title: Aisnen ensimmäinen taistelu

text: Nopeasti selvisi, ettei kumpikaan kyennyt etenemään eikä kumpikaan osapuoli perääntyisi. Joukot jumiutuivat tälle kapealle alueelle seuraaviksi neljäksi vuodeksi. Sir John French määräsi 14. syyskuuta Britannian siirtoarmeijan kaivautumaan, mutta ainoastaan rajallinen määrä pioneerivälineistöä oli käytettävissä. Sotilaat hankkivat kaivautumiseen tarvittavia välineitä läheisiltä maatiloilta ja kylistä. Ilman taistelutapaan liittyvää koulutusta joukot kaivautuivat ainoastaan hieman tehden matalia kuoppia, jotka antoivat vain hieman suojaa tulelta ja tähystykseltä. Pian kaivauduttiin syvemmälle ja juoksuhaudat olivat jopa kaksi ja puolimetriä syviä ja samalla niitä maastoutettiin.


title: Aisnen ensimmäinen taistelu

text: Sodankäyntitapa oli myös saksalaisjoukoille uutta ja heidän varusteensa oli suunniteltu kuuden viikon liikkuviin taisteluihin. Joukot omaksuivat kuitenkin nopeasti uuden taktiikan. Piirityshaupitsit aloittivat ammunnan ja kranaatinheittimet, kiväärikranaatit sekä käsikranaatit otettiin käyttöön. Valonheittimet, soihdut ja periskoopit otettiin myös osaksi saksalaisjoukkojen varustusta.


title: Aisnen ensimmäinen taistelu

text: Brittijoukoilla oli puutetta raskaasta aseistuksesta ja divisioonalla oli vain neljä 60 naulan tykkiä, jotka kantoivat saksalaisten asemiin ja nekin olivat kaliiperiltaan pienempiä kuin saksalaisten, niiden kantama oli pienempi ja ennen kaikkea niitä oli vähemmän. Britteinsaarilta toimitettiin neljä nelitykkistä kuuden tuuman tykein varustettua patteria, vaikka ne eivät vastanneetkaan teholtaan saksalaisten kahdeksan tuuman haupitseja kykenivät hieman tasoittamaan tilannetta.


title: Aisnen ensimmäinen taistelu

text: Kolme viikkoa kestäneen kaivautumisen jälkeen kumpikin osapuoli luopui rintamahyökkäyksestä ja pyrki kiertämään pohjoisen siiven. Tätä jaksoa kutsutaan kilpajuoksuksi Atlantille. Länsirintama vaihtui asemasodaksi ja juoksuhaudat kattoivat yli 640 kilometrin matkan. Belgiasta Nieuwpoortista juoksuhaudat kulkivat etelään kääntyen kaakkoon Noyonissa ja jatkuen ohi Reimsin, Verdunin, Saint-Mihielin ja Nancyn ennen kääntymistään etelää Sveitsin rajalle 32 kilometriä Belfortista itään.


title: Kampinmalmi

text: Kampinmalmi () on Helsingin kantakaupungissa sijaitseva peruspiiri. Se koostuu viidestä hallinnollisesta osa-alueesta: Etu-Töölö, Lapinlahti, Kamppi, Ruoholahti ja Jätkäsaari.


title: Kampinmalmi

text: Kampinmalmi sijaitsee Lauttasaaren itäpuolella ja Taka-Töölön eteläpuolella (raja Taka-Töölöön päin kulkee Pohjoisella Hesperiankadulla). Idässä Kampinmalmin naapurina on Vironniemen ja etelässä Ullanlinnan peruspiiri.


title: Kampinmalmi

text: Kampinmalmilla on asukkaita 33 006 (1.1.2014). Alue tarjoaa runsaasti työpaikkoja (50 139 kpl, tilanne 31.12.2012). Alueen väkiluku ja työpaikkamäärät tulevat kasvamaan jatkossa Jätkäsaaren rakentumisen myötä.


title: Kampinmalmi

text: Peruspiiriin väkiluvun ja työpaikkamäärien kehitys 1995-2015:


title: Alku Avanto

text: Alku Antti Avanto (14. maaliskuuta 1907 Turku – 1. toukokuuta 1984) oli graafikko ja taidemaalari. Hän opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1925–1929 ja koulun jatko-opintolinjalla vuosina 1930–1932. Lisäksi hän harjoitti opintoja Tukholmassa sekä grafiikan opintoja taiteilija Viljo Lehmussaaren opastuksella.


title: Alku Avanto

text: Ensimmäisen kerran Alku Avannon töitä oli näyttelyssä vuonna 1927 Turussa. Yksityisnäyttelyiden ohella Alku Avanto osallistui Turun Taiteilijaseuran ja Turun Taidegraafikoiden näyttelyihin.


title: Alku Avanto

text: Avanto oli aktiivinen Turun taidejärjestöjen jäsen. Hän oli Turun Taiteilijaseuran johtokunnan jäsen yli 50 vuotta ja 190-luvulla ensin intendenttinä ja sitten puheenjohtajana. Hän on toiminut myös Turun Taiteilijaseuran Kuvataiteilijain ryhmän puheenjohtajana ja taloudenhoitajana. Turun Graafisen taiteen johtokunnassa ja intendenttinäkin hän toimi pitkään, sekä Turun Taidegraafikot ry:n puheenjohtajana muutaman vuoden.


title: Alku Avanto

text: Avanto toimi Turun kaupungin ammattioppilaitoksissa piirustuskurssien ja tyyliopin opettajana vuosikymmeniä sekä Turun Taideyhdistyksen Piirustuskoulussa grafiikan opettajana.


title: Alku Avanto

text: Avannon teoksia on mm. Turun taidemuseossa, Wäinö Aaltosen museossa ja Turun kaupungin kokoelmissa.


title: Niska (täsmennyssivu)

text: Niska voi tarkoittaa:


title: Niska (Utajärvi)

text: Niska on kylä Utajärvellä valtatien 22, ja Oulujoen varrella, noin kymmenen kilometriä etelään Utajärven kuntakeskuksesta. Kylä sijaitsee paikassa, jossa Lähtevänoja laskee Oulujokeen.


title: Niska (Utajärvi)

text: Kylällä on aiemmin sijainnut postipysäkki sekä Oulun–Kontiomäen rautatien varrella sijainnut Niskan seisake. Postipysäkki lakkautettiin lokakuussa 1929, kun Ahmaksen rautatieasemalla sijainnut Ahmaksen postiasema II avattiin.


title: Niska (Utajärvi)

text: Kuuluisiin Niskan kylästä lähtöisiin oleviin kuuluu historiantutkija ja Helsingin yliopiston professori Arvi Korhonen.


title: Silmäluomi

text: Silmäluomi on silmän peittävä liikkuva ihopoimu, joka levittää kyynelnestettä silmään, jottei silmä kuivuisi. Ihmisen silmäluomessa on lisäksi rivi silmäripsiä, jotka suojaavat silmää pölyltä ja ulkopuolisilta esineiltä. Nukkuessa ihmisen silmäluomi on kiinni.


title: Silmäluomi

text:
Tutkijat ovat ehdottaneet, että silmäluomi on kehittynyt poistamaan roskat silmistä. Esimerkiksi kaloilla ei ole silmäluomea, koska vesi virtaa niiden silmien ohi tauotta, joten niiden silmät eivät kuivu.
Silmäluomia voi koristella laittamalla luomiin luomiväriä.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Toimihenkilöunioni TU ry (lyh. TU, , ) oli toimihenkilöiden muodostama ammattiliitto vuosina 2001–2011. Vuoden 2011 alusta Toimihenkilöunioni ja Ammattiliitto Suora yhdistyivät ja uuden ammattiliiton nimeksi tuli Ammattiliitto Pro.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: TU oli Toimihenkilöiden keskusjärjestö on STTK:n suurin yksityisen sektorin ammattiliitto. Sen puheenjohtajana toimi 1. lokakuuta 2005 alkaen oikeustieteen kandidaatti Antti Rinne. Jäseniä Toimihenkilöunionissa oli noin 125 000, jotka olivat jäseninä noin 290 jäsenyhdistyksessä, ja joille Toimihenkilöunioni teki 43 työehtosopimusta (TES).


