkin tehtaiden pihaan, josta se siirrettiin nykyiselle paikalleen yleiseen puistoon vuonna 2007.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Niiden siirrosta Museorautatielle neuvottelut ovat käynnistymässä.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Asemarakennukset on purettu, viimeisenä pysäkinhoitajan perheelle myyty Paatelan pysäkkitalo joka paloi vuonna 1985. Suolahden lastausrakennukset ja makasiinit purettiin jo 1960-luvulla viimeisenkin käyttötarpeen loputtua.


title: Äänekosken–Suolahden rautatie

text: Ratalinja on osin tiestön alla, osin hävinnyt. Paatelan mäessä vanhan linjauksen erottaa yhä.


title: Launeen neidot

text: Launeen neidot on Kari Juvan punagraniittijalustalla seisova suihkukaivoveistos vuodelta 1987. Se sijaitsee Lahdessa Kirkkokadulla Ristinkirkon itäpuolella. Mallasjuoma lahjoitti suihkulähteen kaupungille täytettyään 75 vuotta.


title: Veikko Asikainen

text: Veikko Asikainen (18. huhtikuuta 1918 Turku – 14. kesäkuuta 2002 Turku) oli Suomen jalkapallomaajoukkueen pelaaja ja kapteeni. Hän saavutti kaksi Suomen mestaruutta 1939 ja 1941 (TPS) ja Suomen cupin voiton 1955 (Haka). SM–sarjassa Asikainen pelasi 231 ottelua, joissa teki 52 maalia (1934-57), A-maajoukkueessa ja olympiajoukkueessa hän pelasi 56 ottelua (1938-53).


title: Veikko Asikainen

text: Asikaisen debyytti Suomen korkeimmalla sarjatasolla tapahtui vuonna 1934 TPS:n paidassa. Maajoukkuedebyyttinsä hän teki 15. kesäkuuta 1938 Ruotsia vastaan. Ura jatkui TPS:ssä aina vuoteen 1946 asti, jolloin Juuso Walden värväsi hänet Valkeakosken Hakaan. Asikainen ehti pelata 193 ottelua TPS:ssä. Valkeakosken Hakassa Asikainen toimi pelaajavalmentajana vuosina 1946–1957. Pelaajana hän oli voittamassa ensimmäistä kertaa pelatun jalkapallon Suomen Cupin mestaruuden Hakassa vuonna 1955.


title: Veikko Asikainen

text: Veikko Asikainen pelasi 56 A-maaottelua vuosien 1938–1955 välillä ja toimi kapteenina 1945–1952. Hän oli Suomen jalkapallojoukkueen kapteeni myös Helsingin olympialaisissa 1952.


title: Veikko Asikainen

text: Asikainen pelasi jalkapallon lisäksi myös jääkiekkoa SM-sarjassa TPS:n joukkueessa kausien 1940-1941 ja 1946-47 välillä saavuttaen 1 hopeamitalin.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Tie- ja vesirakennushallitus eli TVH (1964–1990 Tie- ja Vesirakennuslaitos TVL, 1990–2000 Tielaitos) oli Suomen taajamien ulkopuolisen julkisen maantie- ja osin vesitieverkon rakentamiseen ja hoitoon sekä lossiliikenteen ylläpitoon keskittynyt valtion keskusvirasto, joka toimi eri nimillä vuosina 1816–2000. Sittemmin TVH jakaantui kahtia hallinto- ja tuotantopuoleen, jotka ovat Tiehallinto ja Destia (ent. Tieliikelaitos). TVH ja sen seuraajat toimivat itsenäisyyden aikana Liikenne- ja viestintäministeriön (1917–1969 Kulkulaitosten ja Yleisten töiden ministeriö, 1970–2000 Liikenneministeriö) alaisina.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Taajamissa tienhoidosta vastaa yleensä kyseisen kunnan rakennus- tai kiinteistövirasto.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Tielaitos oli yksi Suomen vanhimmista keskusvirastoista. Joulukuussa 1799 Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf allekirjoitti julistuksen, jolla perustettiin Kuninkaallinen Suomen koskenperkausjohtokunta. Virasto keskittyi nimensä mukaisesti johtamaan järvenlasku- ja koskenperkaustöitä, mutta se loi samalla pohjan tie- ja vesirakennusalan valtiollistumiselle. Jokia perattiin veneliikenteen helpottamiseksi. Ensimmäisiin töihin kuuluivat myös tulvien tuhojen torjuminen ja uusien viljelyalojen valtaaminen. Toiminta keskeytyi Suomen sotaan (1808–1809).


