title: Katariina Parr

text: Katariina Parr oli tarpeeksi uudistusmielinen, jotta katoliset ja protestanttien vastustajat kuten piispa Stephen Gardiner ja kansleri, Southamptonin ensimmäinen jaarli Thomas Wriothesley yrittivät kääntää kuninkaan häntä vastaan vuonna 1546. Häntä varten laadittiin pidätysmääräys, mutta hän onnistui lepyttämään kuninkaan vannottuaan, että oli kinastellut uskonnosta miehensä kanssa vain siirtääkseen tämän ajatukset pois tätä kiusaavasta jalkasärystä.


title: Katariina Parr

text: Katariina Parr jäi kolmannen kerran leskeksi Henrik VIII:n kuoltua 28. tammikuuta 1547 ja saattoi naida vanhan rakkautensa Thomas Seymourin, josta oli tuolloin tullut Sudeleyn paroni ja amiraali. Hänen onnensa oli kuitenkin lyhytaikaista. Hän riiteli Anne Stanhopen, miehensä veljen vaimon kanssa. Sitten Thomas Seymouria syytettiin liiallisesta tuttavuudesta teini-ikäisen prinsessa Elisabetin kanssa, joka asui tuolloin heidän luonaan. Thomas Seymour ilmeisesti juonitteli voidakseen naida vaimonsa tytärpuolen. Katariina Parrin luona asui myös lady Jane Grey, josta tuli Englannin kuningatar yhdeksän päivän ajaksi Edvard VI:n kuoltua.


title: Katariina Parr

text: Katariina ei ollut saanut lapsia kolmessa ensimmäisessä avioliitossaan ja tuli raskaaksi ensimmäistä kertaa yli kolmenkymmentävuotiaana neljännessä liitossaan. Hän kuoli synnytyksen jälkeen lapsivuodekuumeeseen 7. syyskuuta 1548 Sudeleyn linnassa Gloucestershiressa, minne hänet myös haudattiin.


title: Katariina Parr

text: Hänen ainoa lapsensa Mary Seymour syntyi 30. elokuuta, mutta ei ilmeisesti elänyt monta vuotta äitinsä jälkeen. Tyttären isä Thomas Seymour teloitettiin ennen kuin tytär oli täyttänyt vuoden, minkä jälkeen tytär vietiin asumaan äitinsä läheisen ystävän ja Suffolkin herttua Charles Brandonin toisen vaimon Catherine Willoughbyn luo. Tämän jälkeen hänestä ei tiedetä mitään, joten useimmat historioitsijat ovat olettaneet hänen kuolleen lapsena.


title: Katariina Parr

text: Vuonna 1782 John Lucas löysi kuningatar Katariinan arkun Sudeleyn linnan kappelin raunioista. Hän avasi arkun ja huomasi ruumiin olevan 234 vuoden jälkeen hämmästyttävän hyvässä kunnossa: ilmeisesti hänen toisen käsivartensa oli yhä valkoinen ja kostea. Otettuaan talteen muutaman suortuvan kuningattaren hiuksista Lucas sulki arkun ja pani sen takaisin hautaansa.


title: Katariina Parr

text: Arkku avattiin vielä muutamia kertoja seuraavan kymmenen vuoden aikana, ja vuonna 1792 pari humalaista hautasi sen huolettomasti ylösalaisin. Kun arkku avattiin virallisesti uudestaan vuonna 1817, jäljellä oli vain luuranko. Silloin arkku siirrettiin linnan silloisen suvun jäsenen lordi Chandosin hautaan. Myöhemmin kappelin sir John Scott rakensi kappelin uudestaan, ja kuningatar Katariinalle rakennettiin kunnon hautapaikka.


title: Katariina Parr

text: Suositun myytin mukaan Katariina oli miehelleen enemminkin sairaanhoitaja kuin aviovaimo. Myytti sai alkunsa 1800-luvulla Agnes Stricklandin kirjassa ja on elänyt siitä pitäen sitkeästi, kunnes sen haastoi David Starkey kirjassaan "Six Wives". Starkey osoittaa, että sellainen olisi ollut Tudorien ajan Englannissa aivan mieletöntä, sillä Henrikillä oli palveluksessaan valtava määrä lääkäreitä, ja Katariinan puolestaan odotettiin elävän niin kuin kuningattaren arvovallalle sopikin. Katariinan apteekkarinlaskut eivät olleet Henrikin hoitoon vaan hänen omaa talouttaan varten.


title: Katariina Parr

text: Katariinan tervejärkisyys, rehtiys, intohimoinen uskonnollisuus ja vahva lojaaliuden ja kiintymyksen taju ovat tuoneet hänelle paljon ihailijoita historioitsijoiden parissa, esimerkiksi David Starkey, feministi Karen Lindsey, lady Antonia Fraser, Alison Weir ja Alison Plowden.


title: Irving (Texas)

text: Irving on kaupunki Dallasin piirikunnassa, Texasissa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa asui 216 290 ihmistä vuonna 2010.


title: Irving (Texas)

text: Irving perustettiin vuonna 1903. Se nimettiin kirjailija Washington Irvingin mukaan. Kaupungin pinta-ala on United States Census Bureaun mukaan 175,3 km², josta vettä on 0,65 %. Asukastiheys oli vuonna 2010 1 233,8/km².


title: Irving (Texas)

text: Irvingissä sijaitsee Texas-stadion ja Dallasin yliopisto.


title: Heimdall

text:
Heimdall (myös Heimdallr tai Heidmall) oli skandinaavisessa mytologiassa Asgårdin eli jumalien asuinsijan vartija. Hänellä oli 9 äitiä, Aegirin tyttäriä ja Fornjotr oli hänen isoisänsä isä. Hän oli väsymätön vartija, jonka aistit olivat niin valppaita, että hän näki pimeässä ja kuuli ruohon kasvavan. Hänen hampaansa olivat kultaiset. Hänen hevosensa nimi oli Gulltopp. Hän asui jumalten kodin ja muun maailman yhdistävän Bifrost-sateenkaarisillan äärellä. Hänen yhdeksän äitiään olivat jättiläisiä ja meren aaltoja, mutta siitä huolimatta Heimdall oli viisas, kaunis ja hyvä. Hänen tehtävänään oli ragnarökissa varoittaa muita jumalia jättiläisistä puhaltamalla Gjallar-torveensa. Heimdall taisteli Lokin kanssa ja voitti tämän. Taistelu uusitaan ragnarökissa, jolloin vartijajumala tappaa Lokin ja kuolee itse.
Heimdall nautti maan valtakunnissa vaeltelemisesta ja pani "Rigsthula"-runon mukaan alkuun kolme ihmisluokkaa: maanviljelijät, soturit ja ylimykset. Näistä jokainen syntyi eri kuolevaisnaisten kanssa. Maanviljelijät olivat Thrallin jälkeläisiä. Soturit ovat Karlin jälkeläisiä. Ylimystö polveutui jumalan komeimmasta pojasta Jarlista. Rigsthula on saatettu kirjoittaa osoittamaan, että Tanskan kuninkaat polveutuvat jumalista.


title: Fort Worth

text: Fort Worth on kaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on osa Dallas–Fort Worth–Arlingtonin metropolialuetta. Yhdysvaltain armeija perusti paikalle kenraali William Worthin mukaan nimetyn linnakkeen vuonna 1849 ja myöhemmin linnakkeesta muodostui asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Fort Worthin asukasluku oli 741 206.


title: Fort Worth

text: Fort Worth sijaitsee Texasin osavaltion pohjoisosan keskellä Dallasin suuremmalla metropolialueella. Matkaa Fort Worthista Dallasiin on noin 48 kilometriä ja metropolialue käsittää myös Arlington, Carrolltonin, Dentonin, Garlandin, Grand Prairien, Irvingin, Lewisvillen, Mesquiten, North Richland Hillsin, Planon ja Richardsonin kaupungit. Alue on osa suuria tasankoja, jolla on matalia kukkuloita.


title: Fort Worth

text: Fort Worthin ilmasto on mantereinen ja sille ovat tyypillisiä suuret vaihtelut vuosittain. Kesät ovat piktiä ja kuumia, kun taas talvet ovat lyhyitä ja leutoja.


title: Fort Worth

text: Yhdysvaltain armeijan ratsuväki perusti Fort Worthin linnakkeen tai pikemminkin leirin vuonna 1849 suojaamaan paikallisia siirtolaisia intiaanien hyökkäyksiltä. Nimensä linnake sai Meksikon–Yhdysvaltain sodan kenraali William Worthin mukaan. Sotilaiden perässä tuli siirtolaisia ja sotilaiden lähtiessä paikalle oli muodostunut asutuskeskus. Vuonna 1860 paikka valittiin Tarrantin piirikunnan keskukseksi.


title: Fort Worth

text: Yhdysvaltain sisällissodan jälkeen monet entisten Etelävaltioiden asukkaat muuttivat Fort Worthiin uusien uramahdollisuuksien perässä. Karjaa pohjoiseen paimentavat cowboyt kulkivat usein Fort Worthin kautta. Lihan kysyntä kasvoi jatkuvasti ja Teksas oli suuri lihantuottaja-alue. Karjataloutta edisti etenkin Texas & Pacific Railroad -rautatien vetäminen kaupunkiin vuonna 1876. Rautatien myötä Fort Worth muodostui myös yhdeksi johtavista lihan pakkaamoista. Kasvulla oli myös varjopuolensa ja esimerkiksi Hell’s Half Acre -kaupunginosa tuli tunnetuksi rikollisuudestaan. Esimerkiksi Butch Cassidyn ja Sundance Kidin sanottiin viettävän aikaansa kaupungissa ryöstelyjensä välillä. Vuonna 1907 voimaan tullut uhkapelikielto rauhoitti osaltaan kaupungin oloja.


title: Fort Worth

text: Vuonna 1917 Länsi-Texasista löytyi öljyä. Fort Worthiin rakennettiin öljynjalostamoja ja öljyllä rikastuneita maanviljelijöitä muutti Fort Worthiin rakennuttaen kaupunkiin kartanojaan. Kaupunkiin keskittyi myös lentokoneteollisuutta. Toisen maailmansodan aikana Convairin tehtaalla Fort Worthissa valmistettiin B-24-pommikoneita ja läheisellä lentotukikohdalla koulutettiin lentäjiä. Vuonna 1974 avautunut Dallasin/Fort Worthin kansainvälinen lentoasema oli puolestaan aikanaan maailman suurin lentoasema.


title: Fort Worth

text: Fort Worth on ollut pitkään teollisen tuotannon keskus, mutta sittemmin muiden alojen, kuten terveydenhuollon, finanssialan, koulutuksen ja turismin merkitys on lisääntynyt suhteessa teollisuuteen. Laajemmassa mittakaavassa kaupungin talous on läheisissä kytköksissä Dallasiin. Kaupungin nykyiseen teolliseen tuotantoon kuuluvat esimerkiksi lentokoneiden osat, elektroniikka ja autot, sekä elintarviketeollisuus.


title: Fort Worth

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Fort Worthissä aikavälillä 2012–2016 olivat 54 876 USD ja henkilöä kohden 26 040 USD. 18 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Fort Worth

text: Fort Worthin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 741 206 ja vuoden 2017 arvion mukaan 874 168. Kaupungin asukkaista 65,2 % oli taustaltaan valkoisia, 19,2 % afroamerikkalaisia, 34,1 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3,8 % aasialaisia. 33 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 17,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Fort Worth

text: Fort Worthissä toimiviin korkeamman asteen oppilaitoksiin lukeutuvat esimerkiksi vuonna 1873 perustettu Texas Christian University, vuonna 1890 perustettu Texas Wesleyan University, Southwestern Baptist Theological Seminary (1908) ja Tarrant County College (1967).


title: Iskelmä-Finlandia

text: Iskelmä-Finlandia eli kevyen musiikin Finlandia-palkinto on vuodesta 2001 lähtien vuosittain jaettu tunnustuspalkinto suomalaiselle viihdetaiteen ammattilaisille. Palkinto jaetaan Nokialla järjestettävän Tapsan tahdit -musiikkitapahtuman yhteydessä. Kirjallisuuden Finlandia-palkinnon tavoin voittajaa ei valitse tuomaristo vaan yksi, vuosittain vaihtuva valitsija, joka viiden ehdokkaan joukosta valitsee mielestään ansioituneimman artistin.


title: Iskelmä-Finlandia

text: Vuonna 2013 Iskelmä-Finlandiassa pidettiin välivuosi ja palkinto jaettiin uudistettuna vuonna 2014. Tuolloin ehdokkaita ei julkistettu ennakkoon, vaan valinnan teki asiantuntijaraati. Ensimmäisen uudistetun palkinnon sai Katri Helena.


title: Iskelmä-Finlandia

text: Iskelmä-Finlandia-palkinto on vakiinnuttanut asemansa osana suomalaista kevyttä musiikkia. Palkinto myönnetään ansioituneelle taiteilijalle, joka on työssään edistänyt kotimaista kevyttä musiikkia ja on näin omalla esimerkillään näyttämässä tietä myös muille.


title: Tatu Ferchen

text: Tatu Ferchen (s. 4. elokuuta 1975) on suomalainen muusikko ja televisiopersoona. Hän tuli tunnetuksi MTV3:lla esitetyn Far Out -ohjelman voitosta. Far Outissa saavutetun suosion myötä Ferchen ja hänen kilpakumppaninsa Eeka Mäkynen saivat SubTV:lle kuusituntisen tv-ohjelman nimeltä Sixpack. Tämän jälkeisiä Ferchen teki tv-töitä juontajana muun muassa Far Outissa ja Suoraa huutoa -puheohjelmassa.


title: Tatu Ferchen

text: Ferchen on soittanut myös Kwan- ja Hemma Beast -yhtyeissä sekä on käsikirjoittanut ja näytellyt televisiosarjassa Pimeä puoli.


title: Tatu Ferchen

text: Tatu Ferchen on opiskellut lyömäsoittimia Sibelius-Akatemiassa vuosina 1995-2000. Hänen isänsä on lyömäsoittaja Timothy James Ferchen.


title: Tatu Ferchen

text: Vuodesta 2013 Ferchen on toiminut Shine Finlandin tv-formaateista vastaavana luovana johtajana. Hän on tuottanut muun muassa ohjelmia Vino Show, Big Bang! ja Sohvaperunat.


title: Tatu Ferchen

text: Nykyisin hän on monikansallisen Banijay-tuotantoyhtiön Suomen toimitusjohtaja.


title: Shepparton

text: Shepparton on australialaisen Victorian osavaltion viidenneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Melbournesta 200 kilometriä koilliseen.


title: Shepparton

text: Shepparton rakennettiin Goulburn-joen varrelle. Kaupungin nimen alkuperäinen kirjoitusasu oli Sheppardtown tai Sheppardton. Novato Kaliforniassa on Sheppartonin ystävyyskaupunki.


title: Shepparton

text: Sheppartonissa julkaistaan päivittäistä Shepparton News -sanomalehteä.


title: Shepparton

text: Vuoden lämpimintä aikaa on tammikuu ja helmikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila yli 30 °C. Viileintä on kesä-, heinä- ja elokuussa, jolloin keskimääräinen alin jää viiden asteen alapuolelle.


title: Istunto (tietotekniikka)

text: Istunto () on tietotekniikassa käytäntö jolla luodaan pysyvä yhteys protokollaan (kuten yhteys TCP/IP:n sovelluskerrokseen) tai yhteys käyttäjän (tai käyttäjän selaimen) ja palvelimen välillä. Yleisimmin istunto on sisällytetty protokollan sovelluskerrokseen, mutta myös ohjelmallinen lähestymistapa on yleisesti käytössä etenkin istuntoja tukemattomissa protokollissa (kuten UDP) ja protokollissa joiden istunnon kesto on hyvin lyhytaikainen (kuten HTTP).