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Toimihenkilöunionissa työskenteli noin 130 henkilöä 11:sta aluetoimistossa sekä Helsingin keskustoimistossa. Keskustoimiston ohessa toimi Toimihenkilöiden työttömyyskassa (TU-kassa), jota johti kassanjohtaja Marjatta Väisänen. Toimihenkilöunionin jäsenlehtehtenä oli "PRO Toimihenkilöunioni", jota kustansi "Unionimedia Oy". Lisäksi aktiivijäsenille toimitetiin eTU-lehteä. Jäsenmaksu oli 1,2 % palkkasummasta. Toimihenkilöunionin varsinaisen toiminnan kulujäämä vuonna 2004 oli 20,5 miljoonaa ja jäsenten keski-ikä vuonna 2004 oli 46,6 vuotta.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Liitto ilmoitti tavoitteekseen Useimpien ammattiliittojen tapaan TU oli puoluepoliittisesti sitoutumaton.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Toimihenkilöunioni ry perustettiin Tampereen liittokokouksessa 18. toukokuuta 2001 neljän ammattiliiton fuusiona: Teknisten liitto (TL), Suomen Teollisuustoimihenkilöliitto (STL), Rakennusteknisten Ammattiliitto (RAL), tunnettu myös nimellä Rakennusmestarien Ammattiliitto RAL ry:nä ja Svenska Tekniska Funktionärsförbundet i Finland (STAF). Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin TL:n puheenjohtaja, kansanedustaja, koneteknikko, Ilkka Joenpalo (sd.); toiseksi puheenjohtajaksi STL:n puheenjohtaja, pirkkalalainen Helena Rissanen (sd.) ja liittovaltuuston puheenjohtajaksi Pirkko Kalttonen. Liittojen yhdistämistä edelsi TL:n ja STL:n 23. tammikuuta 1999 allekirjoittama yhdentymissopimus, jonka pohjana oli paitsi aikaisemmin perustettu Teollisuuden Toimihenkilöiden Neuvottelujärjestö (TNK), liittojen yhteiset työehtosopimusneuvottelut vuonna 1979 sekä aiesopimus yhdistymisestä vuonna 1997. RAL:n hallituksen esitys liittymiseksi suoraan Teknisten liittoon epäonnistui vuonna 1996, mutta tammikuussa 1999 RAL:n liittovaltuusto hyväksyi osaltaan yhdistymissopimuksen perustettavaan uuteen ammattiliittoon.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Tietoliikenneliitto TLL liittyi Toimihenkilöunioniin 1. heinäkuuta 2004.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Puheenjohtaja Joenpalon ilmoitettua, ettei ole käytättävissä seuraavalla liittokokouskaudella (2005–2009), käynnistyi puheenjohtajapeli. Joenpalo itse ilmoittautui järjestö- ja jäsenasianyksikönjohtajan Helena Rissasen (sd.) tukijaksi. Puheenjohtajaehdokkaiksi ilmoittautui Rissasen lisäksi aluksi luottamusmies Risto Järvinen (sit.) Nokialta, Toimihenkilöunionin järjestöasiamies Risto Korkalo Riihimäeltä sekä TU:n valtuuston varapuheenjohtaja Jukka Nyberg (sd.). Eräät Toimihenkilöunionin piirien ay-aktiivit pyysivät ERTO:n puheenjohtaja Antti Rinnettä ehdokkaaksi. Toukokuussa 2005 postitse toteutetussa liittokokousedustajavaalissa (äänestysprosentti 23,2 %) TU:n jäsenet valitsivat 323 liittokokousedustajaa, ja ilman jäsenäänestystä 6 piirissä loput 178 edustajaa Helsingin 29. syyskuuta – 1. lokakuuta 2005 pidettyyn liittokokoukseen. Jukka Nyberg vetäytyi puheenjohtajuuden tavoittelusta elokuun lopulla 2005, ilmoittaen kannattavansa Helena Rissasen valintaa, samoin tekivät Korkalo ja Järvinen. Antti Rinne voitti Rissasen puheenjohtajavaalissa äänin 258–235. Liittokokous pienensi edustajamääräänsä aikaisemmasta 501:stä 350:een ja liittovaltuustoa supistettiin 101-jäsenisestä 61-jäseniseksi. Myös liiton hallitusta pienennettiin 18 jäseneen aikaisemman 25:n sijaan.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Liiton puheenjohtajaksi valittu Antti Rinne oli vuosina 2006–2008 esillä julkisuudessa edeltäjäänsä Ilkka Joenpaloa enemmän. Rinnettä kuvattiin aggressiiviseksi puheenjohtajaksi, sillä olivathan hänen juurensa räväkästä toimintakulttuuristaan tunnetussa Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitossa ja Ertossa. Toimihenkilöunioni olikin julkisuudessa esillä sopimusrajariidassa (nk. ylärajanveto) toisen ammattiliiton YTN:n, sekä erityisesti Nokian ja Wärtsilän kanssa. Toimihenkilöunionin 3 000 jäsentä Yardsin, Bolidenin, Luvatan, Outokummun, Rautaruukin ja Wärtsilän tehtailla lakkoilivat Teknologiateollisuus ry:tä vastaan vuonna 2007 viisi päivää kestäneellä lakolla. Lakon kohteena oli palkkaerimielisyys, joka johti lopulta 4,4 prosentin palkankorotukseen. Aiemmin samana vuonna Toimihenkilöunioni nosti kanteen Stora Ensoa vastaan vuoden 2006 tulospalkkioista, jotka yhtiö jätti maksamatta työnseisaukseen osallistuneille noin 2000 työntekijälle. Myöhemmin Kouvolan hovioikeus tuomitsikin Stora Enson maksamaan lähes 140:lle Anjalankosken tehtaiden toimihenkilölle vuoden 2006 tulospalkkiot korkoineen.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Puheenjohtaja Antti Rinne vahvisti paikkansa ennakkoon TU:n johdossa jo vuonna 2008, kun kannatusryhmä pyysi häntä olemaan käytettävissä jatkokaudelle vuosina 2009–2013, ja hänet valittiinkin ilman vastaehdokasta Jyväskylän liittokokouksessa toukokuussa 2009. Toimihenkilöunioni aloitti valmistelut yhdistysfuusioihin Erityisalojen Toimihenkilöliitto ERTO:n, pankkialaa edustavan Suoran sekä viestintäalan toimihenkilöitä edustavan Mediaunionin välillä vuonna 2006. Uuden suurliiton oli alun perin tarkoitus aloittaa toimintansa 2010, mutta Erto vetäytyi hankkeesta toukokuussa 2009. Mediaunioni vetäytyi hankkeesta 18. helmikuuta 2010, mutta Ammattiliitto Suora ja Toimihenkilöunioni tekivät aiesopimuksen helmikuussa 2010. Tavoitteena oli, että lähes 155 000 toimihenkilöä edustava liitto aloittaisi toimintansa vuoden 2011 alussa.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Kukin ammattiliitto haluaa, että alalla noudatetaan juuri sen työehtosopimusta, ja samalla halutaan kasvattaa oman liiton jäsenmäärää ja sitä kautta painostusvoimaa. Rajariita toimihenkilöiden soveltamistaalasta nousi jälleen esiin syksyllä 2009 seurauksella Toimihenkilöunioni järjesti piste- ja vauhdituslakkoja Teknologiateollisuuden yrityksissä. Toimihenkilöunionin mukaan työnantaja ei sovella kaikilla työpaikoilla unionin ja työnantajaliiton välistä työehtosopimusta niihin toimihenkilöihin, joihin pitäisi. Sen sijaan työnantaja – TU:n mukaan – siirtää toimihenkilöitä ylempien toimihenkilöiden piiriin, jolloin toimihenkilöiltä jää saamatta tuhansia euroja ylityökorvauksia ja matkustusajan palkkaa. Kiistan piti olla sovittu jo vuonna 2007, jolloin liitot ja työnantaja sopivat, että kiistanalaiset tapaukset selvitetään yhdessä.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Liiton yhdistysjäseniksi hyväksyttiin toimihenkilöiden muodostamat rekisteröidyt yhdistykset, joiden hyväksymisestä päätti liittohallitus. Järjestön ylintä päätösvaltaa käytti liittokokous. Jäsenet valitsivat liittokokousedustajat (350 edustajaa) joka neljäs vuosi pidettävään liittokokoukseen, jossa muun muassa valittiin liittovaltuusto (61 jäsentä), liittohallitus (18 jäsentä), liiton puheenjohtajat, päätettiin toiminnasta, taloudesta, toimintalinjasta ja piirijaosta. Toimihenkilöunionin piirien toimintaa koordinoivat aluetoimistot liiton piiriohjesäännön mukaisesti. Liittovaltuusto kokoontui vuosittain, tyypillisesti kaksi kokousta vuodessa, liittohallitus tavallisesti kuukausittain. Piirikokouksissa yhdistykset valitsivat keskuudestaan jäsenet piirien hallintoon piiriohjesäännön mukaisesti. Työehtosopimusneuvotteluista ja mahdollisista työtaistelutoimenpiteistä päätti liittohallitus.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Paikalliset jäsenyhdistykset saivat varansa jäsenmaksupalautuksena 0,1 % jäsenten liitolle maksamasta jäsenmaksusta. Yhdistyksessä varojen käyttöä hallinnoi jäsenten vuosittain valitsema johtokunta. Jäsenyhdistys tyyppejä on useita: alueellinen-, ala-, sopimusalakohtainen-, yrityskohtainen- ja kokoomayhdistys. Kokoomayhdistys on tavallisesti alueellinen yhdistys, joka ei ole keskittynyt mihinkään tiettyyn alaan tai sopimusalaan vaan jäseniä on monesta eri yrityksestä sekä sopimusaloilta. Yhdistysten koko vaihtelee kymmenistä yli tuhannen jäsenen yhdistyksiin. Suuret yhdistykset ovat keskittyneet pääasiassa Etelä-Suomeen. Yhdistysten erilaisista jäsenmääristä johtuen yhdistysten varallisuudessa voi olla suuriakin eroja.


title: Toimihenkilöunioni TU

text: Toimihenkilöunioni TU teki seuraaville aloille työehtosopimuksia (TES). Osa sopimuksista oli yleissitovia (YS), osa yrityskohtaisia sopimuksia (YK) osa yleissitovuutta vailla (YV).Elintarvikeala


title: Toimihenkilöunioni TU

text: FinnairPuuteollisuusTietoala ja postiSosiaali- ja terveysministeriön alainen Työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamislautakunta vahvistaa päätöksellään, onko valtakunnallinen työehtosopimus yleissitova. Työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamislautakunnan päätökset ja yleissitovat työehtosopimukset löytyvät Finnlex-tietokannasta


title: Kapenta

text: Kapenta on paikallinen nimi kahdelle Karibajärvessä ja Cahora Bassassa elävälle pieniä, planktonia syövälle sillikalalajille ("Limnothrissa miodon" ja "Stolothrissa tanganicae"). Ne ovat peräisin Itä-Afrikan Tanganjikajärvestä.


title: Kapenta

text: Kapenta muodostaa tärkeän proteiinilähteen paikallisille asukkaille, ja kuivattuna kapentaa voidaan markkinoida myös laajalla alueella tekojärvien ympäristössä.


title: Kapenta

text: Kapentasaaliit ovat laskeneet 1970-luvulta alkaen. Pieneneminen on kiihtynyt 2000-luvulla ylikalastuksen ja järvissä lisääntyvien petoäyriäisten takia.


title: Kapenta

text: Cahora Bassan kapentasaalis ylitti 12 000 tonnia vuosina 2005-2006, mutta putosi seitsemän tonniin 2007.


title: Aisnen taistelu

text: Aisnen taistelulla tarkoitetaan kolmea Ranskan Aisnejoella ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla käytyä taistelua.


title: Lauri Pekuri

text:
Lauri Olavi Pekuri (vuoteen 1942 "Ohukainen" 6. marraskuuta 1916 Helsinki – 3. elokuuta 1999 Espanja) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja hävittäjä-ässä. Pekuri lensi jatkosodan aikana 314 sotalentoa ja saavutti 18½ ilmavoittoa. Hän ylitti ensimmäisenä suomalaislentäjänä Suomessa äänennopeuden Folland Gnat -hävittäjällä 31. heinäkuuta 1958. Pekuri oli myös ensimmäinen suomalaislentäjä, joka lensi yli kaksinkertaisella äänennopeudella kokeillessaan Dassault Mirage III hävittäjää.
Pekuri jäi eläkkeelle ilmavoimien palveluksesta everstinä ja Karjalan Lennoston komentajana täytettyään 52 vuotta, mikä oli eroamisikä.
Lauri Pekuri harrasti lennokeja jo nuorukaisena 1930-luvun Helsingissä. Hän jätti koulun kesken lukion toisella luokalla, kun se haittasi suojeluskuntatyötä ja urheiluharrastuksia. Pyrkiminen asevelvolliseksi ilmavoimiin pysähtyi psykologisiin kokeisiin ja huonoon koulutodistukseen. Reservinupseeriksi Pekuri tuli Mikkelin ratsastavasta patterista. Hän pyrki sen jälkeen uudestaan ilmavoimiin ja pääsi 1939 ohjaajakurssille. Tänä aikana hän opiskeli ylioppilaaksi.


title: Lauri Pekuri

text: Talvisodassa Pekuri oli sijoitettuna Parolaan ja Tyrväntöön. Reserviläiset lensivät Gloster Gamecock, Bristol Bulldog ja Jaktfalken-hävittäjillä, joita ei voinut käyttää rintamalla. Pekurilla oli takanaan noin sata lentotuntia.


title: Lauri Pekuri

text: Talvisodan päätyttyä hän suoritti Kadettikoulun, jonka lentokoulutus oli kesken jatkosodan alkaessa.


title: Lauri Pekuri

text: Elokuussa 1941 Pekuri määrättiin Lentolaivue 24:ään, joka lensi Brewster B-239 hävittäjäkoneilla. Muuntokoulutus hävittäjälentäjäksi tapahtui Fokker D.XXI -koneilla. 4. lokakuuta 1941 Pekuri pääsi ensimmäiseen ilmataisteluunsa I-153-hävittäjää vastaan, joka putosi lähinnä venäläisen ohjaajan huonon lentotaidon takia. Ilmataistelujen määrä ei seuraavan vuoden aikana ollut suuri venäläisten välttäessä ilmataisteluja. Pekuri kasvatti pudotustiliään tasaista tahtia.


title: Lauri Pekuri

text: 25. kesäkuuta 1942 luutnantti Pekuri joutui ilmataistelussa Seesjärven koilliskulmalla neljän Hurricanen ahdistamaksi, koneeseen tuli osumia ja Pekuri laski soihduksi muuttuneen Brewsterinsä pieneen järveen. Hän pelastui sukeltamalla pintaan ja uimalla rantaan, josta sitten käveli 20 km omille linjoille. Pudonnut kone oli BW-372, joka nostettiin järvestä elokuussa 1998.


title: Lauri Pekuri

text: Helmikuussa 1943 Pekuri osallistui Messerschmitt Bf 109 G-2-hävittäjien hakuun Saksasta, jossa koulutus tapahtui hitaasti. Suomeen tulevat koneet haettiin Wienin lähellä sijaitsevilta Neustadtin tehtailta. Saksalaiset ihmettelivät, ettei siirtolennolla tuhottu yhtään konetta, heillä kuten neuvostoliittolaisillakin siirtolentoja tekivät huonoimmista huonoimmat lentäjät, ja jopa viidennes koneista tuhoutui tai vaurioitui siirtolennoilla.


title: Lauri Pekuri

text: 16. kesäkuuta 1944 hänen koneensa vaurioitui siirtolennolla Immolasta Lappeenrantaan. Hän kävi tällä lennolla Olli Puhakan kanssa Il-2-maataistelukoneiden kimppuun. Il-2-koneiden kk-tuli vaurioitti koneen moottoria, joka pysähtyi. Pekuri hyppäsi laskuvarjolla ja pakoili viikon ajan venäläisiä pyrkien omien puolelle. Se ei onnistunut ja hän joutui sotavangiksi. Hänet sijoitettiin Špalernajan tutkintavankilaan Leningradiin. Siellä hän sairastui punatautiin, mutta selviytyi siitä toisten vankien neuvoilla. Sodan päätyttyä ennen sotavankien vaihtoa hänet siirrettiin Tserepovetskin leirille "lihomaan".