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Suomen koskenperkausjohtokunta (1816–1840) perustettiin uudelleen Venäjän keisari Aleksanteri I:n käskykirjeellä 20.2.1816 ja sen puheenjohtajaksi asetettiin Suomen kenraalikuvernööri. Johtokunnan yhteyteen perustettiin 1821 sotilaallisesti järjestetty upseerikunta, joka hoiti toiminnan suunnittelun ja valvonnan sekä vastasi työpäälliköiden ja mestarien koulutuksesta. Vesireitit olivat edelleen liikenneväylinä tärkeämpiä kuin harva tieverkko.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Koskenperkausjohtokunnan nimi muutettiin uudella käskykirjeellä 7.3.1840 Tie- ja vesikulkulaitosten johtokunnaksi (1840–1860). Johtokunta oli enemmänkin komitea kuin keskusvirasto. Samana vuonna myös insinööriupseerikunnan nimi vaihtui tie- ja vesikulkulaitosten insinöörikunnaksi. Todellinen suururakka oli 1856 valmistunut Saimaan kanava, josta on vastannut vuodesta 1990 lähtien Merenkulkulaitos.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Johtokunnan tilalle perustettiin 17.9.1860 annetulla johtosäännöllä Tie- ja vesikulkulaitosten ylihallitus (1860–1887), joka asetettiin senaatin maanviljelystoimituskunnan alaisuuteen. Sen ylitirehtööri oli Suomen insinöörikunnan päällikkö, ja hänelle kuului everstin tai kenraalimajurin arvo. Sotilaallinen insinöörikunta muutettiin siviilivirkamiehiksi vuonna 1869. Ylihallitukselle kuuluivat satamien, rautateiden, lennätinlinjojen, kanavien, sulkujen, siltojen, lauttojen sekä muiden tielaitosten rakentaminen ja korjaus, väylien ruoppaus sekä edelleen myös koskenperkaus ja järvenlaskut. Piirijako noudatti vesistöalueiden rajoja (kuusi piirikuntaa). Ensimmäinen rata valmistui Helsingistä Hämeenlinnaan 1862. Kiskotus jatkui kiivaana vuoteen 1922, jolloin rautateiden rakentaminen luovutettiin rautatiehallitukselle.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Tie- ja vesirakennusten ylihallituksen aikana (1887–1925) virasto siirrettiin 1892 perustetun senaatin kulkulaitostoimituskunnan alaisuuteen. Kanava- ja rautatietöitä jatkettiin. 1880-luvulla virasto teki useita satamatöitä. Ylihallitus teki myös muutamia tietöitä Etelä-Suomessa.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Pitkään Suomen itsenäistymisen jälkeen useimmat maanrakennusyhtiöt olivat pieniä. Niiden voimavarat eivät riittäneet mittaviin tienrakennusurakoihin. Siksi entisestä keisarilliseen hallintoon kuuluneesta alan virastosta muokattiin 1920-luvulla uusi valtionvirasto – Tie- ja vesirakennushallitus eli TVH (1925–1964). Tehtiin uusi piirijako, jossa oli yhdeksän piiriä. TVH:lle hankittiin julkisin varoin tarvittava kalusto ja palkattiin ammattitaitoinen johto.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Tämä organisaatio rakensi 1920–1960-luvuilla pääosan Suomen julkisista liikenneväylistä. Tätä tehtävää eli eri maa- ja vesirakennustyömaita varten TVH:lla oli aikoinaan runsaasti siirrettävää 600 mm kapearaidekalustoa. Erityisesti pitkiä maansiirtokuljetuksia vaatineilla kanavatyömailla ne olivat hyvin käytännöllisiä ennen kuorma-autojen kehittymistä nykyiselleen.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: 1930-luvulla alkanut Suomen lentokenttien rakentaminen kuului myös viraston toimialaan. 