title: Vesijalanjälki

text: WWF:n vuonna 2012 julkaiseman raportin mukaan globaali keskiarvo vesijalanjäljelle on 1 358m³ vettä/henkilö/vuosi. Suomalaisten keskimääräinen vesijalanjälki on 1 414 m³ vettä/henkilö/vuosi eli 3 874 litraa vuorokaudessa, josta peräti 47% on peräisin ulkomailta. Suomalaisten vedenkulutuksesta 82% syntyy maataloustuotteiden valmistuksessa ja kulutuksessa, 15% teollisista kulutushyödykkeistä ja loput 3% kotitalouksissa.


title: Vesijalanjälki

text: Kiinalaisten (1071 m³ vettä/henkilö/vuosi) ja intialaisten (1089 m³/vuosi) vesijalanjälki on maailman pienimpiä, yhdysvaltalaisten 2 842 m³/henkilö/vuosi maailman suurin.


title: Vesijalanjälki

text: Metsäntutkimuslaitoksen tutkijoiden mukaan vesijalanjälki mittaa huonosti ympäristöhaittoja muun muassa koska vedenkulutuksen haitat riippuvat seudusta. Esimerkiksi yhden A4-paperin vesijalanjälki on 10 litraa, mikä on lähes pelkästään puun luonnossa haihduttamaa vettä, joka palaa kiertoon. Tutkijoiden mukaan vesijalanjäljen käyttäminen veden käytön kestävyyden tai tehokkuuden mittarina on ongelmallista, ja olisi syytä pohtia ""mitkä tarpeet ja tahot ajavat näitä ympäristöviestinnässä yhä enemmän käytettyjä, populaareja ja ulkoa koreita mutta sisällöltään usein ristiriitaisia ja hämmentäviä indikaattoreita.""


title: Clifton Jones

text: Clifton Jones (s. 21. lokakuuta 1977) on yhdysvaltalais-suomalainen koripalloilija, joka edustaa 1-divisioonassa pelaavaa Lappeenrannan NMKY:aa. 201 cm pitkä Jones on pelipaikaltaan sentteri. Hän on pelannut ammattilaisena koripalloa Suomessa vuodesta 2000 lähtien ja sai Suomen kansalaisuuden vuonna 2009.


title: Clifton Jones

text: Havaijilta kotoisin oleva Jones pelasi kouluaikanaan koripalloa Kahukun high school-joukkueessa, josta hänet nimettiin vuonna 1996 Oahun koulujenväliseen tähdistöviisikkoon. Havaijilta hän siirtyi opiskelemaan Skyline Junior Collegeen, jossa hän on edelleen kaikkien aikojen pistetilastossa kymmenen parhaan joukossa ja kaikkien aikojen levypallotilastossa viiden parhaan joukossa. Vuonna 1998 hän siirtyi opiskelemaan Oregonin yliopistoon, jossa hän pelasi koulun koripallojoukkueessa Oregon State Beaversissa. Ensimmäisellä Oregonin kaudella 1998–1999 Jones pelasi joukkueessaan 5,0 pisteen ja 6,4 levypallon keskiarvoilla. Jälkimmäisellä kaudella 1999–2000 hän oli joukkueensa paras levypalloissa 5,7 keskiarvolla, koriinheiton torjunnoissa 1,1 keskiarvolla sekä pelitilanneheittojen tarkkuudessa 63,6%:lla. Pisteitä Jones teki jälkimmäisellä yliopistokaudellaan 8,3 keskiarvolla ollen joukkueensa viidenneksi paras pistemies.


title: Clifton Jones

text: Ammattilaisuransa Jones aloitti kaudella 2000–2001 Joensuun Katajan I-divisioonajoukkueesta, joka voitti kauden päätteeksi I-divisioonan ja nousi siten kaudeksi 2001–2002 SM-Korikseen. Jones teki nousujoukkueen kanssa jatkosopimuksen ja voittikin heti ensimmäisellä pääsarjakaudellaan joukkueen mukana SM-pronssia. Jonesin kahden pisteen heittojen onnistumistarkkuus 66,8% oli sarjan paras. Kaudelta 2002–2003 Jones saavutti Katajan mukana SM-hopeaa sekä Suomen Cupin voiton. Kaudella 2003–2004 hän sijoittui SM-koriksen levypallotilastossa kolmanneksi 11,0 keskiarvollaan.


title: Clifton Jones

text: Kaudeksi 2004–2005 Jones siirtyi Katajasta Porvoon Tarmon liigajoukkueeseen, mutta palasi takaisin Katajaan heti seuraavaksi kaudeksi. Kaudella 2005–2006 Jones voitti Joensuun Katajan riveissä SM-hopeaa ja kaudella 2006–2007 SM-pronssia. Kaudella 2005–2006 hän oli toistamiseen sarjan tarkin kahden pisteen koreissa.


title: Clifton Jones

text: Kauden 2007–2008 Jones aloitti pelaamalla I-divisioonaa Helsingin NMKY:n riveissä. Tammikuussa 2008 hän kuitenkin siirtyi Korisliiga-paikastaan taisteleeseen Team Componentaan, jonka riveissä hän pelasi myös kauden 2008–2009. Jones siirtyi kaudeksi 2009–2010 KTP-Basketiin kahden vuoden sopimuksella.


title: Jeniseisk

text: Jeniseisk () on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Jenisein länsirannalla lähellä Ylisen-Tunguskan ja Jenisein yhtymäkohtaa. Jeniseisk on Jeniseiskin piirin hallinnollinen keskus. Kaupungissa on jokisatama.


title: Jeniseisk

text: Asukasluvun kehitys:


title: Jeniseisk

text: Jeniseisk perustettiin vuonna 1619 helpottamaan venäläisten Siperian asuttamista. Siitä tuli tärkeä kaupan, laivaliikenteen ja maanviljelyn keskus. Jeniseisk oli Venäjän keisarikunnan aikana Jeniseiskin kuvernementin pääkaupunki. Neuvostoliitossa kaupunki menetti hallinnollisen ja taloudellisen merkityksensä etelämpänä sijaitsevalle Krasnojarskille.


title: Jeniseisk

text: Jeniseiskin keskustassa on säilynyt 18. ja 19. vuosisatojen arkkitehtuurin mukaan rakennetut puutalot. Huomattavin nähtävyys on kivestä rakennettu Spasso-Preobrazhenskin luostari. Jeniseiskin keskusta on ehdolla Unescon maailmanperintökohteeksi.


title: Andre Foreman

text: Andre Foreman (s. 23. toukokuuta 1969) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edusti kaudella 2007–2008 Korisliigassa pelaavaa Joensuun Katajaa. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä ja pituutta hänellä on 198cm. Foremanin kasvattajaseura on Salisbury University, jonka pelaajana hän pitää hallussaan Yhdysvaltojen kolmostason yliopistojen kaikkien aikojen piste-ennätystä 2940. Suomessa Foreman on pelannut pääsarjatasolla Joensuun Katajan lisäksi Forssan Alussa, BC Nokia:ssa, Namika Lahdessa, Lappeenrannan NMKY:ssä sekä KTP-Basket:ssa. Hän on saavuttanut Suomen Cupin voiton vuosina 2002 ja 2005. Suomen mestaruuden Foreman on voittanut vuosina 2005 ja 2006. Hän on pelannut ensimmäisen kerran Suomessa jo kaudella 1994–1995.


title: Giovanni Sartori

text: Giovanni Sartori (13. toukokuuta 1924 – 1. huhtikuuta 2017) oli italialainen valtiotieteilijä, jolle myönnettiin vuonna 1995 Asturian ruhtinaan palkinto. Hän syntyi Firenzessä ja valmistui Firenzen yliopistosta.


title: Giovanni Sartori

text: Sartori oli Columbian yliopiston emeritusprofessori ja usean yliopiston kunniatohtori. Hän kuului Yhdysvaltain taide- ja tiedeakatemiaan.


title: Richard Laurence Millington Synge

text: Richard Laurence Millington Synge (28. lokakuuta 1914, Liverpool – 18. elokuuta 1994, Norwich) oli brittiläinen biokemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1952 yhdessä Archer John Porter Martinin kanssa erotuskromatografian keksimisestä.


title: Richard Laurence Millington Synge

text: Synge kouluttautui Winchesterissä. Hän teki tutkimuksia koko työuransa ajan. Leedsissä hän työskenteli vuosina 1941–1 943, Lontoossa 1943–1948, Aberdeenissa vuosina 1948–1967 ja viimeisenä Norwichissa 1967–1976.


title: Richard Laurence Millington Synge

text:
Synge työskenteli Leedsissä yhdessä Martinin kanssa. He kehittivät erotuskromatografian, jolla pystytään erottelemaan hyvinkin samanlaisia yhdisteitä seoksista. Vuosien 1942 ja 1948 välillä hän tutki peptideitä, jotka olivat osa gramisidiinia.
Frederick Sanger käytti tätä työtä apunaan insuliinin rakenteen selvittämisessä.