title: Lauri Pekuri

text: Pekuri saapui vankeudesta takaisin Suomen raja-asemalle 22.11.1944. Hänet siirrettiin muiden sotavankien mukana Hankoon lääketieteelliseen karanteeniin ja toipumisleiriin, jossa mm. vangiksi joutumisen olosuhteet kuulusteltiin. Täältä hän palasi laivueeseensa Hävittäjälentolaivue 34:een josta edelleen kotiin toipumislomalle. Laivueen piti osallistua Lapin sotaan, mutta siirtoa ei tehty koska saksalaiset käyttivät samaa Bf 109 G- tyyppiä ja sekaannuksien vaara oli ilmeinen.


title: Lauri Pekuri

text: Pekuri osallistui Suomen suihkuhävittäjien hankintoihin alusta alkaen. 1952 Pekuri kävi Le Bourgetin ilmailunäyttelyssä keräten ajankohtaista tietoa saatavilla olevista suihkuhävittäjistä ja hän oli mukana komennuskunnassa, joka koulutettiin ostettuihin De Havilland Vampire- koneisiin.


title: Lauri Pekuri

text: Pekuri oli Folland Gnat koneen hankinnassa mukana koneen ollessa kehitteillä. Hän raportoi koelennolla havaitsemastaan rungon takaosan värinästä, joka aiheutti myöhemmin rungon katkeamisen tehtaan koelentäjän pelastuessa heittoistuimella.


title: Lauri Pekuri

text: Suomen ilmatilassa Pekuri lensi ensimmäisenä yliääninopeutta syöksylennossa GN-102-yksilöllä. Hän osallistui MiG-hävittäjien evaluointeihin suorittaen koelennot MiG-15-, MiG-19- ja MiG-21- tyypeillä.


title: Lauri Pekuri

text:
Suunniteltatessa modernin hävittäjän hankintaa 1960-luvun alussa Pekuri lensi evaluoinneissa ensimmäisenä suomalaisena yli kaksinkertaisella äänen-nopeudella Dassault Mirage III C -koneella. Pekuri laati ostettujen MiG-21-koneiden koulutusohjelman, joka pohjautui teoreettiseen ja lentokoulutukseen, jonka suomalaisten itsensä valitsema ryhmä sai tuolloisessa Neuvostoliitossa. Kaupan ehtojen mukaisesti neuvostoliittolaiset lentäjät toivat koneet Suomeen. Koulutukseen osallistuneet ohjaajat perustivat Kirgiisikillan, johon myöhemmin
kutsuttiin kunniajäseniksi mm. MiG- laivueiden komentajia.


title: Lauri Pekuri

text: Muita Pekurin lentämiä tyyppejä olivat mm. Saab 35 Draken, Saab 32 Lansen ja Dassault Mystère IV. Lansen- ja Mystère-koneita hän lensi ennen Gnat-koneen valintaa ja Draken-koneen ennen MiG-21-koneen valintaa.


title: Lauri Pekuri

text: Viimeisenä uutena tyyppinään hän lensi English Electric Lightning -koneella. Hän piti konetta suoritusarvoiltaan ja liikehtimiseltään selvästi huonompana kuin MiG-21-konetta mutta asetekniikaltaan tehokkaampana.


title: Aisnen kolmas taistelu

text: Aisnen kolmas taistelu eli "Operaatio Blücher-Yorck" eli "Marnen toinen taistelu" käytiin 27. maaliskuuta – 6. kesäkuuta 1918. Tämän taistelun avulla saksalaiset pyrkivät valtaamaan Aisnen toisessa taistelussa menettämänsä Chemin des Damesin takaisin. Hyökkäys oli osa Saksan kevätoffensiivia.


title: Aisnen kolmas taistelu

text:
Hyökkäyksen tarkoitus oli tuoda saksalaiset tykit ampumaetäisyyden päähän Pariisista, ja mahdollistaa hyökkäys Flanderin rintamalla ympärysvaltojen irrottaessa joukkoja puolustamaan Aisnejoen asemia.
Saksa aloitti 27. maaliskuuta raskaan pommituksen kohti ympärysvaltain joukkoja 4 000 tykin voimin. Seuraavaksi kaasua päästettiin läntisten joukkojen päälle. Saksalaisten jalkaväkihyökkäys eteni vastustamattomalla voimalla 40 kilometrin leveydellä. Hyökkäys oli tullut ranskalaiseille yllätyksenä, niinpä saksalaiset saavuttivat Aisnejoen kuudessa tunnissa. Saksa löi kahdeksan ympärysvaltain divisioonaan Soissonsin ja Reimsin välissä ajaen ympärysvallat Veslejoelle ja edeten sen jälkeen auringonlaskuun mennessä noin 15 kilometriä. Saksalaiset olivat ottaneet 30. toukokuuta mennessä vangiksi 50 000 sotilasta ja 800 tykkiä.


title: Aisnen kolmas taistelu

text: Saksan armeija oli 3. kesäkuuta 90 kilometrin päässä Pariisista, mutta ampumatarvikkeet olivat lopussa ja varajoukoista oli pulaa. Sitkistyvää vastarintaa oli havaittavissa. Paikalle saapuneet yhdysvaltalaiset divisioonat katkaisivat Saksan hyvin alkaneen etenemisen Chateau-Thierryn ja Belleaun metsän taistelussa. Lopulta saksalaiset pysäytettiin Marnejoella 6. kesäkuuta


title: Arrasin taistelu

text: Arrasin taistelu viittaa joukkoon Arrasissa Ranskassa käytyjä taisteluita, joita ovat:


title: WW

text: WW tarkoittaa seuraavia:


title: Mai-Lis Könönen

text: Maija-Liisa ”Mai-Lis” Könönen (s. 2. syyskuuta 1940 Ilomantsi) on suomalainen iskelmälaulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hän on sanoittanut muun muassa Unto Monosen säveltämän ”Lapin Tango” -iskelmän. Könönen aloitti aktiiviuransa muusikkona vuonna 1962. Hän on säveltänyt yli sata laulua, ja sanoituksia on kertynyt yli 300 kappaletta. Hänen myötävaikuttajanaan on toiminut aktiivisesti hänen miehensä Lasse Könönen, joka on myös tunnettu muusikko. Könösten suku on musikaalinen muutenkin, sillä edesmennyt harmonikkamestari Esko Könönen oli Lasse Könösen veli. Mai-Lis Könönen tekee vielä nykyäänkin musiikkia ja käy myös keikoilla. Hän asuu Lahdessa.


title: Mihail Jangel

text: Mihail Kuzmitš Jangel (, s. 7. marraskuuta 1911 – k. 25. lokakuuta 1971 Moskovassa) oli Neuvostoliiton johtava ohjussuunnittelija.


title: Mihail Jangel

text: Jangel aloitti lentokoneinsinöörinä, joksi hän valmistui Moskovan ilmailuinstituutista vuonna 1937. Hän toimi ensin Nikolai Polikarpovin ja myöhemmin Artem Mikojanin alaisena Neuvostoliiton lentokoneteollisuudessa.


title: Mihail Jangel

text: Tämän jälkeen hän siirtyi ballistisiin ohjuksiin. Ohjuspuolella hän aloitti ohjausjärjestelmien suunnittelussa. Hän toimi Sergei Koroljovin apulaisena rakentaessaan Dnepropetrovskiin Ukrainaan rakettimoottorikeskuksen. Siitä tuli OKB-586-toimiston perusta vuonna 1954. Keskus rakensi sarjatuotantona mannertenvälisiä ballistisia ohjuksia (ICBM).


title: Mihail Jangel

text: Jangelin toimisto suunnitteli mm. R-12- ja R-16-ohjukset, joista kehitettiin Cosmos-3M ja Tsyklon-kantoraketit. Jälkimmäisestä kehitettiin Tsyklon 2 ja Tsyklon 3 versiot Jangelin kuoleman jälkeen.


title: Mihail Jangel

text: Mihail Jangel sai Lenin-palkinnon vuonna 1960 ja Neuvostoliiton valtionpalkinnon vuonna 1967.


title: Mihail Jangel

text: Hänen nimeään kantaa


title: Tooga

text: Tooga (, peittämistä tarkoittavasta sanasta "tegere") oli ylimysten ja virkamiesten vaate antiikin Roomassa. Sen käyttö oli vapaiden Rooman miesten erioikeus. Tooga koostui noin kuusi metriä pitkästä kankaanpalasta. Kangas oli kiedottu vartalon ympärille tietyllä tavalla ja se oli yleensä kääritty tunikan päälle. Toogan kangas oli lähes poikkeuksetta villaa ja sen alla pidetty tunika pellavaa. Suurimman osan Rooman valtakunnan historiaa tooga oli suosittu vaate erityisesti miesten keskuudessa naisten käyttäessä stolaa. Muut kuin kaupunkilaiset eivät saaneet käyttää toogaa. Ne, jotka tahtoivat näyttäytyä kansalle jonkun viran hakijoina, käyttivät valkoista toogaa, lat. "toga candida", josta juontuu sana kandidaatti, ehdokas.


title: Tooga

text: Toogia oli monen näköisiä käyttötarkoituksen mukaan.


title: Bleach (albumi)

text: Bleach on grungeyhtye Nirvanan 15. kesäkuuta vuonna 1989 julkaistu debyyttialbumi.


title: Bleach (albumi)

text: Albumin on julkaissut Nirvanan ensimmäinen levy-yhtiö Sub Pop. Levyn tunnetuin kappale on "About a Girl" vaikka siitä ei tehty vielä albumilta Bleach singleä, vaan vasta "MTV Unplugged in New York" live albumilla. Albumin alkuperäinen nimi oli "Too Many Humans". Nimi "Bleach" tuli siitä kun Kurt Cobain näki Nirvanan ollessa San Franciscossa AIDSin ehkäisemisjulisteen jossa luki "Bleach Your Works"


title: Bleach (albumi)

text: Albumin kappale "Downer" julkaistiin Bleachin lisäksi myös yhtyeen kokoelma-albumilla "Incesticide" vuonna 1992. Albumin kappaleet on sanoittanut suurimmaksi osaksi (tai kokonaan) Nirvanan laulaja / kitaristi Kurt Cobain. Albumin rumpuosuudet soitti suurimmaksi osaksi Nirvanan senaikainen rumpali Chad Channing.


title: Bleach (albumi)

text: Albumin kappaleet "Floyd the Barber", "Paper Cuts", "Downer" äänitettiin vuonna 1988 Reciprocal Records studiolla Tammikuussa, silloin rumpuja soitti Melvins yhtyeestä tuttu Dale Crover. Budjetti silloin oli vain 152.44 dollaria. Loput Bleachin kappaleet äänitettiin Reciprocal Records studiolla Seattlessa, Washingtonissa ja loput rumpuosuudet soitti Chad Channing. Albumin on tuottanut Jack Endino.


title: Bleach (albumi)

text: Kappaleesta "Floyd the Barber" piti nauhoittaa tuoreempi versio, mutta yhtyeen täytyi tyytyä aikaisempaan versioon, koska Kurt Cobain oli kappaleen nauhoituksissa sekaisin opiaattien ja lääkkeiden vaikutuksista eikä saanut laulettua röyhtäilyiltään.


title: Bleach (albumi)

text: Albumilta julkaistiin myös yksi single joka on "Love Buzz" ja sen B-puolena oli "Big Cheese" kappale. Kappale on Nirvanan ensimmäinen julkaisu ja se ilmestyi vuonna 1988, vaikka se julkaistiinkin vuonna 1989 Bleachillä. Toinen single albumilta oli "Blew" joka julkaistiin joulukuussa vuonna 1989 ja sen tuotti "Tupelo Records". Blew sisälsi myös "Love Buzz", "Been a Son" ja "Stain" kappaleet. Stain kappaleen on sanoittanut Kurt Cobainin lisäksi myös yhtyeen basisti Krist Novoselic.


title: Bleach (albumi)

text: Yhdysvalloissa albumi julkaistiin Sub Popin kautta. Ensimmäiset 1000 kopiota painettiin valkoiselle vinyylille ja seuraavat 2000 mustalle vinyylille ja loput siniselle vinyylille. Ensimmäisessä 3000 kopiossa albumin mukana tuli juliste, jossa oli mukana myös yhtyeen sen ajan kakkoskitaristi Jason Everman. Vinyyli julkaisu ei sisältänyt kappaleita "Big Cheese" ja "Downer".