title: Istunto (tietotekniikka)

text: Istunto syntyy kun istuntoa tukeva protokolla yhdistää kaksi eri päätettä toisiinsa. Yhdistämisen aikana protokolla luo istuntoavaimen, joka on uniikki, vain yhdistettävien päätteiden käytettävissä oleva tunniste. Seuraavaksi protokolla tallentaa tehtyjä toiminteita (kuten yhteysosoitteita sekä mahdollisesti muuta määriteltyä dataa) itse istuntoon. Aina kun nämä kaksi päätettä kommunikoivat keskenään, käytetään istunnossa olevaa dataa määrittelemään toimintoja sen sijaan että nämä luotaisiin aina uudestaan. Lopuksi, kun toinen tai molemmat päätteistä katkaisevat yhteyden, istunto merkitään inaktiiviseksi, ja määritellyn ajan kuluttua roskienkeräin () siivoaa käyttämättömät istunnot.


title: Istunto (tietotekniikka)

text: Monesti istunto on myös mahdollista tallentaa. Istunnon tallentaminen vaatii, että sekä protokolla että päätteet hyväksyvät vanhan istunnon uusimisen ja sen, että roskienkeräin ei siisti (tai siistii hyvin verkkaasti) käyttämättömiä istuntoja.


title: Istunto (tietotekniikka)

text: Ohjelmallinen istunto tarkoittaa istuntoa joka luodaan päätteissä protokollan ulkopuolella. Esimerkkejä ohjelmallisista istunnoista:


title: Reino Valkama

text: Reino Adolf Valkama (4. huhtikuuta 1906 Tampere – 9. elokuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.


title: Reino Valkama

text: Valkama esiintyi Oiva Luhtalan kanssa vuosina 1941, 1943 ja 1952 Ryhmy ja Romppainen -elokuvissa, joissa hän näytteli Ville Romppaista. Valkama näytteli myös pitkään teattereissa. Hänellä oli teatterikiinnitykset Mikkelissä, Joensuussa, Lahdessa, Tampereella ja Helsingissä, viimeksi Radioteatterissa. Hän johti Mikkelin teatteria vuosina 1933–1935.


title: Reino Valkama

text: Valkaman elokuvaura kesti 22 vuotta, ja hän esiintyi kaikkiaan noin 70 elokuvassa. Hän oli taitava koomikko, ja hän esiintyikin enimmäkseen komediaelokuvissa, mutta teki myös dramaattisia osia. Valkaman ensimmäinen oli "Hätävara" vuonna 1939 ja viimeinen "Pikku Pietarin piha" 1961. Hänet tunnetaan myös Lystikäs-kääpiön roolista elokuvassa "Lumikki ja 7 jätkää". Hän esiintyi myös mm. elokuvissa "Kalle-Kustaa Korkin seikkailut", "Ruusu ja kulkuri", "Jokin ihmisessä", "Pikku Ilona ja hänen karitsansa" ja "Vääpeli Mynkhausen". Valkama oli tunnettu hahmo monissa 1940- ja 50-luvun elokuvissa. Hänet palkittiin vuonna 1957 Pro Finlandia -mitalilla.


title: Reino Valkama

text: Näyttelijä Ritva Valkama on Reino Valkaman tytär. Valkama kuoli heikon sydämen takia sydänkohtaukseen 56 vuoden iässä. Hänet on haudattu Helsinkiin Malmin hautausmaalle (kortteli 9-22-747).


title: Markku Johansson

text: Markku Henrik Johansson (s. 22. maaliskuuta 1949 Lahti) on suomalainen muusikko, kapellimestari, säveltäjä ja sovittaja. Hänen instrumenttinsa ovat trumpetti ja flyygelitorvi.


title: Markku Johansson

text: Markku Johanssonin velipuoli oli viihdemusiikin moniottelija Nacke Johansson.


title: Markku Johansson

text: Markku Johansson aloitti trumpetinsoiton 13-vuotiaana. Hän suuntautui aluksi klassiseen musiikkiin. Johansson opiskeli Lahden musiikkiopistossa vuosina 1965–1968 pääaineena trumpetin soitto. Hän jatkoi opintojaan Sibelius-Akatemiassa 1970–1972. Vuosina 1976–1977 Johansson opiskeli New Yorkissa opettajinaan Thad Jones, Lew Soloff sekä Carmine Caruso.


title: Markku Johansson

text:
Johansson aloitti ammattimuusikkona Helsingissä vuonna 1970.
Samana vuonna hän soitti Carolan orkesterissa sekä Danny-show'ssa.


title: Markku Johansson

text: Pepe & Paradise -yhtyeessä Johansson oli mukana vuosina 1970−1975.


title: Markku Johansson

text: Johansson on UMO Jazz Orchestran perustajajäsen. Hän toimi UMO:n kapellimestarina vuosina 1992−93. HTuona aikana UMO laajensi repertuaariaan ja teki yhteistyötä esimerkiksi säveltäjä Eero Hämeenniemen kanssa. Johansson aloitti Vantaan viihdeorkesterin taiteellisena johtajana ja kapellimestarina vuonna 1988. Toimikausi kesti yli 20 vuotta. Tänä aikana orkesteri tuli tunnetuksi Suomen ainoana viihdemusiikkiin erikoistuneena sinfoniakokoonpanona. Markku Johansson lopetti kautensa vuoden 2009 lopussa. Vantaan viihdeorkesterin lisäksi Johansson on uransa aikana vieraillut johtamassa useimpia Suomen sinfoniaorkestereita.


title: Markku Johansson

text: Johansson valitsi vuoden 2006 Iskelmä-Finlandian saajan Paula Koivuniemen. Voittaja julkistettiin Nokialla Tapsan tahdeissa 27. heinäkuuta 2006.


title: Killing Heidi

text: Killing Heidi on australialainen rock-yhtye. Se perustettiin Violet Townissa, Victorian osavaltiossa vuonna 1996.


title: Killing Heidi

text: Killing Heidi julkaisi ensimmäisen singlensä "Weirin" elokuussa 1999. Se nousi Australian singlelistoilla kuudenneksi ja myi vuoden loppuun mennessä platinaa. Sitä seurasi vuonna 2000 esikoisalbumi "Reflector", joka vietti Australian virallisen albumilistan kärjessä seitsemän viikkoa.


title: Killing Heidi

text: Killing Heidi on julkaissut tähän mennessä kolme studioalbumia, joista tuoreimman vuonna 2004.


title: Suolirock

text: Suolirock on Sumiaisissa vuosittain järjestettävä yksipäiväinen musiikkifestivaali.


title: Suolirock

text: Suolirock järjestetään talkoohengessä, eikä sen järjestäjillä ole tarkoitus kerätä itselleen voittoa. Pääasiallisesti tapahtumassa esiintyy aloittelevia sekä pieniä paikallisia yhtyeitä.


title: Suolirock

text: Ensimmäinen Suolirock järjestettiin vuonna 2003 Sumiaisten Harjulassa ja sisäänpääsymaksun maksoi noin 200 henkeä. Kävijämäärä ja festivaalin luonne pysyivät seuraavat viisi vuotta samanlaisina. Kävijämäärän hipoessa jo 400 vuonna 2007 kävi Harjula liian pieneksi. 2008 tapahtuma siirtyi ulkoilmaan ja kävijämäärät jatkoivat vuosi vuodelta tasaista nousua. 2010 rikkoutui ensimmäistä kertaa 500 kävijän rajapyykki.


title: Suolirock

text: Vuosi 2011 toi tullessaan uusia tuulia – bändikattaus pysyi pääosin samoilla linjoilla, mutta kävijämäärän kasvua vauhdittivat nyt Pelle Miljoona United sekä Problems?.


title: Suolirock

text: Vuoden 2014 Suolirock oli entistä kansainvälisempi. Tapahtumapaikkana 5.7.2014 oli Suolahden Ostokeskuksen piha. Esiintyjiä olivat Dave L. B. Inventive, Jesus Chrüsler Supercar (Ruotsi), Red Eleven, Rikoslaki (punk-yhtye), Kaupungin Valot, Vehkala & Quomat, Not So Perfect Strangers, Behind Dead Eyes sekä Kymmenes legioona.


title: Vilho Helanen

text: Vilho Veikko Päiviö Helanen (vuoteen 1905 Helander, 24. marraskuuta 1899 Oulu – 8. kesäkuuta 1952 Frankfurt, Länsi-Saksa) oli suomalainen kirjailija, tiedemies, poliitikko, AKS:n puheenjohtaja ja lehtimies. Helanen oli suomalaisen dekkarikirjallisuuden pioneereja. Hän toimi vanhasuomalaisen henkivakuutusyhtiö Salaman johtokunnan sihteerinä 1922–1941, sekä viipurilaisen Keskinäisen eläke-kassan johtajana vuosina 1942–1945.


title: Vilho Helanen

text:
Vilho Helanen suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1922 pääaineinaan historia ja kansantaloustiede. Hän väitteli filosofian tohtoriksi 1937.
Helanen otti vapaaehtoisena osaa Viron vapaussotaan 1919. Hän liittyi heimoaatteelliseen Akateemiseen Karjala-Seuraan (AKS) vuonna 1923 jäsenenä n:o 91 (jäsen n:o 1 oli Elias Simojoki) ja toimi seuran puheenjohtajana 1927–1928 ja uudelleen syksystä 1933 lähtien "vanhojen" noustua jälleen valtaan seurassa. Helasen puheenjohtajuus jatkui seuran lakkauttamiseen saakka. Kolmekymmentäluvulla Helanen antoi tukensa Lapuan liikkeelle ja liittyi Isänmaallisen kansanliikkeen (IKL) riveihin. Tämä ratkaisu johti hänet eroon monista AKS:n aikaisista opiskelutovereistaan, muun muassa Urho Kekkosesta.


title: Vilho Helanen

text: Talvisodan alla ja sen aikana hän oli Maan Turva-järjestön toiminnanjohtaja. Vuonna 1940 Helanen tuli Nouseva Suomi -yhdistyksen hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Vilho Helanen

text: Jatkosotaa Helanen nimitti "pyhäksi sodaksi". "Nyt luodaan eheän, yksimielisen, elämäntahoisen kansamme voimalla Suomi, jonka yltä idän uhka on iäksi poissa", hän kirjoitti päätoimittamassaan Suomen Heimo -lehdessä 1941. Helanen oli Suur-Suomi -aatteen innokas kannattaja. Hän toimi talvisodan aikana propagandatehtävissä ja jatkosodan aikana valtionlainojen propagandatoimikunnan puheenjohtajana, Itä-Karjalan sotilashallinnon virkailijana ja asutuksen suunnittelijana sekä sisäasiainministeriön edustajana Tallinnassa.


title: Vilho Helanen

text: Sodan jälkeen AKS:n ja IKL:n toiminta kiellettiin, ja Suomen Heimo -lehti lakkautettiin. Helanen sai syytteen ja myöhemmin puolen vuoden kuritushuonetuomion maanpetoksellisesta toiminnasta avustettuaan Saksan hyväksi vakoillutta tanskalaista insinööriä, Thoralf Kyrreä välirauhan aikana. Vapauduttuaan vankilasta 1951 Helanen jatkoi luovaa kirjallista työskentelyä.


title: Vilho Helanen

text: Helanen aloitti novellien kirjoittamisen sanomalehtiin jo 17-vuotiaana. Hän toimi Ylioppilaslehden päätoimittajana 1924–1926 ja Suomen Heimo -lehden päätoimittajana 1938–1944. Helasen ensimmäinen kirja, omakohtaisiin kokemuksiin perustunut muistelmateos "Suomalaiset Viron vapaussodassa" julkaistiin 1921. Ensimmäisessä rikosromaanissaan "Helsingissä tapahtuu" (1941), jonka Helanen kirjoitti salanimellä Heikki Aksila, hän loi sittemmin yli-inhimillisiin mittoihin kasvaneen sankarinsa, varatuomari Kaarlo Raudan, kaikkea pahuutta vastaan taistelevan suoraselkäisen aatteen miehen.


title: Vilho Helanen

text: Helasen lupaavasti alkanut dekkarikirjailijan ura katkesi sydänkohtaukseen reportaasimatkalla Saksassa, jossa Helanen oli Helsingin Sanomien toimeksiannosta.


title: Vilho Helanen

text:
Omalla ninellä:
Nimimerkillä "Heikki Aksila":
Nimimerkillä "V. H.":
Nimimerkillä "V. P.":


title: Lääketeollisuus

text: Lääketeollisuus on teollisuuden ala, joka kehittää, valmistaa, markkinoi ja myy lääkkeitä. Lääketeollisuus on paitsi yksi suurimmista ja kannattavimmista myös yksi säädellyimmistä ja eettistä keskustelua eniten aiheuttavista teollisuudenaloista.


title: Lääketeollisuus

text: Lääketeollisuuden historia juontaa juurensa 1900-luvun alkuun. Paul Ehrlich aloitti systemaattisen lääkekehityksen ja kemoterapian käsite syntyi. Samanaikaisesti Saksassa sai alkunsa väriaineteollisuus ja sitä myöten hienokemiallinen teollisuus. 1930-luvulla löydettiin penisilliini ja 1950-luvulta lähtien keksittiin merkittävä joukko osin nykyäänkin käytössä olevia lääkkeitä, esimerkiksi antibiootteja ja psyykenlääkkeitä. Aikaa 1950-luvusta 1970-luvulle kutsutaankin lääketeollisuuden kultaiseksi aikakaudeksi. 1990-luvulta alkaen uusien lääkkeiden markkinoille saattaminen on hidastunut, kallistunut ja siten vähentynyt. Kustannussäästöjä tavoitellen monet lääkeyritykset fuusioituivat tai muuten yhdistyivät. Merkittävimmät fuusiot olivat:Lääkemyynnin maailmanlaajuinen arvo oli vuonna 2007 663,5 miljardia dollaria. Yhdysvallat ja Kanada muodostivat 46 % kokonaismarkkinoista. Vuonna 2005 Euroopan osuus markkinoista oli 28 %, Japanin 10 % ja muun maailman 18 %. Euroopassa suurimmat markkinat olivat Saksa, Ranska, Italia, Iso-Britannia ja Espanja. Suomen lääkemyynnin arvo oli vuonna 2005 noin 1,7 miljardia euroa. Lääkemarkkinoiden kasvu on nopeinta kehittyvissä talouksissa: Pohjois-Amerikan, Euroopan ja Japanin markkinat kasvoivat 5-6 %, kun muun maailman kasvu oli yli 20 %. Suomen lääkemarkkinat kasvoivat 7 %. Lääkemarkkinoiden bruttokansantuotetta nopeampi kasvu nähdään Suomessa ongelmallisena, ja viranomaiset ja lainsäätäjät ovat pyrkineet hillitsemään sitä esimerkiksi ns. geneerisen substituution ja Kelan sairausvakuutusjärjestelmän keinoin.


title: Lääketeollisuus

text: Kymmenen suurimman lääkeyhtiön yhteenlaskettu maailmanlaajuinen markkinaosuus oli vuonna 2007 noin 45 % ja sadan suurimman yhtiön osuus noin 85 % (vuonna 2005). Jakauma kuvastaa sitä, miten lääketeollisuutta hallitsevat 10-20 suurta, globaalisti toimivaa yhtiötä, mutta näiden jälkeen markkinoilla on runsaasti tilaa myös keskisuurille yrityksille, jotka pääosin toimivat kotimaassaan ja sen lähialueilla. Seuraavassa luettelossa on 12 suurinta lääkeyhtiötä Fortune Global 500:n mukaan.Lääketeollisuus voidaan karkeasti jakaa alkuperäislääketeollisuuteen, rinnakkaislääketeollisuuteen ja palvelusektoriin.