title: Richard Laurence Millington Synge

text: Synge toimi muutamia vuosia Royal Society of Chemistryn kemikaalitiedotusosaston varainhoitajana.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Suomen kuningaskuntahanke eli hallitusmuotokiista oli Suomen itsenäistymisen ja keväällä 1918 käydyn sisällissodan jälkeen käyty poliittinen kamppailu maan tulevasta valtiomuodosta. Kuningaskuntaa kannattivat monarkistit, jotka pyrkivät saamaan Suomeen saksalaisen kuninkaan, Hessenin prinssi Friedrich Karlin. Monarkiahanke sidottiin Suomen ja keisarillisen Saksan väliseen yhteistyöhön, joten se kariutui Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan. Friedrich Karl ehdittiin valita eduskunnassa Suomen kuninkaaksi 9. lokakuuta 1918, mutta hän ei koskaan ottanut asemaa vastaan ja ilmoitti joulukuussa luopuvansa siitä.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Itsenäisen Suomen tuleva valtiomuoto määriteltiin tasavallaksi 4. joulukuuta 1917 annetussa itsenäisyysjulistuksessa. Eduskunta hyväksyi julistuksen ja tämän periaatteen kaksi päivää myöhemmin. Hallitus- tai valtiomuodosta ei käyty tässä yhteydessä kiistelyä, sillä konservatiivisimmatkaan poliitikot eivät pitäneet realistisena tavoitella monarkiaa kumouksellisten mielialojen hallitessa. Itsenäisyysjulistuksen yhteydessä eduskunnalle annettu uusi tasavaltainen hallitusmuotoesitys jäi kuitenkin sisällissodan vuoksi hyväksymättä, joten interregnum-aika jatkui myös sen jälkeen kun sota oli päättynyt valkoisten voittoon.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Sisällissodan aikana Rüdiger von der Goltzin komentama Saksan Itämeren divisioona oli noussut maihin eteläisessä Suomessa ja tullut valkoisten avuksi. Sodan päättyessä Suomi oli vahvasti Saksan liittolainen ja maan talous oli jo kevään 1918 kauppasopimuksella sidottu Saksan sotatalouteen. Vaasan senaatin ja Saksan välillä allekirjoitettiin 7. maaliskuuta sopimus, jonka mukaan Suomi ei saisi järjestää suhteitaan muihin valtioihin ilman Saksan suostumusta, mikä yhdessä kauppasopimuksen kanssa teki Suomesta Saksan protektoraatin. Suomen kannalta epäedullista kauppasopimusta täydennettiin myöhemmin niin ikään Suomelle epäedullisella tavaranvaihtosopimuksella. Suomen senaatin pyynnöstä Itämeren divisioonan joukot jäivät toistaiseksi Suomeen ja von der Goltz sai toukokuussa virkanimikkeen "saksalainen kenraali Suomessa". Saksalaiset olivat mukana myös Suomen sotalaitoksen perustamisessa ja elokuusta joulukuuhun tähän tehtävään oli kiinnitetty lähes sata saksalaista upseeria. Saksalaissuuntaus nautti sodan jälkeen porvarillisten ryhmien keskuudessa laajaa kannatusta, ja saksalaisia ihailtiin valkoisen Suomen vapauttajina.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Pian sisällissodan jälkeen oikeistossa alkoi esiintyä näkemyksiä, joiden mukaan monarkia olisi välttämätön vahvan hallitusvallan luomiseksi, yhteiskuntajärjestyksen turvaamiseksi ja uuden kapinan mahdollisuuksien tukahduttamiseksi. Monet oikeistojohtajat olivat pettyneitä tasavaltaisuuteen ja demokratiaan sekä katsoivat olleensa liian hyväuskoisia ennen sisällissotaa ja siten päästäneensä kapinan tapahtumaan. He jyrkensivätkin huomattavasti mielipiteitään konservatiivisempaan ja autoritäärisempään suuntaan.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Jo sodan aikana jotkut Ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) ja Suomalaisen puolueen eli vanhasuomalaisten poliitikot sekä itsenäisyysaktivistit pohtivat ja pian sodan päätyttyä julkisesti ehdottivat demokratian tasapainottamista esimerkiksi lisäämällä eduskuntaan ylempi kamari, jonka jäseniä ei valittaisi vaaleilla vaan korporatistisesti yhteiskunnan eri intressiryhmistä niiden painoarvon perusteella. Taustalla oli sisällissodan ja siihen johtaneen kehityksen herättämä epäluulo liiallista demokratiaa kohtaan. Ajatus intressiedustuksesta mainittiin 14. toukokuuta julkaistussa monarkiaa vaatineessa adressissa, jonka allekirjoittajina olivat liki kaikki monarkistien johtajat. RKP:n keskushallinto hyväksyi samassa kuussa sitä vaatineen ohjelman. Näitä kaavailuita ei kuitenkaan sisällytetty monarkistisiin hallitusmuotoesityksiin, sillä vanhasuomalaisten matillisemmat johtajat pitivät niitä epärealistisina ja tarkoituksenmukaisempana keskittyä pelkästään monarkian ajamiseen.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Jääkäriaktivisteilla oli ollut jo ennen Venäjän vallankumousta jonkinlaisia suunnitelmia itsenäisestä Suomen kuningaskunnasta ja saksalaisesta kuninkaasta, ja ne voitiin nyt kaivaa esiin.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Toukokuussa uudelleen kokoontunut eduskunta, eli niin sanottu tynkäeduskunta, oli vajaalukuinen, koska sodan takia sosiaalidemokraattien 92 kansanedustajasta noin 40 oli paennut Venäjälle ja 50 oli vangittu. Ensimmäiseen täysistuntoon saapui lopulta vain 84 edustajaa, ja alkuun edustusoikeus sallittiin vain yhdelle sosiaalidemokraatille, Matti Paasivuorelle. Suurimmillaan tämän tynkäeduskunnan edustajamäärä oli 111. Vasemmiston puuttuessa tynkäeduskunta suosi monarkisteja, joten heille oli tärkeää saada päätös monarkiasta tehtyä ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Jyrkän tasavaltalaisten sosiaalidemokraattien osallistumisen tuleviin eduskuntavaaleihin ja sen jälkeiseen eduskuntaan tiedettiin tekevän monarkian toteuttamisen lähes mahdottomaksi.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Vajaalukuisuuden vuoksi tynkäeduskunnan päätösvaltaisuutta on pidetty kiistanalaisena. Tasavaltalaiset eivät kuitenkaan sosiaalidemokraatteja lukuun ottamatta kyseenalaistaneet tynkäeduskunnan oikeutta tehdä kauaskantoisia ratkaisuja eivätkä olleet heti vaatimassa uusia vaaleja vajauksen täydentämiseksi.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Keväällä 1918 kysymys valtiomuodosta jakoi porvarilliset puolueet kahtia. Ensimmäisinä monarkian kannalle asettuivat ruotsalaiset ja itsenäisyysaktivistit; näistä ryhmistä tuli kiihkeimpiä monarkisteja ja myös kiihkeimpiä saksalaismielisiä. Monarkiaa ryhtyivät tukemaan myös vanhasuomalaiset, jotka suurimpana porvarillisena puolueena saivat hankkeessa johtavan aseman. Nuorsuomalainen puolue jakaantui kahtia siten, että P. E. Svinhufvudin johtamat ”pääskyset” (puolueen oikea siipi) asettuivat monarkian kannalle ja K. J. Ståhlbergin johtamat ”varpuset” (vasen siipi) pääosin jäivät puolustamaan tasavaltaa. Myös edellisenä vuonna perustettu Kansanpuolue hajosi kahtia. Maalaisliittolaiset Santeri Alkion johdolla olivat tasavaltalaisia, samoin päätöksenteosta syrjässä olleet sosiaalidemokraatit. Sosiaalidemokraattien linja ei tosin ollut aivan yhtenäinen porvarillisten tasavaltalaisten kanssa. Ensimainitut halusivat vallan täyttä keskittämistä eduskunnalle, jälkimmäiset presidentille vahvaa valtaa ja eduskunnalle vain muodollista lainvalmistelijan osaa. Monarkistien tavoitteeksi vakiintui puolestaan Saksan mallin mukainen vahva hallitsija, ei Skandinavian maiden tapainen vaikutusvallaltaan heikko monarkki.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Monarkia-ajatukset alkoivat elää oikeiston keskuudessa punaisten vielä miehittäessä eteläistä Suomea, mutta Vaasan senaatti ei halunnut nostaa kiistanalaista aihetta käsittelyyn. RKP:n ja vanhasuomalaisten edustajat toivat monarkistisen kantansa esiin Helsingin valtauksen jälkeisenä päivänä porvarillisten puolueiden delegaation kokoontumisessa 14. huhtikuuta. Aluksi nekin olivat horjuvia kannanotoissaan, ja enemmistö Suomalaisen puolueen maakuntalehdistä kirjoitti alkuun tasavallan puolesta. Huhti–toukokuun vaihteessa Uudessa Suomessa ilmestyi pääkirjoitussarja ”Tulevaisuuden rakentaminen”, jossa vanhasuomalaisten johtajiin kuuluneet Ernst Nevanlinna ja J. K. Paasikivi asettuivat puolustamaan monarkiaa ja 14. toukokuuta julkaistiin 32 eri lehdessä monarkiaa vaativa adressi ”Suomen kansalaisille”. Sen allekirjoittajina olivat muun muassa vanhasuomalaisista Nevanlinna, Paasikivi, J. R. Danielson-Kalmari, E. G. Palmén, K. N. Rantakari, Antti Tulenheimo, P. J. Hynninen, Kaarlo Koskimies, A. H. Virkkunen ja K. A. Paloheimo, ruotsalaisista R. A. Wrede, Leo Ehrnrooth, Eirik Hornborg ja Emil Schybergson sekä nuorsuomalaisista Otto Stenroth. Vanhasuomalaisten johtajista Lauri Ingman kieltäytyi vielä tässä vaiheessa allekirjoittamasta. Lopulta puolueen eduskuntaryhmään jäi vain kaksi tasavaltalaista, RKP:n ryhmään vain yksi.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Nuorsuomalaisten ryhmässä siirtyminen monarkian kannalle tapahtui vähitellen; kiistan alkuvaiheessa tasavaltalaiset olivat puolueen eduskuntaryhmässä enemmistönä. Senaatin puheenjohtaja Svinhufvudkin oli vielä maaliskuussa 1918 Berliinissä selittänyt olevansa vakaumuksellinen tasavaltalainen, mutta toukokuussa oli jo vankka monarkisti. Elokuuhun mennessä Ståhlbergin kannattajat jäivät kapeaksi vähemmistöksi nuorsuomalaisten eduskuntaryhmässä ja esimerkiksi Pekka Pennanen siirtyi monarkian kannalle reaalipolitiikan taivuttamana vasta tuolloin.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Tunnettuja kuningasvallan kannattajia olivat jo edellä lueteltujen ohella Suomen Berliinin lähettiläs Edvard Hjelt sekä Tukholman lähettiläs Alexis Gripenberg, Rafael Erich, Antti Hackzell, Hjalmar Procopé, E. N. Setälä ja Tekla Hultin. Tieteen ja taiteen parista kannattajaksi ilmoittautuivat muiden muassa Akseli Gallen-Kallela, Eero Järnefelt, Robert Kajanus, Volter Kilpi, J. J. Mikkola, Th. Rein, Eliel Saarinen, Jean Sibelius, Werner Söderhjelm, Maila Talvio ja Kyösti Wilkuna.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Monarkistit katsoivat monarkian ja saksalaisen kuninkaan olevan ennen kaikkea järjestely, jolla voitaisiin parhaiten turvata vallitseva yhteiskuntajärjestys sisäisiä uhkia ja Suomen itsenäisyys ulkoisia uhkia vastaan.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Ruotsinkielisen eliitin ja myös vanhasuomalaisten tuki monarkialle perustui konservatiiviseen näkemykseen yhteiskunnasta, haluun turvata ”pätevyys” maan johdossa ja vähentää sosialistien ja maalaisliiton kaltaisten sivistymättömien ja luokkaetuja ajavien puolueiden vaikutusta. He katsoivat vuosien 1917–1918 kokemuksen todistavan, että vuoden 1906 eduskuntauudistuksessa oli kenties menty liian pitkälle, ja demokratia tarvitsi vastapainon, sillä kansa ei ollut täyttänyt odotuksia. Kyse oli myös halusta suojella omaa asemaa, vaikka tätä ei avoimesti myönnettykään. Lisäksi monarkistien konservatiivisinta laitaa edustaneen R. A. Wreden mukaan monarkia oli yksi Suomen valtioelämän neljästä ikiaikaisesta pääpilarista, jota ei sopisi kumota (muut olivat evankelinen usko, vapaat talonpojat ja kansanedustuslaitos). Svinhufvudin johtamat nuorsuomalaiset sekä itsenäisyysaktivistit asettuivat kannattamaan monarkiaa ensisijaisesti ulkopoliittisista syistä, sillä heidän mielestään Saksan tuella turvattaisiin Suomen itsenäisyys ja mahdollisesti voitaisiin vallata Itä-Karjala. Nämä ryhmät olivat myös katkerimmin pettyneitä vasemmistoon, sillä ne olivat olleet vielä syksyllä 1917 samassa rintamassa SDP:n kanssa ajamassa valtalakia.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Monarkistien mielestä tasavalta olisi merkinnyt valtiollista sekasortoa ja presidentiksi olisi mahdotonta saada sopivaa henkilöä. J. R. Danielson-Kalmarin mukaan valtiosääntökiistassa oli kyse valinnasta monarkian ja anarkian välillä. Volter Kilven mukaan taas ”"Kansamme verissä on välitön monarkinen vaisto"”.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Tasavaltalaiset pitivät monarkiaa ennen kaikkea taka-askeleena demokratian kannalta ja ulkomaista kuningasta epäkansallisena sekä mahdollisesti ruotsinkielisiä suosivana. Kuninkuus nähtiin yleensä vieraana ja Suomeen sopimattomana. Lisäksi hovin ylläpitämisen arveltiin tulevan valtiolle liian kalliiksi. Maalaisliitossa jopa uhkailtiin, että talonpojat nousisivat kapinaan kuningasta vastaan, sillä he eivät hyväksyisi yksinvaltaa. Talonpoikiin vedottaessa muistutettiin, että juuri he olivat muodostaneet sisällissodassa valkoisen armeijan pääosan.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Reaalipoliittinen syy siihen, että Suomeen haluttiin nimenomaan saksalainen kuningas, oli tarve luoda monarkkinen side Saksaan ja tällä tavalla hankkia turvatakuut Suomen itsenäisyydelle mahdollista Venäjän hyökkäystä vastaan. J. K. Paasikivi kirjoitti eräässä yksityiskirjeessään ”"Saksan kannatuksesta riippuu Suomen itsenäisyys"”, sillä ”"Venäjän puolelta tulee hyökkäys aikanaan yhtä varmasti kuin syksy ja talvi seuraa kesää"”. Venäjän oletettiin pyrkivän valloittamaan Suomen takaisin riippumatta siitä, mikä poliittinen suuntaus sen johdossa olisi. Venäjän valkoiset eivät valtakunnan yhtenäisyyden periaatteesta kiinni pitävinä olleet tunnustaneet Suomen itsenäisyyttä eivätkä olleet valmiit tunnustamaankaan sitä, bolševikit taas olivat tukeneet punaisia Suomen sisällissodassa.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Syksyyn 1918 saakka Suomessa myös yleisesti uskottiin saksalaisten voittavan maailmansodan ja kohoavan uudeksi hallitsijakansaksi. Ympärysvalloista ei katsottu olevan Suomelle hyötyä. Kun liittolaisuutta Saksan kanssa pidettiin joka tapauksessa välttämättömänä, uskottiin Hohenzollern-sukuisella kuninkaalla olevan eniten vaikutusvaltaa saksalaisiin.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Paasikivi totesi kirjeessään Hannes Gebhardille myös seuraavaa:


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Itse asiassa myös tasavaltalaiset korostivat Saksan tuen tärkeyttä ja esiintyivät syksyyn saakka julkisuudessa saksalaismielisinä, mutta halusivat pitää Suomen ulkopolitiikan ja valtiomuodon erillisinä kysymyksinä. Tasavaltalaisten Saksa-myönteisyys lienee ainakin osittain ollut taktinen veto. Toisaalta varsinkin maalaisliitossa oltiin oikeiston tavoin kiinnostuneita Itä-Karjalan liittämisestä Suomeen. Merkittävin ympärysvaltojen tukijana esiintynyt tasavaltalainen poliitikko oli nuorsuomalainen Rudolf Holsti. Kenraali Mannerheim taas tuki monarkismia, mutta vastusti saksalaissuuntausta ja erosi sotavoimien johdosta toukokuun lopussa.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Suomessa katsottiin vuonna 1918 olevan edelleen periaatteessa voimassa vuoden 1772 hallitusmuoto, jota ei ollut missään vaiheessa kumottu perustuslainsäätämisjärjestyksessä. Monarkistien mukaan Suomi oli edelleen monarkia, jonka valtaistuin tulisi täyttää uudelleen. Oikeistossa ei tosin oltu vielä vuoden 1917 lopulla vedottu vanhan valtiosääntöön monarkian perusteluna, joten siihen tarttuminen nyt oli jossain määrin jälkiviisasta. Vanhan hallitusmuodon 38 §:n mukaan hallitsijasuvun ”kuollessa sukupuuttoon” tuli säätyjen kokoontua valitsemaan uusi kuningassuku. Tilanne Suomessa rinnastettiin tähän, sillä Nikolai II oli luopunut vallastaan eikä kukaan hänen sukulaisista ollut noussut valtaistuimelle. Säätyvaltiopäivien vastineena oli nyt eduskunta. Tosin keväällä 1917 Tokoin senaatti oli jo käytännössä tunnustanut Venäjän väliaikaisen hallituksen Suomen suuriruhtinaan vallan käytön seuraajaksi.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: RKP ehdottikin sisällissodan jälkeen saman tien kuninkaanvaalia, mutta monarkistien enemmistö päätyi kuitenkin kesäkuun alussa sille kannalle, että poliittisesti viisaampi ratkaisu olisi säätää uusi monarkistinen hallitusmuoto kuin vedota suoraan Ruotsin vallan aikaisiin lakeihin, joita tasavaltalaiset pitivät kiistanalaisina.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Tasavaltalaisten oli vaikea kiistää vuoden 1772 hallitusmuodon laillisuutta, mutta he katsoivat maan itsenäistymiseen liittyneiden poikkeusaikojen mahdollistavan poikkeuksellisen valtiomuodon muutoksen. Itsenäisyysjulistuksen hyväksymistä eduskunnassa kutsuttiin nimellä ”Joulukuun 6. päivän valtioteko” ja sen sanottiin ohittavan normaalin perustuslainsäätämisjärjestyksen. Koska eduskunta – myös oman vastaesityksensä puolesta äänestäneet sosiaalidemokraatit – oli tuolloin yksimielisesti hyväksynyt tasavallan, olisi monarkian palauttaminen sittenkin ”laitonta”. Näin tasavaltaisuus kytkettiin maan itsenäisyyteen.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: On hankalaa sanoa, kumpi osapuoli oli oikeassa, sillä keväästä 1917 alkaen oli eletty poikkeuksellisessa oloissa, joihin Ruotsin-aikaisissa perustuslaeissa ei oltu varauduttu. Valtiosääntöjuristit olivat lähes poikkeuksetta monarkistisen laintulkinnan kannalla. Tasavaltalaisten ongelmaksi muodostui myöhemmin erityisesti maalaisliittolaisten heikko valtiosäännön tuntemus, mikä johti toisinaan ristiriitaiseen argumentointiin. Tasavaltalaisten johtajaksi kohonnut K. J. Ståhlbergkin oli varsinaisesti hallinto-oikeuden eikä valtiosääntöoikeuden asiantuntija.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Varsinkin valtiosäännön 38 §:n voimassaolosta on myöhemmin esitetty erilaisia tulkintoja. Ajan arvostetuimmat valtiosäännön asiantuntijat Rafael Erich ja Robert Hermanson laativat kumpikin monarkistien tueksi sen käyttöä puoltavat muistiot, tasavaltalaiset taas kaivoivat esiin heidän ja Leo Mechelinin vanhoja lausuntoja, joissa kyseinen pykälä todettiin vuoden 1809 jälkeisessä tilanteessa "käyttöön soveltumattomaksi". Monarkistit taas saattoivat huomauttaa, että 38 § oli mainittu itsenäisyysjulistuksen perusteluissa ja että 15. marraskuuta 1917 itse Ståhlberg oli puolustanut korkeimman vallan siirtämistä eduskunnalle tähän pykälään vedoten.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Kuninkuudelle löydettiin myös kielipoliittisia perusteluja. Ruotsalaisille kyse oli ruotsin kielen ja ruotsinkielisen väestön yhteiskunnallisen erityisaseman säilyttämisestä. Nuorsuomalainen senaattori ja suomen kielen professori E. N. Setälä totesi puolestaan: ”"Presidentti meillä ei ensinkään tulisi vaikuttamaan suomalaistuttavasti, sen tulisi tekemään suomalainen kuningas ja suomalainen hovi."” Kirjailija Volter Kilpi puolestaan totesi: ”"Kuninkaan johdolla lujitamme suomalaisuuden"”. Monarkiaa tukevien ryhmien tavoitteet olivat siis jopa ristiriitaisia ja paikoitellen toinen toistaan korvalle lyöviä.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Monarkistit perustivat toukokuussa 1918 omaksi propagandajärjestökseen Uuden Suomen Turvaamiskomitean, jonka ensimmäinen kokous pidettiin 22. toukokuuta. Tasavaltalaiset perustivat oman Tasavaltalaisten keskusjärjestön 17. kesäkuuta. Kummallakin puolella pidettiin kokouksia, koottiin nimilistoja, jaettiin propagandalehtisiä ja lähetettiin eduskuntaan kirjelmiä ja lähetystöjä. Jyrkempää linjaa edustanut aktivisti Hjalmar Procopé kirjoitti heinä–elokuun vaihteessa Berliinistä Suomen tiedustelupäällikkö Eino Suolahdelle suositellen vakoilemaan tasavaltalaisten johtajia, jotta nämä saataisiin paljastettua ympärysvaltojen agenteiksi. Kiihkeän debatin aikana kummankin osapuolen näkemykset vastapuolesta muuttuivat hyvin halveksiviksi. Uuden Suomen Turvaamiskomitea toimi itsenäisyysaktivismin jatkeena ja sitä tuki myös aktivistien vanha peitejärjestö Uusi Metsätoimisto. Uuden Suomen Turvaamiskomitean puheenjohtajana toimi Hugo Suolahti ja Tasavaltalaisten keskusjärjestön Oskari Mantere. Luonnollisesti myös oikeistolainen lehdistö puolsi monarkiaa. Muun muassa Suomen Kuvalehti esitteli elo–syyskuussa ahkerasti kuningasehdokkaita.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Monarkialla oli vahva kannatus kirkon, upseeriston, pääomapiirien, ylimmän virkakunnan sekä tiedemiesten parissa. On arveltu, että yleisesti sivistyneistö ja keskiluokka tukivat hanketta vilpittömästi, mutta se ei juuri saanut aitoa kannatusta talonpoikien tai työläisten keskuudessa. Monarkistien mielipiteenmuokkauksen ansiosta hankkeen jonkinasteinen hyväksyntä kansan parissa tuntui kuitenkin lisääntyvän kesän ja syksyn kuluessa ainakin eteläisessä Suomessa. Suurinta monarkian kannatus olikin punaisen miehityksen ja saksalaisen "vapautuksen" sisällissodan aikana kokeneessa maan eteläosassa, kun taas valkoisten tukialueilla – varsinkin Pohjanmaalla – oltiin vähiten innostuneita saksalaisesta kuninkaasta.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Monarkistit olivat enemmistönä senaatissa, joka maan kohtalokkaaseen tilaan vedoten esitti korkeimman vallan väliaikaiseksi käyttäjäksi senaatin puheenjohtajaa eli Svinhufvudia. Marraskuun 15. edellisenä vuonna eduskunta oli nimittäin päättänyt ottaa toistaiseksi korkeimman vallan omaan haltuunsa, eikä päätöstä ollut sittemmin kumottu. Eduskunta hyväksyi esityksen korkeimman vallan luovuttamisesta 18. toukokuuta 1918 ilman äänestystä, mutta kaksi maalaisliittolaista ja yksi sosiaalidemokraatti ilmoittivat vastalauseensa. Korkeimman vallan käyttäjää alettiin kutsua valtionhoitajaksi.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Toukokuun 1918 lopulla valtionhoitaja Svinhufvud nimitti uuden, J. K. Paasikiven johtaman monarkistisen senaatin. Ainoat tasavaltalaiset senaattorit olivat maalaisliiton Kyösti Kallio ja E. Y. Pehkonen, mutta maalaisliiton eduskuntaryhmä ilmoitti heidän olevan tehtävässä vain omalla vastuullaan.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Paasikiven senaatti jätti eduskunnalle 11. kesäkuuta 1918 esityksen uudeksi hallitusmuodoksi, joka oli valmisteltu Uuden Suomen Turvaamiskomiteassa R. A. Wreden laatiman luonnoksen pohjalta. Kallio ja Pehkonen jättivät protestiksi eronpyyntönsä senaatista, mutta suostuivat vielä jäämään paikoilleen. Perustuslakivaliokunta hyväksyi esityksen kosmeettisin muutoksin yhden äänen enemmistöllä. Esityksen mukaan Suomesta olisi tullut perinnöllinen kuningaskunta, jossa kuninkaalla olisi ollut huomattavan laajat valtaoikeudet, muun muassa oikeus aloittaa puolustussota ilman eduskunnan suostumusta, oikeus säätää lakeja yhdessä eduskunnan kanssa sekä ehdoton veto-oikeus perustuslakiasioissa. Tavallisissakin laeissa kuninkaalla olisi ollut lykkäävä veto-oikeus, jonka kumoamiseen olisi eduskunnassa tarvittu kahden kolmasosan määräenemmistö. Lisäksi eduskunta ei olisi saanut muuttaa valtiomuotoa hallitsijasuvun sammuessa, joten myöhempi siirtyminen tasavaltaan olisi tullut käytännössä mahdottomaksi. Muilta osin tämä hallitusmuotoesitys oli pitkälti samansisältöinen kuin edellisen vuoden lopulla annettu tasavaltainen ehdotus, mutta siinä presidentille esitetyt valtaoikeudet olisivatkin kuuluneet kuninkaalle. Tasavaltalaiset Ståhlbergin johdolla olivat perustuslakivaliokunnassa jättäneet esitykseen eriävän mielipiteensä, joka sisälsi esityksen tasavaltaiseksi hallitusmuodoksi. Se kuitenkin kaatui toisessa käsittelyssä 13. heinäkuuta äänin 57–52. Tasavaltalaiset vaativat myös toistuvasti kansanäänestystä uudesta hallitusmuodosta.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Saksalaiset eivät julkisuudessa kovin voimakkaasti sekaantuneet suomalaisten valtiomuotokiistaan, mutta kun brittijoukkojen tulo Muurmanskin rannikolle lähes ajoi Suomen heinäkuun alussa sotaan Englannin kanssa Petsamossa, Suomessa olevien saksalaisjoukkojen komentaja, kenraalimajuri Rüdiger von der Goltz, ilmoitti Svinhufvudille monarkian ja saksalaisen kuninkaan olevan edellytys maiden väliselle luottamukselle. Monarkistit pyrkivät tekemään tästä propaganda-aseensa. Ilmoituksen toisti Saksan Helsingin lähettiläs August von Brück 16. heinäkuuta, mikä horjutti jonkin verran tasavaltalaisten itsevarmuutta.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Monarkistit yrittivät ulkopoliittisilla uhilla painostaen ja Itä-Karjalan valtausmahdollisuuksilla houkutellen saada tasavaltalaisia esityksensä taakse, mutta havaitessaan näiden taipumattomuuden päättivät lykätä ratkaisevaa käsittelyä. Eduskunnan kesäloman aikana monarkian tuki kansan keskuudessa ja lehdistössä tuntui kasvavan, mutta eduskunnassa siirtymä monarkistien leiriin ei muodostunut tarpeeksi suureksi. Ratkaisevassa äänestyksessä 7. elokuuta perustuslainmuutoksen kiireellisyys kaatui äänin 75–32, kun sen tueksi olisi tarvittu viiden kuudesosan määräenemmistö. Tämän jälkeen esitys hyväksyttiin lepäämään yli vaalien.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Koska esityksen hyväksyntä vaalien jälkeisessä eduskunnassa tuntui epätodennäköiseltä, päättivät monarkistit nyt turvautua alkuun kaihtamaansa vuoden 1772 hallitusmuodon 38 pykälään, sillä voimassa olevaa lakia sovellettaessa yksinkertainenkin enemmistö riittäisi. Äänestystä seuraavana päivänä jätettiin 58 kansanedustajan nimissä eduskunnalle kirjelmä, jossa senaattia pyydettiin ryhtymään toimiin kuninkaanvaalin järjestämiseksi. Tasavaltalaisten mielestä esitys oli laiton "vallankaappaus", mutta heihin lukeutunut puhemies Johannes Lundson hyväksyi silti kirjelmän käsittelyn, sillä mikään erityinen säädös ei sitä kieltänytkään. Ponsi hyväksyttiin lopulta 9. elokuuta äänin 58–44 ja senaatti sai haluamansa valtuudet, vaikkei kuninkaan henkilöstä ollut vielä mitään tietoa. Valtiopäivät päätettiin seuraavana päivänä. Tässä vaiheessa myös tasavaltalaiset senaattorit Kallio ja Pehkonen lopulta erosivat. Joensuussa ilmestynyt maalaisliiton maakuntalehti Korpijaakko lakkautettiin viranomaisten päätöksellä määräajaksi, koska se nimitti kuninkaanvaalipäätöstä "valtiorikokseksi".