1930-luvun puolivälistä 1940-luvun jälkipuolelle TVH rakensi Suomen suurimmat lentokentät alkaen Turun Artukaisista, Helsingin Malmista ja Tampereen Härmälästä. Kyseessä olivat työllisyystyötä samaan tapaan kuin Hitlerin Saksan Autobahn-hankkeet ja Rooseveltin Yhdysvaltain Tennessee Valley-patohankkeet ja myöhemmin Eisenhowerin Freeway-moottoritiehankkeet. Samalla ne olivat Suomen ja Euroopan ilmaliikenteen kasvuun ja rakennemuutokseen sekä Suomen ilmapuolustukseen liittyviä investointeja. Vastuu lentoliikenteestä siirtyi 1972 Ilmailuhallitukselle.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Yleisten teiden kunnossapito siirtyi kokonaan tie- ja vesirakennushallitukselle 1946. Laki astui voimaan vuoden 1948 alusta.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: TVH:n toimenkuva muuttui vähin erin, koska eritoten 1950-luvulta alkaen yksityiset urakoitsijat hankkivat runsaasti uutta tienrakennuskalustoa ja valtionvirasto siirtyikin hiljalleen pääurakoitsijaksi, joskin eräitä tienparannusurakoita se teetti vielä kauan muun muassa yhteistyössä Vankeinhoitolaitoksen kanssa, jolloin tienrakentajina nähtiin vanginpukuisia miehiä joilla oli TVH:n suojakypärät päässään. Nämä niin sanotut työsiirtolavangit olivat liikennejuopumuksesta tai vastaavista rikkomuksista lyhyisiin vankeusrangaistuksiin tuomittuja, joiden katsottiin voivan työskennellä ns. puolivapaina eli vain yhden yhteisen vartijan valvonnassa. Muutama oli varsinaisen rangaistuksensa loppusuoralla olevia, joita totutettiin tällä keinoin siviilielämään. Tämä käytäntö vähensi hiljalleen viraston omien kapearaiteiden tarvetta.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Tie- ja vesirakennuslaitos eli TVL (1964–1990) perustettiin 1964 ja siihen kuului keskusvirastona tie- ja vesirakennushallitus, TVH sekä sen alaiset tie- ja vesirakennuspiirit. Edeltäjiensä tehtävien ohella se myönsi kuljetusluvat raskailla erikoiskuljetuksille, yksityisteiden avustukset ja liittymäluvat sekä vastasi maanlunastus-, maisemanhoito-, työlupa-, ympäristönhoito- ja meluntorjunta-asioista sekä kehitysyhteistyö- ja vientiprojekteista.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Seuraavana organisaationa oli Tielaitos (1990–1997), jossa oli keskusvirastona tiehallitus ja sen alaiset tiepiirit. Vesitieasiat siirtyivät merenkulkuhallitukselle. Tielaitoksen tunnuksena oli tyylitelty sininen T-kirjain, joka kuvaa tieliittymää tai siltarakennetta. Tunnuksen suunnitteli Kaisu Klemetti. 1993 Tiehallitus muuttui tielaitoksen keskushallinnoksi ja palvelukeskuksiksi. Seuraavana vuonna syntynsä sai "Valtion korjaamo", joka muodostui entisistä erillisistä Tielaitoksen korjaamoista. Myöhemmin 90-luvulla siitä perustettiin Raskone Oy -niminen liikelaitos.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: 1998 Tielaitosta kehitettiin niin, että tuotanto- ja viranomaistehtävät erotettiin toisistaan. Jako toteutui laitoksen sisäisenä järjestelynä. Teiden rakentaminen ja ylläpito erotettiin tiehallinnosta tehokkuuden lisäämiseksi. Uudessa mallissa tiehallinto tilasi tienpidon palvelut saman laitoksen tuotantopuolelta tai ulkoisilta markkinoilta. Nykyiset tiepiirit säilyivät tiehallintopiireinä. Tuotantotoimintaan perustettiin neljä tuotantoaluetta; konsultoinnista, lossitoiminnoista ja viennistä muodostettiin tuotannolle valtakunnalliset tulosyksiköt.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Vuoden 2001 alusta Tielaitoksen seuraajaksi perustettiin Tiehallinto ja Tieliikelaitos. Tieliikelaitoksen logo oli sama kuin Tielaitoksen.