title: Lääketeollisuus

text: Alkuperäislääketeollisuus kehittää uusia lääkeaineita ja niistä edelleen lääkkeitä. Isot yhtiöt voivat viedä eteenpäin samanaikaisesti useita kehitysprojekteja ja lisäksi markkinoida tuotteitaan globaalisti. Ne saavat suuren osan tuloistaan ns. "blockbuster"-lääkkeistä (lääke, jolla on vähintään miljardin US dollarin vuosittainen myynti) ennen kuin niiden patenttisuoja vanhenee. Pienet lääkekehitysyhtiöt pyrkivät lisensoimaan keksimänsä lääkemolekyylinsä jo tuotekehityksen ollessa vielä kesken, usein ennen faasin III tutkimuksia. Tällöin ne saavat lisensoineelta ja tuotekehitystä jatkavalta yhtiöltä etappimaksuja, jos kyseinen lääkemolekyyli etenee seuraaviin tutkimusvaiheisiin ja lopulta rojalttiosuuksia myynnistä, jos lääke pääsee markkinoille saakka. Pienet lääkeyhtiöt ovat usein myös bioteknologiayhtiöitä, eli niiden tuotteet ovat biologisia valmisteita (monoklonaalisia vasta-aineita, rokotteita ym.). Alkuperäislääkkeitä valmistava teollisuus käyttää itsestään myös termejä innovatiivinen ja eettinen lääketeollisuus.


title: Lääketeollisuus

text: Rinnakkaislääketeollisuus valmistaa lääkkeitä, joiden vaikuttavan aineen patenttisuoja on vanhentunut. Rinnakkaislääkkeitä valmistavat yhtiöt pystyvät painamaan lääkkeen hintaa alas, koska niiden tuotekehityskustannukset ovat alkuperäislääkkeen kehityskustannuksia alhaisemmat. Merkittäviä rinnakkaislääkkeitä valmistavia yhtiöitä ovat esimerkiksi saksalainen Ratiopharm ja intialainen Ranbaxy. Myös lääkeyhtiöt tuottavat rinnakkaislääkkeitä, joko suoraan itse tai tytäryhtiöiden kautta.


title: Lääketeollisuus

text: Lääketeollisuuden palvelusektoriin kuuluvat mm. (usein kliinistä) sopimustutkimusta tekevät yritykset, konsultointiyritykset ja markkinatutkimusta ja -analyysejä tekevät yritykset.


title: Lääketeollisuus

text: Useille lääkeyrityksille määrätään toistuvasti suuria sakkoja lainrikkomuksista. Esimerkiksi vuosien 2009 ja 2012 välillä lääketeollisuus sai yhteensä 11 miljardin dollarin sakot erilaisista väärinkäytöksistä kuten laittomasta markkinoinnista ja lääkkeiden turvallisuustietojen pimittämisestä. 26 yhtiön joukossa oli kahdeksan maailman kymmenestä suurimmasta lääkeyhtiöstä.


title: Lääketeollisuus

text: Tanskalainen professori ja Cochrane-verkoston perustaja Peter C. Gøtzsche on rinnastanut lääketeollisuuden toiminnan järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Hänen mukaansa lääketeollisuuden harjoittama laiton toiminta on täysin harkittua, sillä se on niin laajalle levinnyttä ja kannattavaa. Lääketeollisuus on ostanut puolelleen lääkäreitä, tutkijoita, lehtiä, ammatti- ja potilasjärjestöjä, yliopistojen laitoksia, toimittajia, lääkevalvojia ja poliitikkoja. Lääketeollisuuden kliiniset kokeet ovat Gøtzschen mukaan tieteeksi naamioitua markkinointia: uusia lääkkeitä ei tutkita riittävän hyvin, mikä aiheuttaa suunnattoman määrän kuolemia ja vammautumisia. Diabeteksen lääkehoito on korruptoitunutta, tulehduskipulääkkeet aiheuttavat valtavasti kuolemia ja psykiatriasta on tullut lääketeollisuuden kultakaivos. Lääkevalvonta katsoo kaikkea läpi sormien. Jättisakotkaan eivät pysäytä lääkeyhtiöitä, sillä ne näkevät sakot vain osana lääkkeen markkinointikustannuksia.


title: Lääketeollisuus

text: Suomessa lääketeollisuuden epäeettisestä toiminnasta ovat kirjoittaneet Tomi-Pekka Tuomainen ja Markku Myllykangas. Heidän mukaansa lääketeollisuus tehtailee olemattomia tauteja ja lääkehoidon tarpeen raja-arvoja kuten kolesterolirajoja alennetaan koko ajan lääkkeiden myynnin kasvattamiseksi. Myllykangas syyttää lääketeollisuutta myös tutkimustulosten pimittämisestä sekä väärän ja harhauttavan markkinoinnin harjoittamisesta. Lääkärikuntaa hän pitää osin lääketeollisuuden markkinoijina.


title: Lääketeollisuus

text: Vuonna 2012 lääkeyhtiö GlaxoSmithKline määrättiin yhteensä vajaan 2,4 miljardin euron sakkoihin ja korvauksiin muun muassa laittomasta markkinoinnista, ylilaskutuksesta ja lääkärien voitelusta. GlaxoSmithKline on muun muassa markkinoinut Paxil- ja Wellbutrin-nimellä myytäviä masennuslääkkeitä tarkoituksiin, joihin niitä ei ole hyväksytty.


title: Lääketeollisuus

text: Vuonna 2013 lääkeyhtiö Johnson & Johnson määrättiin yhteensä 2,2 miljardin dollarin sakkoihin mm. Rispedal-nimisen antipsykootin markkinoinnista tarkoituksiin, joihin sitä ei ole hyväksytty.


title: Lääketeollisuus

text: Lääketeollisuuden toimintatavat ovat aiheuttaneet paljon eettisiä kysymyksiä ja sitä on kritisoitu runsaasti. Usein esitettyä kritiikkiä on mm.


title: Lääketeollisuus

text: Lääketeollisuus on vastannut esitettyyn kritiikkiin mm. seuraavasti:


title: Oskar Nylander

text: Oskar Nylander (11. kesäkuuta 1827 Oulu – 25. lokakuuta 1849 Oulu) oli suomalainen taidemaalari.


title: Oskar Nylander

text: Nylander syntyi Oulussa varakkaaseen kauppiasperheeseen. Hänen isänsä Anders Nylander oli Oulun johtavia tervaporvareita. Nylander kävi Oulun triviaalikoulua 1830- ja 1840-lukujen vaihteessa. Koulussa huomattiin Nylanderin taiteelliset lahjat, ja häntä kannustettiin taiteilijan uralle. Nylander opiskeli Pietarin taideakatemiassa vuodet 1844–1848. Nylanderin tunnetuimmat teokset ovat J. L. Runebergin runoon perustuva maalaus "Pilven veikko", Kuopiossa maalattu J. V. Snellmanin muotokuva ja Nylanderin viimeiseksi työksi jäänyt alttaritaulu "Kristuksen kirkastus" Limingan kirkossa. Nylander ampui itsensä ateljeessaan Oulussa vain 22-vuotiaana.


title: Oskar Nylander

text: Nylanderin tiedetään maalanneen ainakin 30 teosta, joista useimpien olinpaikkaa ei kuitenkaan tunneta. Osa Nylanderin töistä lienee palanut hänen veljensä Fredrik Nylanderin talon mukana Oulun palossa vuonna 1882. J. V. Snellmanin muotokuva tuhoutui Ostrobotnialla riehuneessa tulipalossa 29.11.2008.


title: Nokia E70

text: Nokia E70 on Nokian vuonna 2005 julkaisema matkapuhelin. Myyntiin puhelin tuli vuoden 2006 toisen neljänneksen aikana. Sen keskeisiä sovelluksia ovat mm. sähköposti (Push Email), dataliikenne WLANin yli sekä mahdollisuus VoIP-puheluihin niitä tukevassa verkossa.


title: Nokia E70

text: Puhelimen käyttöjärjestelmä on S60 3.0 (Symbian 9.1).


title: Nokia E70

text: Puhelin kuuluu Nokian E-sarjaan.


title: Nokia E70

text: Laite on hyväksytty käytettäväksi EGSM900/1800/1900 ja UMTS 2100 -verkoissa.


title: Larissa

text: Larissa () voi viitata seuraaviin:Antiikin aikana:Nykyaikana:


title: Kivistö

text: Kivistöllä voidaan tarkoittaa:Kivistö on myös sukunimi. Tunnettuja Kivistöjä:


title: Sotilasrikos

text: Sotilasrikos on Suomessa rikos, josta on säädetty rangaistus rikoslain 45. luvussa. Luonteeltaan sotilasrikokset ovat sellaisia, että niihin voi syyllistyä ainoastaan sotilas tai muu sotilasrangaistussäännösten alainen henkilö.


title: Sotilasrikos

text: Sotilasrikokset tutkitaan lievissä tapauksissa sotilaskurinpitomenettelyssä tai erityisen sotilasoikeudenkäyntimenettelyn kautta. Sotilasrikos eroaa siviilirikoksista myös siinä, että poliisin sijaan sen esitutkinnan hoitaa puolustusvoimat tai Rajavartiolaitos.


title: Sotilasrikos

text: Sotilasrangaistussäännökset määrittelevät sotilaan henkilöksi, joka


title: Sotilasrikos

text: Rajavartiolaitoksessa tai sotilaallisessa kriisinhallinnassa palveleviin oppilaisiin ja virkamiehiin sovelletaan vastaavia säädöksiä.


title: Sotilasrikos

text: Sota-aikana eli puolustustilalain ollessa voimassa jollain alueella tällä alueella sotilasrangaistussäännöksiä sovelletaan myösSotilasrangaistussäännökset astuvat henkilön kohdalla voimaan, kun hänen palveluksensa alkaa tai kun sen olisi pitänyt alkaa. Niiden velvoittavuus lakkaa, kun palvelusvelvollisuus päättyy. Asevelvollisen kohdalla vaaditaan lisäksi, että hän on poistunut sotilasalueelta, minkä tarkoituksena on estää häiriöitä kasarmialueella välittömästi kotiutuksen jälkeen.


title: Sotilasrikos

text: Sotilaspappeihin ei sovelleta sotilasrangaistussäännöksiä. Niihin kriisinhallintajoukon jäseniin tai sellaisiksi koulutettaviin, jotka eivät ole suorittaneet asevelvollisuutta tai naisten vapaaehtoista asepalvelusta, ei sovelleta kuuliaisuus- ja poissaolorikoksista annettuja säännöksiä.


title: Sotilasrikos

text:
Sotilasrikokset jaetaan eri tyyppeihin, jotka ovat palvelusrikokset, vartiorikokset, poissaolorikokset, kuuliaisuusrikokset, esimiesrikokset, muut rikoset sekä sota-ajan rikokset.
Palvelusrikosten perustyyppi on palvelusrikos, johon syyllistytään rikkomalla palvelukseen kuuluva velvollisuus teolla tai laiminlyönnillä tai rikkomalla vastaavalla tavalla ohjesääntöä tai muuta määräystä. Palvelusrikoksesta tuomitaan myös alkoholin tai huumausaineen vaikutuksen alaisena palvelusta suorittava, jos tämä heikentää kykyä suorittaa palvelusta, tai sellainen, joka vahingoittaa itseään tai terveyttään saadakseen vapautuksen tai helpotusta palveluksesta tai esittää vastaavan virheellisen tiedon. Rangaistuksena on enintään vuosi vankeutta tai kurinpitorangaistus.


title: Sotilasrikos

text: Lievä palvelusrikos on palvelusrikos, joka on olosuhteet ja palvelustehtävän laatu huomioon ottaen vähäinen. Rangaistus on kurinpitorangaistus.


title: Sotilasrikos

text: Törkeä palvelusrikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä palvelusrikos, jonka tekijä


title: Sotilasrikos

text: Rangaistuksena on enintään neljä vuotta vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Tuottamuksellinen palvelusrikos tehdään tekemällä palvelusrikos huolimattomuudesta. Rangaistus on enintään kolme kuukautta vankeutta tai kurinpitorangaistus.


title: Sotilasrikos

text: Palvelusrikos on Suomen lainsäädännössä harvinainen blankorangaistussäännös. Se kriminalisoi kaiken ohjesääntöjen tai määräysten vastaisen toiminnan. Lisäksi rikoksen voi tehdä erittäin vähäiselläkin teolla. Jo lakki päässä sisätiloissa kulkeminen rikkoo ohjesääntöä ja täyttää lievän palvelusrikoksen tunnusmerkit. Pois lukien erikseen säädetyt poikkeukset päähineen käytöstä sisätiloissa. Ratkaisu on kuitenkin lainsäätäjältä tietoinen; asiasta annettu hallituksen esitys perustelee ankaraa säännöstä sillä, että sotilaskurin ylläpidon kannalta on tärkeää voida puuttua jo pieniin poikkeamiin järjestyksestä.


title: Sotilasrikos

text: Vartiorikokset ovat olennaisesti palvelusrikoksia, jotka tekee vartio- tai päivystystehtävässä oleva sotilas. Perustyyppinä on vartiorikos, jonka alatyypit ovat lievä vartiorikos, törkeä vartiorikos ja tuottamuksellinen vartiorikos. Tärkeimpänä erona palvelusrikoksiin on rangaistusasteikko, joka on kovempi: vartiorikoksessa enimmäisrangaistus on enintään kaksi vuotta vankeutta ja lievässäkin kuusi kuukautta. Törkeässä rikosmuodossa vähimmäisrangaistus on neljä kuukautta ja enimmäisrangaistus neljä vuotta vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Myös vartiorikos on luonteeltaan blankorangaistussäännös ja käsittää yhtä pienet rikkomukset kuin palvelusrikoskin. Periaatteessa jo perusyksikön päivystäjä, joka rikkoo tervehtimisestä annettuja määräyksiä, syyllistyy lievään tai tuottamukselliseen vartiorikokseen.


title: Sotilasrikos

text: Poissaolorikokset ovat luvaton poissaolo ja karkaaminen. Luvaton poissaolo käsittää poistumisen siitä joukosta tai paikasta, jossa hänen olisi palveltava tai saapumatta jättämisen sinne. Karkaaminen on luvaton poissaolo, joka kestää yli viisi vuorokautta ja aiheuttaa tai olisi voinut aiheuttaa olennaisen keskeytyksen sotilaan koulutuksessa tai muuten olennaista haittaa palvelukselle. Luvattomasta poissaolosta tuomitaan kurinpitorangaistus tai enintään kuusi kuukautta vankeutta, karkaamisesta taas kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Kuuliaisuusrikokset jakautuvat esimiehen väkivaltaiseen vastustamiseen ja niskoitteluun.


title: Sotilasrikos

text: Esimiehen väkivaltaisessa vastustamisessa sotilas kieltäytyy väkivaltaa käyttäen tai sillä uhaten täyttämästä esimiehen tai vartio-, järjestyspartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan palveluksessa antamaa käskyä tai yrittää pakottaa tällaisen henkilön tekemään tai olemaan tekemättä jotain väkivaltaa käyttäen tai sillä uhaten tai muuten tekee hänelle väkivaltaa henkilön ollessa palveluksessa tai palvelustoimen johdosta. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään kaksi vuotta vankeutta.