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Kuninkaanvaalia varten valtionhoitaja kutsui 10. syyskuuta koolle ylimääräiset valtiopäivät, jotka kokoontuivat 26. syyskuuta ja uudeksi puhemieheksi valittiin Lauri Ingman. Näille valtiopäiville senaatti päätti valmistella vielä uuden monarkistisen hallitusmuotoesityksen päästäkseen kompromissiin tasavaltalaisten kanssa. Monarkian kannatus oli tässä vaiheessa huipussaan; Alkiokin tarjosi omissa nimissään kompromissiohjelmaa, jossa monarkia olisi hyväksytty, mikäli kuninkaan valtaoikeuksia rajattaisiin; lisäksi tasavaltalaisten johtaja Ståhlberg oli luopunut politiikasta tultuaan korkeimman hallinto-oikeuden presidentiksi. Tasavallan puolustajiksi lähes yksinään eduskuntaan jääneet maalaisliittolaiset saivat kuitenkin uutta taistelutahtoa, kun Saksan vasemmistolta ja liberaaleilta alkoi tulla keisarikunnan vaikeuksiin viittaavia rohkaisuviestejä. Asian käsittelyn ollessa vielä kesken nimitettiin Saksassa Max von Badenin johtama uusi keskusta-vasemmistolainen hallitus, joka tähtäsi pikaiseen aselepoon ja rauhanneuvotteluihin ympärysvaltojen kanssa, mutta Saksan romahtamiseen ei Suomessa vieläkään uskottu.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Eduskunnan käsittelyssä monarkistit tekivät kuninkaan valtaoikeuksiin joitakin lievennyksiä: kuninkaalta poistettiin oikeus sodan aloittamiseen, absoluuttinen veto-oikeus rajattiin vain hallitusmuoto- ja kruununperimysasioihin, kielto valtiomuodon muuttamisesta mahdollisena interregnum-aikana poistettiin ja esitykseen lisättiin erillinen maininta parlamentarismin periaatteesta. Tästä vakuuttuneena muun muassa tasavaltalaisten pää-äänitorvi Helsingin Sanomat suositti ratkaisevan käsittelypäivän aamuna 8. lokakuuta pääkirjoituksessaan uuden hallitusmuotoesityksen hyväksymistä; toisaalta jyrkimpien monarkistien eli aktivistien ja ruotsinkielisten mielestä oli menty jo liian pitkälle myönnytysten tiellä. Lopulta tämänkin esityksen kiireellisyys kaatui äänin 74–34 ja se äänestettiin myös lepäämään yli vaalien. Jäljelle jäi siis kuninkaanvaali vanhan valtiosäännön perusteella.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Saksan sotilasjohto Oberste Heeresleitung (OHL) halusi laajentaa maan sotilaallista valtapiiriä itään ja rakentaa Neuvosto-Venäjää vastaan luotettavien liitolais- ja puskurivaltioiden ketjun, johon Suomikin oli tarkoitus kytkeä "Pohjolan Bulgariana". Saksan keskeinen tavoite oli saada Suomeen hallinto, joka tulisi toimeen omillaan ja suuntautuisi vapaaehtoisesti Saksaan, jotta Itämeren divisioona voitaisiin irrottaa muuhun käyttöön. Sotilaallisesti Saksa halusi käyttää Suomea ympärysvaltojen joukkojen karkottamiseksi Muurmannilta sekä mahdollisesti hyökätäkseen Pietariin, mutta päätti toistaiseksi pitää kiinni rauhasta Neuvosto-Venäjän kanssa. Tämä näytti vesittävän suomalaisten Itä-Karjala-toiveet.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Saksassa suunniteltiin valloitettujen alueiden jakamista keisarikunnan eri ruhtinashuoneiden kesken. OHL kannatti Suomen monarkiahankkeen tukemista, mutta varsinkin ulkoministeriö Auswärtiges Amt painotti, että Saksan ei kannattanut liiaksi sitoa itseään Suomen tukemiseen, sillä tämä rajoittaisi keisarikunnan muuta ulkopolitiikkaa. Keisarihuoneen arvovalta ei kestäisi Hohenzollern-sukuisen hallitsijahuoneen kaatumista, joten Suomen kuninkaaksi sopisi paremmin joku vähäpätöisempi ruhtinas. Joitakin vuosia aiemmin Albanian hallitsijaksi asetettu Wied-sukuinen saksalainen ruhtinas Vilhelm oli joutunut vallankumouksen syrjäyttämäksi, mikä oli varoittava esimerkki.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Suomen kuningaskunnan kanssa samanaikaisia saksalaisten hankkeita olivat muun muassa Liettuan kuningaskunta ja Kuurinmaan herttuakunta, joihin myös asetettiin saksalaiset hallitsijat.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Hallitusmuotokiistan aikana saksalaiset eivät varsinaisesti painostaneet Suomea valtiomuotokysymyksessä; tärkeämpää oli valvoa, ettei Suomi kääntyisi ympärysvaltojen suuntaan. Eduskunnan ratkaisevina äänestyspäivinä Itämeren divisioona kuitenkin varotoimenpiteenä keskitti joukkoja Helsinkiin ja laivasto lähetti kaksi risteilijää Eteläsatamaan.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Ehdokkaita Suomen kuninkaaksi keväällä ja kesällä 1918 oli useita. Ensisijaisesti kuninkaaksi toivottiin Saksan keisari Vilhelm II:n toiseksi nuorinta poikaa Oskaria, joka olisi luonut vahvan kytköksen Suomen ja Saksan kuningashuoneiden välille ja taannut siten Saksan tuen Suomelle mahdollisen kriisin aikana. Von der Goltz rohkaisi suomalaisia tavoittelemaan Hohenzollern-sukuun kuuluvaa hallitsijaa, mutta ulkoministeriönsä suosituksesta keisari Vilhelm oli haluton antamaan Oskaria tai muitakaan Hohenzollern-sukuisia edelleen epävakaana valtiona pidettyyn Suomeen. Valtionhoitaja Svinhufvud kävi vielä 26. elokuuta tapaamassa keisaria suostutellakseen tätä hyväksymään Oskarin ehdokkuuden, huonolla menestyksellä. Oskaria oli varhaisessa vaiheessa kannattanut myös päämajoitusmestari, kenraali Erich Ludendorff.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Itse aktiivisimpana ehdokkaana kuningaskeskusteluissa esiintyi Mecklenburgin herttua Adolf Friedrich, entinen Togomaan kuvernööri. Häntä kannattivat voimakkaasti muun muassa Suomen diplomaattiedustajana Berliinissä ollut Edvard Hjelt sekä hänen avustajansa Rafael Erich. Häntä suosittelivat myös jotkut ulkomaiset kuninkaat. Adolf Friedrichin uskottavuutta kuitenkin heikensi heinäkuun alussa hänen edustajiensa liian innokas ja avoin lobbaustyö sekä aktiiviset vastustajat. Lehdissä kerrottiin 28. elokuuta hänen lopullisesti vetäytyneen ehdokkuudesta. Senaatti harkitsi saksalaisten ehdotuksesta myös Preussin prinssi Friedrich Wilhelmiä, jota ainakin Svinhufvud ja Paasikivi pitivät seuraavaksi parhaimpana vaihtoehtona. Keisari asettui kuitenkin vastustamaan myös hänen valintaansa, minkä lisäksi Friedrich Wilhelmin ongelmina olivat miespuolisten perillisten puuttuminen ja roomalaiskatolinen puoliso, jota varsinkin Suomen papisto vastusti.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Jopa Saksan päämajan marsalkat Paul von Hindenburg ja August von Mackensen sekä kenraali Ludendorff mainittiin ohimennen mahdollisina kuningasehdokkaina. Myös silloisen Ruotsin kuninkaan Kustaa V:n poikaa prinssi Wilhelmiä ja hänen kouluikäistä poikaansa prinssi Lennartia tarjottiin suomalaisille. Britannian ulkoministeriössä pohdittiin puolestaan mahdollisuutta saada Suomen kuninkaaksi tanskalainen prinssi. Suomessa kuitenkin skandinavialaista ja varsinkin ruotsalaista hallitsijaa pidettiin mahdottomana vaihtoehtona, sillä tämän olisi pelätty suosivan ruotsinkielisiä, Ruotsi oli Suomessa Ahvenanmaan kiistan vuoksi epäsuosiossa ja lisäksi monarkistit eivät halunneet skandinaavista heikkoa monarkkia. Suomalaissyntyisen kuninkaan mahdollisuutta ei pohdittu käytännössä lainkaan. Lisäksi Norjassa asunut saksalaissyntyinen Friedrich Klug tarjosi itseään Suomen kuninkaaksi joulukuussa 1917 ja uudelleen toukokuussa 1918, mutta hänen kirjeisiinsä ei vastattu.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Kuningasehdokkaan etsiminen huipentui elokuun lopulla, kun Saksaan lähtivät valtionhoitaja Svinhufvudin ohella ulkoministeri Otto Stenroth sekä senaattori Onni Talaksen johtama suomalainen kuningasvaltuuskunta, jonka muina jäseninä olivat Ernst Nevanlinna, Alexander Frey ja Adolf von Bonsdorff. Loppujen lopuksi päädyttiin Hessenin maakreivisuvun prinssiin Friedrich Karl Ludwig Konstantin von Hessen-Kasseliin, jonka ehdokkuuden myös keisari Vilhelm II hyväksyi. Vaikka Friedrich Karl ei kuulunutkaan Saksan hallitsijasukuun, hänen puolisonsa oli keisari Vilhelmin sisar Preussin prinsessa Margarethe. Saksassa ollut Suomen valtiojohto yhdessä lähettiläs Hjeltin kanssa päättivät 27. elokuuta Friedrich Karlin olevan ensisijainen ehdokas, kun Oskarin mahdottomuus oli lopullisesti varmistunut edellisenä päivänä. Friedrich Karl oli yllättynyt 28. elokuuta saamastaan tarjouksesta, mutta antoi alustavan suostumuksensa tavatessaan keisarin Homburgin linnassa 29.–30. elokuuta. Hän ilmoitti virallisesti suostumuksestaan suomalaiselle kuningasvaltuuskunnalle 9. syyskuuta, asettaen ehdoksi riittävän kannatuksen kuninkaanvaalissa. Tieto julkaistiin Suomessa kaksi päivää myöhemmin. Kruununprinssiksi päätettiin nimetä hänen kaksospojistaan nuorempi eli Wolfgang, sillä isoveli Philippiä pidettiin epäsopivana. Antti Tulenheimo, Hjalmar Procopé ja Harri Holma värvättiin perehdyttämään tuleva kuningas Suomen yhteiskuntaelämään ja lainsäädäntöön sekä suomen kieleen.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Eduskunnan istunnossa 9. lokakuuta 1918 hyväksyttiin äänin 64–41 Ernst Nevanlinnan ehdotus kuninkaanvaaliin ryhtymisestä. Runsasta tuntia myöhemmin pidetyssä vaalissa Friedrich Karlia esitti kuninkaaksi vanhasuomalaisiin kuulunut ilmajokelainen talonpoika J. E. Antila ja ehdotusta kannatti suomenruotsalainen aristokraatti R. A. Wrede, minkä haluttiin symboloivan eri säätyjen tukea kuninkaalle. Tasavaltalaiset boikotoivat vaalia, joten ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti. Tämän jälkeen ylimääräiset valtiopäivät päätettiin.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Friedrich Karlin kuninkuus edellytti vielä häneltä itseltään vaalin vastaanottamista, mutta eduskunnan osalta valinta oli sitova. Monarkistit olivat kuitenkin voittonsa kynnyksellä apeita, sillä Saksan vaikeudet maailmansodan länsirintamalla olivat jo yleisesti tiedossa ja monarkiahankkeesta oli muodostunut kansakuntaa jakava eikä yhdistävä. Asioista parhaiten perillä olleet, kuten Paasikivi, alkoivat jo pian epäillä kuninkaan Suomeen saapumisen viisautta, mutta eduskunnassa ja julkisuudessa usko kuningaskunnan toteutumiseen eli yhä. Monarkistien johtajat päättivät, että kuninkaalle voitaisiin ehdottaa kansan kosiskelemiseksi uusien vaalien tai kansanäänestyksen järjestämistä heti tämän saavuttua Suomeen.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Vaaliasiakirjassa Friedrich Karlista käytettiin nimitystä Fredrik Kaarle. Kirjallisuudessa ja lehtikirjoittelussa esiintyvä kuninkaannimi ”Väinö I” lienee todellisuudessa vasta jälkeenpäin ja ilmeisesti huumoritarkoituksessa keksitty. Kansanedustaja ja kirkkoherra Gustaf Arokallio ehdotti kuninkaan arvonimeksi muotoa "Suomen ja Karjalan kuningas, Ahvenanmaan herttua, Lapinmaan suuriruhtinas, Kalevan ja Pohjolan isäntä", mikä myös on jäänyt elämään.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Suomen ulkoministeriö oli jo elokuun lopussa laatinut saksalaisen hallitusneuvos Karl Müllerin avustuksella yksityiskohtaisen suunnitelman Suomeen saapuvan kuninkaan vastaanottamisesta. Helsinkiin laivalla saapuvalle hallitsijalle piti muun muassa ampua 101 kunnialaukausta sekä hänen astuessaan laivaan, ohittaessaan Viaporin että noustessaan maihin Hietalahdessa. Keisarillista palatsia eli nykyistä Presidentinlinnaa alettiin kunnostaa kuninkaanlinnaksi. Kuninkaan yksityisasunnoksi suunniteltiin Helsingin Tehtaankatu 32:ssa sijainnutta Villa Hjeltiä, eli nykyistä Italian suurlähetystöä. Usein kuninkaan virka-asunnoksi sanotaan kaavaillun myös Helsingin yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa Kaisaniemessä sijainnutta laitosrakennusta eli nykyistä kasvimuseota, mutta kyseessä saattaa olla pelkkä tarina. Kuninkaan palkkioksi Friedrich Karl vaati miljoona markkaa vuodessa, minkä lisäksi hovin kokonaiskustannusten arveltiin nousevan noin puoleentoista miljoonaan. Myöhemmin tasavallan presidentin palkkio ja määräraha jäivät selvästi alemmiksi.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Kruununperimysjärjestystä ja hallitsijanvakuutusta alettiin valmistella senaatissa, mutta kumpaakaan ei saatu valmiiksi. Kruunajaiset aiottiin pitää Turun tuomiokirkossa ja seremonian valmistelu annettiin kirkollis- ja opetustoimituskunnan esittelijäsihteeri Yrjö Loimarannan tehtäväksi. Hän suositteli noudatettavaksi joko Norjan tai Ruotsin mallin mukaista kruunausrituaalia, jolloin kruunu ja muut regaliat olisivat olleet tilaisuudessa vain esillä. Loimaranta toivoi kruunun valmistettavan Inarin kullasta, mutta lopulta päädyttiin halvempaan kullattuun hopeaan. Kruunu jäi kuitenkin tekemättä. Kemin Jalokivigalleriassa nykyään esillä olevan Suomen kuninkaan kruunun teki kultaseppä Teuvo Ypyä galleriaa varten 1990-luvulla Eric O. W. Ehrströmin vuonna 1918 laatimien piirustusten mukaan, jotka löydettiin E. N. Setälän arkistosta vuonna 1988 niiden oltua yli 60 vuotta kadoksissa. Ehrström suunnitteli tilauksesta myös hovin virkamiesten ja palvelijoiden asuja, samoin Akseli Gallen-Kallela.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Mahdollisesti myös uusia aatelointeja alettiin suunnitella – aateluushankkeita on tosin myös väitetty legendaksi, sillä niistä ei ole muita luotettavia todisteita kuin senaatin budjettiesityksessä mainittu leimavero vapaaherran ja kreivin arvoille.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text:
Puhemies Ingman lähti 12. lokakuuta Nevanlinnan kanssa Saksaan viemään Friedrich Karlille virallista ilmoitusta kuninkaanvaalin tuloksesta. Samaan aikaan senaatti lähetti epävirallisesti Mannerheimin selvittämään asiaa ympärysvaltojen johtajille Lontooseen ja Pariisiin. Lähetystö tapasi Friedrich Karlin Frankfurtissa 17. lokakuuta ja antoi vielä tässä vaiheessa epävirallisen tiedonannon vaalista. Prinssi ilmaisi olevansa taipuvainen myönteiseen vastaukseen, mutta tarvitsevansa lisää aikaa. Seuraavana päivänä tuli tieto Ranskan ja Britannian kielteisestä suhtautumisesta hänen kuninkuuteensa, mikä ei kuitenkaan muuttanut hänen kantaansa. Tässä vaiheessa Saksankin johdossa suhtauduttiin skeptisesti siihen, olisiko Suomen monarkian toteutuminen enää maan intresseissä, mikäli se vaikeuttaisi rauhantekoa. Virallisen tiedonannon kuninkaanvaalista Ingman antoi Friedrich Karlille vasta 4. marraskuuta, jolloin tämä suomalaisten neuvojen mukaisesti ilmoitti edelleen lykkäävänsä vastaustaan sekä paheksui Suomen valtiosäännössä kuninkaalle annettuja turhan laajoja valtaoikeuksia. Lykkäystä pidettiin edullisimpana vaihtoehtona, sillä maailmansodan lopputuloksen ja ympärysvaltojen lopullisen asennoitumisen ollessa epävarmoja kannatti välttää tekemästä mitään peruuttamatonta. Wrede oli tosin ollut sitä mieltä että Friedrich Karlista tulisi Suomen kuningas jo hänen vastaanottaessaan ilmoituksen vaalista, mutta vallitsevaksi on tullut Ingmanin tulkinta, jonka mukaan kuninkuuden olisi vahvistanut vasta prinssin oma suostumus.
Suomen johto menetti uskonsa monarkian toteutumiseen 9. marraskuuta, kun tuli tieto Saksassa tapahtuneesta vallankumouksesta, joka muutti keisarikunnan tasavallaksi. Kaksi päivää myöhemmin Saksa allekirjoitti aselevon, jossa se sitoutui vetämään joukkonsa myös itärintamalla sotaa edeltävien rajojensa taakse. Tämän jälkeen saksalaisesta kuninkaasta ei olisi ollut Suomelle enää mitään reaalipoliittista hyötyä. Useat monarkistien johtajista pitivät tässä tilanteessa sotilasdiktatuuriakin toivottavana vaihtoehtona, mutta sitä ei katsottu realistiseksi. Suomen eduskunta sai 11. marraskuuta tiedonannon Friedrich Karlin lykkäävästä vastauksesta, mutta siitä ei käyty keskustelua.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Saksalaissympatioiden rasittama Paasikiven senaatti erosi 27. marraskuuta 1918 ja Ingman kokosi uuden, monarkisteista ja tasavaltalaisista muodostuneen yhteishallituksen, jonka ulkopuolelle maalaisliitto tosin vielä jäi. Hallituksen vaihdoksen yhteydessä monarkiaan viittava nimitys senaatti korvattiin valtioneuvostolla ja senaattoreista tuli ministereitä. Niin ikään monarkiahankkeen ja saksalaissuuntauksen leimaama Svinhufvud erosi valtionhoitajan tehtävästä 10. joulukuuta ja Mannerheim valittiin hänen tilalleen kaksi päivää myöhemmin. Valtiomuotokiistan hajottama puoluekenttäkin järjestäytyi uudestaan, kun suomalaisten puolueiden tasavaltalaiset perustivat Kansallisen Edistyspuolueen 8. joulukuuta ja monarkistit Kansallisen Kokoomuksen päivää myöhemmin. Kokoomuksen perustavassa kokouksessa päätettiin vielä koettaa toimia monarkian toteutumiseksi tulevien vaalien jälkeen, mutta tästä linjasta peräännyttiin pian.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Maailmansodan voittaneet ympärysvallat ilmoittivat marras–joulukuussa Lontoossa ja Pariisissa neuvotelleelle Mannerheimille asettavansa Friedrich Karlin kruunusta luopumisen ehdoksi Suomen itsenäisyyden tunnustamiselle. Britannia ja Yhdysvallat eivät olleet Suomea toistaiseksi vielä tunnustaneet, ja Ranska oli peruuttanut aiemmin antamansa tunnustuksen lokakuussa protestiksi kuninkaanvaalille. Ympärysvallat vastustivat Friedrich Karlia nimenomaan tämän saksalaisuuden vuoksi. Tämä pakotti Suomen hallituksen reagoimaan ja pääministeri Ingman laati prinssille henkilökohtaisen kirjeen, jossa Suomen etuun vedoten toivoi tämän ilmoittavan luopumisestaan. Friedrich Karl ilmoittikin lopulta 14. joulukuuta päivätyssä kirjeessään (joka tosin mahdollisesti on kirjoitettu vasta 20. joulukuuta) luopuvansa Suomen kruunusta, ja tieto tästä saatettiin Suomessa julkisuuteen 27. joulukuuta. Saksan Itämeren divisioonan viimeiset joukot poistuivat Suomesta 16. joulukuuta, viimeiset yksittäiset saksalaisupseerit lähtivät tammikuussa. Myös Saksan kanssa solmitut kauppasopimukset julistettiin rauenneiksi.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Vielä helmikuussa 1919 maalaisliitto esitti eduskunnassa kuninkaanvaalin muodollista peruuttamista, sillä prinssin luopumisesta ei ollut saatu virallista tiedonantoa ja tämä tai hänen perillisensä saattaisivat vielä myöhemmin palata vaatimaan Suomen valtaistuinta itselleen. Ehdotus kuitenkin kaatui äänin 56–37, sillä monarkistit eivät halunneet alistua symbolisesti tunnustamaan oman politiikkansa virheellisyyttä, kun asialla ei ollut enää käytännön merkitystä. Maaliskuun 1919 eduskuntavaaleissa tasavaltalaiset saivat eduskuntaan murskaenemmistön ja lepäämään hyväksytyt monarkistiset hallitusmuotoesitykset hylättiin äänin 139–38 ja 138–36. Kysymys Suomen valtiomuodosta ratkesi lopullisesti kun valtionhoitaja Mannerheim vahvisti uuden tasavaltaisen hallitusmuodon 17. heinäkuuta 1919.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Valtiomuotokiista hajotti sisällissodan yhdistämän porvarillisten puolueiden kentän ja sen käsitykset yhteisistä pelisäännöistä. Hankkeen kaaduttua oikeisto joutui puolustuskannalle ajettuaan itsensä nurkkaan ja poliittisen keskustan puolueille aukeni lupaava asema. Varsinkin maalaisliitto menestyi seuraavan kevään eduskuntavaaleissa ja nousi suurimmaksi porvarilliseksi puolueeksi. Kuningaskuntahanke toisaalta yhdisti sortovuosien kiivaimmat vastustajat, kun myöntyväisyyslinjaa edustaneet vanhasuomalaiset ja tiukinta perustuslaillisuutta edustaneet Svinhufvudin siiven nuorsuomalaiset ja itsenäisyysaktivistit päätyivät yhdessä uuteen kokoomuspuolueeseen.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Tasavaltaa kannattaneet keskusta ja varsinkin vasemmisto saivat Suomen kuningaskuntahankkeesta oikeistoa vastaan poliittisen aseen, jota voitiin käyttää vielä vuosia myöhemminkin. Hanke saikin ajan myötä yleisesti huonon maineen taantumuksellisena ja suorastaan järjettömänä ”kuningasseikkailuna”, minkä vuoksi monet hanketta innokkaasti kannattaneet pyrkivät esimerkiksi muistelmateoksissaan ohittamaan sen tai vähättelemään omia kannanottojaan. Poikkeuksena tästä oli J. K. Paasikivi, joka puolusteli monarkiahanketta vielä vuosikymmeniä jälkeenpäinkin muistelmiensa julkaisematta jääneessä osassa.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: On esitetty erilaisia näkemyksiä siitä, kenelle ”Suomen kuninkaan” asema olisi periytynyt alustavaksi kruununprinssiksi sovitun Friedrich Karlin nuoremman pojan Wolfgangin jälkeen. Virallista kruununperimysjärjestystä Suomen kuningaskunnalle ei koskaan säädetty. Koska Wolfgang kuoli lapsettomana, Suomen kuninkuus olisi periaatteessa joka tapauksessa siirtynyt hänen vanhemman veljensä Philippin jälkeläisille.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Vuonna 1998 Markus H. Korhonen julkaisi Kaltio-lehdessä ajatusleikin, että Wolfgangin jälkeisissäkin sukupolvissa suvun päämies olisi aina perinyt ainoastaan Hessenin maakreivin arvon ja Suomen kuninkaan asema olisi annettu päämiehen nuoremmalle veljelle. Vuonna 2002 Helsingin Sanomat julisti tällä logiikalla ”Suomen kuninkaaksi” Philippin pojanpojan Philipp von Hessenin. Saman lehtiartikkelin yhteydessä haasteltu tutkija Vesa Vares kuitenkin arveli, että Suomen kuningaskunnan toteutuessa Suomen kuninkuutta olisi alettu pitää arvokkaampana kuin pelkkää suvun päämiehen tehtävää Saksassa ja että perimysjärjestys olisi säädetty tämän mukaiseksi.