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Johtokunnan puheenjohtajat


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Insinöörikunnan päälliköt


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Ylijohtajat


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Pääjohtajat


title: Tie- ja vesirakennushallitus

text: Viimeiset TVH:n kapearaiteiset 600 mm höyryveturit TVH 7 ja 13, Orenstein & Koppel 11829/1929 ja 12739/1936, molemmat 0-6-0WT eli samankaltaisia kuin Kovjoen Museorautatiellä oleva Ojakkalan–Olkkalan rautatien kolmosveturi, menivät vuonna 1948 VR:n Muukon turveradalle eikä uusia enää hankittu. Vähän toistakymmentä vuotta ajettiin eri kanavanrakennustyömailla vielä moottoriveturein, ennen kuin nekin romutettiin 1950-luvun lopussa, kun kuorma-autokalusto parani oleellisesti raskaiden nelivetoisten tullessa. Mikään laitoksen vetureista ei kelvannut sotakorvaukseksi.


title: Samuel Madden

text: Samuel Madden (23. joulukuuta 1686 – 31. joulukuuta 1765) oli irlantilainen kirjailija ja yksi Royal Dublin Societyn perustajista.


title: Kurt Weinreich

text: Kurt Weinreich (1908–1998) oli saksalainen jalkapallovalmentaja. Hän valmensi Suomen jalkapallomaajoukkuetta vuosina 1955–1958. Suomen Palloliitto solmi 15. kesäkuuta 1955 Weinrichin kanssa kahden vuoden sopimuksen.


title: Kurt Weinreich

text: Weinreich oli maajoukkueen historian neljäs ulkomaalaisvalmentaja. 23:ssa Weinreichin valmentamassa ottelussa Suomen joukkue onnistui keräämään 3 voittoa ja yhden tasapelin.


title: Varkaus Eagles

text: Varkaus Eagles on entinen varkautelainen jääkiekkoseura. Se pelasi kaudella 2007–2008 Suomen II-divisioonassa. Seura perustettiin jo paljon aiemmin Yhdysvaltojen junioriliiga AJHL:ssä nimellä Hudson Valley Eagles. Seura siirtyi 15. elokuuta 2007 Suomeen, kun sen 28 pelaajaa ja omistaja/päävalmentaja Keith McAdams saapuivat maahan.


title: Varkaus Eagles

text: Pelaajat saapuivat Suomeen ilmaisen korkeakoulutuksen perässä. He opiskelivat Varkaudessa Savonia-ammattikorkeakoulun avoimessa ammattikorkeakoulussa englannin kielellä tähtäimenään opiskelupaikka joko insinöörin tai tradenomin (BBA) koulutusohjelmiin, ja pelasivat jääkiekkoa opiskelujen ohella II-divisioonassa, minkä Suomen Jääkiekkoliitto oli siunannut. Savon Sanomien mukaan järjestelystä oli tarkoitus tehdä pysyvä niin, että seuraan saapuisi uusi lasti pelaajia entisten valmistuttua.


title: Varkaus Eagles

text: Pelaajat olivat kotoisin eri puolilta Pohjois-Amerikkaa, muun muassa Ontariosta. Osalla oli yliopistokiekkoilutaustaa, jolloin heillä oli myös aikaisempia opintoja muissa korkeakouluissa, kuten Yorkin yliopistossa.


title: Varkaus Eagles

text: Jääkiekkoliiton kanssa oli sovittu, että pelaajat voivat siirtyä muihin joukkueisiin, mutta Eagles ei saa ottaa itse riveihinsä muita kuin pohjois-amerikkalaisia pelaajia.


title: Varkaus Eagles

text: Seuran toiminta päättyi talousepäselvyyksien myötä lokakuussa 2008.


title: Josafatinlaakso

text: Josafatinlaakso on myöhäisjuutalaisen ja kristillisen perimätiedon mukaan Jerusalemin ja Öljymäen välinen Kidronin laakso, "paikka jossa kaikki kansat tuomitaan" (Joel 3:2). Sama traditio esiintyy myös islamissa.


title: Orion (sarjakuvahahmo)

text: Orion on kuvitteellinen DC Comicsin hahmo. Hän teki ensiesiintymisensä New Gods #1 -lehdessä ja hänet loi Jack Kirby. Orion on Apokolipsia hallitsevan Darkseidin vanhin poika. Toisin kuin veljensä Kalibak ja Grayven hän ei toimi Darkseidin palveluksessa vaan kunnioittaa Highfatheria ja taistelee Darkseidia vastaan.


title: Orion (sarjakuvahahmo)

text: Orion esiintyy aina naamioituna ja paljastaa kasvonsa vain poikkeustilassa.


title: Orion (sarjakuvahahmo)

text: Orionilla on valtavat voimat ja haavoittumattomuus, mutta hän ei pysty lentämään ilman teknisiä apuvälineitä.