title: Sotilasrikos

text:
Törkeä esimiehen väkivaltainen vastustaminen on kysymyksessä, kun
ja rikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Rangaistus on vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Haitanteko esimiehelle on lievä tekomuoto, jossa ei käytetä väkivaltaa tai uhata sillä, mutta estetään tai yritetään estää esimiehen tai vartio-, järjestypartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan palvelustoimen suorittamista tai vaikeuttaa sitä. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään kolme kuukautta vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Niskoitteluun syyllistyy sotilas, joka kieltäytyy täyttämästä esimiehen tai vartio-, järjestypartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan käskyä tai jättää sen tahallaan täyttämättä. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Yhteinen niskoittelu tapahtuu silloin, kun sotilaat keskenään siitä sovittuaan syyllistyvät niskoitteluun. Tällöin kukin rikoksentekijä on tuomittava kurinpitorangaistukseen tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.


title: Sotilasrikos

text: Kuuliaisuusrikoksissa on havaittavissa lainsäätäjän tiukka suhtautuminen sotilaiden yhteiseen kurittomuuteen. Yhdessä tehtynä sekä esimiehen väkivaltainen vastustaminen tai niskoittelu muuttuu törkeäksi tekomuodoksi, joiden rangaistusasteikko on jo kova. Yhteinen niskoittelu edellyttää kuitenkin suunnitelmallisuutta. Pelkkä spontaani joukkokieltäytyminen ei täytä yhteisen niskoittelun tunnusmerkkejä.


title: Sotilasrikos

text: Niskoitteluksi ei lasketa kieltäytymistä käskyn täyttämisestä, mikäli käskyn täyttäminen johtaisi selvästi lain-, virka- tai palvelusvelvollisuuden vastaiseen tekoon.


title: Sotilasrikos

text: Esimiesrikokset ovat esimiesaseman väärinkäyttäminen ja esimiesaseman törkeä väärinkäyttäminen. Lievää tekomuotoa ei ole. Esimies on kuka tahansa, jolla on pysyvä tai tilapäinen käskyvalta yhteen tai useampaan sotilaaseen. Tässä mielessä suomalainen lainsäädäntö poikkeaa tuntuvasti anglosaksisesta.


title: Sotilasrikos

text:
Esimiesaseman väärinkäyttämiseen syyllistyy esimies, joka
Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta. Törkeä tekomuoto vaatii, tavanomaisen "kokonaisuutena arvostellen törkeä" -lauseen lisäksi, että alaiselle koituu erityisen tuntuvaa kärsimystä tai vakava terveysvaara. Rangaistus törkeästä esimiesaseman väärinkäyttämisestä on vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Sotilaalle sopimaton käyttäytyminen on rikos, jossa sotilas esiintyy kasarmialueella, julkisella paikalla tai julkisessa tilaisuudessa ilmeisen päihtyneenä taikka aiheuttaa häiriötä tai pahennusta meluamalla tai muulla tavoin. Rangaistus on kurinpitorangaistus.


title: Sotilasrikos

text: Luvaton poliittinen toiminta on rikos, johon vain sotilasvirkaan koulutettava oppilas tai sotilasvirassa tai määräaikaisessa virkasuhteessa palveleva puolustusvoimien tai Rajavartiolaitoksen virkamies voi syyllistyä. Mikäli tällainen yksilö liittyy jäseneksi puolueeseen tai puoluepoliittista toimintaa harjoittavaan yhdistykseen tai jättää eroamatta tällaisesta, hänet on tuomittava kurinpitorangaistukseen. Säännöksen tarkoituksena on varmistaa, että sotilasorganisaatiot pysyvät vapaina puoluesidonnaisuuksista.


title: Sotilasrikos

text: Sota-aikana rangaistusasteikot kovenevat, sillä rikokset muuttuvat aiempaa vaarallisemmiksi ja sotilaskuri tärkeämmäksi


title: Sotilasrikos

text: Sota-ajan oloissa sovellettavaksi tulee joukko uusia rikosmuotoja, jotka eivät ole mahdollisia rauhan aikana.


title: Sotilasrikos

text:
Taisteluvelvollisuuden rikkominen on rikos, jossa sotilas
vaarantaa taistelutoimen suorittamisen. Rangaistus on, jos muualla ei ole säädetty ankarampaa rangaistusta, vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta. Myös sotilas, joka vahingoittaa terveyttään, vioittaa itseään tai antaa väärän tiedon terveydestään välttääkseen sota-aikana palvelusta tai taistelutoimeen osallistumisen, tuomitaan taisteluvelvollisuuden rikkomisesta.


title: Sotilasrikos

text: Sotilas, joka sota-aikana karkaa vihollisen puolelle tai ilman pakottavaa syytä antautuu viholliselle, syyllistyy sotakarkuruuteen, jos hän ei samalla tee tai yritä törkeää maanpetosta. Rangaistus on vähintään kaksi ja enintään kymmenen vuotta vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Jos taisteluvelvollisuuden rikkominen, vartiorikos, törkeä vartiorikos, karkaaminen, niskoittelu, yhteinen niskoittelu, esimiehen väkivaltainen vastustaminen tai törkeä esimiehen väkivaltainen vastustaminen on omiaan aiheuttamaan erityisen vakavaa vaaraa joukolle tai sen toiminnalle taikka vaarantamaan erityisen tärkeän kohteen, rikoksentekijä on syyllistynyt vaaralliseen sotilasrikokseen. Rangaistuksena on vähintään yksi ja enintään kymmenen vuotta vankeutta. Yritys on rangaistava. Pykälän määritelmä ei sisällä vaarallisessa sotilasrikoksessa sanaa "sota-aikana", minkä vuoksi näyttää siltä, että siihen voi syyllistyä erikoistapauksessa myös rauhan aikana esimerkiksi sotaa alemmassa kriisissä tai kriisinhallintatehtävässä.


title: Sotilasrikos

text: Jos sotilaat sopivat keskenään vaarallisen sotilasrikoksen tekemisestä, kukin rikoksentekijä tuomitaan salahankkeesta vaarallisen sotilasrikoksen tekemiseksi. Alkuunpanijalle ja johtajalle rangaistusasteikko on neljästä kuukaudesta neljään vuotta vankeutta, muille osallisille kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta.


title: Sotilasrikos

text: Sota-aikana otettuja sotavankeja koskevat sotilasrangaistussäännökset sekä kaksi erikoispykälää. Sotavangin pakenemisesta tuomitaan sotavanki, joka pakenee tai yrittää paeta. Rangaistus on kurinpitorangaistus. Sama rangaistus määrätään sotavangin pakenemisen edistämisestä. Puolueettomaan maahan tai omiin joukkoihinsa paennutta sotavankia ei saa tuomita sotavangin pakenemisesta, jos hän jää uudelleen vangiksi. Rikoksista, joista sotavanki on syyllistynyt paetessaan ainoastaan pakonsa helpottamiseksi ja joihin ei ole sisältynyt henkilöön kohdistunutta väkivaltaa, ei tuomita kuin kurinpitorangaistus.


title: Sotilasrikos

text: Sotilasrikoksista voidaan tuomita vankeuden lisäksi kurinpitorangaistus tai -ojennus, joka vastaa ankaruudeltaan sakkorangaistusta. Kurinpitorangaistuksia ovat


title: Sotilasrikos

text: Kurinpito-ojennuksia ovat


title: Sotilasrikos

text: Palveluksesta jo kotiutetuille annetut kurinpito-ojennukset raukeavat. Kurinpitorangaistukset muunnetaan kurinpitosakoiksi lukuun ottamatta arestia, joka suoritetaan loppuun kotiuttamisesta huolimatta.


title: Sotilasrikos

text: Rauhan aikana virassa olevalle sotilaalle saa määrätä tai tuomita vain muistutuksen, kurinpitosakon tai varoituksen.


title: Sotilasrikos

text: Sotilasoikeudenkäynnistä ja kurinpitomenettelystä säädetään sotilasoikeudenkäyntilaissa (323/1983) sekä sotilaskurinpitolaissa (331/1983) sekä näiden lakien soveltamisasetuksissa. Sotilasoikeudenkäyntiasiana tutkitaan sotilasrikokset sekä sotilaan tekemä


title: Sotilasrikos

text: Huomattavaa on, että sotilasoikeudenkäyntiin ryhdytään vain, jos teko on kohdistunut Puolustusvoimiin, Rajavartiolaitokseen, kriisinhallintajoukkoon tai toiseen sotilaaseen.


title: Sotilasrikos

text: Sotarikokset eivät ole sotilasoikeudenkäynnissä käsiteltäviä asioita.


title: Sotilasrikos

text: Perusyksikön päällikkö ja hänen suoranaiset esimiehensä sekä rajoitetusti perusyksikön vääpeli ovat kurinpitoesimiehiä.


title: Sotilasrikos

text:
Kurinpitoesimiehen, joka saa tiedon sotilasoikeudenkäyntiasiana tutkittavasta rikoksesta, on huolehdittava esitutkinnan toimittamisesta. Yleensä esitutkinnan suorittaa yksinkertaisissa tapauksissa esitutkintakoulutuksen saanut kantahenkilökunnan jäsen ja monimutkaisemmissa Pääesikunnan tutkintaosasto.
Esitutkinnassa saadaan käyttää useimpia tavanomaisia pakkokeinoja, muun muassa kiinniottoa, pidättämistä ja vangitsemista sekä kotietsintää. Esitutkinnan jälkeen asia siirtyy kurinpitoesimiehelle, joka "sotilaslakimiehen" avulla päättää, minkä tasoinen kurinpitoesimies on toimivaltainen antamaan sopivan rangaistuksen. Jos rikos on vakava, se siirtyy joukko-osaston komentajalle. Tämä voi päättää, ettei hänen toimivaltansa (maksimissaan 15 päivää poistumisrangaistusta) riitä rangaistuksen antamiseen ja siirtää asian kihlakunnansyyttäjälle.


title: Sotilasrikos

text: Jos rikos on vakava (esimerkiksi karkaaminen), on käytännössä tavanomaista lähettää siihen syyllistynyt varusmies kotiin joko henkilökohtaiselle syylomalle tai lääketieteellisen vapautuksen perusteella odottamaan asian ratkeamista.


title: Sotilasrikos

text: Sotilasoikeudenkäynti tapahtuu rauhan aikana käräjäoikeudessa, jossa on kaksi sotilasjäsenta ja lainoppinut puheenjohtaja. Majurien ja sitä korkeampien upseerien sotilasoikeudenkäynti tapahtuu ensimmäisenä asteena hovioikeudessa Sotilasoikeudenkäyntiasiaa käsittelevässä hovioikeudessa on vähintään majurin arvoinen sotilasjäsen ja korkeimmassa oikeudessa on sotilasasiaa käsiteltäessä vähintään kenraalimajurin arvoinen sotilasjäsen. Syyttäjänä toimii kihlakunnansyyttäjä. Syyttäjällä ei ole oikeutta jättää syyttämättä rikoksen vähäisyyden vuoksi, mikäli yleiset edellytykset syytteen nostamiseen ovat olemassa. Syyte nostetaan mahdollisen asianomistajan mielipiteestä huolimatta.


title: Sotilasrikos

text: Jos yhtenä asiana käsitellään sekä sotilasoikeudenkäynnissä käsiteltäviä että muita rikoksia tai joku syytetyistä ei ole sotilas, asia ratkaistaan tavanomaisessa siviilirikosasioita käsittelevässä tuomioistuinkokoonpanossa. Poikkeuksen muodostavat vähäiset suoraan sotilasoikeudenkäyntiasiana käsiteltävään rikokseen liittyvät, yhdellä teolla tehdyt rikokset. (Esimerkiksi rattijuopumus luvattoman poistumisen yhteydessä.)


title: Sotilasrikos

text: Sotilasoikeudenkäynti alkaa käräjäoikeudessa 30 päivän kuluessa haasteen nostamisesta. Kurinpitovalitus on kuitenkin tutkittava seitsemän päivän kuluessa. Oikeudenkäynnissä noudatetaan tavanomaista rikosasian menettelyä. Syytetyn oikeudet ovat kuitenkin sikäli normaalia paremmat, että tuomioistuimen päätökseksi tulee enemmistön kanta vain, jos se on puheenjohtajan kannattama tai syytetyn kannalta sitä lievempi.


title: Sotilasrikos

text: Sota-aikana voidaan perustaa sotaoikeuksia puolustustilaan julistetulle alueelle sotilaiden tekemien rikosten käsittelyä varten. Jos yleisten tuomioistuinten toiminta on lakannut alueella, sotaoikeudet voivat tutkia myös siviilien tekemiä rikoksia.


title: Sotilasrikos

text: Kurinpitomenettely on tavanomaisin seuraamus sotilasrikoksesta. Kurinpitomenettelyssä voidaan määrätä kurinpitorangaistus tai -ojennus. Arestia ei kuitenkaan saa määrätä kurinpitomenettelyssä.


title: Sotilasrikos

text: Kurinpitomenettelyyn voidaan ryhtyä, jos rikokseen syyllistynyt myöntää syyllisyytensä tai hänen syyllisyytensä on selvä. Syyte nostetaan kuitenkin, jos


title: Sotilasrikos

text: Kurinpitoesimies määrää kuultuaan syytettyä henkilökohtaisesti ja saatuaan "sotilaslakimiehen" lausunnon kurinpito-ojennuksen tai -rangaistuksen. Yleensä on määrättävä kurinpito-ojennus, jos kurinpitorangaistukseen ei ole erityistä syytä. Rangaistuksen enimmäismäärä riippuu kurinpitoesimiehen asemasta.


title: Sotilasrikos

text: Jos kurinpitoesimiehen toimivalta ei riitä antamaan riittävää seuraamusta, hän siirtää sen seuraavaksi korkeammalle esimiehelle. Jos kurinpitomenettelyssä ei voida määrätä riittävää seuraamusta, joukko-osaston komentaja siirtää asian syyttäjälle ja asia menee oikeuteen.


title: Sotilasrikos

text: Kurinpitomenettelyssä määrätystä kurinpitorangaistuksesta saa valittaa tuomioistuimeen kolmen päivän kuluessa päätöksen tiedoksi saamisesta. Asia käsittellään tuomioistuimessa asian seitsemän vuorokauden kuluessa tavallisessa sotilasoikeudenkäyntimenettelyssä. Kurinpito-ojennuksesta ei saa valittaa. Rangaistulle on annettava palveluksen estämättä aikaa laatia valituskirjelmä ja osallistua oikeudenkäyntiin. Ylemmällä kurinpitoesimiehellä on vastaavasti oikeus valvoessaan alaistensa kurinpitoa lieventää rangaistusta tai kumota päätös. Kumotessaan päätöksen esimies voi määrätä asian käsiteltäväksi uudestaan, ratkaista sen itse tai viedä asian syyttäjälle.


title: Sotilasrikos

text: Kurinpito-ojennusten katsotaan olevan rangaistuksina niin lieviä, että niiden kohdalla tavanomaiset muutoksenhakukeinot eivät ole käytössä. Mikäli rangaistu ei ole tyytyväinen saamaansa rangaistukseen, hänellä on kuitenkin oikeus kannella asiasta ylemmälle esimiehelle tai eduskunnan oikeusasiamiehelle. Tämä tutkii asian ja päättää tarvittaessa ryhtyä toimenpiteisiin asiatilan korjaamiseksi. Mikäli epäilty ei ennen kurinpitomenettelyä halua ottaa riskiä kurinpito-ojennuksen saamisesta, hänellä on oikeus vaatia asian käsittelemistä tuomioistuimessa.


title: Sotilasrikos

text: Sotilasoikeudenkäyttö tapahtuu tiukasti järjestäytyneen sotilasorganisaation piirissä, minkä vuoksi sen puolueettomuuden varmistaminen on vaikeampaa kuin tavallisessa oikeudenkäytössä. Erityisen tuntuvasti ongelma tulee esille varusmiesten kohdalla, joilta usein puuttuu elämänkokemusta ja kykyä vastustaa painostusta.