title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Sukututkija Kim Sjöström huomautti vuonna 2013 Suomen Kuvalehdessä, että erillisen kruununperimysjärjestyksen puuttuessa olisi periaatteessa ollut voimassa vuoden 1772 hallitusmuodon mukainen dynastinen perimysjärjestys eli primogenituuri. Tällöin Wolfgangin perillinen Suomen kuninkaana olisi ollut Philippin vanhin poika, maakreivi Moritz von Hessen. Hänen kuoltuaan vuonna 2013 suvun päämiehenä on hänen vanhin poikansa Henrik Donatus von Hessen.


title: Tyk-toiminta

text: Tyk-toiminta (työkykyä ylläpitävä ja parantava valmennus) on Kelan kuntoutuslain (566/2005) mukaista ammatillista kuntoutusta, jota järjestetään silloin, kun työpaikan ja työterveyshuollon toimenpiteet työntekijän työkyvyn ja työssä suoriutumisen hyväksi eivät ole olleet riittäviä ja työntekijää uhkaa asianmukaisesta sairaanhoidosta ja lääkinnällisestä kuntoutuksesta huolimatta työkyvyttömyyseläkkeelle päätyminen. Vuonna 2016 Kela uudistaa työikäisten kuntoutusta ja samalla myös Aslak- ja Tyk-kuntoutukset korvataan uudella AURA-kuntoutusmallilla. AURA-kuntoutuksessa kuntoutus kytkeytyy aiempaa voimakkaammin kuntoutujan omaan työhön.


title: Tyk-toiminta

text: Työkykyä ylläpitävää ja parantavaa valmennusta on järjestetty Kelan kuntoutustoiminnan osana 1980-luvulta lähtien, mutta lakisääteiseksi, Kelan järjestämisvastuun piiriin kuuluvaksi toiminnaksi, se tuli vuoden 1991 kuntoutusuudistuksessa. Samassa yhteydessä muodostettiin periaatteellinen ero harkinnanvaraiseen ASLAK-kuntoutukseen ja tietyin perustein järjestämisvastuiseen Tyk-toimintaan. Vaikka kuntoutusoikeuden ehdot ovat Kelan ja työeläkejärjestelmän osalta samanlaiset – sairauden tai vamman aiheuttama olennainen haitta tai työkyvyttömyyden uhka – Tyk-toiminta (tai sitä vastaava kuntoutuslaitosten palvelu) ei kuulu työeläkekuntoutuksen palveluvalikoimaan.


title: Tyk-toiminta

text: Kelan kuntoutuslaissa todetaan hyvin lyhyesti, että Kansaneläkelaitos järjestää 3) työkykyä ylläpitävää ja parantavaa valmennusta, jonka tavoitteena on mahdollistaa kuntoutujan työssä jatkaminen. Olennaista tässä säännöksessä on, että kuntoutujan edellytetään kuntoutuksen alussa olevan työsuhteessa (joko työssä tai sairauslomalla). Sen sijaan ehdotonta vaatimusta siitä, että hänen pitäisi kuntoutuksen jälkeen jatkaa samassa työtehtävässä tai edes samalla työnantajalla, ei lakiin sisälly. Koska Tyk-toiminta toteutetaan hyvin kiinteässä yhteydessä työpaikkaan ja sen työterveyshuoltoon, käytännössä tavoitteeksi on asetettu omassa työssä tai sitä vastaavassa työssä jatkaminen samalla työpaikalla.


title: Tyk-toiminta

text: Kelan kuntoutusstandardissa Tyk-toiminnan tavoitteiksi asetetaan <


title: Tyk-toiminta

text: Tyk-toiminta on yksilöllisesti ohjelmoitu joskin yleensä ryhmämuotoisesti ja ammattiala- tai työpaikkakohtaisesti toteutettu ohjelma, joka jakautuu selvitys- ja valmennusjaksoihin. Tyk-toiminnan kokonaiskesto on 1-2 vuotta ja se sisältää 30-31 laitoskuntoutusvuorokautta ja 1-2 yhteistyöpäivää, joihin osallistuvat kuntoutujat, palveluntuottajan (kuntoutuslaitoksen) edustajat, työpaikan edustajat (johto, työterveyshuolto, työsuojelu) ja Kelan edustajat.


title: Tyk-toiminta

text: Tyk-toiminnan toteuttaa moniammatillinen työryhmä, johon kuuluvat


title: Tyk-toiminta

text: Tarvittaessa ohjelman toteutukseen voivat osallistua myös


title: Tyk-toiminta

text: Selvitysjaksolla ohjelma painottuu kuntoutujan työssä selviytymisen, työkyvyn, työolosuhteiden ja työn kuormitustekijöiden kartoitukseen ja siitä lähtevään oman työn analysointiin jatkossa. Jaksoon sisältyy kuntoutujan fyysisiin, psyykkisiin ja sosiaalisiin voimavaroihin ja elämänhallintakeinoihin liittyvä kartoitus. Jaksolla on eri alueisiin liittyviä opetuskeskustelu8ja ja fyysistä työ- ja toimintakyvyn aktivointia.


title: Tyk-toiminta

text: Valmennusjakson ohjelmaan sisältyy työkykyä, ammattitaidon eri osa-alueita, työn suunnittelua ja muuta työssä selviytymistä parantavaa valmennusta ja kuntoutusta. Ammatilliseen osuuteen kuuluu muun muassa


title: Tyk-toiminta

text: Tyk-toiminta lakisääteisenä alkoi vuonna, jolloin palvelua järjestettiin noin 1 000 henkilölle. 1990-luvun lopulla toiminnan volyymi kasvoi voimakkaasti kunnes se sitten 2000-luvun puolella alkoi tasaantua noin 6 500:een. Vuonna 2006 Tyk-toimintaa järjestettiin ammatillisena kuntoutuksena 6 340 henkilölle ja harkinnanvaraisena kuntoutuksena 166 henkilölle, jotka eivät täyttäneet kaikkia ammatillisen kuntoutuksen kriteerejä. Tyk-kuntoutujien keski-ikä oli 55 vuotta ja pääosalla heistä (4 245, 67 %) oli sairausperusteena tuki- ja liikuntaelinten sairaus.


title: Gothic (albumi)

text:
Gothic on englantilaisen Paradise Lost -yhtyeen toinen albumi vuodelta 1991.
Albumi on huomattava askel eteenpäin primitiivisestä ensimmäisestä albumista, ja yhtyeen läpimurtoalbumi. Gothicia pidetään alansa uranuurtajana ja yhtenä tärkeimmistä modernin doom metalin vaikuttajista yhdessä Candlemassin Epicus Doomicus Metallicus-albumin sekä My Dying Briden Turn Loose the Swans -levyn kanssa. Gothic-levyllä kuultavat orkestraatiosovitukset ja naislaulut olivat levyn ilmestymisen aikoihin hyvin harvinaisia metallilevyillä.


title: Gothic (albumi)

text: Vuoden 2003 uudelleenjulkaisu sisälsi kaksi remix-kappaletta esikoislevy Lost Paradiselta, mikä nosti levyn kokonaispituuden 49 minuuttiin ja 30 sekuntiin.


title: Gothic (albumi)

text: Levy-yhtiö Peaceville julkaisi vuonna 1994 "Gothic"-EP:n, joka sisälsi vanhan "In Dub 12"" -julkaisun, Gothic-kappaleen sekä aiemmin julkaisemattoman version kappaleesta "The Painless". Samat kappaleet julkaistiin myös Lost Paradise -albumin digipack-uudelleenjulkaisussa vuonna 2003 albumin bonuksina.


title: Gothic (albumi)

text: Sävellykset ja sanoitukset: Nick Holmes ja Greg Mackintosh.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text: Musta haltia -sarja ("Dark Elf trilogy") on kronologisesti R. A. Salvatoren Drizzt Do'Urdenista kertovan kirjasarjan ensimmäinen trilogia. Sarjan kirjat, "Kotimaa" ("Homeland"), "Maanpaossa" ("Exile") ja "Valoa kohti" ("Sojourn"), kertovat Drizztin nuoruudesta ja ajasta ennen kuin hän asettui asumaan Jäätuulen laaksoon. Musta haltia -sarjaa seuraa Jäätuulen laakso -sarja.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text: Musta haltia -trilogia kertoo nuoresta Drizzt Do'Urdenista, joka syntyy Menzoberranzanin yhdeksännen huoneen kolmanneksi pojaksi. Kun Drizztin veli Dinin murhaa perheen vanhimman pojan Nalfeinin, Drizzt jää eloon, vaikka hänet perinteen mukaan kuuluisi uhrata Llothille, hämähäkkijumalattarelle.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text: Isänsä Zaknafeinin opissa Drizztistä kasvaa Menzoberranzanin paras asemestari. Pian Drizzt ottaa osaa maanpinnalle tehtyyn hyökkäykseen, hän pelastaa pienen haltiatytön, minkä seurauksena Do'Urdenin huone joutuu Lolthin epäsuosioon. Myöhemmin Drizzt joutuu hyökkäykseen svirfnebllien kaivosretkikuntaa vastaan ja jää vangiksi. Drizzt pelastetaan pian mutta hänen uudelle liittolaiselleen Belwar Dissengulpille käy huonosti. Palattuaan kotiin Drizzt joutuu selvittelemään välejään isänsä kanssa ja paljastaa hänelle, että haltialapsi on yhä elossa. Drizztin äiti, matriarkka Malice kuulee kuitenkin asiasta ja päättää rangaista tätä.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text: Drizztin ollessa poissa kotoa Malica kutsuu Zakin luokseen ja ilmoittaa tälle Llothin vaativan hyvitystä: Drizztin henki haltialapsen hengestä, jolloin Zaknafein tarjoutuu uhriksi poikansa tilalle. Palatessaan kotiin Drizzt huomaa pian, että Zak on kadonnut. Löytäessään muun perheensä kappelista Drizzt saa kuulla, että Zaknafein on uhrattu ja että hänen odotetaan täyttävän isänsä paikka perheen asemestarina. Drizzt kiroaa perheensä ja pakenee Uumenalan tunneleihin.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text: Drizzt on elänyt kymmenen vuotta Uumenenalan luolissa seuranaan vain maaginen pantteri, Guenhwyvar. Sattumalta Drizzt osuu lähelle syvänmaahisten louhosta ja Drizzt svirfneblejä heidän kaupunkiinsa, Blingdenstoneen asti ja antautuu vangittavaksi. Maahisten kuningas tuomitsee Drizztin kuolemaan mutta Belwar pelastaa hänet.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text: Pian selviää, että Menzoberranzanin drowt liikehtivät svirfneblien kaupungin lähettyvillä. Suojellakseen kaupunkiaan maahisten kuningas määrää Drizztin lähtemään kaupungista. Joutuessaan ensi kertaa kasvokkain äitinsä valitseman kostajan kanssa Drizzt järkyttyy, sillä kostaja on hänen isänsä, Zin-carla, epäkuollut.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text: Zin-carla saa Drizztin kiinni vaarallisen happojärven täyttämässä luolassa. Zaknafeinin sielu ja sydän ovat kuitenkin aivan epäkuolleen hirviön pinnan alla ja Drizzt onnistuu saamaan ne esiin, pelastaakseen poikansa Zaknafei heittäytyy happojärveen, jotta Malice ei pystyisi pakottamaan häntä surmaamaan poikaansa. Isän kuolema saa Drizztin lähtemään maan pinnalle, etsimään parempaa elämää.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text: Maanpinnalla Drizzt koettaa hieroa tuttavuutta maalaistalon lasten kanssa mutta asiaa hankaloittaa se, ettei heillä ole yhteistä kieltä. Lasten kertomuksen säikäyttämät kyläläiset lähtevät etsimään drowia Roddy McGristlen johdolla. Drizzt joutuu taisteluun palkkionmetsästäjän kanssa, missä Roddy vammauttaa toisen korvansa.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text:
Kieron Tephanis-keijun avulla Drizztin vihollinen, Ulgulu muuntautuu tämän näköiseksi ja surmaa Drizztin suojeleman perheen. Roddyn ja muiden kyläläisten saadessa tietää tapahtuneesta he odottavat mannunvartijaa lähteäkseen Drizztin jäljille. Samanaikaisesti Drizzt surmaa Ulgulun ja kostaa maalaisperheen puolesta.
Mannunvartija, Dove Falconhand tovereineen lähtee seuraamaan pakenevaa Drizztiä, joka yrittää selittää tilanteen mutta joutuu huomaamaan etteivät mannunvartijat halua kuulla hänen selostusta tapahtumista. Epätoivoissaan Drizzt johdattaa mannunvartijat kivijättiläisten alueelle. Kivijättiläset hyökkäävät ja Drizzt päätyy auttamaan takaa-ajajiaan. Taistelun jälkeen mannunvartijat päättävät luopua takaa-ajosta ja antavat Drizztin mennä omille teilleen.
Pitkän talven jälkeen Drizzt joutuu ongelmiin paikallisen örkkipäällikön kanssa. Vanha, sokea mannunvartija Montolio DeBrouchee tulee apuun ja kutsuu Drizztin vieraakseen opettaen tälle sekä ihmisten kieltä että mannunvartijan taitoja. Kostonhimoinen Roddy kuitenkin tulee sekoittamaan kaksikon elämän ja liittoutuu örkkien kanssa kostaakseen Drizztille.