title: Bleach (albumi)

text: Briteissä albumi julkaistiin Tupelo Records -yhtiön kautta kesällä 1989. Ensimmäiset 3000 kopiota painatettiin valkoiselle vinyylille ja seuraavat 2000 tummanvihreälle vinyylille. Loput Tupelon kautta julkaistut vinyylit painettiin mustaksi. Tupelon julkaisu sisälsi kappaleet "Big Cheese" ja "Love Buzz" muttei kappaletta "Downer". Australiassa albumi julkaistiin Waterfront Records yhtiön kautta. Sub Pop julkaisi albumin remasteroidun version vuonna 1992 CD- ja kasettikopioille. Warner Music yhtiö julkaisi albumin Euroopassa, Australiassa ja Japanissa.


title: Bleach (albumi)

text: Kaikki kappaleet säv. ja san. Kurt Cobain, ellei toisin mainita


title: Silmänisku

text: Silmänisku on aikomuksellinen ilme, joka tehdään sulkemalla toinen silmä, toisen silmän pysyessä samaan aikaan auki. Silmänisku on sanatonta kahdenkeskistä ajatusten vaihtoa.


title: Silmänisku

text: Silmäniskulla voidaan ilmaista yhteistä salaisuutta. Toisaalta sillä voidaan tarkoittaa yksinkertaisesti ”kyllä”, ”käsitin sen”, ”ok”.


title: Silmänisku

text: Monissa kulttuureissa silmäniskulla voidaan osoittaa kiinnostusta vastakkaiseen sukupuoleen.


title: Silmänisku

text: Silmänisku voi olla myös tahatonta, esimerkiksi elohiiri tai vaikkapa jokin muu sairaus tai tunnetila voi tehdä tästä eleestä tahattoman.


title: Muistisääntö

text: Muistisääntö on nimensä mukaisesti muistamisen apuneuvo, muistettavan tiedon tiivistelmä tai viite siihen. Muistisäännön tarkoitus on synnyttää muistettavaan asiaan liittyvä assosiaatio, joka palautuu mieleen esimerkiksi huvittavuutensa vuoksi tai on tutulle ilmiölle analoginen. Muistisääntö voi olla esimerkiksi lyhenne, luettelo, lause, joskus loru tai runo.


title: Muistisääntö

text: Laulujen sanat tai sävelten liittäminen opeteltavaan asiaan.


title: Muistisääntö

text: Muistisääntönä on sana, jonka kirjaimet ovat muistettavan joukon alkukirjaimia.


title: Muistisääntö

text: Muistisäännöksi valitaan tarinan tai lorun tavoin muistuva fraasi, joka ilmaisee muistettavaan asiaan liittyviä vihjeitä.


title: Muistisääntö

text: Graafiseen muotoon järjestetty tieto.


title: Muistisääntö

text: Muistettava tieto sepitetään riimiksi tai loruksi. Monet sanonnat ovat lyhyitä riimipareja.


title: Irja Ketonen

text: Irja Helena Ketonen o.s. Blomqvist (20. kesäkuuta 1921 Turku – 17. marraskuuta 1988 Turku), oli suomalainen talouselämän vaikuttaja ja vuorineuvos. Hän oli vuosikymmenten ajan merkittävässä asemassa Turun Sanomissa, lopulta yhtiön pääjohtaja.


title: Irja Ketonen

text: Irja Blomqvist oli viilarin tytär Portsasta. Hän pääsi 13-vuotiaana Turun Sanomiin juoksutytöksi, jossa tehtävässä hän oli kolme vuotta ja kävi samalla jatkokoulun ja liikeapulaiskoulun. Juoksutytöstä tuli konttoriharjoittelija ja konttoristi ja hänen tehtäviinsä kuului tavanomaisia lehtitalon töitä, kuten ilmoitusten vastaanottoa ja postin käsittelyä. Lehden toimitusjohtaja Arvo Ketonen luotti aloitteelliseen ja määrätietoiseen konttoristiin ja lisäsi hänen tehtäviinsä itselleen erityisen tärkeän kuva-arkiston hoidon.


title: Irja Ketonen

text: Toimitusjohtaja Arvo Ketosen ensimmäinen avioliitto oli päättynyt vaimon kuolemaan vuonna 1933, liitosta ei ollut lapsia. Ketosen ja häntä yli 30 vuotta nuoremman konttoristin Irja Blomqvistin romanssi kohahdutti Turkua ja johti avioliittoon vuonna 1941. Irja Ketonen jätti työnsä Turun Sanomissa ja keskittyi perheeseen ja kotiin. Ketosille syntyi neljä lasta: Keijo (s. 1942), Taru (Kinnunen, s. 1944), Mikko (s. 1945) ja Marja-Leena (Ruola, s. 1946).


title: Irja Ketonen

text: Arvo Ketosen sairastuttua vuonna 1945 ja kuoltua vuonna 1948 joutui Irja Ketonen ottamaan Turun Sanomien toimitusjohtajan tehtävät, joita hän hoiti ensin vuonna 1948 ja myöhemmin vuodesta 1955 vuoteen 1981, jolloin hänestä tuli TS-Yhtymän pääjohtaja. Hän toimi Turun Sanomien hallituksen puheenjohtajana 1948–1988. Vuosina 1948–1955 hän oli Turun Sanomien toimituspäällikkö.


title: Irja Ketonen

text: Irja Ketonen sai vuorineuvoksen arvon vuonna 1980.


title: Krems an der Donau

text: Krems an der Donau on kaupunki Ala-Itävallassa (Niederösterreich) Tonavan varrella noin 80 kilometriä Wienistä luoteeseen. Nimensä kaupunki on saanut Tonavaan laskevasta joesta. Asukkaita Kremsissä on noin 24 627 (1.1.2017), ja kaupungin pinta-ala on 51,2 km².


title: Krems an der Donau

text: Tärkeimpiä liikenneyhteyksiä Tonavan lisäksi ovat rautatie (Wien–Sankt Pölten) sekä moottoritiet. Lähin kansainvälinen lentokenttä on Wienissä.


title: Krems an der Donau

text: Ensimmäiset maininnat Kremsistä ovat vuodelta 995. Vuonna 2000 Kremsin ja Steinin vanhatkaupungit liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Krems an der Donau

text: Nykyään Krems tunnetaan ennen kaikkea viineistään ja kouluistaan. Wachaun alue on Itävallan tuotteliainta viinintuotantoaluetta. Kremissä tuotetaan vuosittain noin neljä miljoonaa litraa viiniä. Viljeltyin rypälelajike on Grüner Veltliner.


title: Krems an der Donau

text: Kremsissä sijaitsee kaksi korkeakoulua, Donau-Universität Krems ja IMC (International Management Center) University of Applied Sciences Krems, joista jälkimmäinen vastaa suomalaista ammattikorkeakoulua (saksaksi Fachhochschule).


title: Sähköstatiikka

text: Sähköstatiikka on sähköopin osa-alue, jossa käsitellään staattisia eli liikkumattomia sähköisiä ilmiöitä. Näitä ovat mm. sähkövaraus, sähkökenttä, sähköinen potentiaali ja jännite. Tyypillinen sähköstatiikan tekninen sovellus on kondensaattori.


title: Sähköstatiikka

text: Sähködynamiikassa käsitellään liikkuvia sähköisiä ilmiöitä.


title: Pontevedra

text: Pontevedra on kaupunki Espanjan Galiciassa, Pontevedran maakunnassa, Atlantilta mantereelle työntyvän lahden pohjukassa, johon laskevat Lérez- ja Tomeza-joet. Kaupungin asukasluku on noin 82 000.


title: Pontevedra

text: Kaupungin tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat hyvin säilynyt keskiaikainen vanha kaupunki ja pyhiinvaeltajien kirkko Praza de Peregrina –aukiolla. Portugalista lähtevä eteläinen pyhiivaellusreitti Santiago de Compostelaan kulkee Pontevedran kaupungin kautta.


title: Pontevedra

text: Kristoffer Kolumbuksen ensimmäisellä löytöretkellään käyttämä lippulaiva, Santa María oli rakennettu Pontevedrassa.


title: Sähködynamiikka

text: Sähködynamiikka on sähköopin osa-alue, jossa käsitellään dynaamisia eli liikkuvia sähköisiä ilmiöitä. Näitä ovat mm. sähkövirta, resistanssi ja konduktanssi.


title: Sähködynamiikka

text: Sähköstatiikassa käsitellään staattisia eli liikkumattomia sähköisiä ilmiöitä.


title: Karakki

text: Karakki tai nao oli kolmi- tai nelimastoinen purjealus, joka kehitettiin Välimeren alueella 1400-luvulla. Karakille tyypillisiä ovat pyöristetty peräosa perä- ja keulakorokkeilla. Takilassa oli raakapurjeet fokka- ja isomastoissa ja latinalaispurjeet mesaanimastossa. Päämasto oli aina selvästi muita korkeampi.


title: Karakki

text: Karakit olivat ensimmäisiä kelvollisia aluksia valtameripurjehdusta ajatellen. Ne olivat riittävän suuria ollakseen vakaita kovassa aallokossa, ja riittävän tilavia kuljettaakseen pitkällä matkalla tarvittavat elintarvikkeet. Karakeista teki lujarakenteisia niissä olevat koko rungon mittaiset vahvistushirret, joita kutsuttiin "rusteiksi". Niitä saattoi olla jopa neljä kappaletta. Alustyyppi oli espanjalaisten ja portugalilaisten suosiossa, ja sitä käytettiin tutkimusmatkoilla 1400–1500-luvuilla.


title: Karakki

text: Espanjaksi alustyyppiä kutsuttiin nimillä "carraca" tai "nao", portugaliksi taas nimellä "nau". Molemmat tarkoittivat yksinkertaisesti laivaa. Ranskaksi alustyypin nimi oli "nef". Englannissa laivaston karakin nimitys oli "great ship".


title: Karakki

text: Karakkia kutsuttiin täydelliseksi kuljetusalukseksi, ja se purjehti hyvin lähes kaikissa olosuhteissa. Muita etuja olivat:


title: Karakki

text: Haittana oli muun muassa aseistuksesta johtuva yläpainoisuus, joka saattoi johtaa aluksen kaatumiseen voimakkaissa tuulissa.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Hiitola () on maalaiskunta ja sen keskustaajama (entinen asemakylä) Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kokkolanjoen rannalla 56 kilometriä Lahdenpohjasta lounaaseen. Taajamassa on 805 ja kunnassa 2 500 asukasta (vuonna 2011).


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Hiitolan kunnan pinta-ala on 674,64 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Lahdenpohjan piirin Elisenvaaran ja Kurkijoen kuntiin, idässä Laatokkaan, etelässä Leningradin alueeseen kuuluviin Käkisalmen ja Viipurin piireihin sekä lännessä Suomeen. Pinta-alasta 63,1 % on luonnonaluetta, 29,6 % vesistöjä ja 5,7 % maatalousmaata.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Seutu kuuluu Laatokan alavaan rantavyöhykkeeseen, jossa on lukuisia pieniä kalliosaaria. Kunnan alueella virtaavista joista suurin on Kokkolanjoki eli Hiitolanjoki. Muita jokia ovat Ilmeenjoki ja Asilanjoki. Järviä ovat Laatokan lisäksi Alasjärvi, Hiitolanjärvi, Tausjärvi ja Veijalanjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rautamalmi, rakennuskivi, hiekka, sora ja turve. Seudulle suunnitellaan Laatokan saariston kansallispuistoa.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Keskustaajaman (entinen asemakylä) lisäksi kuntaan kuuluu kahdeksan asutuskeskusta: Asila (ven. "Asilan"), Haukkavaara, Ilmee, Kujansuo, Kulikovo (entinen Hiitolan kirkonkylä), Rintala, Tiurula ja Tounan eli Tounaa (entinen Karjalan työlaitoksen alue). Hiitolan ohella suurimmat asutuskeskukset ovat noin 650 asukkaan Kulikovo, 550 asukkaan Tounaa ja 350 asukkaan Tiurula. Entinen kirkonkylä on nykyään neuvostokylä, jossa on kasarmialue, sovhoosirakennuksia ja kerrostaloja. Hautausmaalla on runsaasti venäläisten hautoja valokuvineen, mutta sieltä löytyy myös vanhoja suomalaisia hautakiviä.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Hiitolan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1471. Se kuului Kurkijoen Kylänlahden perevaaraan ja vuodesta 1611 Tiurulan pogostaan. Vuodesta 1617 lähtien alue oli osa Ruotsia, suuren pohjan sodan jälkeen Venäjää sekä myöhemmin Suomen suuriruhtinaskuntaa ja itsenäistä Suomea. Kuuluisia hiitolalaisia olivat mm. kirjailija Eeva Kilpi ja oopperalaulajat Martti Talvela ja Tuure Ara.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Nykyinen kunta käsittää Suomen talvi- ja jatkosotien jälkeen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Hiitolan kunnan pohjois- ja keskiosat, Rautjärven kunnan luovutetun itäosan sekä Simpeleen kunnan luovutetun itäosan eteläiset alueet. Kunnan keskustaajamana toimii entinen Suomen Hiitolan rautatieasema. Hiitolan entinen kirkonkylä kantaa nykyään nimeä Kulikovo.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Hiitolan kautta kulkee Pietarin, Sortavalan ja Petroskoin välinen rautatie sekä maantie A129.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Kunnassa toimii luonnonvarojen hyödyntämiseen perustuvaa rakennustarvike- ja metsäteollisuutta. Kilpolansaaren lähistöllä on kalanviljelylaitos. Maataloutta edustavat asukkaiden palstaviljelmät.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluu keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja pieni poliklinikka. Eräitä julkisia palveluja on myös Tounaassa, Kulikovossa ja Tiurulassa.