title: Sotilasrikos

text: Vuosikymmenien kuluessa sotilasrikoksista annettuja säädöksiä on muutettu sotilaiden oikeusturvan takaamiseksi. Trendinä on ollut lisätä siviiliyhteiskunnan osuutta sotilasoikeudenkäytössä. Ennen toista maailmansotaa säädetty "Sotaväen rikoslaki", jonka rangaistukset tavanomaisista rikoksista olivat yleisen rikoslain säätämiä kovempia, kumottiin 1980-luvulla ja säännökset sotilasrikoksista tuotiin rikoslakiin. Samalla lakkautettiin sotaoikeudet rauhan aikana ja siirrettiin käsiteltävät asiat siviilioikeuksiin. 1990-luvulla arestirangaistuksen käyttö rajattiin tuomioistuimille ja 2000-luvulla sotilasasioiden syyttäminen siirrettiin sotilaslakimiehiltä kihlakunnansyyttäjille.


title: Sotilasrikos

text: Sota-aikana on varauduttu perustamaan sotaoikeuksia, sillä laajan armeijan rikosasioiden nopea ratkaisu nousee tärkeäksi yhteiskunnalliseksi eduksi. Sotaoikeuksien kokoonpanossa on kuitenkin pyritty varmistamaan tavallisen sotilaan näkökulma huomiointi määräämällä, että toisella sotilasjäsenellä on aliupseeri- tai miehistöarvo toisen ollessa upseeri. Normaaliajan käräjäoikeuksien sotilasjäsenistä toisen täytyy vastaavasti olla aliupseeri, miehistön jäsen tai opistoupseeri.


title: Sotaoikeus

text: Sotaoikeus on tuomioistuin, jonka tehtävänä on tutkia sotilaiden ja joissain tapauksissa myös siviilien rikoksia. Lähes kaikkien maiden asevoimat käyttävät jonkin tyyppistä sotaoikeutta tutkimaan sotilaidensa tekemiä rikoksia.


title: Sotaoikeus

text: Sotilaiden tekemät rikokset tutkittiin Suomessa itsenäisyyden aikana rauhanaikaisissa sotaoikeuksissa niiden lakkauttamiseen vuoteen 1983 saakka. Sotaoikeuteen kuului lainoppinut puheenjohtaja, sotatuomari, ja neljä sotilasjäsentä (kaksi upseeria ja kaksi aliupseeria). Sota-aikana vastaavalla kokoonpanolla toimivat kenttäoikeudet, joissa oli kaksi sotilasjäsentä ja yksinkertaisempi oikeudenkäyntimenettely. Erityistapauksissa saatettiin kuolemantuomiota vaativissa rikoksissa sota-aikana asettaa erityinen "pikaoikeus", jossa oli kahdeksan sotilasjäsentä ja lainoppinut puheenjohtaja. Pikaoikeus toimitti käsittelyn suullisesti joukko-osaston edessä ja sen tuomio pantiin välittömästi täytäntöön.


title: Sotaoikeus

text: Sotaoikeuksien ja kenttäoikeuksien päätöksistä sai pääsäännön mukaan valittaa sotaylioikeuteen (myöhemmässä vaiheessa hovioikeuteen). Pikaoikeuden tuomiosta ei voinut valittaa. Sotaylioikeuteen kuului kolme lainoppinutta sotaylituomaria, joista yksi toimi puheenjohtajana sekä kaksi vähintään esiupseerin arvoista sotilasjäsentä, joista toinen oli maa- ja toinen merivoimista.


title: Sotaoikeus

text: Nykyaikana sotaoikeuden kokoonpano on lainoppinut puheenjohtaja ja kaksi sotilasjäsentä. Sotaoikeus asetetaan sota-aikana ainoastaan sotatoimialueelle ja se käsittelee sotilaiden tekemiä rikoksia. Erityistapauksissa se voi käsitellä myös siviilien rikoksia. Oikeuden päätöksistä saa valittaa hovioikeuteen.


title: Sotaoikeus

text: Anglosaksisessa oikeuskäytännössä sotaoikeus on tavanomainen tapa tutkia sotilasrikokset. Tyypillisesti oikeusistuimia on useita ja niiden kokoonpano riippuu käsiteltävän asian vakavuudesta. Joidenkin maiden laivastoissa on tapana pitää sotaoikeuden istunto sota-aluksen menetyksen johdosta, usein menetetyn aluksen kapteeni itse vaatii sotaoikeuden istuntoa menetyksen syiden selvittämiseksi lopullista raporttia varten.


title: Luvaton poissaolo

text: Luvaton poissaolo voi tarkoittaa:


title: Jorvaksen rautatieasema

text: Jorvaksen rautatieasema (, , vuoden 1924 tienoille saakka "Jorfvas") on lähijunien asema Jorvaksessa Kirkkonummella, Masalan ja Tolsan asemien välissä. Laiturilta 1 liikennöidään Kirkkonummen suuntaan ja laiturilta 2 Helsingin suuntaan. Asemalla on varoitusäänellä ja -valolla varustettu laituripolku.


title: Jorvaksen rautatieasema

text: Jorvas avattiin Masalan aseman alaisena laiturivaihteena vuonna 1903, ja arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelema Platformskjul III -tyyppinen liikennepaikkarakennus valmistui samana vuonna. Rakennusta laajennettiin arkkitehti Jarl Ungernin piirustusten mukaan vuonna 1933, jolloin sen ulkonäkö muuttui huomattavasti. Moskovan välirauhan nojalla Jorvas jäi Porkkalan vuokra-alueelle vuonna 1944 ja se avattiin jälleen vuokra-alueen palautuksen jälkeen elokuussa 1956. Jorvaksen liikennepaikka toimi miehitettynä laiturivaihteena vain vuosina 1961–1968, muutoin miehittämättömänä seisakevaihteena. Tavaraliikenne Jorvaksen liikennepaikalla lopetettiin vuonna 1987 ja liikennepaikkarakennus purettiin. Paikalla on nykyisin vain vuonna 1994 tehty laitesuojarakennus.


title: Jorvaksen rautatieasema

text: Ratahallintokeskus ja Kirkkonummen kunta ovat suunnitelleet, että asemaa siirrettäisiin länteen päin Vanhan Jorvaksentien ylikulkusillan viereen. Samalla voitaisiin parantaa aseman palvelutasoa korkeammilla ja pidemmillä laitureilla sekä vanhan aseman laituripolku korvata uudella alikululla.


title: Jorvaksen rautatieasema

text: Kirkkonummelle liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.


title: Luoman rautatieasema

text: Luoman rautatieasema (, ) on entinen lähijunien asema Kirkkonummella, Mankin ja Masalan asemien välissä. Asemalla on myös puomeilla varustettu tasoristeys.


title: Luoman rautatieasema

text: Ratahallintokeskuksen (RHK) mukaan Luoman aseman palvelutaso ei täyttänyt henkilöliikenteen aseman laatuvaatimuksia. Toisin kuin Tolsan ja Jorvaksen kohdalla, Luoman rautatieaseman kehittämisestä ei RHK:n ja Kirkkonummen kunnan välillä ollut suunnitelmia. Oli ehdotettu, että asema joko siirretään nykyiseltä paikaltaan tai jopa lakkautetaan. Maaliskuussa 2016 lakkautus lopulta tapahtui, yhdessä Mankin aseman kanssa. Kirkkonummelle liikennöitiin raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2. Aseman laiturit ja katos sekä valotaulun pidikkeet ovat vielä paikoillaan vaikka aseman toiminta on päättynyt.


title: Luoman rautatieasema

text: HSL ilmoitti useiden palautuskeskusteluiden jälkeen 21.11.2017, että Luoman asemaa ei palauteta, sillä matkustajamäärät olivat liian pieniä ja aseman avaaminen hidastaisi useimpien matkustajien matkaa.


title: Luoman rautatieasema

text: Nykyinen Luoman asema on ollut alun perin nimeltään Nokan seisake. Alkuperäinen Luoma taas sijaitsi lähempänä Helsinkiä, suunnilleen nykyisen Kehä III:n sillan kohdalla.


title: Luoman rautatieasema

text: Vuosina 1944-1956 alkuperäinen Luoman asema oli Helsingistä länteen kulkevien paikallisjunien pääteasemana. Nokan seisake ei ollut käytössä, koska Porkkalan vuokra-alueen raja kulki sen laiturialueen poikki. Koska silloisella Luoman seisakkeella ei ollut ympäriajoraidetta, paikallisjunien kulkusuunnan vaihdos aiheutti erityisjärjestelyjä: aamupäivisin veturi vaihdettiin junan Helsingin puoleiseen päähän jo Kauklahdessa, ja iltapäivisin veturi tuli Luomasta Kauklahteen junan hännillä.


title: Luoman rautatieasema

text: Myöhemmin Nokan seisake päätettiin lakkauttaa, mutta Luomaa ei. Asutus oli kuitenkin keskittynyt enemmän Nokan seisakkeen kohdalle, joten vuonna 1978 alkuperäinen Luoma lakkautettiinkin ja Luoman nimi siirrettiin Nokan seisakkeelle eli nykyiselle Luoman asemalle. Alkuperäinen Luoman seisake jäi Kehä III:n siltapenkereen alle.


title: Eläköön tuonenkielo

text:
Eläköön tuonenkielo () on George Orwellin romaani vuodelta 1936. Kirjassa Orwell kritisoi voimakkaasti aikansa porvarillisuutta
ja maallista elämäntyyliä.


title: Eläköön tuonenkielo

text: Kirjassa päähenkilö Gordon Comstock kyllästyy mainosnikkarin kaupallisuutta palvovaan työhön ja päättää ryhtyä köyhäksi runoilijaksi. Hän julistaa "sodan" rahan jumalaa vastaan ja kehittää teorioita rahan valtavasta merkityksestä. Vastoinkäymisissä Gordonilla on tukenaan rakkaudessaan ehdoton naisystävä Rosemary.


title: Pääskynen (lehti)

text: Pääskynen oli lastenlehti, joka ensimmäisen kerran alkoi ilmestyä 1871 Emilie Bergbomin (1834–1905) aloitteesta. Bergbom johti Suomalaista Teatteria yhdessä veljensä Kaarlo Bergbomin kanssa. Lehti eli vuoteen 1881.


title: Pääskynen (lehti)

text: Lastenlehtien merkitys 1800-luvun loppupuolen ja 1900-luvun alun Suomessa oli varsin suuri. Monet kirjailijat ja kirjoittamisen harrastajat julkaisivat niissä tekstejään. Pääskynen oli 1800-luvulla ilmestyneistä lastenlehdistä huomattavin.


title: Pääskynen (lehti)

text: Pääskystä toimitti Ida Godenhjelm (1837–1913). Lehden vakituisena avustajana oli kansanrunouden tutkija, Helsingin yliopiston professori Julius Krohn (1835–1888) perheineen. Julius Krohnin toinen vaimo Minna Krohn (o.s. Lindroos, 1841–1917) kokosi omista teksteistään ja muista Krohnin perheen kertomuksista teoksen "Pääskysen liverryksiä lapsille" (1883).


title: Pääskynen (lehti)

text: Pääskynen alkoi ilmestyä uudelleen Otavan kustantamana 1906. Lehti ilmestyi yhtäjaksoisesti vuoteen 1935. Se oli suosittu: painos oli parhaimmillaan 1910-luvun lopulla 6 000 kappaletta.


title: Pääskynen (lehti)

text: Uutta Pääskystä toimittivat Julius Krohnin tytär, kirjailija Helmi Krohn (1871–1967), kirjailija Anni Swan (1875–1958) ja kirjailija Arvid Lydecken (1884–1960). Taiteilija Rudolf Koivu (1890–1946) piirsi runsaasti kuvituksia ja vinjettejä lehteen.


title: Katariina de’ Medici

text: Katariina de’ Medici ( []; [], 13. huhtikuuta 1519 – 5. tammikuuta 1589) oli italialainen aatelisnainen, joka oli Ranskan kuningatar Henrik II:n puolisona vuosina 1547–1559. Katariina oli syntyisin Caterina Maria Romola di Lorenzo de’ Medici ja hän kuului kuuluisaan italialaiseen Medicien mahtisukuun. Katariina oli paitsi Ranskan kuninkaan puoliso myös kolmen Ranskan kuninkaan äiti. Hänet muistetaan ehkä parhaiten siitä, että hänen toisen poikansa hallituskaudella järjestettiin Pärttylinyön verilöyly vuonna 1572.


title: Katariina de’ Medici

text: Katariina de’ Medicin isä oli Lorenzo de' Medici nuorempi ja hänen äitinsä oli ranskalainen perijätär Madeleine de la Tour d'Auvergne. Avioliiton järjestivät Ranskan kuningas Frans I ja Lorenzon setä, Medici-sukuinen paavi Leo X. Pian Katariinan syntymän jälkeen tämä mahtisukujen välinen avioliitto loppui, sillä sekä Katariinan isä että äiti kuolivat pian tytön syntymän jälkeen.


title: Katariina de’ Medici

text: Paavi Leo X:n serkku kardinaali Giulio de’ Medici valittiin paaviksi vuonna 1523 nimellä Klemens VII. Hänen sukulaistyttärenään ja Medicien suvun jäsenenä Katariina oli pienestä pitäen puheenaiheena eurooppalaisten kuninkaallisten avioliittoneuvotteluissa. Klemens VII onnistuikin järjestämään suojatilleen erinomaisen avioliiton.


title: Katariina de’ Medici

text: Vuonna 1533 vasta neljätoistavuotias Katariina vihittiin silloisen Orléansin herttuan Henrin kanssa, josta tuli myöhemmin Ranskan kuningas Henrik II. Klemens VII kuoli vajaa vuosi avioliiton solmimisen jälkeen maksettuaan Katariinan myötäjäiset vain osittain, mikä sai Ranskan kuningas Frans I:n tokaisemaan: “Tämä tyttö on tullut luokseni ilkosen alasti.” (Frieda, s. 54). Katariinan avioliitto sai siten huonon alun.


title: Katariina de’ Medici

text: Henrikin isoveli, Ranskan kruununperijä kuoli yllättäen, kun Katariina ja Henrik olivat vasta seitsemäntoistavuotiaita. Nyt Henrikistä tuli Ranskan kruununperijä, dauphin, ja Katariinasta dauphine. Heidän avioliittonsa oli pitkään lapseton, vaikkakin dauphinilla oli ainakin yksi avioton lapsi, syntynyt vuonna 1537. Avioliiton lapsettomuudesta syytettiin Katariinaa.


title: Katariina de’ Medici

text: Koko 25 vuotta kestäneen avioliittonsa aikana Katariina joutui elämään sivussa ja sietämään miehensä rakastajatarta, joka oli kuuluisa kaunotar Diane de Poitiers. Avioerostakin huhuttiin, kun avioliitto oli jatkuvasti lapseton.


title: Katariina de’ Medici

text: Pariskunnan ensimmäinen lapsi, tuleva Frans II syntyi vuonna 1544 yli kymmenen vuoden avioliiton jälkeen. Frieda (s.68) kertoo, että ennen pojan syntymää kuninkaallisen parin tutki lääkäri Jean Fernel, joka totesi pariskunnan fysiikassa joitakin poikkeuksia. Hän neuvoi, mitä kuninkaallisen parin pitäisi tehdä voidaakseen saada lapsen. Ei tiedetä, mitä vikaa heissä oli tai mitä lääkäri heille neuvoi, mutta nyt Katariina tuli ensimmäistä kertaa raskaaksi. Katariina synnytti lopulta kymmenen lasta, joista seitsemän eli aikuiseksi.