title: Musta haltia (kirjasarja)

text:
Montolion kuoltua Drizzt vaeltaa kuusi vuotta. Matkallaan hän saa kuullaJäätuulen laaksosta, jota sanotaan hylkiöiden turvapaikaksi. Ajatus paikasta kiehtoo Drizztiä ja hän lähtee pohjoiseen.
Jäätuulen laaksossa Kymmenessä kaupungissa häntä ei kuitenkaan oteta avosylin vastaan mutta hänen sallitaan jäädä laaksoon. Drizzt onnistuu ystävystymään kääpiöiden kasvattaman Catti-brien kanssa. Roddy McGristlen tullessa Drizztin jäljessä Kymmenenteen kaupunkiin Drizzt luulee joutuvansa taas pakenemaan, mutta Catti-brien kasvatusisä Bruenor Sotavasara ajaa palkkionmetsästäjän tiehensä ja antaa näin Drizztin ymmärtää olevansa tervetullut naapurustoon.


title: Jussi Himanka

text: Jussi William Himanka (vuoteen 1961 Vilho Juhani Himanka; 6. huhtikuuta 1918 Helsinki – 24. elokuuta 1987 Florida, Yhdysvallat) oli suomalainen toimittaja ja Yleisradion pitkäaikainen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja.


title: Jussi Himanka

text: Yhdysvaltoihin 1947 muuttanut vastavalmistunut ekonomi Himanka oli Yleisradion ensimmäinen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja asemapaikkanaan New York. Kaupallisten myynti- ja PR-tehtävien ohella hän hoiti kirjeenvaihtajan tehtävää aluksi sivutoimisena avustajana 1962–1964 ja sen jälkeen päätoimisena kirjeenvaihtajana 1964–1984. Himanka toimi 1970- ja 1980-luvulla myös "Uuden Suomen" avustajana.


title: Jussi Himanka

text: Jussi Himanka tunnettiin myös kuoromiehenä, Suomessa YL:n jäsenenä ja Yhdysvalloissa amerikansuomalaisten kuorojen New Yorkin Laulumiesten ja Amerikan Laulajien voimahahmona.


title: Philip Hickey

text: Philip Hickey (s. 1. tammikuuta 1977) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa kaudella 2007–2008 I-divisioonassa pelaavia Pussihukkia. Hän on pelipaikaltaan sentteri ja pituutta hänellä on 211cm. Hickeyn kasvattajaseura on Notre Damen yliopisto. Suomen pääsarjatasolla hän on edustanut Pussihukkia, Torpan Poikia sekä Espoon Honkaa. Hän on saavuttanut Espoon Hongan paidassa Suomen mestaruuden vuonna 2007. Pussihukissa Hickey on saavuttanut SM-hopeaa vuonna 2006 ja SM-pronssia vuonna 2003.


title: Anemometri

text: Anemometri on mittalaite tuulen tai muun ilmavirtauksen nopeuden mittaamiseen, ja se on yksi sääasemalla käytettävistä laitteista. Termi on peräisin kreikan kielen tuulta merkitsevästä sanasta "anemos".


title: Anemometri

text: Anemometrit voidaan jakaa kahdenlaisiin laitteisiin: tuulen nopeutta mittaaviin ja tuulen painetta mittaaviin. Tuulen nopeuden ja paineen välillä on läheinen yhteys, ja kummankinlaisella laitteella saadaan tietoa näistä molemmista tuulen ominaisuuksista.


title: Anemometri

text: Yksinkertaisin anemometrityyppi on kuppianemometri, jonka on keksinyt tri John Thomas Romney Robinson Armaghin observatoriosta 1840-luvulla.. Se koostuu neljästä puolipallon muotoisesta kupista, jotka on kiinnitetty neljään vaakasuoraan varteen. Varret kiinnittyvät pystysuoraan tolppaan samansuuruisissa kulmissa toisiinsa nähden. Mihin tahansa suuntaan kohdistuva vaakasuora ilmavirta pyörittää kuppeja tavalla, joka on verrannollinen tuulen nopeuteen. Täten laskemalla kuppien kierrokset tietyssä aikavälissä tuottaa keskimääräisen tuulen nopeuden. Nelikuppisesta anemometristä on helppo huomata, että koska kupit on sijoitettu symmetrisesti varsien päihin, yhden kupin kovera puoli on aina tuuleen päin, ja vastaavasti tuuli puhaltaa vastakkaisella puolella olevan kupin selkäpuolelle. Tutkimalla rakenteeseen vaikuttavia voimia voi todeta, että työntövoima on suurempi koveralla puolella, ja tämä ero saa kupit pyörimään.


title: Anemometri

text: Suunnitellessaan anemometrinsä, Robinson väitti, että olipa kuppien koko tai varsien pituus mikä hyvänsä, kuppien lineaarinen nopeus oli aina yksi kolmasosa tuulen nopeudesta. Eräät riippumattomat kokeet ilmeisesti vahvistivat tämän päätelmän, mutta se oli hyvin kaukana totuudesta. Myöhemmin huomattiin, että oikea suhde tuulen ja kuppien nopeuden välillä, jota kutsutaan anemometrikertoimeksi, riippui kuppien ja varsien mittasuhteista, ja kenties oikea arvo oli suuruusluokkaa kaksi - vähän yli kolme. Virheestä seurasi se, että monissa virallisissa 1800-luvun julkaisussa ilmoitetut tuulen nopeudet olivat usein virheellisiä.


title: Anemometri

text: Kanadalaisen John Pattersonin vuonna 1926 kehittämä kolmekuppinen anemometri ja yhdysvaltalaisen Breevoort & Joinerin myöhemmät kuppien parannukset vuonna 1935 tuottivat kuppiratasmallin, joka oli lineaarinen ja jonka virhe oli pienempi kuin 3% alle 25 m/s:n tuulen nopeuksissa. Patterson havaitsi, että kukin kuppi tuottaa parhaan vääntömomentin ollessaan 45 asteen kulmassa tuulen suuntaan nähden. Kolmekuppisella anemometrillä oli tasaisempi vääntömomentti ja se reagoi nopeammin tuulenpuuskiin kuin nelikuppinen anemometri.


title: Anemometri

text: Australialainen Derek Weston paransi kolmekuppista anemometriä vuonna 1991 siten, että se mittaa sekä tuulen suuntaa että nopeutta. Weston lisäsi yhteen kuppiin läpän, joka saa rattaan vuorotellen lisäämään ja hidastamaan vauhtia läpän kulkiessa myötä- ja vastatuuleen. Tuulen suunta voidaan mitata näistä nopeuden jaksoittaisista muutoksista ja tuulen nopeus mitataan tavalliseen tapaan rattaan keskinopeudesta.


title: Anemometri

text: Muunmallisia mekaanisia nopeusanemometrejä voidaan nimittää tuulimylly- tai propellityyppisiksi. Robinsonin anemometrissä pyörähdysakseli on pystysuora, mutta tuulimyllytyyppisessä anemometrissä akselin on oltava tuulen suuntainen eli vaakasuora. Lisäksi, koska tuulen suunta vaihtelee, ja akselin täytyy seurata sen muutoksia, täytyy käytössä olla tuuliviiri. Propellianemometrissä käytetään potkurin ja peräsimen yhdistelmää samalla akselilla, jotta saadaan tarkat tuulen suunta- ja nopeusarvot samasta laitteesta. Tilanteissa, joissa ilman liike on aina saman suuntaista, kuten kaivosten ja rakennusten ilmastointikanavissa, tuulimyllyillä saadaan hyviä tuloksia.


title: Anemometri

text: Kuumalanka-anemometreissä käytetään hyvin ohutta johtoa (muutaman mikrometrin paksuusluokassa), joka lämmitetään tiettyyn ympäristöä lämpimämpään lämpötilaan. Langan ohi virtaava ilmavirta viilentää johdinta. Koska useimpien metallien resistanssi riippuu metallin lämpötilasta (volframi on yleisesti käytetty metalli lämpölangoissa), johtimen resistanssin ja ilmavirran nopeuden suhde voidaan määrittää.


title: Anemometri

text: On olemassa monta tapaa toteuttaa tämä. Kuumalankalaitteet voidaan edelleen jakaa tasavirtaisiin, tasajännitteisiin ja tasalämpötilaisiin anemometreihin. Näiden anemometrien mittausarvo on siis tulos jonkinlaisesta virtapiiristä, jossa laite pyrkii pitämään tietyn muuttujan (virta, jännite, lämpötila) vakiona.


title: Anemometri

text: Myös ns. pulssinleveysmodulaatioon perustuvia anemometrejä käytetään. Niissä ilmavirran nopeus päätellään mittaamalla ajallinen kesto toistuvasta pulssista, joka saattaa langan määrättyyn resistanssiin, jonka jälkeen virta katkaistaan, kunnes saavutetaan tietty alaraja-arvo, jossa pulssi aloitetaan uudestaan.


title: Anemometri

text: Kuumalanka-anemometrit ovat helposti särkyviä, mutta niillä on äärimmäisen hyvä taajuusvaste ja hienojakoinen avaruudellinen erottelukyky verrattuna muihin mittaustapoihin. Niitä käytetäänkin yleisesti turbulenssien yksityiskohtaiseen mittaukseen, ja muissa tutkimuksissa joissa nopeat nopeusvaihtelut ovat merkittäviä. Niiden kalibrointi ei pysy stabiilina, ja sade aiheuttaa ongelmia.


title: Anemometri

text: Laser-doppler-anemometrissa käytetään lasersädettä, joka jaetaan kahteen säteeseen, joista toinen lähetetään ulos anemometristä. Säteen ulostullessa läheiset ilmamolekyylit siroavat valoa takaisin laitteen sisälle detektoriin, jossa valo mitataan suhteessa alkuperäiseen lasersäteeseen. Liikkeessä olevat ilmamolekyylit aiheuttavat doppler-ilmiön lasersäteessä, jota voidaan käyttää molekyylien nopeuden laskemiseen.


title: Anemometri

text: 1970-luvulla ensi kerran kehitetyissä akustisissa anemometreissä käytetään ultraääniaaltoja tuulen nopeuden ja suunnan mittaamiseen. Ne pystyvät mittaamaan tuulen nopeutta joka suunnassa. Avaruudellinen erottelutarkkuus määrittyy muuttimien välisen etäisyyden välillä. Tämä väli on tyypillisesti 10-20 cm. Akustisella anemometrillä pystytään mittaamaan hyvin tarkalla aikaresoluutiolla, 20 Hz tai tarkemmin. Tästä syystä ne sopivat hyvin turbulenssimittauksiin. Liikkuvien osien puuttuminen tekee niistä hyvin sääasemille sopivia. Suurin äänianemometrin haittapuoli on se, että muuntimia kannattava rakenne aiheuttaa vääristymiä ilmavirtaan. Vääristymän johdosta tarvitaan korjauksia, jotka pitää määrittää tuulitunnelikokeilla vaikutuksen minimoimiseksi. Kansainvälinen standardi ISO 16622 määrittää hyväksymistestimenetelmät äänianemometreille.


title: Anemometri

text: Kaksiulotteisia (tuulen nopeus ja suunta) äänianemometrejä käytetään pienissä sääasemissa, laivojen navigaatiossa, tuuliturbiineissa ja ilmailussa.


title: Anemometri

text: Ensimmäiset painetta mittaavat anemometrimallit jakautuivat levy- ja putkimalleihin.


title: Anemometri

text: Levyanemometrit olivat varhaisimmat anemometrit, jotka koostuvat ainoastaan litteästä levystä, joka on yläpäästään kiinni siten, että tuuli kääntää levyä. Levyanemometrejä kehittivät italialainen Leon Battista Alberti noin vuonna 1450 ja Robert Hooke vuonna 1664. Myöhemmät versiot levyanemometristä koostuivat litteästä nelikulmaisesta tai pyöreästä levystä, joka kääntyi kohtisuoraan tuulta päin tuuliviirin avulla. Tuulen painetta levyn pinnalla tasapainottaa jousi. Jousen puristustila määrittää voiman, jonka tuuli kohdistaa levyyn, ja tämä voidaan lukea asteikolta tai rekisteröintilaitteesta. Tämänkaltaiset laitteet eivät reagoi kevyeen tuuleen, ovat epätarkkoja voimakkaassa tuulessa ja reagoivat hitaasti vaihtelevaan tuuleen. Levyanemometrejä on käytetty laukaisemaan kovan tuulen hälytyksiä silloilla.


title: Anemometri

text: James Lindin vuoden 1775 anemometri koostui yksinkertaisesti U:n muotoisesta nestettä sisältävästä putkesta (manometristä), jonka toinen pää on vaakasuoralla mutkalla tuulta päin ja toinen pää pystysuorassa ilmavirran linjalla. Lind ei ollut ensimmäinen, joka rakensi tällaisen anemometrin, mutta hänen laitteensa oli käyttökelpoisin ja tunnetuin tämäntyyppinen anemometri. Kun tuuli puhaltaa putken suuhun, se aiheuttaa paineen nousun toisella puolen manometriä. Pystysuoran putken yläpuolella puhaltava tuuli aiheuttaa vain pienen paine-eron toisella puolen manometriä. Paine-erosta seuraava nestepinnan muutos U-putkessa osoittaa tuulen nopeuden. Pienet poikkeamat tuulen oikeasta suunnasta aiheuttava suuria eroja lukemiin.


title: Anemometri

text: William Henry Dinesin vuonna 1892 kehittämä hyvin onnistunut metallipaineputkianemometri käytti samanlaista paine-eroa suoran tuulta päin kohdistetun putken suun ja yläpäästään suljetun pystysuoran putken, jossa oli rinki pieniä reikiä, välillä. Molemmat kiinnitetään samalle korkeudelle. Paine-erot, joihin toimintaa perustuu, ovat pieniä, ja niiden rekisteröimiseen tarvitaan erityisiä toimia. Rekisteröintilaitteessa on uimuri suljetussa, osittain vedellä täytetyssä kammiossa. Suora putki on yhdistetty kammion yläosaan ja pienet putket on yhdistetty uimurin sisälle alaosaan. Koska paine-ero määrää uimurin pystysuoran sijainnin, tämä osoittaa tuulen nopeuden.


title: Anemometri

text: Putkianemometrin vahvuus on se, että tuuleen kohdistettu pää voidaan sijoittaa korkean pylvään kärkeen, eikä se vaadi öljyämistä tai muuta huoltoa vuosiin. Rekisteröintilaite puolestaan voidaan sijoittaa mihin tahansa sopivaan paikkaan. Laitteessa tarvitaan kaksi yhdysputkea. Voisi luulla, että yksi yhteys riittäisi, mutta paine-erot, johon laitteen toiminta perustuu, ovat niin pieniä, että ilmanpaine huoneessa, johon rekisteröintilaite on sijoitettu, täytyy huomioida. Jos laite perustuu yksin paine- tai alipainevaikutukseen ja tämä paine- tai alipaine mitataan verrattuna tavallisen huoneen ilmanpaineeseen, esimerkiksi sanomalehden polttaminen pesässä voi aiheuttaa muutoksen, joka vastaa 4 m/s tuulta. Oven tai ikkunan avaaminen voi muuttaa lukeman täysin.


title: Anemometri

text: Vaikka Dinesin anemometrissä oli vain 1 %:n virhe tuulella, jonka nopeus on 4 m/s, se ei reagoinut kovin hyvin pieniin tuulennopeuksiin, koska litteään levyyn perustuva tuuliviiri ei kääntänyt laitetta tarpeeksi tarkasti kevyessä tuulessa. Vuonna 1918 aerodynaaminen tuuliviiri, jonka vääntömomentti oli kahdeksankertainen verrattuna litteään levyyn, ratkaisi tämän ongelman.


title: Anemometri

text: Putkianemometri mittaa painetta, vaikka mittaustulosta merkitään yleensä nopeusasteikolla. Tilanteissa, joissa ilman tiheys eroaa huomattavasti kalibraatioarvosta (kuten korkealla vuorella tai poikkeuksellisen voimakkaan matalapaineen aikana), mittapoikkeama täytyy huomioida. Noin 5% pitää lisätä putkianemometrillä mitattuun nopeuteen jokaista kilometriä merenpinnan korkeudesta kohden.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Jäätuulen laakso -sarja ("The Icewind Dale Trilogy") on R. A. Salvatoren ensimmäinen Drizzt Do'Urdenista, drow-mannunvartijasta kertova trilogia. Sarjaan kuuluvat Salvatoren esikoisromaani "Kristallisauva" sekä "Hopeavirrat" ja "Puolituisen kivi".