title: Hiitola (Karjalan tasavalta)

text: Seudulla on useita muinaisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Ilmeen kirkko, komendantinviraston rakennus sekä Hiitolan taajaman 1900-luvun alusta peräisin olevat asuin- ja talousrakennukset. Kulikovossa on talvi- ja jatkosodassa kaatuneiden suomalaisten ja Hiitolan asemalla neuvostosotilaiden hautapaikat. Hiitolan taajaman lähellä sijaitsee Linnamäen nimellä tunnettu karjalaisten keskiaikainen muinaislinna.


title: Margareeta (pyhimys)

text: Margareeta Antiokialainen, ortodoksisessa kirkossa Pyhä suurmarttyyri Marina syntyi 300-luvulla Vähässä-Aasiassa Pisidiassa pakanalliseen perheeseen. Hän kärsi keisari Diocletianuksen (284−305) aikana ankaraa vainoa, kidutusta ja lopulta marttyyrikuoleman.


title: Margareeta (pyhimys)

text: Margareetan tunnus kirkkotaiteessa on lohikäärme, jonka hän lannistaa ristisauvalla. Suomessa kansanperinteessä Margareeta tunnetaan nimellä Marketta. Keskiajalla hän oli yksi neljästätoista hädässäauttajasta eli pyhimyksistä, joiden uskottiin suojaavan vaaroilta ja taudeilta.


title: Margareeta (pyhimys)

text: Margareetan muistopäivä on on 20. heinäkuuta, keskiajan Suomessa 13. heinäkuuta. Ortodoksinen kirkko kunnioittaa suurmarttyyri Marinan muistoa vuosittain heinäkuun 17. päivänä. Katolisen kirkon pyhimyskalenterista Margareeta on poistettu epähistoriallisena 1960-luvulla.


title: Itsesensuuri

text: Itsesensuuri on nimitys julkaisijan itsensä harjoittamalle sensuurille tai pidättyvyydelle valtiollisesti arkaluonteisten mielipiteiden ilmaisussa. Laajempi itsesensuurin määritelmä on omien tekojen tai lausuntojen rajoittaminen välttyäkseen muiden loukkaamiselta tai ärsyttämiseltä ilman, että tätä olisi virallisesti ilmoitettu välttämättömäksi.


title: Kurkijoki (Karjalan tasavalta)

text: Kurkijoki () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Laatokan Laikkalanlahteen laskevien Vonkaojan ja Raholanjoen rannalla 42 kilometriä Lahdenpohjasta lounaaseen. Taajamassa on 1 100 ja kunnassa 1 800 asukasta (vuonna 2012).


title: Kurkijoki (Karjalan tasavalta)

text:
Kurkijoen kunnan pinta-ala on 1 233,91 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Lahdenpohjan piirin Miinalan, lännessä Elisenvaaran ja etelässä Hiitolan kuntiin. Pinta-alasta suurin osa on Laatokan vesialuetta.
Kunnan alueella virtaavat Soskuanjoki, Raholanjoki, Putkijoki ja Lahdenjoki. Järviä ovat Laatokan lisäksi Kankaanlampi, Ohtijärvi, Kemppisenlampi, Tervajärvi, Kangas, Ihojärvi, Rokkalampi ja Vilpuksenjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rakennuskivi, hiekka ja sora. Kurkijoen taajaman lähellä sijaitsee luonnonmuistomerkiksi julistettu suo.


title: Kurkijoki (Karjalan tasavalta)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu kymmenen asutusta: Alho, Huhtervu, Ihojärvenkylä, Lasanen, Otsanlahti, Peltola, Soskua, Tervajärvi, Tervu ja Vätikkä. Kurkijoen ohella suurempia asutuskeskuksia ovat vajaan 300 asukkaan Lasanen ja yli sadan asukkaan Tervu.


title: Kurkijoki (Karjalan tasavalta)

text: Kurkijoen pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1300-luvun lopulla. Se kuului Novgorodin tasavaltaan ja Moskovan Venäjään sekä Stolbovan rauhan (1617) jälkeen Ruotsiin. Nykyisen taajaman paikalle perustettiin vuonna 1668 Kurkijoen kaupunki. Vuonna 1721 alue liitettiin Venäjään. Kaupunki lakkautettiin vuonna 1776. Suomeen kuulunut Kurkijoen kunta luovutettiin talvi- ja jatkosodan jälkeen Neuvostoliitolle. Vuonna 1940 perustettiin Kurkijoen piiri, joka lakkautettiin vuonna 1958. Nykyinen Kurkijoen kunta käsittää suunnilleen Suomen luovuttamien Kurkijoen kunnan itäosan ja Lumivaaran kunnan eteläosan. Vuoden 2006 kuntauudistukseen asti se muodosti Kurkijoen kylähallintoalueen, jossa vuonna 1987 oli noin 2 100 asukasta.


title: Kurkijoki (Karjalan tasavalta)

text: Kunnan läpi kulkee maantie A129 sekä Pietarin ja Sortavalan välinen rautatie, jolla on Alhon asema. Kurkijoella toimii kalankasvatusyritys Kalaranta. Palveluihin kuuluvat lastentarha, koulu, kulttuuritalo, pieni poliklinikka, yleinen sauna, posti, joukko kauppoja ja kahvila.


title: Kurkijoki (Karjalan tasavalta)

text: Seudulla on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä karjalaisten keskiaikaisia linnavuoria. Kurkijoen taajamalla on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat arkkitehti Lars Sonckin vuonna 1914 suunnittelema Andersininmäen kartano ja 1800-luvun lopulta peräisin oleva pankkirakennus. Taajamassa toimii kotiseutumuseo.


title: Kevätoffensiivi (ensimmäinen maailmansota)

text: Kevätoffensiivi eli "Kaiserschlacht" ensimmäisessä maailmansodassa alkoi, kun saksalaiset halusivat lyödä ympärysvallat ennen merkittävää amerikkalaisten joukkojen saapumista vuonna 1918. 60 divisioonaa oli vapautunut itärintamalta, kun Venäjä antautui. Alkoi operaatioiden sarja, hyökkäykset nimeltä "Michael", "Georgette", "Gneisenau" ja "Blücher-Yorck" seurasivat toisiaan. Aikaisempaa suurempaa etenemistä tapahtui, mutta ympärysvallat torjuivat silti nämä hyökkäykset. Eteneminen johtui rintaman todellisia oloja vastaamaan kehitetystä Hutier-taktiikasta, jossa ammuttiin säästeliäästi oikeisiin kohteisiin ja kevyet jalkaväkiryhmät hyökkäsivät nopeasti vastustajan heikkoihin kohteisiin.


text: Hyökkäykset kuluttivat pahoin Saksan armeijaa, kuudessa kuukaudessa Saksan armeijan vahvuus tipahti 5,1 miljoonasta 4,2 miljoonaan.


text: 21. maaliskuuta 1918 Saksa käynnisti hyökkäyksen, joka mursi muutamasta kohtaa liittoutuneiden linjat samana iltana. Kahden päivän jälkeen brittien 5. armeija vetäytyi. Saksalaisten taktiikka ei täysin vastannut Hutier-taktiikkaa ja Ludendorff kulutti saksalaisten voimia. 24. maaliskuuta Saksa aloitti hätäisen Operaatio Marsin brittien 3. armeijaa vastaan, ja se epäonnistui. 25. maaliskuuta Ludendorff päätti keskeyttää hyökkäyksen. Rautatieasema Amiens jäi liittoutuneille, ja Saksan valtaama maa oli pahoin kranaattikuoppien repimää ja vaikeakulkuista.


text: Briti menettivät 178 000 miestä, joista noin 70 000 jäi vangeiksi. Ranskalaiset menettivät 77 000 miestä. Saksalaistet menettivät noin 250 000 miestä.


text: Saksa päätti hyökätä Calais’n, Boulognen ja Dunkirkin alueella, joka oli muuttunut haavoittuvaksi, kun brittien joukot olivat siirtyneet puolustamaan Amiensia. Huhtikuun 4. päivänä alkoi "Feuerwalze", Saksan kohdennettu tulivalmistelu. Portugalin joukkojen puolustus murtui, mutta viereiset brittien joukot taistelivat vastaan. Siitä huolimatta Saksan joukot etenivät vauhdilla, kunnes hyökkäys pysähtyi huoltovaikeuksiin ja molempien sivustojen vastaiskuihin. Molempien tappiot olivat noin 110 000 kuolleina ja haavoittuneina, siis yhtä tasaväkistä kuin "Operaatio Michaelissa".


text: Operaatio Blücher-York alkoi toukokuun 27. päivänä Soissonsin ja Reimsin välissä. Se tunnetaan myös nimellä "Aisnen kolmas taistelu". Ympärysvaltain tappiot kesäkuun 6. päivään asti olivat 137 000 miestä ja keskusvaltain 130 000. Saksan tulivalmistelu "Feuerwalze" luhisti nopeasti läntisten joukkojen puolustuksen muutamaa kohtaa lukuun ottamatta.


text: Kesäkuun 9. päivänä Saksa aloitti edellisen operaation laajennukseksi "Operaatio Gneisenaun". Ranska sai saksalaisilta sotavangeilta tietoja operaatiosta ja järjesti puolustukseen syvyyttä. Tästä huolimatta Saksan hyökkäys menestyi hyvin, mutta Compiègnessa ranskalaiset pysäyttivät saksalaiset äkillisellä vastahyökkäyksellä. 35 000 ympärysvaltain ja 30 000 saksalaisten miestä haavoittui tai kuoli.


title: Suurmarttyyri

text: Suurmarttyyri on lisänimi, jonka ortodoksinen kirkko on antanut sellaiselle kristitylle marttyyrille, jonka kokema marttyyrikuolema on ollut jollakin tapaa poikkeuksellisen julma ja kivulias.


title: Suurmarttyyri

text: Suurmarttyyreja ovat olleet muiden muassa 300-luvulla elänyt suurmarttyyri Marina (muistopäivä 17.7.), suurmarttyyri Demetrios Mirhanvuodattaja (muistopäivä 26. lokakuuta) sekä suurmarttyyri Georgios Voittaja (muistopäivä 23. huhtikuuta).


title: Ratsia

text: Ratsia tarkoittaa yllätystarkastusta. Yleensä yllättävä ja laajamittainen poliisioperaatio. Ratsian tarkoituksena voi olla rikoksesta epäiltyjen kiinniottaminen, todistusaineiston hankkiminen ja sen tuhoamisen estäminen. Ratsioiksi kutsutaan usein myös muita poliisioperaation tapaisia viranomaisoperaatioita.


title: Ratsia

text: Sana on peräisin arabiankielisestä termistä غز 'ghazw', joka tarkoittaa suomeksi käännettynä sananmukaisesti "sota"- tai "ryöstöretkeä". Historiallisesti ratsioiksi kutsuttiin arabialaisten paimentolaisheimojen Bysantin valtakuntaan tekemiä ryöstöretkiä.