title: Katariina de’ Medici

text: Vuonna 1547 Katariinasta tuli Ranskan kuningatar 28-vuotiaana, kun hänen aviomiehensä Henrik II nousi valtaistuimelle isänsä kuoltua. Vuonna 1552 kuningatar Katariina toimi miehensä sijaishallitsijana tämän lähdettyä sotimaan Metziin, mutta hänen valtansa oli hyvin rajallinen, sillä Diane de Poitiers’lla oli silloinkin suunnattomasti vaikutusvaltaa. Kun Henrik II kuoli vuonna 1559 turnajaisissa, Katariina antoi karkottaa Dianen. Hänen leskeytensä kesti kaiken kaikkiaan 30 vuotta.


title: Katariina de’ Medici

text: Henrik II:n kuoleman jälkeen Ranskan kuninkaaksi nousi heikko Frans II, joka oli naimisissa skottien kuningatar Maria Stuartin kanssa. Nuori kuningas kuoli jo 1560. Pojan kuoltua Katariinasta tuli nuoremman poikansa Kaarle IX:n sijaishallitsija. Katariinan vaikutusvalta pysyi ennallaan lähes kaksikymmentä vuotta. Kaarle IX:n hallituskaudella Ranskassa käytiin uskonsotia, joissa taistelivat hugenotit ja katoliset. Katariina ajoi aktiivisesti kompromissipolitiikkaa, mutta silti uskonsodat olivat äärimmäisen verisiä. Pojan kasvettua aikuiseksi Katariinan vaikutusvalta uhkasi vähetä. Kuningatar muistetaan Pärttylinyön verilöylystä, jonka avulla hän yritti palauttaa vaikutusvaltaansa. Kaarle IX:n kuoltua valtaistuimelle nousi Katariinan lempipoika Henrik III.


title: Katariina de’ Medici

text: Katariina piti aina tiukasti huolta lastensa parhaasta ja järjesti heille edullisia avioliittoja. Hänen vanhimmasta tyttärestään tuli esimerkiksi Espanjan kuningatar Elisabet. Katariina kuoli vuonna 1589 Blois'ssa. Hänen kuolemansa jälkeen Henrik III salamurhattiin, mihin päättyi Valois'n dynastian aika Ranskan valtaistuimella.


title: Katariina de’ Medici

text: Katariina ja Henrik II saivat kaikkiaan kymmenen lasta:


title: Asko Martinheimo

text: Asko Martinheimo (oikealta nimeltään Asko Erik Vilhelm Mattsson, 28. syyskuuta 1934 Ulvila – 4. helmikuuta 2002 Nokia) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti myös salanimellä A. U. Pirkkala yhdessä Uolevi Nojosen kanssa.


title: Asko Martinheimo

text: Koulutukseltaan Martinheimo oli kansakoulun ja peruskoulun yläasteen opettaja. Hän toimi vapaana kirjailijana vuosina 1983–1988. Hän oli myös vuodesta 1988 lähtien Tampereen yhteiskoulun lukion kirjallisen ilmaisun tuntiopettajana.


title: Asko Martinheimo

text: Martinheimo tuli tunnetuksi siitä, kuinka tarkasti ja uskottavasti hän kuvasi nuorten elämää arjessa ja yhteiskunnassa. Hänen teoksensa päähenkilöt olivat monesti aikuisikää lähestyviä poikia. Myöhemmin Martinheimo kirjoitti myös fantasia- ja sankaritarinoita.


title: Asko Martinheimo

text: Kirjojen lisäksi Martinheimo kirjoitti kuunnelmia, televisionäytelmiä ja kolme kokoillan näytelmää.


title: Asko Martinheimo

text: Salanimellä A.U. Pirkkala kirjoitetut teokset


title: Vanha musiikki

text: Vanha musiikki on yleensä barokkimusiikista ja sitä vanhemmasta musiikista (keskiaika, renessanssi) käytetty nimitys. Suomalaisittain vanhana musiikkina voidaan pitää myös klassisen kauden suomalaissäveltäjien (esimerkiksi Byström, Crusell, Lithanderin veljekset) teoksia. Näin siitä syystä, että suomalaisia barokkisäveltäjiä ei ole. Vanhinta suomalaista materiaalia ovat keskiaikaiset gregoriaaniset laulut (muun muassa "Piae Cantiones" -sävelmät), koulumusiikki (esimerkiksi Porin triviaalikoulun nuottikirjat) ja uskonpuhdistuksen jälkeisellä ajalla syntyneet virret. Ajallisesti "vanha musiikki" ajoittuu vuosien 1500—1850 tietämille.


title: Vanha musiikki

text: Vanhaa musiikkia esitetään usein niin sanotuilla periodisoittimilla, joilla tarkoitetaan joko aitoja vanhoja aikalaissoittimia tai niiden nykyaikaisia rekonstruktioita. Barokin periodisoittimia ovat esimerkiksi viola da gamba, barokkiviulu, teorbi, barokkiluuttu, barokkikitara, cembalo, virginaali, Bach-trumpetti. Klassiselle kaudelle siirryttäessä suosittuja periodisoittimia olivat esimerkiksi fortepiano ja traverso (puinen poikkihuilu). Barokkia vanhemman ajan soittimia ovat esimerkiksi krummhorn, dulcimer, skalmeija, sinkki, fiideli, sinfonia, tulppahuilu, pommeri ja hümmelchen.


title: 1,1-dimetyylihydratsiini

text: 1,1-dimetyylihydratsiini eli epäsymmetrinen dimetyylihydtratsiini (tunnetaan ainakin avaruustekniikassa lyhenteellään UDMH) on raketin nestemäinen hypergolinen polttoaine, joka otettiin käyttöön 1950-luvulla. Yhdisteestä käytetään myös nimeä N,N-dimetyylihydratsiini. 1,1-dimetyylihydratsiinia poltetaan rakettimoottoreissa typpitetraoksidilla (hapetin on toisinaan IRFNA tai nestehappi). UDMH on jalostettu hydratsiinista.


title: 1,1-dimetyylihydratsiini

text: Sen kemiallinen kaava on CNH.


title: 1,1-dimetyylihydratsiini

text: UDMH on myrkyllinen, haihtuva hygroskooppinen neste, jonka sulamispiste on -57 °C ja kiehumispiste on 63 °C sekä CAS-numero 57-14-7. Sen tiheys on 0,793 g/cm. Sen moolimassa on 60,10 g/mol. Sillä on ammoniakin kaltainen haju. Ilman koskettaessa sitä se muuttuu keltaiseksi ja absorboi ilman happea ja hiilidioksidia.


title: 1,1-dimetyylihydratsiini

text: UDMH:ta voidaan varastoida säiliöissä jäähdyttämättä pitkiä aikoja. Sen ominaispaino on suuri. Kuten monet muutkin avaruustekniikan tuotteet, se on kallista.


title: 1,1-dimetyylihydratsiini

text: UDMH on stabiilimpaa kuin hydratsiini NH – etenkin korkeammissa lämpötiloissa. Sitä on käytetty kaikkien suurten avaruusmaiden kantorakettien polttoaineena. Esimerkiksi Proton-, Titan IV- ja Delta II -raketit käyttävät UDMH:ta. Amerikkalaiset kantoraketit käyttävät Aerozine 50 -polttoainetta, josta 50 % on hydratsiinia ja 50 % UDMH:ta. Rakettipolttoaineena UDMH:n määrittelee Yhdysvaltain asevoimien standardi MIL-D-25064.


title: 1,1-dimetyylihydratsiini

text: UDMH on myrkyllinen ja karsinogeeninen aine. Se imeytyy ihon läpi joutuessaan kosketuksiin ihon kanssa. Se voi räjähtää, jos joutuu kosketuksiin hapettimien kanssa. 1980-luvulla pohdittiin – ilmeisesti Yhdysvalloissa eikä Euroopassa – sitä, että eri elintarvikkeissa, etenkin omenatuoremehuissa, havaitut UDMH-pitoisuudet voivat aiheuttaa syöpää. UDMH reagoi erityisen voimakkaasti otsonin kanssa. Koska rakettimoottorien palamisprosessi on epätäydellinen, ne voivat vaurioittaa otsonikerrosta merkittävästi lentäessään otsonikerroksen läpi.


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Symbiootti on elävä avaruusolio, joka on voimaton ilman isäntää. Symbiootit elävät symbioosissa isäntiensä kanssa, jotka ovat useimmiten ihmisiä ja miespuolisia. Näitä olentoja esiintyy Marvelin sarjakuvissa, useimmiten Hämähäkkimiehessä.


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Hämähäkkimies sai Salatuissa Sodissa itselleen mustan avaruuspuvun, joka oli hänelle hyvinkin hyödyllinen. Se kehitti Hämähäkkimiehelle loputonta seittiä, pystyi muuntautumaan siviilivaatteiksi Peterin (Hämähäkkimiehen) päälle, mutta lopulta se paljastuikin loiseksi. Ihmenelosten Reed Richardsin avulla se saatiin irrotettua Hämähäkkimiehestä. Se yritti sulautua vielä Hämähäkkimiehen kanssa, mutta hän voitti sen kirkonkellon kovan äänen avulla. Symbiootti vahingoittui vakavasti.


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Näitä ovat muun muassa:


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Venom:


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Carnage:


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Toxin


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Scream


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Hybrid


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Phage


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Riot


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Agony


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Lasher


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Hämähäkki-Carnage


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Anti-Venom


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Venomtar


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Poison


title: Symbiootti (sarjakuvat)

text: Elokuvan alussa symbiootti laskeutui meteoriitin mukana New Yorkiin, ja kiinnittyi puistossa Mary Janen kanssa olleen Peterin mopoon päästen sitä kautta Peterin kotiin. Eräänä yönä symbiootti hyökkäsi pöydän alta sängyssä hämähäkki-puku päällään makaavan Peterin kimppuun ja siitä Peterin puku muuttui mustaksi. Musta Hämähäkkimies oli paljon tavallista Hämähäkkimiestä vahvempi, mutta ylimielisempi. Mustan puvun avulla Peter kuittasi kalavelkansa Ben Parkerin surmaamalle Flint Markolle hukuttamalla hänet metrotunnelissa käydyn lyhyen taistelun päätteeksi. Sen lisäksi Peter kosti Mary Janen menetyksen ystävälleen Harrylle hakkaamalla hänet Osbornien sukutalossa. Lopulta alkoi Peter tuntea huonoa omatuntoa ja meni kirkkoon, missä hän havaitsi kirkonkellojen äänen heikentävän symbioottia. Kun Peter oli repinyt symbiootin itsestään, laskeutui se tornia pitkin alas, missä otti uuden isännän Eddie Brokista, joka oli tullut kirkkoon pyytääkseen Jumalaa kostamaan häntä nöyryyttäneelle Peter Parkerille puolestaan. Tästä syntyi Venom. Vedestä noussut Hiekkamies aikoi kostaa Hämähäkkimiehelle metrotunnelin tapahtumat ja liittoutui Venomin kanssa elokuvan lopussa. He sieppasivat Mary Janen ja veivät hänet korkealle kahden rakenteilla olevan pilvenpiirtäjän välissä olevaan Venomin luomaan seittiin, missä luki haaste Hämähäkkimiehelle. Hämähäkkimies saapui pelastamaan Mary Janea, mutta joutui Venomin hyökkäyksen kohteeksi. Peterin pelastamaan saapunut Harry päihitti taistelussa Hiekkamiehen, mutta astui Peterille tarkoitettujen kiiturin terien eteen ja kuoli myöhemmin siihen. Taistelun lopussa putkien putoamisesta syntynyt kalina toi Peterille mieleen, kuinka hän oli voittanut symbiootin kirkon tornissa ja hän piirittää maahan iskemillään metalliputkilla Venomin. Putket kalisevat iskeytyessään maahan ja Hämähäkkimies kiskoo Eddien seitillänsä symbiootin vallasta, jonka jälkeen hän heittää putkiympyrän keskellä avautuvan jättimäisen symbiootin sisuksiin pommin. Eddie hyppää pommin perään ja kuolee symbiootin mukana pommin räjähdettyä.


title: Portugali-päivä

text: Portugali-päivä (), 10. kesäkuuta, on Portugalin kansallispäivä. Päivä on viralliselta nimeltään "Dia de Camões, de Portugal e das Comunidades Portuguesas" eli "Camõesin, Portugalin ja Portugalin yhteisöjen päivä", ja sitä vietetään Luís de Camõesin kuoleman (1580) muistoksi. Camões kirjoitti Portugalin kansalliseepoksen "Lusiadit".


title: Portugali-päivä

text: Fasistihallinnon aikana 1944 päivä julistettiin portugalilaisen rodun päiväksi - "Dia da Raça". Päivä oli pannassa neilikkavallankumouksen aikana, mutta sen jälkeen juhlaa on vietetty myös portugalilaisten emigranttien juhlana.


title: Beerseba

text: Beerseba () on kaupunki Israelissa. Se on Negevin autiomaan suurin kaupunki ja sitä kutsutaankin usein "Negevin pääkaupungiksi". Asukkaita kaupungissa onli vuoden 2016 lopussa 205 810. Kaupungin metropolialueella on noin 750 000 asukasta asukasta. Beerseba onkin esikaupunkeineen Israelin neljänneksi suurin kaupunki Tel Avivin, Haifan ja Jerusalemin jälkeen. Beerseban 1900-luvun alussa rakennettu vanhakaupunki on suhteellisen nuori ja kaupunki on kasvanut Israelin itsenäistymisen jälkeen voimakkaasti. Kaupungissa sijaitsee Ben-Gurionin yliopisto.


title: Beerseba

text: Arkeologisten löytöjen mukaan Wadi Sabassa on harjoitettu maanviljelyä jo neoliittisella ja kalkoliittisella kaudella 5 000–3 500 vuotta eaa.. Negevin ilmasto on aikanaan ollut leudompi, mikä on mahdollistanut ihmisasutuksen. Muinaisen Egyptin (1 900–1 200-luvulla ea.) aikaisissa kirjoituksissa mainitaan alueella liikkuneen karavaaneja ryöstelleitä paimentolaisia. Näiltä ajoilta on myös peräisin Vanhan testamentin kertomukset, joissa kuningas Abimelek ja Aabraham solmivat liiton Beerseba ja Aabrahamin löytäneen vettä karjalleen alueelta. Nimi Beerseba viitannee näin seitsemän karitsan kaivoon tai vaihtoehtoisesti valan kaivoon. 300-luvulla eaa. nabatealaiset olivat mahdollisesti laajentaneet kauppaverkostoaan eteläiseen Negevii. Rooman valtakunta valtasi nabatealaisten kauppaverkot vuonna 106 jaa. ja roomalaiset liittivät Beerseban tiellä Hebroniin ja Jerusalemiin. Bysantin valtakunnan aikana Beersebassa oli oma hiippakuntansa, mutta arabivalloitusten jälkeen merkit pysyvistä rakennuksista paikalla katoavat.