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Drizzt on kotiutunut Jäätuulen laaksoon ja saanut ystäviä Kelvinin paaden alla asuvista kääpiöistä, erityisesti kääpiöiden johtaja, Bruenor Sotavasara pitää Drizztiä suuressa arvossa. Myös Bruenorin hoivissa kasvanut ihmistyttö, Catti-brie on Drizztille läheinen samoin kuin läheisessä kylässä asuva puolituinen, Regis.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Jäätuulen laakson rauhaisa elämä kuitenkin rikkoutuu, kun tundran barbaarit päättävät tehdä valloitusretken Kelvin paaden varjossa oleviin kaupunkeihin. Drizztin ja hänen ystäviensä avulla barbaareiden uhka torjutaan, mutta kaupunkien välit kiristyvät taisteluiden seurauksena. Taistelun kuluessa Bruenor kiinnittää huomiota nuoreen barbaarisoturiin, jonka hän taistelun päätyttyä pelastaa haavoittuneena taistelukentältä ja ottaa kasvatikseen Catti-brien rinnalle. Barbaarinuorukainen, Wulfgar, oppii arvostamaan Kymmenen kaupungin väkeä ja Bruenorin kääpiöitä uudella tavalla joutuessaan asumaan näiden keskuudessa. Wulfgar tutustuu myös Drizztiin ja saa tältä hyödyllisiä opetuksia aseiden käytössä.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Vapautuessaan kiitollisuudenvelastaan Wulfgar valmistautuu kohtaamaan tundralla elävän mahtavan valkoisen lohikäärmeen, Jääsurman. Hölmöyteen asti ulottuvassa ritarillisuudessaan Wulfgar ei kuitenkaan surmaa nukkuvaa lohikäärmettä, mutta paikalle saapuvien Drizztin ja Guenhwyvar-pantterin avulla nuorukainen kuitenkin vie voiton taistelussa. Lohikäärmeen surmaaminen antaa Wulfgarille oikeuden haastaa heimonsa päällikkö taisteluun, minkä nuorukainen tekeekin, sillä vanha päällikkö on johdattamassa tundran heimoja tuhon tielle liittoutumalla ilkeän velhon, Akar Kesselin ja tätä seuraavien vuoriston petojen kanssa Kymmentä kaupunkia vastaan.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Jälleen Drizzt ystävineen joutuu laittamaan henkensä alttiiksi Kymmenen kaupungin puolustamiseksi, kun Akar Kessel, Kristallisauva-nimisen, mahtavan taikaesineen haltija koettaa vallata koko Jäätuulen laaksoa.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Kun taistelu Akar Kesseliä ja Kristallisauvaa vastaan on voitettu, Drizzt, Bruenor, Regis ja Wulfgar lähtevät yhdessä etsimään Bruenorin vanhaa kotia Mithralsaleja. Regisin kannoilla on kuitenkin vaarallinen salamurhaaja Artemis Entreri, joka on seurannut puolituista Calimportin kaupungista asti. Tietäessään ystäviään uhkaavasta vaarasta Catti-brie lähtee vuorostaan Entrerin perään, mutta joutuu pian tämän vangitsemaksi, sillä ovela salamurhaaja suunnittelee käyttävänsä tyttöä panttivankina saadakseen puolituisen kiinni.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Matkallaan Drizzt tovereineen joutuu mitä omituisimpiin paikkoihin, kuten Harpel-nimisen velhosuvun taloon, kuuluisaan Hopeakuun kaupunkiin ja pahamaineiseen Luskaniin. Juuri kun he ovat löytäneet Bruenorin esi-isien mahtavan asumuksen Catti-brie pääsee pakenemaan Entreriltä ja varoittaa ystävyksiä. Regis kuitenkin joutuu Entrerin käsiin ja samoin Drizztin maaginen Guenhwyvar-pantteri. Lisäksi Bruenor syöksyy pohjattomaan kuiluun palavan varjolohikäärmeen selässä.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Drizzt ja Wulfgar lähtevät seuraamaan Artemis Entreriä kohti kaukana etelässä olevaa Calimportin kaupunkia raskain sydämin, sillä he uskovat ystävänsä Bruenorin kuolleen Mithralsalissa varjolohikäärmettä vastaan käydyssä taistelussa. Bruenor on kuitenkin selviytynyt, kiitos sen, että hänellä oli mukanaan toinen Drizztin sapeleista, Jääsurma, lohikäärmeen luolasta löytynyt tulta hylkivä ase. Yhdessä Catti-brien kanssa Bruenor seuraa Drizztiä ja Wulfgaria onnistuen ajoittamaan saapumisensa mitä parhaimpaan hetkeen.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Entreri vie epäonnisen Regisin Calimportin alamaailmaa hallitsevalle julmalle pasha Pookille, jolle myös antaa lahjana maagisen Guenhwyvar-pantterin. Guenhwyvar kuitenkin pakenee omalle maailmantasolleen vieden Regisin mukanaan turvaan.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Drizzt tovereineen onnistuu selviytymään pashan palatsia vartioivista ihmisrotista ja pelastamaan lopulta Regisin. Entreri onnistuu silti pakenemaan ja salamurhaajan sydämessä syttyy kateus ja viha sankarillista mustaa haltiaa kohtaan, joka uskomattomista asetaidoistaan huolimatta on myös kykenevä tuntemaan todellista ystävyyttä ja läheisyyttä, joita kylmä salamurhaaja ei ole milloinkaan pystynyt ymmärtämään.


title: Jäätuulen laakso (kirjasarja)

text: Bruenor, Catti-brie, Drizzt ja Wulfgar palaavat yhdessä pohjoiseen ja Mithralsaliin Regisin jäädessä Calimportiin hallitsemaan levottoman kaupungin rikollisjärjestöjä taikarubiininsa avulla.


title: Yohann Pelé

text: Yohann Pelé (s. 4. marraskuuta 1982) on ranskalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa FC Sochaux'ta.


title: Yohann Pelé

text: Pelén vanhempi veli Steven Pelé on myös jalkapalloilija.


title: Yohann Pelé

text: Pelé debytoi Le Mansin edustusjoukkueessa syyskuussa 2002 1–0-tappioon päättyneessä ottelussa Istresiä vastaan. Le Mansin pelasi tällöin vielä Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ligue 2:ssa. Kaudella 2004–2005 nuori Pelé nousi joukkueen ykkösmaalivahdiksi ja oli täten auttamassa Le Mansin noustessa ensimmäistä kertaa Ranskan korkeimmalle sarjatasolle Ligue 1:een.


title: Yohann Pelé

text: Pelé edusti Le Mansia kaikkiaan kymmenen vuoden ajan, kunnes kesällä 2009 siirtyi sopimuksensa loputtua Toulouseen. Pelélle povattiin eteläranskalaisseurassa ykkösmaalivahdin paikkaa Cédric Carrasson jätettyä seuran. Hän pelasi avauskaudellaan 18 ottelua Ranskan pääsarjassa. Kaudella 2010/11 Mathieu Valverde nousi Toulousen ykkösmaalivahdiksi. 12. lokakuuta 2010 seura tiedotti, että Pelélla oli keuhkoveritulppa, joka pitäisi hänet sivussa pelikentiltä ainakin puoli vuotta. Hän toipui vakavasta kohtauksesta hitaasti, eikä enää pystynyt jatkamaan jalkapallouraansa. Toulouse irtisanoi Pelén sopimuksen heinäkuussa 2012.


title: Yohann Pelé

text: Marraskuussa 2013 kerrottiin, että Pelé vaatii Toulouselta 6,7 miljoonan euron korvauksia sopimusrikkomuksesta. Tammikuussa 2014 Pelé palasi ammattilaisjalkapallon pariin allekirjoitettuaan 2,5 vuoden sopimuksen Ranskan liigan FC Sochaux'n kanssa. Hän palasi pelikentille 8. helmikuuta 2014, kun Sochaux hävisi liigassa LOSCille 2-0. Edellisen kerran Pelé oli pelannut 22. syyskuuta 2010.


title: Al-Kindi

text: Yaʻqūb ibn Isḥāq al-Kindī ("Alkindus", ) (n. 801–873) oli islamilainen arabialainen yleisnero: filosofi, luonnontieteilijä, astrologi ja tähtitieteilijä, alkemisti, matemaatikko, musiikin teoreetikko sekä lääkäri. Hän oli ensimmäinen islamilainen peripateettinen filosofi, ja hänet tunnetaan pyrkimyksistään yhdistellä antiikin kreikkalaista filosofiaa, erityisesti aristotelismia ja uusplatonismia, islaminuskoon.


title: Al-Kindi

text: Al-Kindī tutki Bagdadin kirjaston Viisauden talon tiedemiesryhmässä eri ilmiöitä järjestelmällisesti ja vältti alkemian virheellisiä oppeja. Luonnontieteissä hän tutki metallien ja kasvien fysikaalisia ja kemiallisia ominaisuuksia. Hän halusi muun muassa selvittää, miksi alkoholi vaikuttaa humalluttavasti. Tätä varten hän kuumensi viiniä toisiinsa yhdistetyissä astioissa. Hän havaitsi, että alkoholi höyrystyy alemmassa lämpötilassa kuin vesi. Häntä pidetään alkoholin tislaamisen keksijänä. Islamilaisessa maailmassa alettiin käyttää puhdasta alkoholia lääketieteessä sekä ehosteiden ja hajuvesien valmistuksessa.


title: Al-Kindi

text: Al-Kindī analysoi Koraanin tekstiä, ja havaitsi, että eri kirjainten esiintymistiheys vaihteli. Niinpä arabian kielessä on a- ja l-äänteitä enemmän kuin muutamissa muissa kielissä. Tätä havaintoa hän sovelsi yksinkertaisen salakirjoituksen purkamiseen ja loi siten pohjan salauskoodien tieteelliselle purkamiselle.


title: Al-Kindi

text: Nuorempaan sukupolveen kuulunut tiedemies Al-Razi jatkoi 800–900-lukujen vaihteessa luonnontieteellisiä tutkimuksia eri aineiden ominaisuuksista.


title: Pseudoäärellinen kunta

text: Kunta formula_1 on pseudoäärellinen jos formula_1 on kvasiäärellinen ja jokaista äärellisviritteistä absoluuttisesti kokonaista formula_1-algebraa formula_4 kohti on olemassa formula_1-algebrahomomorfismi formula_6.


title: Pseudoäärellinen kunta

text: Pseudoäärelliselle kunnalle pätee:


title: Pseudoäärellinen kunta

text: formula_1 on pseudoäärellinen, jos ja vain jos formula_1 on kvasiäärellinen ja jokaisella formula_1:n suhteen absoluuttisesti jaottomalla varistolla on formula_1-arvokohta formula_1:ssä.


title: Pseudoäärellinen kunta

text: Olkoon formula_1 kvasiäärellinen kunta, jolle jokaista äärellisviritteistä absoluuttisesti kokonaista formula_13-algebraa formula_14 kohti, missä formula_13 on äärellinen tai numeroituvasti ääretön, on olemassa formula_13-algebrahomomorfismi formula_6. Tällöin formula_1 on pseudoäärellinen.


title: Pseudoäärellinen kunta

text: Ax, James: The elementary theory of finite fields.


title: Rhazes

text: Abū Bakr Muhammad ibn Zakarīya al-Rāzi (, "Zakaria ye Razi"; ; tai "Rasis") (865–925) oli persialainen islamilainen alkemisti, lääkäri ja filosofi. Al-Razi kirjoitti 184 teosta eri tieteen aloilta. Hän osasi persiaa ja muinaiskreikkaa, ja tunsi intialaista Ayurveda-lääketiedettä. Filosofiassa hän puolusti platonismia aristotelismia vastaan.


title: Rhazes

text: Al-Razi kuului Bagdadin kirjaston oppineiden piiriin, johon oli häntä aiemmin kuulunut muun muassa tiedemies Al-Kindi, joka myös käytti tutkimusmenetelmänä konkreettisia havaintoja ja kokeita. Al-Razi tutki luonnontieteitä tutkimalla eri aineiden ominaisuuksia. Tutkimusten perusteella hän luokitteli kemialliset aineet kasvi-, eläin- ja mineraaliperäisiin ja edelleen niiden alaluokkiin. Mineraaliperäisissä aineissa hän katsoi olevan kuusi ominaisuuksiltaan eroavaa alaluokkaa. Nämä tosin eivät täsmää nykyajan kemiallisen luokittelun kanssa, mutta idea aineiden luokittelemisesta on säilynyt.


title: Hunain ibn Ishaq

text: Hunain ibn Ishaq (, "Abū Zaid Ḥunain ibn ’Isḥāq al-‘Ibādī"; ) (809–873) oli nestoriolais/assyrialaiskristitty tieteilijä ja lääkäri, joka tunnetaan ennen kaikkea antiikin kreikkalaisten filosofisten, luonnontieteellisten ja lääketieteellisten teosten kääntäjänä arabian kielelle.


title: Samuel Jackson Randall

text: Samuel Jackson Randall (10. lokakuuta 1828 – 13. huhtikuuta 1890) oli yhdysvaltalainen demokraattinen poliitikko. Hän toimi edustajainhuoneen puhemiehenä 1876–1881.


title: Samuel Jackson Randall

text: Randall toimi Pennsylvanian osavaltiosenaattorina ja sen jälkeen osallistui Yhdysvaltain sisällissotaan. Hän istui Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuodesta 1863 kuolemaansa asti ja edustajainhuoneen puhemiehenä 1876–1881. Häntä pidettiin mahdollisena demokraattien presidenttiehdokkaana vuosien 1880 ja 1884 vaaleissa.


title: Liina Reiman

text: Liina Reiman (14. marraskuuta 1891 Valga – 11. syyskuuta 1961 Helsinki) oli virolainen näyttelijä. Reiman tuli Suomeen 1933 ja esiintyi Tampereen, Porin, Kotkan, Kajaanin, Oulun ja Helsingin teattereissa 1938 asti. Toisen maailmansodan aikana 1943 hän muutti Suomeen pysyvästi.


title: Liina Reiman

text: Reimanin puoliso oli virolainen säveltäjä Raimund Kull.


title: Liina Reiman

text: Reimanille myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1961.


title: Ferdinand Buisson

text: Ferdinand Buisson (20. joulukuuta 1841 Pariisi – 16. helmikuuta 1932 Thieuloy-Saint-Antoine) oli ranskalainen kansanedustaja ja Nobelin rauhanpalkinnon saanut pasifisti. Hän suoritti filosofian loppututkinnon ja toimi opettajana ja poliitikkona sekä ranskalaisen julkisen opetuksen ylitarkastajana.


title: Ferdinand Buisson

text: Ferdinand Buisson oli Ranskan vapaa-ajattelijoiden yhdistyksen pitkäaikainen puheenjohtaja. Hän tuli tunnetuksi taistelustaan ilmaisen ja maallisen opetuksen puolesta Ranskan opettajien yhteenliittymässä. Hän oli merkittävä valtion virkamies, Jules Ferryn läheinen työtoveri, ja hänen kehittämänään pidetään substantiivia "laïcité" eli ”maallikkous”.