title: MTV Europe Music Awards

text: MTV Europe Music Awards on MTV Europen vuonna 1994 perustama palkintojenjakogaala, jonka tarkoituksena oli palkita parhaita eurooppalaisia musiikkivideoita. Alun perin siitä piti tulla vastine amerikkalaiselle MTV Video Music Awards -tilaisuudelle. Nykyään se on suosittu gaala, jossa palkitaan eurooppalaisten MTV-katsojien parhaana pitämää musiikkia. Toisin kuin Amerikassa, siinä suurin osa palkinnoista jaetaan yleisöäänten perusteella.


title: MTV Europe Music Awards

text: Palkinnot jaetaan vuosittain ja lähetys näytetään suorana useimpien kansainvälisten MTV-kanavien kautta. Isäntäkaupunki vaihtelee ja tähän mennessä Saksa on järjestänyt tilaisuuden viidesti, Iso-Britannia kolmesti ja Espanja sekä Italia kahdesti.


title: MTV Europe Music Awards

text: EMA:a on arvosteltu liiasta amerikkalaisuudesta ja siitä, että se on jo liian kaukana manner-Euroopassa suositusta musiikista.


title: MTV Europe Music Awards

text: Tähän mennessä eniten palkintoja on voittanut Justin Bieber.


title: Dmitri Ustinov

text: Dmitri Fjodorovitš Ustinov (, 30. lokakuuta 1908 Samara – 20. joulukuuta 1984 Moskova) oli Neuvostoliiton puolustusministeri vuodesta 1976 kuolemaansa asti. Hän toimi Stalinin asettamana asevarustelun kansankomissaarina vuodesta 1941 alkaen.


title: Dmitri Ustinov

text: Hän oli Neuvostoliiton varapääministeri vuodesta 1957 alkaen. Hän oli politbyroon kokelasjäsenenä vuodesta 1965. Varsinainen jäsenyys astui voimaan vasta, kun hänestä tuli puolustusministeri. Tuolloin hänet nimettiin Neuvostoliiton marsalkaksi vaikkei hänellä ollut lainkaan sotilastaustaa. Sen sijaan hänellä oli pitkä kokemus aseteollisuuden johdosta ja sotateollisuusministerinä toimimisesta 1941 alkaen.


title: Dmitri Ustinov

text: Ustinov oli se henkilö, jonka hallinnon kautta Neuvostoliiton avaruusohjelman rahoitus kulki ja hän oli tätä kautta muun muassa Sputnikin menestyksen rahoittaja.


title: Dmitri Ustinov

text: 1980-luvulla spekuloitiin, että Ustinov seuraisi Juri Andropovia pääsihteerinä. Ylimenokauden valinta, Konstantin Tšernenko, kuitenkin mahdollisti sen, että Mihail Gorbatšov pääsi valtaan talousuudistusteemalla.


title: Dmitri Ustinov

text: Kun Ustinov kuoli Iževskin kaupunki nimettiin hänen mukaansa, mutta jo Neuvostoliiton aikana kaupungin nimi muutettiin takaisin alkuperäiseksi.


title: Dmitri Ustinov

text: Kaksi hänen pojistaan tunnettiin Neuvostoliiton johtavina lidar- ja mikroaalto- sekä tutka-asiantuntijoina.


title: Dmitri Ustinov

text: Dmitri Ustinov teki arvovaltaisen viisijäsenisen sotilasvaltuuskunnan kanssa virallisen vierailun Suomeen heinäkuussa 1978. Vierailu herätti laajalti kansainvälistä huomiota ja siihen liittyneet tapahtumat leimattiin tyyppiesimerkiksi suomettumisesta. Vierailun isäntänä oli silloinen puolustusministeri Taisto Tähkämaa ja sen aikana käytyihin keskusteluihin osallistui myös Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Vladimir Stepanov. Vierailun huipentuma oli Ustinovin ja presidentti Urho Kekkosen tapaaminen Naantalin Kultarannassa, jossa Ustinov esitti YYA-sopimukseen perustuen Suomen ja Neuvostoliiton yhteisiä sotaharjoituksia jommankumman maan alueella. Kekkonen kuitenkin torjui Ustinovin ehdotuksen, koska jo neuvottelutkin rauhanaikaisista yhteisistä sotaharjoituksista jonkin muun valtion kanssa eivät olisi olleet sopusoinnussa Suomen noudattaman puolueettomuuspolitiikan kanssa. Kekkosen esimerkin mukaan hallitus ja puolustusvoimain komentaja kenraali Lauri Sutela vaikenivat Ustinovin ehdotuksen kuoliaaksi. Neuvostoliiton taholta ei vierailun jälkeen enää palattu asiaan.


title: Dmitri Ustinov

text: Suomalaisissa tiedotusvälineissä Ustinovin vierailun todellista sisältöä ei käsitelty, mutta ulkomaisten lehtien Helsingissä olleet kirjeenvaihtajat kiinnittivät siihen suurta huomiota. Kun eräs alankomaalainen sanomalehti oli kirjoittanut, että Ustinov oli painostanut voimakkaasti Suomea neuvotteluihin yhteisistä sotaharjoituksista ja ettei vapaa maailma saanut jäädä asiassa välinpitämättömäksi, Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustaja J. Juhani Kortesalmi teki asiasta eduskuntakyselyn. Puolustusministeri Taisto Tähkämaa vastasi Suomen poliittisen johdon virallisen kannan mukaisesti, ettei Ustinov ollut tehnyt vierailullaan mitään ehdotuksia yhteisistä sotaharjoituksista ja valitti, että länsieurooppalaiset sanomalehdet olivat antaneet vääristellyn kuvan normaalista Suomen ja Neuvostoliiton keskinäiseen kanssakäymiseen liittyneestä vierailusta.


title: Dmitri Ustinov

text: Tulkinnat yhteisiä sotaharjoituksia koskeneen aloitteen alkuperästä vaihtelevat. Silloinen Elinkeinoelämän valtuuskunnan toimitusjohtaja ja merkittävä ulkopoliittinen taustavaikuttaja Max Jakobson on katsonut, että ajatus oli lähtöisin Neuvostoliiton korkeimmasta sotilasjohdosta, kun taas silloisen ulkoministeriön alivaltiosihteerin Keijo Korhosen mielestä idean isä oli nimenomaan suurlähettiläs Vladimir Stepanov, joka oli käynyt Moskovassa juuri Ustinovin vierailun edellä. Jupakka vaikutti osaltaan siihen, että Neuvostoliitto vapautti Stepanovin tehtävistään kesällä 1979 ja nimitti hänen tilalleen Vladimir Sobolevin. Sekä Jakobson että Korhonen ovat pitäneet "tapaus Ustinovia" syksyn 1961 noottikriisin ohella Neuvostoliiton vakavimpana yrityksenä panna "YYA-mekanismi" käyntiin Suomen puolueettomuuspolitiikan horjuttamiseksi tai jopa romuttamiseksi.


title: Hutier-taktiikka

text: Hutier-taktiikka oli ensimmäisen maailmansodan lopulla Saksan käyttöönottama taktiikka, jossa lyhyen, kohdistetun tulivalmistelun jälkeen kevyet jalkaväen rynnäkköryhmät hyökkäsivät tulituksen suojassa vihollisen rintaman heikoiksi tiedettyihin kohtiin. Tämän jälkeen seuraava hyökkäysaalto kuljetti raskaampaa aseistusta, jolla voitiin hyökätä vaikeampiin kohteisiin. Lopulta tavallinen jalkaväki kukisti viimeiset vastarintapesäkkeet. Hutier-taistelutaktiikkaa kehittivät kenraali Oskar von Hutier ja eversti George Bruchmüller.


title: Hutier-taktiikka

text: Ensimmäisessä maailmansodassa hyökkäys yleensä alkoi jättiläismäisellä, pitkään kestävällä tykistön tulivalmistelulla, jonka jälkeen kohti vihollisen linjaa hyökättiin ennalta laaditun aikataulun mukaan monena jalkaväen aaltona. Tämä taktiikka toimi huonosti ja hyökkäävä jalkaväki menetti siinä runsaasti miehiään. Tyypillinen ympärysvaltojen puolustusrintama länsirintamalla käsitti ulkovyöhykkeen, jossa oli vain tarkka-ampujia, partioita ja konekivääripesäkkeitä. Taempana oli varsinainen rintama jossa käytiin ankarin taistelu, ja sen takana tukivyöhyke.


title: Hutier-taktiikka

text: Vuoteen 1917 mennessä oli sodan molemmille osapuolille selvinnyt, että taisteluja ei voiteta entisellä taktiikalla: tykistön tulivalmistelu antoi viholliselle varoituksen hyökkäyksestä, eikä niillä saatu aikaan suurtakaan tuhoa. Alettiin pohtia yllätykseen ja liikkuvuuteen perustuvaa taktiikkaa. Hutier-taktiikassa pienet kevyesti aseistetut jalkaväen erikoisyksiköt, rynnäkköjoukot ("Sturmgruppen" ’rynnäkköryhmät’) iskivät lyhyen mutta tehokkaan tulivalmistelun jälkeen vastustajan heikkoihin kohtiin. Saksalaiset totesivat, että heikkoja kohtia olivat esimerkiksi eri ympärysvaltojen väliset saumakohdat. Vihollisen vahvat asemat oli parempi väistää kuin juuttua niihin. Myös tykistön oli seurattava hyökkäyksen mukana. Tulivalmistelua kutsuttiin nimellä "Feuerwalze" ’tulivyöry’.


title: Hutier-taktiikka

text: Taktiikka otettiin käyttöön Saksan kevätoffensiivissa, ja se toimikin alussa hyvin, esimerkiksi maaliskuussa Arrasin taistelussa. Jo operaation aikana huomattiin taktiikan ongelmat: joukkojen väsymys ja tykistön puute. Saksalaiset etenivät viikossa 50 kilometriä, mutta joukot väsyivät, rynnäkköryhmät kärsivät raskaita tappioita, eikä tykistö pysynyt hyökkäyksen perässä. Sen sijaan britit ja ranskalaiset toivat tykistöä ja reservejä hyökkäyksen torjumiseksi länsirintaman muilta sektoreilta. Saksalaiset joutuivat torjumaan vastahyökkäykset ainoastaan jalkaväen aseilla. Tämän vuoksi hyökkäys pysähtyi.


title: Hutier-taktiikka

text: Saksalaisten myöhemmätkin hyökkäykset kohtasivat saman lopputuloksen. Hutier-taktiikalla ei saavutettu siihen asetettuja toiveita.


title: MTV Asia Awards

text: MTV Asia Awards on aasialainen musiikkialan palkintojenjako-ohjelma, joka vastaa amerikkalaista MTV Video Music Awardssia ja eurooppalaista MTV Europe Music Awardsia.


title: MTV Asia Awards

text: Ensimmäinen tilaisuus järjestettiin Singaporessa vuonna 2002. Sittemmin se on kerännyt uskollisen katsojakunnan 15-34-vuotiaiden tv-katsojien keskuudesta. Aiempia juontajia ovat Ronan Keating ja Mandy Moore (2002), Shaggy ja Coco Lee (2003), Vanness Wu ja Michelle Branch (2004), Alicia Keys (2005), Wang Lee Hom ja Kelly Rowland (2006) sekä Jared Leto ja Karen Mok (2008). Ohjelma kokoaa yhteen ainutlaatuisen yhdistelmän itää ja länttä sekä suurimman joukon paikallisia ja kansainvälisiä tähtiä, mitä alueella on nähty.Kansainväliset musiikkipalkinnot:Kansainväliset musiikkipalkinnot:Kansainväliset musiikkipalkinnot:Kansainväliset musiikkipalkinnot:Kansainväliset musiikkipalkinnot:


title: MTV Asia Awards

text: Palkintoja ei jaettu vuonna 2007Kansainväliset musiikkipalkinnot:


title: MTV Asia Awards

text: Palkintoja ei jaettu vuonna 2009


title: Tura (joki)

text: Tura ( tai eli Dolgaja eli "Pitkäjoki") on Venäjällä Sverdlovskin ja Tjumenin alueilla Objoen vesistöön kuuluva Toboljoen vasemmanpuoleinen sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee keskisen Uralvuoriston itäpuolella taigan alueella.