title: Beerseba

text: Beerseba palaa historiankirjoihin vasta Osmanien valtakunnan vallattua alueen Egyptin mamelukeilta vuonna 1514. Osmanien valta aavikolla oli lähinnä muodollinen ja Negevin todellisia hallitsijoita ovat alueen beduiiniheimot, joille Beerseban alueella oli ilmeisesti jonkinlaista merkitystä. Vuonna 1841 Egyptin Ibrahim pašša ja osmanit sopivat Egyptin hallitsevan eteläistä pyhiinvaellusreittiä Siinain niemimaan läpi ja he hallitsivat näin Aqabaa ja Rafahia. Beersebasta tuli osmanien hallitsema raja-aluetta. Sen strateginen merkitys lisääntyi brittien vallattua Egyptin vuonna 1882. Osmanit pyrkivät nyt takaamaan paikallisten beduiinien uskollisuuden ja Beerseban piirikunta eli "qada" perustettiin vuonna 1900. Alkuperäisen kaupunkisuunnitelman loivat insinöörit Sa’id Effendi al-Nashashibi ja Effendi al-Nashashibi apunaan kaksi ulkomaalaista insinööriä. Vuosina 1900–1903 Beersebaan rakennettiin esimerkiksi parakit ja vuoden 1904 jälkeen valmistui moskeija ja koulu. Vuonna 1902 kaupungissa oli 300 asukasta. Vuonna 1906 valmistui puolestaan mylly ja suurmoskeija ja vuonna 1914 saksalaisten rakentama kapearaiteinen rautatie Jerusalemiin ja Jaffaan. Beduiineja kannustettiin asettumaan aloilleen esimerkiksi myöntämällä heille maata.


title: Beerseba

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä brittien kenraali Edmund Allenby aloitti hyökkäyksensä Negevissä lokakuussa 1917. 31. lokakuuta hän valtasi Beerseban kuusi tuntia kestäneen taistelun jälkeen. Palestiinan brittiläinen mandaattialueen aikana Beerseba säilytti asemansa qadan pääkaupunkina ja beduiinien hallinnollisena keskuksena. Vuonna 1922 kaupungissa oli 2 500 asukasta ja heistä 235 kristittyjä, 98 juutalaisia ja 11 druusia. Vuoteen 1945 mennessä asukasluku kasvoi lukemaan 5 570. Vuonna 1938 kapinoivat palestiinalaiset hyökkäsivät kaupunkiin polttaen monet sen hallinnollisista rakennuksista. Yhdistyneiden kansakuntien Palestiinan jakosuunnitelman mukaan Beerseban oli arabivaltion eteläisin kaupunki suurimman osan Negeviä päätyessä Israelille. Britit vetäytyivät kaupungista 14. toukokuuta 1948 ja kaupunki luovutettiin palestiinalaisille. Heidän valtaansa kesti kuitenkin vain pari kuukautta. Israelin puolustusvoimat valtasi kaupungin 21. lokakuuta 1948 ja arviolta 30 000 palestiinalaista kaupungista ja sen lähialueilta ajettiin pakolaisiksi. Sittemmin Yigal Allonin johtamat joukot käyttivät kaupunkia tukikohtanaan hyökkäyksissään egyptiläisiä joukkoja vastaan.


title: Beerseba

text: Israel alkoi asuttaa siirtolaisia Beersebaan helmikuussa 1949. Vuonna 1950 kaupungissa oli 5 000 asukasta ja vuonna 1952 se liitettiin sähkö- ja vesiverkkoon. Uudet maahanmuuttajat asutettiin niin sanottuun uuteen kaupunkiin, joka valmistui seuraavan vuosikymmenen aikana. Liikenne Eilatista lisääntyi 1900-luvun puolivälin jälkeen ja kaupungista tuli Negevin hallitseva kaupunki, joka on hyötynyt alueen kehityshankkeista. Kaupungista tuli kunta vuonna 1977.


title: Beerseba

text: Beersebassa on neljä teollisuusaluetta, jotka työllistävät kymmeniä tuhansia kaupungin asukkaita. Syyskuussa 2013 avattiin Gav-Yam Negevin korkean teknologian puisto. Teollisuuden suurimpiin haaroihin kuuluu kemianteollisuus ja kaupungissa jalostetaan Kuollutmeren mineraaleja. Kaupungissa toimivia yhtiöitä ovat esimerkiksi Intel, Motorola, Dell, Dead Sea Works, Israel Aircraft ja Makhteshim Chemical.


title: Beerseba

text: Vuoden 2016 lopussa Beersebassa oli yhteensä 205 810 asukasta. Kaupungin juutalaiset siirtolaiset saapuivat aluksi etenkin muualta Lähi-idästä ja Pohjois-Afrikasta. Sittemmin Venäjältä tulleiden siirtolaisten määrä on lisääntynyt. Beerseban metropolialueella on noin 750 000 asukasta. Kaupungin väestö kuuluu Israelin nuorimpiin ja noin 50 % väestöstä on alle 40-vuotiaita. Noin 10 % väestöstä on arabeja.


title: Beerseba

text: Etenkin maahanmuuton takia sitten vuoden 1990 Beersebaan on rakennettu useita uusia asuinalueita, mutta suuri osa sen rakennuksista on peräisin 1960- ja 1970-lucvuilta. Monet niistä eivät täysin sovellu aavikon ilmastoon ja kaupungissa on vain vähän viheralueita. Kaupungin rakennustapa on myös hankaloittanut liikenteen järjestelyä. Kaupunki ja sitä ympäröivät osat koostuvat useista toisistaan eristyksissä olevasta osasta. Tilannetta on pyritty korjaamaan esimerkiksi alueen liikenneyhteyksiä parantavilla hankkeilla. Osmanien rakennuttamassa vanhassakaupungissa on säilynyt useita vanhoja rakennuksia. Kaupungin nhtävyyksiin kuuluu Tel Be’er Sheva, joka muodostaa Megiddon ja Hazorin raamatullisten tellien kanssa Unescon maailmanperintöluettelon kohteen. Beerseban vanhassakaupungissa sijaitsee Kansainyhteisön sotahauta-alue, jonne on haudattu ensimmäisen maailmansodan aikana kaatuneita australialaisia ja uusiseelantilaisia sotilaita. Kaupungista pohjoiseen sijaitsee almach Negev-prikaatin muistomerkki. Negevin eläintarha sijatisee kaupungin länsireunalla.


title: Beerseba

text: Ben-Gurionin yliopiston yksi kolmesta pääkampuksesta sijaitsee Beersebassa. Yliopistolla on noin 20 000 opiskelijaa ja 4 000 työntekijää.


title: Os Lusíadas

text: Os Lusíadas on Portugalin kansalliseepos, jonka kirjoitti Luís de Camões. "Os Lusíadas" ilmestyi 1572 tekijän palattua takaisin kotimaahansa seikkailtuaan vuosikausia Kaukoidässä. Teos kuuluu portugalinkielisen kirjallisuuden tärkeimpiin. Se kertoo Portugalin perustamisesta ja Vasco da Gaman löytöretkestä Hyväntoivonniemen kautta Intiaan. Nimensä eepos sai roomalaisten nykysiselle Portugalille antamasta nimestä Lusitania ja sen asukasta tarkoittavasta nimestä lusiadi.


title: Os Lusíadas

text: Muodoltaan "Os Lusíadas" on eeppinen runo, ja se koostuu kymmenestä laulusta. Lauluissa on vaihteleva määrä säkeitä, mutta säkeet ovat kahdeksanrivisiä ja rivit kymmentavuisia. Riimikaava on ABABABCC.


title: Os Lusíadas

text: Eepoksen päähenkilö on Vasco de Gama ja se kertoo hänen purjehduksestaan Intiaan ja takaisin kotimaahan. Teoksen lopussa vietetään löytöretkeilijän ja merenjumalatar Thetiksen häitä. Eepokseensa Camõeson liittänyt kertomuksen kansansa historiasta ja ylpeänä hän osoittaa, että lusitaanien sukujuuret johtavat Odysseukseen ja että Lissabon on hänen perustamansa satamakaupunki nimeltään Olyssipo.


title: Os Lusíadas

text: Portugalilaisten osoittamaa intoa käännyttää muita kansoja kristinuskoon saa teoksessa ihailua. Portugalilaisia ihaillaan muutenkin ja muut kansat esiintyvät negatiivisessa valossa tyyliin ""ylimielinen saksalainen"" tai ""arvoton gallilainen"". Esikuvanaan Camões piti Vergiliusta.


title: Os Lusíadas

text: Nykyajan lukijalle ""Os Lusiadas"" voi olla paikoitellen hankalaa luettavaa. Siinä on paljon viitteitä jumaltarustoon sekä historiaan. Välillä poiketaan tieteellisiin selostuksiin. Tyyli oli Camõesin aikana itsestään selvä valinta; pidettiin luonnollisena, että lukija ymmärtää eri viittaukset. Parhaiten on teoksessa kestänyt aikaa sen lyriikka.


title: Epäviralliset painin maailmanmestaruuskilpailut 1910

text: Vuonna 1910 järjestettiin Wienissä 9. lokakuuta epäviralliset painin maailmanmestaruuskilpailut Kisojen ainoa laji oli kreikkalais-roomalainen paini, jossa painittiin kahdessa painoluokassa: yli ja alle 75-kiloisissa. Samana vuonna järjestettiin Düsseldorfissa viralliset maailmanmestaruuskilpailut. Kisojen ykkönen oli isäntämaa Itävalta, joka otti 75 kilon sarjassa kolmoisvoiton ja yli 75 kilon sarjassa hopeaa ja pronssia.


title: Pekka Tammi

text: Pekka Olavi Tammi (s. 17. heinäkuuta 1952 Helsinki) on Tampereen yliopiston kirjallisuustieteen professori (1993–) ja Taideaineiden laitoksen johtaja. Hänen erikoisalaansa ovat kirjallisuudentutkimuksen kentällä erityisesti narratologia sekä Vladimir Nabokovin tuotanto.


title: Pekka Tammi

text: Tammi on aikaisemmin työskennellyt myös Helsingin yliopistossa, tutkijana Suomen Akatemiassa ja vierailevana tutkijana Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä ja Santa Barbarassa. Hän on Helsingin yliopiston entisen matematiikan professorin Olli Tammen poika.


title: Wii Remote

text: Wii Remote (lempinimeltään Wiimote tai suomeksi "Wiikapula/Kapula") on Nintendon Wii-pelikonsolin ohjain. Sen tärkeimmät ominaisuudet ovat liikkeentunnistus, osoitustoiminto ja laajennusmahdollisuudet lisäosien välityksellä. Liikkeentunnistuksen ja osoitustoiminnon avulla pelaaja voi olla vuorovaikutuksessa ruudulla olevien objektien kanssa liikkeiden välityksellä; lisäosien avulla Wii Remoteen voi saada esimerkiksi analogitatin.


title: Wii Remote

text: Wii Remote paljastettiin Tokyo Game Show -messuilla 17. marraskuuta 2005, ja se on saanut ensiesittelynsä jälkeen paljon huomiota ainutlaatuisten ja perinteisistä peliohjaimista poikkeavien ominaisuuksiensa ansiosta.


title: Wii Remote

text: Wii Remote ei ole perinteinen peliohjain, joita käytetään muilla nykyisillä konsoleilla, vaan sitä pidetään yhdessä kädessä ja se muistuttaa kaukosäädintä. Ohjaimesta tehtiin sellainen, jotta liikkeentunnistuksesta tulisi intuitiivisempaa, sillä kaukosäädin-design on kuin tehty osoittamista varten. Kaukosäädin-designiin päädyttiin myös siksi, että se lisäisi konsolin vetovoimaa pelaamista harrastamattoman kohderyhmän parissa.


title: Wii Remote

text: Ohjain kommunikoi konsolin kanssa langattomasti lyhytkantoisen Bluetoothin välityksellä. Suurin ohjainten toimintamäärä on neljä ohjainta maksimissaan kymmenen metrin etäisyydellä konsolista. Wii Remoten täydelliseksi hyödyntämiseksi etäisyys tunnistinpalkista ei saa olla viittä metriä enempää. Ohjaimen symmetrisen muodon ansiosta sitä voi pitää kummassa kädessä tahansa. Ohjainta voi myös käyttää Family Computer / NES -ohjaimena kääntämällä sen poikittain, tai rattina joissain peleissä (kuten "Excite Truckissa" ja "Sonic and the Secret Ringsissä"). Nintendo on myös vihjannut, että yksi pelaaja voisi pitää molemmissa käsissään Wii Remotea (tai Nunchuk-lisäosaa ja Wii Remotea). Tämä auttaisi esimerkiksi nyrkkeilypelien luomisessa. (Tätä ei saa sekoittaa "Wii Sportsista" löytyvään nyrkkeilypeliin.)


title: Wii Remote

text: Vuoden 2006 E3-messuilla ohjaimen designissä nähtiin muutoksia sitten Game Developers Conferencen. Ohjaimesta oli tehty hieman pidempi ja sen alapäähän oli lisätty kaiutin. B-näppäimestä tuli liipaisimen muotoinen. Start- ja select-näppäimet muutettiin "+"- ja "-"-näppäimiksi, ja a- ja b-näppäimet "1"- ja "2"-näppäimiksi, jotta ne erottuisivat A- ja B-näppäimistä. Myös "home"-näppäimen symboli muutettiin sinisestä pallosta kotia tai taloa muistuttavaan kuvioon. Ohjaimesta arabialaisilla numeroilla näkynyt pelaajamäärä korvattiin yksinkertaisilla neliösymboleilla: "•" tarkoittaa yhtä, "••" kahta, "•••" kolmea ja "••••" neljää. Nintendon logo poistettiin ohjaimen alaosasta ja korvattiin Wii-logolla. Liitäntäportti suunniteltiin uudestaan pienemmäksi.


title: Wii Remote

text: E3-messujen jälkeisenä kesänä useissa yritys- ja lehdistötilaisuuksissa nähtiin erilaisia näppäinsymboleja. "-" oli muuttunut kääntyneeksi nuoleksi, joka osoitti vasemmalle taakse, ja "+" taukosymboliksi. Nämä muutokset eivät esiinny Wii Remoten viimeisimmässä, julkaistussa, versiossa, jossa merkit ovat yhä "-" ja "+".


title: Wii Remote

text: Wii Remote on 148 mm pitkä, 36,2 mm leveä ja 30,8 mm paksu. Ohjaimessa on värinätoiminto.


title: Wii Remote

text: Wii Remote käyttää virtalähteenä kahta AA-paristoa. Ne riittävät 60 tunniksi, kun käytetään pelkkää liikkeentunnistusta, ja 30 tunniksi, jos käytössä on myös osoitustoiminto. Wiin ohjekirja kieltää tavallisten kertakäyttöisten paristojen uudelleenlataamisen, mutta Nintendon tukisivusto ja käyttöohjekirja sallivat uudelleenladattavien NiMH-akkujen käytön.


title: Wii Remote

text: Nintendo esitteli vuoden 2006 E3-messuilla valkoisen, mustan ja sinisen ohjaimen. THQ:n elokuun 2006 puolivälissä järjestämässä Wii-tapahtumassa kaikki ohjaimet olivat kaksivärisiä: päältä kiiltävän mustia ja toiselta puolelta metallisen mattaharmaita.


title: Wii Remote

text: Wii julkaistiin pelkästään valkoisena, mutta Shigeru Miyamoto on sanonut, että uusia värimalleja tullaan tuottamaan vasta, kun konsolin saatavuusongelmat on ratkaistu, eli aikaisintaan keväällä 2007. Tällä hetkellä Wii Remotea saa vain valkoisena ja mustana, mutta ohjaimeen on saatavilla kolmannen osapuolen tuottamia kuoria, joiden avulla ohjaimen ulkoasua voi muokata.