title: Ferdinand Buisson

text: Hän kehitti yleisen perusopetuksen, joka avasi ovet suurelle ryhmälle lapsia ja kansalaisia, jotka olivat olleet opetuksen ulkopuolella, eli vammaisille ja kehitysvammaisille.


title: Ferdinand Buisson

text: Buison kävi koulunsa pariisilaisessa lycée Condorcet’ssa mutta lähti nuorena opettajana vuonna 1866 maanpakoon Sveitsiin, koska ei halunnut vannoa uskollisuudenvalaa toiselle keisarikunnalle ja Napoleon III:lle. Hän palasi takaisin Ranskaan vuonna 1870 toisen keisarikunnan kaaduttua.


title: Ferdinand Buisson

text: Sveitsissä ollessaan Buisson osallistui vuonna 1867 Kansainvälisen pysyvän rauhanneuvoston toimintaan ja kasvatuksen avulla tapahtuvaan sotien vastaisen ohjelman suunnitteluun yhdessä Jules Ferryn ja kirjailija Victor Hugon kanssa.


title: Ferdinand Buisson

text: Toisen keisarikunnan luhistuttua Buisson palasi takaisin Ranskaan. Hän oli jo aikaisemmin ystävystynyt uuden opetusministerin Jules Simonin kanssa, ja tämä nimittikin hänet Pariisin koululaitoksen johtajaksi. Opetusministerinä Jules Simonia seurannut Jules Ferry kutsui hänet ministeriön palvelukseen alakoulujen osaston johtajaksi. Tehtävässä hän korosti erityisesti kirjoitustaidon ja maallisen opetuksen merkitystä.


title: Ferdinand Buisson

text: Kansanedustajana toimiessaan hän ajoi voimakkaasti ilmaisen peruskoulutuksen toteuttamista ja naisten äänioikeuden myöntämistä. Vuonna 1890 Buisson nimitettiin Sorbonnen yliopiston pedagogiikan professoriksi. Hän osallistui Ranskan ihmisoikeuksien ryhmän perustamiseen, joka toimi voimallisesti kapteeni Dreyfusin syyttömyyden puolesta.


title: Ferdinand Buisson

text: Buisson toimi Kansainliiton puolestapuhujana järjestön alkutaipaleella ja omistautui erityisesti Ranskan ja Saksan suhteiden parantamiselle, etenkin sen jälkeen kun Ranska miehitti Ruhrin alueen vuonna 1923. Hän kutsui saksalaisia pasifisteja vierailemaan Pariisiin ja matkusti itsekin Berliiniin. Hän jakoi vuonna 1927 saamansa palkinnon saksalaisen professorin Ludwig Quidden kanssa. Hän on ollut iäkkäin Nobelin rauhanpalkinnon saajista eli 86-vuotias. Saamansa palkintosumman hän halusi jakaa ”adoptiolapsilleen”, Ranskan opettajille, jotta he voisivat työskennellä lasten kanssa päämääränään kansakuntien lähentäminen toisiinsa.


title: Ferdinand Buisson

text: Hänen kirjallisen tuotantonsa merkkipaalu on "Dictionnaire de pédagogie et d’instruction primaire", jonka ensyklopedistisesta toimittamisesta hän vastasi yhdessä 350 muun kirjoittajan kanssa. Hän kirjoitti itse osan teoksen artikkeleista.


title: Trojan (Formula 1 -talli)

text: Trojan on entinen brittiläinen Formula 1 -talli, joka kilpaili sarjassa kaudella . Tallin perustajana toimi Peter Agg, joka oli aikaisemmin työskennellyt F5000- ja muiden urheiluautojen parissa. Ron Tauranac suunnitteli tallin T103 auton, jolla australialainen Tim Schenken kilpaili kahdeksassa osakilpailussa.


title: Trojan (Formula 1 -talli)

text: Schenken selvitti karsinnan kuudesti ja ajoi parhaimmillaan kilpailussa kymmenenneksi kahdesti.


title: Kanada-cup 1991

text: Kanada-cup 1991 (engl. "Canada Cup 1991") oli IIHF:n, NHL:n ja NHLPA:n järjestämä jääkiekkoturnaus. Turnaus järjestettiin viidettä ja tällä nimellä viimeistä kertaa, koska vuonna 1996 sen korvasi Jääkiekon maailmancup.


title: Kanada-cup 1991

text: Mestaruuden vei Kanada, joka löi loppuotteluissa Yhdysvallat. Kanada-cupin viiden turnauksen historiassa ainoastaan tänä vuonna voittajamaa ei hävinnyt turnauksessa yhtään ottelua. Suomi sijoittui turnauksessa kolmanneksi, ja pääsi ensimmäistä kertaa historiassa välieriin asti. Neuvostoliitolle turnaus oli taas pettymys verrattuna aikaisempiin Kanada-cup turnauksiin. Taustalla oli vaikuttamassa Neuvostoliiton poliittinen tilanne, moni pelaaja kieltäytyikin maajoukkuekutsusta ennen turnausta. Tämä oli myös viimeinen turnaus jossa Neuvostoliiton jääkiekkojoukkue oli mukana.


title: Johann Attenberger

text: Johann Attenberger oli länsisaksalainen moottoripyöräilijä, joka sai surmansa Belgian Grand Prix -kilpailussa 7. heinäkuuta 1968. Onnettomuus sattui ajon viimeisellä kierroksella Attenbergerin kamppaillessa johtopaikasta maanmiehensä Georg Auerbacherin kanssa. Attenberger yritti ohittaa Auerbacheria suoralla rataosuudella, kun hän osui Auerbacherin pyörään. Attenberger menetti ajoneuvonsa hallinnan ja suistui täydessä nopeudessa radalta. Ajaja ja sivuvaunullisen BMW-moottoripyörän ajokumppani Josef Schillinger menettivät silmänräpäyksessä henkensä. Pari oli voittanut sivuvaunujen Grand Prix -kilpailun edellisenä sunnuntaina Hollannissa.


title: Öljeitün mausoleumi

text: Öljeitün mausoleumi () on vuosien 1302–1312 valmistunut mausoleumi, johon on haudattu Il-kaani-hallitsija Öljeitü, Soltaniyehin rauniokaupungissa Zanjanin provinssin alueella Iranissa.


title: Öljeitün mausoleumi

text: Rakennus on pohjaltaan kahdeksankulmainen ja sen huomattavin piirre on kupoli, joka on 50 metriä korkea ja sisäiseltä halkaisijaltaan 25 metriä. Kupoli lepää ylemmällä terassikatolla ja siinä ei ole ollenkaan tukipilareita, eikä sitä ole erityisesti vahvistettu. Kupolia kannattelevat vahvan ulkoseinän olkakivet. Sitä reunustavat koristeena kahdeksan minareettia.


title: Öljeitün mausoleumi

text: Il-kaani Öljeitü suunnitteli rakennuksesta Muhammadin seuraajan Ali ibn Abi Talibin ja tämän pojan Hasan ibn Alin pyhäkköä, jonne ruumiit siirrettäisiin Bagdadista. Rakennuksen suunniteltu uskonnollinen merkitys näkyy, sillä rakennuksessa on hautajaiskappeli sekä mihrab, joka osoittaa rukoussuunnan Mekkaan. Rakennuksen käyttötarkoituksen muuttumista heijastaa myös sisäkoristelujen tekeminen kahdessa vaiheessa. Alkujaan sisätilat oli koristeltu vaaleilla kultasävyisillä tiileillä ja tummilla fajanssilaatoilla. Vuonna 1313 rakennus koristeltiin kuitenkin uudelleen. Tällä kertaa käytettiin laastia, johon muodostettiin monia ornamentteja. Todennäköisesti rakennuksen ulkopuolen koristeet eivät ole muuttuneet missään vaiheessa, sillä ylemmällä terassilla on edelleen terrakottaa ja fajanssimosaiikkeja.


title: Öljeitün mausoleumi

text: Rakennusta ympäröi 18 hehtaarin kiviterassi, joka on tehty linnoituksen muotoon. Tätä ympäröi vielä aikoinaan 30 metriä leveä vallihauta.


title: Toivo Sukari

text: Toivo Ilmo Kalevi Sukari (s. 8. huhtikuuta 1954 Karjala) on suomalainen yrittäjä. Hän on Maskun Kalustetalon sekä Ideaparkin perustaja ja suurin omistaja. Lisäksi Sukari omistaa muun muassa halpahalliketju Masku Kodin ja Sukarin Lomarakennuksen sekä on Aurinko Golfin suurin omistaja. Sukarin lapsuudenperhe oli lestadiolainen ja hänellä on seitsemän sisarusta. Hänen isänsä oli pienviljelijä ja -yrittäjä.


title: Toivo Sukari

text: Sukari aloitti yrittäjänä 15-vuotiaana. Kansalaiskoulusta päästyään hän hankki pankkilainalla sata sikaa ja aloitti liiketoiminnan kotitilallaan. 20-vuotiaana Sukari osti sikatilasta saamillaan rahoilla rekan ja huonekaluja. Vuonna 1983 hän rakennutti Maskuun 2 000 neliömetrin huonekaluhallin, jonka ympärille kasvoi myöhemmin Turun seudun suurin huonekaluliikekeskittymä. Tämän jälkeen Sukari teki lisää halleja ja kävi kiinteistökauppaa.


title: Toivo Sukari

text: Ajatus suuresta liikekeskuksesta, Ideaparkista, syntyi vuonna 2003 tamperelaisen yrittäjä Toni Virkkusen kanssa. Sukari otti hankkeesta suurimman taloudellisen vastuun ja käytti hankkeeseen omia rahojaan ensimmäiset kaksi vuotta. Vasta hieman yli vuosi ennen Ideaparkin suunniteltua avajaispäivää pankki myönsi siihen lainaa.


title: Toivo Sukari

text: Ideapark valmistui Lempäälään 1. joulukuuta 2006. Hankkeen innoittamana ryhdyttiin suunnittelemaan uusia Ideaparkeja rakennettavaksi Pieksämäelle, Kiiminkiin ja Vihdin Nummelaan. Keväällä 2010 Sukari kuitenkin ilmoitti luopuvansa uusista Ideapark-hankkeista ja suuntautuvansa toisella konseptilla toimiviin hankkeisiin. Ideapark Oulu avattiin vuonna 2014.


title: Toivo Sukari

text: Vuonna 2007 Sukari oli yksi viidestä sijoituskohteita etsineistä "leijonista" MTV3:n viihdeohjelmassa Leijonan kita. Sukaria parodioitiin vuonna 2009 esitetyssä Pasila-sarjan jaksossa Tauno Muikku.


title: Toivo Sukari

text: Sukari kihlautui juhannuspäivänä 2018 kazakstanilaissyntyinen SM-tason fitnessurheilija ja kemisti Nadja Eerolan kansa ja he asuvat Turussa ja Kustavissa. Sukari oli naimisissa Eeva Sukarin kanssa vuosina 1977–2009 ja heillä on viisi lasta, joista kolme tytärtä yhdessä johtavat nyt Maskun Kalustetaloa.


title: Toivo Sukari

text: Vuonna 2008 paljastui, että Sukari oli rahoittanut Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistystä. Yhdistys liitettiin osaksi vaaleissa ehdokkaita rahoittavien ihmisten salaamista tuettuaan useiden näkyvien poliitikkojen eduskuntavaalikampanjointia, muun muassa pääministeri Matti Vanhasta 10 000 eurolla.


title: Toivo Sukari

text: Toivo Sukaria syytettiin törkeästä lahjuksen antamisesta poliitikko Ilkka Kanervalle, mutta Helsingin hovioikeus vapautti hänet syytteistä kesäkuussa 2013 kumoten käräjäoikeuden huhtikuussa 2012 antaman kahdeksan kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen.


title: Hannu Kamppuri (raviohjastaja)

text: Hannu Kamppuri (s. 1968) on suomalainen raviohjastaja. Hänellä on A-ajolupa. Hän on ohjastanut raveissa vuodesta 1984 lähtien. Vuoden 2014 loppuun mennessä hän on ohjastanut runsaat 8 133 ravilähtöä, joista hän on voittanut 663 lähtöjä ja voittanut palkintorahoja runsaat 1,9 miljoonaa euroa. Hän asuu Nokialla.


title: The Longest Walk

text: The Longest Walk oli American Indian Movementin (AIM) ja muiden intiaaniryhmittymien vuonna 1978 organisoima tapahtuma, jossa sadat intiaanit kävelivät Yhdysvaltain länsirannikolta San Franciscosta mantereen poikki Washingtoniin. Marssi oli viimeinen 1970-luvun Red Power-liikkeen symbolisista poliittisista protesteista. Edeltäneistä vastaavista huomionhakuisista tapahtumista poiketen "The Longest Walk" suunniteltiin rauhanomaiseksi tapahtumaksi, kuvastamaan valtaväestölle intiaanikulttuurin hengellistä puolta ja kiinnittämään huomiota näiden kokemiin ongelmiin vallitsevassa yhteiskunnassa.


title: Kaarlo Ahokas

text: Kaarlo Ensio Ahokas (1958–30. huhtikuuta 2016) oli suomalainen raviohjastaja, joka tunnetaan erityisesti kaikkien aikojen menestyksekkäimmän suomenhevosen Vieskerin osaomistajana, valmentajana ja ohjastajana. Viesker saavutti muun muassa viisi ravikuninkuutta ja Pohjoismaiden mestaruutta sekä kymmeniä muita suurkilpailuvoittoja Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Yhteensä Ahokas ohjasti urallaan yli 18 000 ravilähtöä ja voitti niistä 1 836. Palkintorahoja hän ajoi yli 5,6 miljoonaa euroa.


title: Esa Vaahtera

text: Esa Vaahtera (s. 1963) on suomalainen raviohjastaja. Hän on ajanut raveissa vuodesta 1983. Hän valmentaa ja asuu Porissa. Vaahteralla on A-ajolupa sekä A-valmentaja lisenssi. Vaahtera on ajanut yli 3 000 starttia, joista voittoja on 220 ja voittorahoja yli 546 000 euroa.


title: Luigi Luca Cavalli-Sforza

text: Luigi Luca Cavalli-Sforza (25. tammikuuta 1922 Genova – 31. elokuuta 2018 Belluno) oli italialainen populaatiogeneetikko ja professori. Hän tutki ihmispopulaatioiden siirtymisen ja veriryhmien välisiä yhteyksiä. Hänet nimitettiin Stanfordin yliopiston professoriksi vuonna 1970.


title: Joachim Jungius

text: Joachim Jungius (s. 22. lokakuuta 1587 Lyypekki, k. 23. syyskuuta 1657 Hampuri) oli saksalainen matemaatikko, fyysikko ja filosofi. Jungius oli 1600-luvun merkittävimpiä tieteen ja Baconilaisen (vaikkakin puolusti matemaattista metodia luonnontieteissä) empirismin puolestapuhujia.


title: Joachim Jungius

text: Jungius kävi Pyhän Katariinan lukiota Lyypekissä vuoteen 1605, opiskeli metafysiikkaa Rostockin yliopistossa 1606–1608, josta siirtyi Gießeniin, jossa valmistui maisteriksi ja sai myös matematiikan professuurin vuosiksi 1609–1614. Hän kiinnostui lääketieteestä ja opiskeli sitä Padovassa vuodesta 1616 vuoteen 1619, jolloin valmistui lääketieteen tohtoriksi.


title: Joachim Jungius

text: Vuodesta 1624 vuoteen 1628 hän opetti matematiikkaa Rostockissa ja lääketiedettä Helmstedtin yliopistossa. Hän asettui 1629 Hampuriin, jossa opetti luonnontieteitä professorina ja toimi myös pitkään Johanneumin lukion rehtorina.