title: Tura (joki)

text: Tura saa alkunsa Uralin keskiosasta ja ja se virtaa Länsi-Siperian alangolla kohti kaakkoa ja itää . Joen pituus on 1 030 kilometriä kunnes se yhtyy Tjumenin alapuolella Pokrovskojen kylässä () Toboljokeen 260 kilometriä ennen Irtyšjoen yhtymäkohtaa. Irtyšjoki on Pohjoiseen jäämereen laskevan Objoen suuri sivujoki.


title: Tura (joki)

text: Joen yläjuoksi on vuoristossa metsämaata, joka alemmaksi laskettuaan joutuu peltojen ja metsämaiden täplittämälle seuduille. Alavilla mailla on runsaasti soita, jotka ovat Länsi-Siperian alangon taigalla yleisiä. Samalla joen syvyys vähenee ja uoman kaltevuus tasoittuu. Joki ja sen tulvatasangon yleispiirre on sedimenttien runsaus ja joen mutkitteleva luonne. Joen uoma on siirtynyt ja muodostanut uusia uomia vanhojen katkettua. Tästä on ollut seurauksena makkarajärviä, joita voi olla useita rinnakkain. Joki on silti liikennöintikelpoinen 753 kilometrin matkalla joen suusta.


title: Tura (joki)

text:
Joen varrella sijaitsevat Verhnjaja Turan, Nižnjaja Turan, Verhoturjen, Turinskin ja Tjumenin kaupungit sekä Turinskaja Slobodan piirikeskus. 1700-luvun loppupuolelle saakka Turan kautta kulki Euroopan-puoleisen Venäjän ja Siperian välinen tärkein vesireitti.
Tura ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 80 400 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen , jonka pinta-ala on 2,7 % koko Objoen valuma-alueesta. Taulukossa on lueteltu suurimmat Turan sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):


title: Tura (joki)

text: Lähteet: 1 =


title: Tura (joki)

text: Uralin itäpuolella Länsi-Siperiassa vallitsee mannermainen ilmasto. Alueelle tulee joskus vuorten yli Atlantilta ja joskus Pohjoiselta jäämereltä sateita. Itäiset tuule muodostavat alueelle korkeapaineen lukkoja, jotka tuovat seudulle kesällä helleaaltoja ja talvella pakkasjaksoja, jotka jatkuvat toisinaan pitkäänkin. Joki jäätyy lokakuun lopussa tai marraskuussa ja sen jäät lähtevät huhtikuun lopussa tai toukokuun alussa. Vähäsateisina jaksoina joen virtaamat ovat vähäisiä. Talvella kertynyt lumi kuitenkin kasvattaa virtaamaa keväisin, kun se alkaa sulaa huhtikuussa. Tämä synnyttää joessa tulvan, joka kestää heinäkuulle saakka. Tämän jälkeen joen vedenpinta laskee alas ja joen pohjasta erottuu monin paikoin kivet. Joen virtaamista on tallella vuosien mittauksia kohdasta, joka on noin 184 kilometriä joen suistosta. Joen keskivirtaama (MQ) on 177 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), ylikeskivirtaama (MHQ) 3330 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 8,6 m³/s. Joen vettä onkin padottu talous- ja tuotantokäyttöön kolmeen tekojärveen, joiden yhteispinta-ala on 23 neliökilometriä. Ne sijaitsevat Verhnjaja Turassa, Nižnjaja Turassa ja Verhoturjessa.


title: Nuevo Colombino

text: Estadio Nuevo Colombino on monikäyttöinen stadion Huelvassa, Espanjassa. Sillä pelataan pääasiassa jalkapalloa, ja se toimii Recreativon kotikenttänä. Stadionilla 21 670 istumapaikkaa.


title: Nuevo Colombino

text: Nuevo Colombino avattiin 8. marraskuuta 2001, ja ensimmäinen ottelu oli samana päivänä pelattu Recreativo vastaan Newcastle United, joka päättyi kotijoukkueen 3–0-voittoon. Stadionilla pelataan myös vuosittainen Trofeo Colombino -turnaus, joka on perinteisesti järjestetty ennen Espanjan sarjakauden alkua.


title: Peter Sarsgaard

text: John Peter Sarsgaard (s. 7. maaliskuuta 1971, Scott Air Force Base, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Peter Sarsgaard

text: Sarsgaard aloitti uransa vuonna 1995 näyttelemällä pienessä roolissa elokuvassa nimeltä "Dead Man Walking". Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat "Boys Don't Cry" (1999), "Shattered Glass" (2003), "Garden State" (2004), "Flightplan" (2005) "Merijalkaväen mies" (2005), "Ottolapsi" (2009), "Blue Jasmine" (2013) ja "Jackie" (2016).


title: Peter Sarsgaard

text: Sarsgaard on seurustellut vuodesta 2002 lähtien näyttelijä Maggie Gyllenhaalin kanssa. He menivät kihloihin huhtikuussa 2006 ja avioituivat toukokuussa 2009. Pariskunnalle syntyi tytär lokakuussa 2006 ja huhtikuussa 2012.


title: Veli-Matti Mattila

text: Veli-Matti Mattila (s. 3. heinäkuuta 1961 Teuva) on Elisan toimitusjohtaja. Hän on koulutukseltaan sekä diplomi-insinööri että kauppatieteiden maisteri (MBA).


title: Veli-Matti Mattila

text: Mattila on toiminut Elisan toimitusjohtajana vuodesta 2003 lähtien. Sitä ennen hän oli Ericssonin Suomen yksikön toimitusjohtaja vuosina 1997–2003, sekä sen ohella vuodesta 2001 Ericsson-konsernin Pohjoismaiden ja Baltian myyntiyksikön Deputy Head –tehtävässä vastuualueenaan Customer Services -liiketoiminta. Hän on työskennellyt Ericsson-konsernin eri tehtävissä Suomessa ja Yhdysvalloissa vuodesta 1986 lähtien. Mattila on toiminut myös asiantuntijana sveitsiläisessä Ascom Haslerissa.Mattilan vaimo on suurlähettiläs Anne Huhtamäki. Heillä on kaksi aikuista lasta.


title: Stephen Jay Gould

text: Stephen Jay Gould (10. syyskuuta 1941 New York – 20. toukokuuta 2002 New York) oli yhdysvaltalainen paleontologi ja evoluutiobiologi sekä tieteenhistorioitsija. Hän oli myös sukupolvensa vaikutusvaltaisimpia ja eniten luettuja tieteen kansantajuistajia. Gould toimi opettajana Harvardin yliopistossa sekä työskenteli Amerikan luonnonhistorian museossa.


title: Stephen Jay Gould

text: Gould tuli tunnetuksi punktualismin kehittäjänä. Punktualistisen ajatuksen mukaan evoluutio ei aina etene tasaisesti, vaan etenee joko vähittäin mutta erisuuruisilla nopeuksilla tai välillä suurempien, yksittäisten muutosten kautta. Monet evoluutiobiologit, muun muassa John Maynard Smith, ovat arvostelleet Gouldin näkemyksiä.


title: Stephen Jay Gould

text: Gouldin isän oli Leonard Gould ja äiti Eleanor Gould. Gouldin perhe oli juutalainen muttei osallistunut seurakuntaelämään. Gould on kertonut päättäneensä ryhtyä paleontologiksi viisivuotiaana nähtyään Amerikan luonnonhistoriallisessa museossa tyrannosaurus rexin fossiilin.


title: Stephen Jay Gould

text: 1970-luvun alussa Gould liittyi Vietnamin sodan vastaisesta liikkeestä alkunsa saaneeseen vasemmistolaiseen ryhmään nimeltä "Science for the People", joka myöhemmin tuli tunnetuksi muun muassa sosiobiologian vastustamisesta. Gould avioitui kahdesti, ensimmäisen kerran Deborah Leen kanssa vuonna 1965 ja toisen kerran Rhonda Roland Shearerin kanssa vuonna 1995. Gouldilla oli ensimmäisestä avioliitostaan kaksi lasta. Toisen avioliittonsa kautta hän sai kaksi ottolasta.


title: Stephen Jay Gould

text: Vuonna 1982 Gouldilla todettiin vatsassa mesoteliooma. Vaikka kyseessä on vakava syöpätyyppi ja potilaiden keski-ikä diagnoosin jälkeen kahdeksan kuukautta, Gould eli lähes 20 vuotta sairauden toteamisesta. Sairastuttuaan Gould ryhtyi kannattamaan kannabiksen lääkekäyttöä. Hän itse poltti sairautensa aikana marihuanaa, vaikka se olikin laitonta. Gouldin omien sanojen mukaan kannabis oli tärkein tekijä hänen paranemisessaan. Gould kuoli vuonna 2002 kotonaan keuhkosyöpään, joka oli levittänyt etäpesäkkeitä hänen aivoihinsa.


title: Stephen Jay Gould

text: Vuonna 1999 Gould piti Suomen Kulttuurirahaston kutsumana kahdeksannen yleisölle avoimen Yrjö Reenpää -luennon Helsingin yliopistossa. Luennon otsikko oli "The Glorious Accident of Human Evolution in an Age of Bacteria - Ihmisen evoluutio, suurenmoinen sattuma bakteerien aikakaudella".


title: Stephen Jay Gould

text: Kirjassaan "Rocks of Ages: Science and Religion in the Fullness of Life" (1999) Gould esitteli tieteen ja uskonnon välisen ristiriidan ratkaisuna käsitteen "non-overlapping magisteria" (”peittymättömät magisteriumit”). Hänen mukaansa luonnontieteen verkko eli magisterium kattaa empiirisen alueen kun taas uskonnon magisterium kattaa perimmäiseen merkitykseen ja moraaliseen arvoon liittyvät kysymykset. Tiede käsittelee havaittavaa kaikkeutta ja sen osia (tosiasiat) ja miksi se toimii tällä tavalla (teoriat) kun uskonto keskittyy arvokäsityksiin.


title: Stephen Jay Gould

text: Gould katsoi, että kysymykset esimerkiksi sielun olemassaolosta eivät kuulu tieteen aihealueeseen eikä tiede siksi voi todistaa niiden olemassaoloa vääräksi tai oikeaksi. Yhdysvaltain kansallinen tiedeakatemia omaksui kannanotossaan "Science and Creationism" samansuuntaisen kannan.


title: Stephen Jay Gould

text: Eläintieteilijä ja tieteen kansantajuistamisen professori Richard Dawkins arvosteli Gouldin NOMA-käsitettä teoksessaan "Jumalharha". Dawkinsin mukaan teologit astuvat usein tieteen alueelle ja oletus jumalan olemassaolosta on itse asiassa tieteellinen väite todellisuudesta.


title: Vladimir Tšelomei

text: Vladimir Nikolajevitš Tšelomei (, 30. kesäkuuta 1914 – 8. joulukuuta 1984) oli neuvostoliittolainen raketti-insinööri.


title: Vladimir Tšelomei

text: Tšelomei syntyi Siedlcessä Venäjällä vuonna 1914. Kun hän oli kolmivuotias, perhe joutui pakenemaan Saksan joukkoja Pultavaan.


title: Vladimir Tšelomei

text: Tšelomein ollessa 12-vuotias, perhe muutti Kiovaan.


title: Vladimir Tšelomei

text: Vuonna 1932 Tšelomei pääsi Kiovan polytekniseen instituuttiin, jossa kunnostautui opinnoissaan. Vuonna 1936 hänen ensimmäinen oppikirjansa, "Vektorianalyysi", julkaistiin. Hän opiskeli Kiovan yliopistossa paljon matematiikkaa ja lujuusoppia sekä mekaniikkaa. Valmistuttuaan kiitettävin arvosanoin hän jäi instituuttiin tutkijaksi. Hän valmistui tohtoriksi (luonnontieteen kandidaatti) vuonna 1939.


title: Vladimir Tšelomei

text:
Suuren isänmaallisen sodan aikana hän toimi Baranovin lentokonemoottorien keskusinstituutissa (TsIAM) Moskovassa. Hän kehitti patopainemoottorin vuonna 1942.
Kun havaittiin Saksan käyttävän sellaisia moottoreita V-1-ohjuksissaan, Tšelomeista tuli Tehdas N51:n johtaja ja pääsuunnittelija. Sen edellinen johtaja Nikolai Polikarpov oli kuollut lento-onnettomuudessa. Tšelomei sai tehtäväkseen kehittää V-1:n kaltaisen risteilyohjuksen. Joulukuussa 1944 10X-niminen ohjus koelaukaistiin Petljakov Pe-8 ja Tupolev Tu-2 lentokoneista.