title: Jenkki kuningas Arthurin hovissa

text: Jenkki kuningas Arthurin hovissa () on yhdysvaltalaisen humoristin ja kirjailijan Mark Twainin vuonna 1889 ilmestynyt romaani. Se on hyvin varhainen aikamatkustuksesta kertova romaani ja ilmestyi kuusi vuotta ennen yhtenä tieteis- ja aikamatkustuskirjallisuuden perusteoksista pidettyä H. G. Wellsin "Aikakonetta".


title: Jenkki kuningas Arthurin hovissa

text: Romaani kertoo Hank Morgan -nimisestä 1800-luvulla elävästä miehestä, joka saa iskun päähänsä ja herää vuoden 528 Englannissa. Ennustamalla auringonpimennyksen hän kohoaa Kuningas Arthurin neuvonantajaksi ja ansaitsee arvonimen "Pomo".


title: Jenkki kuningas Arthurin hovissa

text: Hän käy viipymättä taisteluun orjuutta, epäoikeudenmukaisuutta ja valtionkirkkoa vastaan sekä perustaa kouluja, tehtaita, puhelinlaitoksen, patentti- ja mainostoimistot, sanomalehtiä sekä protestanttisia seurakuntia. Hän ottaa myös käyttöön muunnellun yhdysvaltalaisen rahajärjestelmän. Hank armahtaa lukemattomia syyttömästi vangittuja, mutta toisaalta myös mestauttaa tylsänä pitämänsä hovinarrin ja huonosti soittavan orkesterin.


title: Jenkki kuningas Arthurin hovissa

text: Twain on kirjallaan pyrkinyt lopettamaan 1800-luvulla vallinneen ritarien ja keskiajan ylettömän ihannoinnin.


title: Jenkki kuningas Arthurin hovissa

text: Tay Garnett on ohjannut kirjan pohjalta elokuvan "Jenkki kuningas Arthurin hovissa" (1949).


title: Jenkki kuningas Arthurin hovissa

text: Aku Ankka -piirtäjä Don Rosan tarinan "Ankka kuningas Arthurin hovissa" suomenkielinen nimi on väännös Mark Twainin kirjasta. Myös Don Rosan piirtämässä ja käsikirjoittamassa tarinassa tehdään aikamatka kuningas Arthurin aikaiseen Englantiin.


title: By His Bootstraps

text: By His Bootstraps on yhdysvaltalaisen tieteiskirjailija Robert A. Heinleinin kirjoittama tieteisnovelli, joka julkaistiin alkujaan vuonna 1941. Novelli käsittelee erilaisia aikamatkustukseen liittyviä paradoksaalisia ongelmia


title: By His Bootstraps

text: Romaani kertoo Bob Wilson -nimisestä miehestä, joka suunnittelee aikamatkan tekemistä. Kyseinen henkilö tapaa kuitenkin ennen aikamatkaa jo aikamatkan kokeneen itsensä.


title: Ukkosen jyrähdys

text: Ukkosen jyrähdys ("A Sound of Thunder") on yhdysvaltalaisen Ray Bradburyn tieteisnovelli, joka julkaistiin vuonna 1952. Kyseinen novelli käsittelee aikamatkustusta ja se kuuluu kuuluisimpiin aikamatkuksesta kertoviin romaaneihin.


title: Ukkosen jyrähdys

text: Tarinan lähtökohtiin kuuluu Time Safari, Inc. -niminen yhtiö, jonka liikeidea on tarjota asiakkailleen mahdollisuus metsästää menneisyydessä eläneitä suurpetoja, kuten esimerkiksi Tyrannosaurus rex -hirmuliskoja. Kirjan ajatuksiin kuuluu myös se, että pienikin muutos menneisyydessä voi muuttaa tulevaisuutta hyvinkin paljon. Tämän vuoksi Time Safari -yhtiö on asettanut tiukat ehdot sille, mitä menneisyydessä saa tehdä ja mitä ei. Novellissa dinosauruksia metsästävän aikamatkustajan jalkoihin jää perhonen. Kun hän palaa tosiaiakaan, hän huomaa monien asioiden muuttuneen.


title: Karakolli

text: Karakolli (myös "karakolointi" tai "karakoli") (, spiraali) oli ratsuväen käyttämä taktiikka, joka vastasi jalkaväen kontramarssia. Se syntyi 1490-luvulla kun ratsuväki ei kyennyt enää muuten hyökkäämään kurinalaisen jalkaväen uutta taktiikkaa, gewalthaufenia vastaan.