title: Wii Remote

text: Wii Remoten mukana tulee aina rannehihna, joka on kiinnitettynä ohjaimen pohjaan. Rannehihna on lisätty turvallisuussyistä, ja itse konsolikin neuvoo ennen pelaamista pelaajaa käyttämään sitä, jotta Wii Remote ei lähtisi irti otteesta kesken nopeiden liikkeiden. Kaikesta huolimatta monet, kuten myös IGN, ovat kertoneet, että rannehihna tuppaa rikkoutumaan kovassa käytössä ja saattaa pettää, jos pelaajalla ei ole ohjaimesta kunnon otetta ja hän liikuttaa sitä suurella voimalla. Vastauksena Nintendo on julkaissut ohjeita koskien Wii Remoten ja rannehihnan oikeaoppista käyttöä. Joillakin alueilla alkoi ilmestyä 8. joulukuuta 2006 paksummilla rannehihnoilla varustettuja yksiköitä; 15. joulukuuta Nintendo kuitenkin kielsi vetäneensä rannehihnat pois markkinoilta. Vaikka Nintendo on kieltänyt kolmen miljoonan hihnan takaisinvedon, se tarjoaa jokaisen rikkoutuneen rannehihnan tilalle uuden ilmaiseksi. Vanha hihnan kiinnitysosa on paksuudeltaan 0,6 mm, kun uusi puolestaan on 1,0 mm.


title: Wii Remote

text: Wii Remote kykenee havaitsemaan liikettä ja sijaintinsa. Analog Devices -yhtiön ADXL330-kiihtyvyystunnistimen avulla ohjain aistii kolmiulotteista liikettä ja kallistamisen.


title: Wii Remote

text: Wii Remotessa on valopistoolin tapaan valosensori, jonka avulla ohjain voi päätellä, minne päin televisioruutua se osoittaa. Wii Remote ei aisti valoa itse televisioruudusta vaan ohjaimentunnistimesta (Sensor Bar), mikä takaa ohjaimen toiminnan television koosta tai mallista riippumatta. Ohjaimentunnistin on noin 20 cm leveä palkki, jonka sisällä on kymmenen infrapunavaloa säteilevää LEDiä, viisi ohjaimentunnistimen kummassakin päässä. (Kummassakin viiden LEDin rypäässä kauimpana keskustasta oleva LED osoittaa hivenen poispäin keskustasta, keskustaa lähinnä oleva LED osoittaa hivenen keskustaa kohden, ja niiden välissä olevat kolme lähekkäin olevaa LEDiä osoittavat suoraan eteenpäin.) Ohjaimentunnistimen johto on 3,53 metriä pitkä. Tunnistimen voi sijoittaa television ylä- tai alapuolelle, ja sen keskikohdan tulisi olla linjassa television keskikohdan kanssa. Wii Remoten ei tarvitse osoittaa suoraan ohjaimentunnistinta kohti, mutta ohjaimen rajatun näkökulman takia sillä ei voi osoittaa radikaalisti ohjaimentunnistimesta poispäin, tai ohjaimen kyky hahmottaa sijaintinsa televisioon nähden häiriintyy.


title: Wii Remote

text: Ohjaimentunnistimen ansiosta Wii Remotea voi käyttää osoittimena jopa viiden metrin etäisyydellä ohjaimentunnistimesta. (Etäisyys itse konsoliin voi olla 10 m.) Wii Remote käyttää yhden megapikselin kuvasensoria ohjaimentunnistimen valonlähteiden havaitsemiseen. Ohjain tietää LEDien väliset etäisyydet ja kykenee niiden avulla laskemaan kolmiulotteisen sijaintinsa tunnistimeen nähden. Tämän lisäksi Wii Remote laskee sijaintinsa muutokset kolmiulotteisilla kiihtyvyyssensoreillaan, minkä ansiosta ohjaimella on kuusi vapauden astetta. Nämä sensorit toimivat kallistussensoreina, jotka havaitsevat, jos ohjainta pyöritetään akselinsa ympäri.


title: Wii Remote

text: Ohjaimentunnistinta tarvitaan, kun Wii Remotella liikutellaan kursoria valikoissa tai tähtäintä ensimmäisen persoonan ammuntapeleissä televisioruutua osoittelemalla. Koska Wii Remote osaa ohjaimentunnistimen avulla myös laskea etäisyyden itsensä ja television välillä, ohjaimella voi myös hallita hidasta eteen-taakse-liikettä kolmiulotteisissa peleissä. Kiihtyvyyssensorit taas hallitsevat nopeita eteen-taakse-liikkeitä, kuten lyömistä nyrkkeilypeleissä. Nämä sensorit, jotka toimivat kallistussensoreina, voivat myös hallita kursorin tai muun vastaavan pyörittämistä akselinsa ympäri.


title: Wii Remote

text: Sijainnin määritykseen käytettävä infrapunasensori voi häiriintyä, jos lähettyvillä on muita infrapunalähteitä, kuten loistevalaisimia. Kekseliäät käyttäjät ovat onnistuneet korvaamaan ohjaimentunnistimen vaihtoehtoisilla infrapunalähteillä, kuten kahdella taskulampulla tai jopa kynttilällä. Tämä osoittaa, että kahden liikkumattoman valonlähteen avulla Wii Remote pystyy jatkuvasti kalibroimaan suuntansa ja sijaintinsa niihin nähden.


title: Wii Remote

text: Wii Remotessa on myös kaiutin, mikä paljastettiin vuoden 2006 E3-messujen tiedotustilaisuudessa. Eräs kehittäjä demonstroi ominaisuutta ampumalla jousella "" -pelissä. Sekä Wii Remoten että television äänillä luotiin vaikutelma, että nuoli lentää poispäin pelaajasta. Toinen esimerkki on "Red Steelin" Killer match, jossa pelaajat saavat toimeksiantonsa Wii Remoten kautta. Monet kriitikot pitävät ohjaimen kaiutinta huonolaatuisena ja sen ääniä särisevinä etenkin suurilla äänenvoimakkuuksilla.


title: Wii Remote

text: Wii Remotessa on rajallinen määrä (vain kuusi kilotavua) sisäistä EEPROM-muistia. Osaa tästä muistista käytetään varastoimaan korkeintaan kymmenen Mii-hahmon tiedot, jotka voi sitten siirtää toiselle Wii-konsolille. Ohjaimessa on ennen Mii-dataa ainakin 4000 tavua käyttämätöntä tilaa, jota tulevat pelit voivat mahdollisesti käyttää hyödykseen.


title: Wii Remote

text: Wii Remoten pohjassa on laajennusportti, jonka avulla ohjaimeen voi lisätä lukuisia toiminnallisia lisäosia. Tunnettuihin lisäosiin lukeutuvat:


title: Wii Remote

text: Nintendo paljasti Wii Remoten ensimmäisen lisäosan, Nunchukin, vuoden 2005 Tokyo Game Show -messuilla. Nunchuk liitetään Wii Remoteen pitkällä johdolla, ja yhdistettynä ohjaimet muistuttavat nunchakua, josta lisälaite onkin saanut nimensä. Nunchukissa on kaksi olkanäppäintä ja analogitatti, joka on samanlainen kuin Nintendo GameCuben ohjaimesta löytyvä. Nunchuk toimii monessa pelissä yhdessä pääohjaimen kanssa. Nunchukissa on Wii Remoten tapaan liikkeentunnistin kolmelle akselille mutta ei kaiutinta tai tärinätoimintoa.


title: Wii Remote

text: Nunchuk tulee Wiin mukana. Erillinen Nunchuk-lisäohjain maksaa Japanissa 1800 ¥, Yhdysvalloissa 19,99 USD, Euroopassa 19 € ja Isossa-Britanniassa 14 £.


title: Wii Remote

text: Aiemmin nimillä C1 ja C2 tunnetut olkanäppäimet muotoiltiin ja nimettiin uudelleen vuoden 2006 Game Developers Conference -messujen jälkeen. Ylempi ympyrän muotoinen C-näppäin on pienempi kuin alempi suorakulmainen Z-näppäin. C-näppäin oli aiemmin C1 ja soikea, kun taas Z-näppäin oli C2 ja neliön muotoinen.


title: Wii Remote

text: Nunchuk on 113 mm pitkä, 38,2 mm leveä ja 37,5 mm paksu. Kiinnitysjohto on noin 0,5 m pitkä.


title: Wii Remote

text: Mainonnallisten tuotekuvien ja Overstock.com:n listauksen perusteella lisälaitevalmistaja Intec on julkaisemassa kolmannen osapuolen Nunchuk-lisäohjaimen Wii Remotelle. Tämä olisi ensimmäinen kolmannen osapuolen laajennusosa sille.


title: Wii Remote

text: Nintendo esitteli Wii Remoteen johdolla kiinnitettävän Classic Controller -ohjaimen vuoden 2006 E3-messuilla. Ohjain on tarkoitettu lähinnä Virtual Console -peleille, vaikka useimmissa niistä onkin mahdollista käyttää sen sijasta GameCube-ohjainta. Classic Controller toimii myös esim. "" -pelissä. Wii Channel Menussa Classic Controllerin vasemmalla analogitatilla voi ohjata kursoria, kun Wii Remote ei osoita ruudulle. Classic Controllerilla voi selata Message Boardia, asetuksia ja Shop Channelia. Ohjain ei toimi Mii-, Photo- ja Forecast Channelilla. Ohjaimessa ei myöskään ole liikkeentunnistusominaisuuksia.


title: Wii Remote

text: Nintendo on aiemmin näyttänyt "ohjainkuoren", joka näyttää perinteiseltä ohjaimelta. Lisäosan käytöstä kerrottiin aikanaan, että Wii Remote sopisi sen sisään, jolloin pelaaja voisi pelata perinteisillä kontrolleilla kuitenkaan liikkeentunnistuksesta luopumatta. PlayStation 3:n ohjaimessa on samankaltaiset kontrollit. Satoru Iwatan mukaan lisäosaa käytettäisiin jo olemassa olevien, Virtual Consolen ja useille alustoille julkaistujen pelien pelaamiseen.


title: Wii Remote

text: Classic Controllerissa on kaksi analogitattia, ristiohjain, a-, b-, x- ja y-näppäimet, analogiset L- ja R-olkanäppäimet sekä kaksi Z-näppäintä (ZL ja ZR) olkanäppäinten vieressä. Ohjaimessa on myös vierekkäin Wii Remoten tapaan "-"-, "home"- ja "+"-näppäimet. "-"- ja "+"-näppäimet ovat myös select ja start.


title: Wii Remote

text: Classic Controller on 65,7 mm pitkä, 135,7 mm leveä ja 26 mm paksu. Ohjainta myydään vain erikseen. Sen jälleenmyyntihinta on Japanissa 1800 ¥, Yhdysvalloissa 19,99 USD, Euroopassa 19 € ja Isossa-Britanniassa 14 £.


title: Wii Remote

text: Ohjaimesta on olemassa myös toinen versio nimeltä "Classic Controller Pro", jonka muotoilu ja näppäinsijoittelu ovat PlayStationin ohjainta muistuttavia.


title: Triesten vapaa-alue

text:
Triesten vapaa-alue tai Triesten vapaavaltio (, , ) oli itsenäinen kaupunkivaltio, joka sijaitsi Adrianmeren rannikolla Italian ja Jugoslavian välissä. Alueen perusti Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston resoluutio 16 mukaisesti 15. syyskuuta vuonna 1947. Aluetta vartioivat rauhanturvaajat, jotka pitivät siellä myös järjestystä.
Koska sekä Jugoslavia että Italia vaativat aluetta ja koska kaupungissa oli kansallisesti ja kulttuurisesti sekalainen väestö, siitä päätettiin tehdä erityinen puolueeton alue. Vapaa-alue jaettiin kahteen vyöhykkeeseen: "vyöhyke A" oli sataman alue ja kaupungin keskusta ja "vyöhyke B" oli eteläinen pieni osa Istrian niemimaata. A-vyöhykettä hallitsi liittoutuneiden sotilashallinto ja B-vyöhykettä Jugoslavian sotilashallinto, raja oli demarkaatiolinja. Vapaa-alue jaettiin virallisesti Italian ja Jugoslavian kesken vuonna 1954 ja jako vahvistettiin vuonna 1975 Osimon sopimuksella. Vapaa-alueen pinta-ala oli 738 km², sitä ympäröi Triestenlahti ja siellä asui noin 330 000 asukasta.


title: Triesten vapaa-alue

text: Vyöhyke A:lla oli noin 310 000 asukasta, joista 239 200 oli italialaisia ja 63 000 sloveeneja. Vyöhyke B, jota hallitsi Jugoslavian kansanarmeija, oli osa Istrian niemimaata, ja siellä asui 67 461 asukasta, joista 30 789 oli slaaveja, 29 672 oli italialaisia ja 7 000 oli tuntematonta kansallisuutta.


title: Triesten vapaa-alue

text:
Vuosisatojen ajan Trieste ja Istrian niemimaa oli Itävallan ja myöhemmin Itävalta-Unkarin alaisuudessa. Maaseudulla asui sloveeneja, kun taas kroaatit asuivat etelässä Istrian niemimaalla. Triestessä ja Rijekan kaupungeissa asui suuri italialaisväestö, joka muodosti alueen enemmistön.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1921 Italia miehitti nämä alueet ja vuonna 1924 se valtasi vielä Rijekan, joka oli tuohon aikaan vapaavaltio nimeltään Fiume.


title: Triesten vapaa-alue

text:
1920- ja 1930-luvuilla Mussolinin fasistihallitus italialaisti pakolla alueen slaavilaista väestöä.
Siitä aiheutuneiden etnisisten levottomuuksien taustalla oli vuonna 1920 perustettu antifasistinen sloveenien kansallisklubi-liike. Se vaati alueen sloveeniväestölle poliittisia oikeuksia. Levottomuuksien aikana monet sloveenit ja kroaatit pakenivat Jugoslaviaan ja perustivat siellä maanalaisen järjestön TIGRin. Sen noin 100 aktivistia tekivät terrori-iskuja Triestessä italialaishallintoa vastaan 1920- ja 1930-luvuilla.


title: Triesten vapaa-alue

text: Italia soti toisessa maailmansodanssa aluksi akselivaltioiden mukana. Vuonna 1943 liittoutuneet nousivat maihin Italiassa ja pakottivat sen vaihtamaan puolta. Saksan armeija miehitti tällöin Italian aiemmin valtaamat Slovenian ja Kroatian alueet. Sodan lopulla Jugoslavian kansanarmeijan 4. divisioona yhdessä Slovenian 9. pataljoonan kanssa miehitti Triesten 1. toukokuuta vuonna 1945.


title: Triesten vapaa-alue

text: Uuden-Seelannin 2. divisioona ja Britannian 8. armeija saapuivat kaupunkiin seuraavana päivänä ja 2 000 Saksan armeijan sotilasta antautui. Liittoutuneiden ja Jugoslavian armeijat miehittivät aluetta brittiläisen kenraali sir William D. Morganin johdolla. Jugoslavian armeijan komentaja marsalkka Tito sopi 23. toukokuuta, että Britannian XIII pataljoona siirtyisi kaupungin toiselle laidalle ja väliin tehtäisiin demarkaatiolinja. Duinon sopimuksessa, joka solmittiin 12. kesäkuuta 1945, perustettiin ns. Morganin linja. Jugoslavian joukot vetäytyivät sen eteläpuolelle.


title: Triesten vapaa-alue

text: Tammikuussa vuonna 1947 Yhdistyneet kansakunnat päätti artiklan 24 mukaisesti perustaa Triestestä ja sen lähiympäristöstä vapaavaltion. Sen piti olla väliaikainen kansainvälisen oikeuden mukaisesti hallittu tunnustettu alue. Sitä johtaisi kenraalikuvernööri, jonka tuli olla sodan neljän voittajavallan (Yhdysvallat, Iso-Britannia, Ranska ja Neuvostoliitto) hyväksymä.


title: Triesten vapaa-alue

text: 15. syyskuuta 1947 rauhansopimus allekirjoitettiin YK:n ja Italian välille. Sen mukaan Triestestä lähiympäristöineen tuli vapaa-alue. Viralliset kielet olivat slovenia, italia ja serbokroatia. Muu osa Istrian niemimaata liitettiin Jugoslaviaan.