title: Karakolli

text: Karakollissa ratsuväen osasto pysähtyy hieman vihollisen aseiden kantaman ulkopuolelle, jonka jälkeen riveittäin ratsastetaan ravia vihollista kohti ja kun on päästy tarpeeksi lähelle (noin 30 askelta, tai kun silmänvalkuaiset näkyvät), ratsumies laukaisee omat tuliaseensa (yleensä kaksi rataslukkopistoolia) vihollista kohti. Tämän jälkeen rivi jakautuu kahtia, ja ratsumiehet siirtyvät takana olevan muodon kumpaakin sivua pitkin muodon viimeiseksi riviksi ja aloittavat aseittensa lataamisen uudelleen. Ensimmäisen rivin jälkeen toinen, kolmas, jne rivi suorittavat saman kunnes ensimmäinen rivi on taas vuorossa aseet uudelleen ladattuina. Peräkkäisiä rivejä saattoi aluksi olla jopa 12, ja karakoloiva muoto olikin suhteellisen kapea, mutta syvä. Myöhemmin rivien määrä väheni. Erityisesti saksalainen reiter ratsuväki oli tehokas karakollissaan ja levitti sitä tehden taktiikasta erityisen suosittua 1540-luvulta lähtien.


title: Karakolli

text: Karakollin tavoitteena oli hajottaa vihollisen muoto ja näin mahdollistaa ratsuväkirynnäkön käyttö edelleen vihollisen lyömiseen taistelukentällä. Jalkaväkeä vastaan se oli tehokas, ja monesti sitä käyttämällä saatiin hyviä tuloksia. Sen sijaan sitä oli vaikea käyttää toista ratsuväen osastoa vastaan, sillä vihollinen saattoi helposti ottaa aloitteen itselleen suorittamalla perinteisen ratsuväen rynnäkön karakoloivaa muotoa vastaan. Karakoloiva joukko kun oli täysin luopunut ratsun liikkeen tarjoamasta vaikutuksesta. Muilla tavoin tuliaseita käyttävää ratsuväkeä vastaan karakolli oli ylivoimainen, vaikka vaatikin hyvää koulutusta ja harjoittelua. Viimeisen kerran karakollia käytettiin ratsuväkeä vastaan Mookerheyden taistelussa 1574.


title: Karakolli

text: Karakollin käyttö väheni 1500-luvun lopulla, kun jalkaväen tulivoima kasvoi ja lopullisesti se korvautui uudella taktiikalla Kolmekymmenvuotisen sodan aikana, kun Euroopassa siirryttiin yleisesti Kustaa II Aadolfin puolalaisilta omaksumaan ja edelleen kehittämään ratsuväen atakkiin, joka yhdisti tehokkaasti tulen ja liikkeen.


title: Ikuisuuden loppu

text: Ikuisuuden loppu () on vuonna 1955 julkaistu venäläissyntyisen yhdysvaltalaiskirjailijan Isaac Asimovin kirjoittama scifi-romaani. Kirja käsittelee aikamatkustusta ja on kuuluisimpia aiheesta kirjoitettuja kirjoja. "Ikuisuuden loppua" pidetään Asimovin parhaana tai yhtenä parhaista teoksista.


title: Ikuisuuden loppu

text: "Ikuisuuden loppu" kertoo ajan ulkopuolella toimivasta Ikuisuus-järjestöstä, joka pyrkii ohjailemaan ihmiskunnan kehitystä mahdollisimman vakaalle pohjalle. Järjestö pyrkii poistamaan ihmiskunnan koko olemassaolon historiasta kaikki sodat, katastrofit ja kärsimykset. Sen jäsenet rekrytoidaan eri aikakausilta, siten että heidän poistamisensa ajasta ei aiheuta suuria muutoksia. He pystyvät matkustamaan "hissillä" ajassa eteenpäin ja taaksepäin ja pystyvät astumaan normaalimaailmaan tekemään hienovaraisia muutoksia. Kaukana tulevaisuudessa on kuitenkin ajanjakso, johon agenttien pääsy on jotenkin estetty tavalla, jota he eivät ymmärrä, ja sen takana vain autioitunut maapallo. Astuminen ulos ajassa ennen aikamatkustuksen keksimistä on kielletty ja Ikuisuus-järjestö laajentaa pikkuhiljaa otettaan yhä kaukaisempaan tulevaisuuteen, mutta resurssien vähäisyyden vuoksi se pitää kirjan tapahtumien aikaan tarkkaa otetta vain joistakin tuhansista vuosisadoista, sillä jokainen uusi vahdittava vuosisata vaatii lisää teknikoita, laskijoita jne.