title: Vladimir Tšelomei

text: Vuonna 1952 Tšelomei sai johdettavakseen uuden OKB-52-suunnittelutoimiston. Hän jatkoi tutkimusta myös Moskovan Bauman instituutissa ja väitteli vuonna 1951. Hänestä tuli professori vuonna 1952.


title: Vladimir Tšelomei

text: Vuonna 1958 OKB-52 esitti monivaiheista mannertenvälistä ohjusta. UR-200 ei mennyt läpi vaan Mihail Jangelin R-36 valittiin. Tšelomein UR-100 pääsi jatkokehittelyyn.


title: Vladimir Tšelomei

text: Vuonna 1959 Tšelomei nimitettiin ilmailuvälineiden pääsuunnittelijaksi.


title: Vladimir Tšelomei

text: OKB-52 alkoi kehittää avaruusaluksia ja raskasta ohjusta, josta tuli UR-500.


title: Vladimir Tšelomei

text: Vuonna 1962 Tšelomei sai akateemikon arvonimen.


title: Vladimir Tšelomei

text: Tšelomeista tuli Sergei Koroljovin kilpailija miehitetyn kuualuksen suunnittelussa. Tšelomei ehdotti pienempää UR-500-rakettia, jolla voisi tehdä kahden henkilön miehityksellä Kuun ohilennon. Raketista tuli Proton-kantoraketti.


title: Vladimir Tšelomei

text: Kun Hruštšov menetti valtansa, Tšelomein ja Koroljovin Kuu-lentosuunnitelmat yhdistettiin, mutta päälinja oli Koroljovin suunnitelma.


title: Vladimir Tšelomei

text: Tšelomein suunnittelutoimisto suunnitteli Poljot-satelliitit 1960-luvun alussa. 1970-luvulla Tšelomein toimisto suunnitteli Almaz-avaruusaseman, josta tuli perusta Saljut-avaruusasemille.


title: Vladimir Tšelomei

text: Tšelomei kuoli Moskovassa vuonna 1984.


title: Vladimir Tšelomei

text: Hän sai muun muassa seuraavat palkinnot:


title: Diana Wynne Jones

text: Diana Wynne Jones (16. elokuuta 1934 Lontoo, Englanti – 26. maaliskuuta 2011) oli brittiläinen kirjailija, joka kirjoitti pääasiassa fantasiakirjoja.


title: Diana Wynne Jones

text: Diana Wynne Jones opiskeli kirjallisuutta Oxfordin yliopistossa ja kävi muun muassa J. R. R. Tolkienin ja C. S. Lewisin luennoilla. Kirjailijanuransa hän aloitti varsin myöhään mutta kirjoitti sen jälkeen yli 40 teosta. Täysipäiväiseksi kirjailijaksi Jones ryhtyi vuonna 1965. Sen lisäksi hän toimi muun muassa World Fantasy Award -palkintoraadissa.


title: Diana Wynne Jones

text: Diana Wynne Jonesin kirjat ovat voittaneet monia palkintoja, muun muassa Guardian Children's Fiction Awardin vuonna 1978, Mythopoeic Fantasy Awardin vuosina 1996 ja 1999 sekä British Fantasy Societyn Karl Edward Wagner -erikoispalkinnon vuonna 1999.


title: Diana Wynne Jones

text: Hayao Miyazaki on ohjannut Jonesin teoksen "Liikkuva linna" () pohjalta suositun animaatioelokuvan "Liikkuva linna" (2004), joka on Japanin kaikkien aikojen kolmanneksi katsotuin elokuva. Jonesin tuotannosta erikoisempana erottuu muun muassa "The Tough Guide to Fantasyland" (1996). Tähän teokseensa Jones on koonnut perinteisen fantasian kliseitä.Chrestomancin maailmat


title: Diana Wynne Jones

text: Liikkuva linna


title: Diana Wynne Jones

text: Derkinhovi


title: Diana Wynne Jones

text: Magidit


title: Diana Wynne Jones

text: Dalemark


title: Diana Wynne Jones

text: Chrestomanci


title: Serbian taistelut (ensimmäinen maailmansota)

text: Serbian taistelut Balkanilla ensimmäisessä maailmansodassa koettelivat maata pahoin. Ensimmäinen maailmansota alkoi Sarajevon laukauksista, joissa serbien tukemaan anarkistiryhmään kuuluva opiskelija Gavrilo Princip ampui Itävalta-Unkarin kruununprinssin. Itävalta julisti tämän takia sodan. Alussa Serbia onnistui kahdesti torjumaan Itävallan joukot, mutta syksyllä 1915 Saksan, Itävallan ja Bulgarian yhteishyökkäyksen jälkeen serbiarmeijan rippeet vetäytyivät Albaniaan.


text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa Balkanilla oli pitkään ollut jännittynyt tilanne, koska siellä kohtasivat ulkovaltojen alueelliset intressit ja alueella oli noussut esiin useita uusia kansallismielisiä valtioita, jotka kilpailivat toistensa kanssa. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Balkanilla käytiin Balkanin sodat vuosina 1912–1913.


text: Itävallan armeijan ylipäällikkö oli Franz Conrad von Hötzendorf. Hänen tavoitteenaan oli lyödä Serbia nopealla hyökkäyssodalla. Hötzendorff jakoi joukkonsa kahtia, koska Itävalta joutui samaan aikaan sotaan myös Venäjän kanssa. Itävaltalaisten hyökkäys onnistui alkuun hyvin. He ylittivät Tonavan ja valtasivat Belgradin helposti. Tässä vaiheessa osa Serbiaan tunkeutuneesta armeijasta lähetettiin Venäjän rintamalle, mutta logistiikkaongelmat hidastivat kuljetuksia. Itävaltalaisten armeijan loppuosa jatkoi etenemistään Serbiassa, mutta serbit tekivät vastahyökkäyksen ja valtasivat Belgradin takaisin. Marras–joulukuussa 1914 Hötzendorff toisti hyökkäyksen, mutta tulos oli samanlainen kuin ensimmäisellä kerralla.


text: Itävalta joutui tappiolle myös Venäjää vastaan. Näin sodan alku ei ollut lupaava itävaltalaisille. Syyskuun puoleenväliin mennessä Itävalta oli kärsinyt yhteensä yli 300 000 miehen tappiot haavoittuneina ja kuolleina sekä 100 000 vangittua. Erityisesti alemmat upseerit ja aliupseerit kärsivät pahoja tappioita. Menetyksiä ei pystytty enää korvaamaan.


text: Vuonna 1915 Saksa puuttui Serbian tapahtumiin, koska Itävallan asema oli vaarallinen. Lisäksi Gallipolin taistelu oli käynnissä, joten keskusvaltoihin kuulunut Turkkikin oli uhattuna. Saksa lähetti Itävallan avuksi yksitoista divisoonaa, joita johti August von Mackensen. Nimellisesti hyökkäyksen Serbiaan piti tapahtua yhteisessä itävaltalais-saksalaisessa johdossa, mutta käytännössä saksalaisten oli tarkoitus johtaa. Saksa houkutteli myös Bulgarian osallistumaan sotaan Serbiaa vastaan. Bulgaria oli menettänyt alueita Serbialle toisessa Balkanin sodassa vuonna 1913, ja Saksa lupasi alueet takaisin.


text: Mackensenin suunnitelmana oli edetä Serbiaan kolmena erillisenä hyökkäysosastona, jotka saartaisivat pihtien lailla Serbian joukot. Saksalaiset etenisivät Morava-joen suuntaisesti etelään, itävaltalaiset hyökkäisivät saksalaisten länsipuolella ja bulgarialaiset hyökkäisivät Serbiaan idästä. Operaatio alkoi 7. lokakuuta. Vaikka serbit olivat huonommit varustettuja ja alakynnessä, he taistelivat itsepäisesti. Sää haittasi hyökkäävien joukkojen huoltoa. Itävaltalaisten ja bulgarialaisten joukot etenivät vain hitaasti, mutta tästä huolimatta lopputulos oli selvä. Saksalaiset valtasivat Belgradin 9. lokakuuta. Serbit työnnettiin taaksepäin ja lopulta he vetäytyivät raskaan matkan jälkeen marraskuussa Albaniaan Adrianmeren rannikolle. Ympärysvaltojen laivastot evakuoivat Serbian armeijan rippeet Albaniasta Korfulle.


text: Ranskalais-brittiläinen armeija yritti tulla serbien avuksi Kreikan kautta. Joukot alkoivat nousta maihin Salonikiin 5. lokakuuta, mutta suunnitelma epäonnistui. Ympärysvaltojen joukot etenivät sisämaata kohti, mutta Bulgarian 2. armeija katkaisi niiden etenemisen miehittämällä tärkeän vuoriston. Serbit oli jo lyöty ja ympärysvaltojen retkikunta vetäytyi takaisin Kreikkaan. Tämän jälkeen olisi ollut loogista, että ympärysvaltojen joukot olisivat vetäytyneet Salonikista. Britit olivat valmiita lähtemään, mutta Ranskan armeijan ylipäällikkö Joseph Joffre vaati, että joukot jäisivät Salonikiin. Joffre halusi pitää Salonikissa olevien joukkojen komentajan, Maurice Sarrailin pois Ranskasta, koska Joffre koki Sarrailin olevan uhka hänen omalle asemalleen. Lisäksi Ranskalla oli etuja valvottavana alueella. Tämän tuloksena armeija pysyi paikallaan Pohjois-Kreikassa sodan viimeisille viikoille asti. Sitä jopa täydennettiin siirtämällä Serbian armeija Korfulta Salonikiin. Saksan armeijan komentaja Erich von Falkenhayn totesikin välinpitämättömästi, että Saloniki oli sodan suurin internointileiri. Falkenhayn oli oikeassa.


text: Sarrailin tilalle Salonikin joukkojen komentajaksi vaihdettiin joulukuussa 1917 Adolphe Guillaumat, joka sai eri kansallisuuksia edustaneet armeijat parempaan yhteistyöhön ja alkoi suunnitella hyökkäystä. Sen toteuttaminen jäi hänen seuraajakseen toukokuussa 1918 tulleen Louis Franchet d’Espèreyn toteutettavaksi. Salonikin rintamalla alkoi tapahtua vasta 14. syyskuuta 1918, jolloin suuri ympärysvaltojen hyökkäys alkoi. Bulgarialaisten joukot lyötiin ja Bulgaria irrottautui sodasta solmimalla aselevon syyskuun lopussa.


title: Nordsjön kartano

text: Nordsjön kartano () on viheraluevaltainen Itä-Helsingin Vuosaaren peruspiirin osa-alue Vuosaaren sataman seudun länsipuolella. Alueella asuu 6 ihmistä (1.1.2010) ja työpaikkoja se tarjoaa 31 hengelle (31.12.2008).


title: Nordsjön kartano

text: Nordsjön kartanon naapureina ovat osa-alueista Uutela etelässä, Aurinkolahti lounaassa, Keski-Vuosaari lännessä, Mustavuori pohjoisessa ja Niinisaari Vuosaaren satamineen pohjoisen ja idän suunnalla.


title: Nordsjön kartano

text: Nordsjön kartano kuuluu laajaan Vuosaaren ulkoilupuiston alueeseen, joka ulottuu etelässä Uutelan merenrannoilta ja jatkuu Vuosaaren Huipun virkistysalueelle Vuosaaren pohjoisosissa. Merkittävä osan Nordjön kartanon alueesta vie 18-reikäinen Vuosaaren golfkenttä, joka on levittäytynyt 50 hehtaarin suuruiselle alueelle. Muukin ulkoilureitistö on laaja, vaikka Vuosaaren satama-alueelle johtava Vuotie halkoo maiseman. Esimerkiksi kotiseutupyöräilyreitistö kulkee Nordsjön kartanon alueen ytimenä toimivan Vuosaaren kartanon kautta.


title: Nordsjön kartano

text: Nordsjön kartanon alueella sijaitsevan Vuosaaren kartanon historia () ulottuu aina 1540-luvulle, jolloin ensimmäiset maininnat Vuosaaren neljästä kylästä ja niiden kahdeksasta tilasta kirjattiin Kustaa Vaasan veroluetteloihin. Näistä muodostettiin myöhemmin Vuosaaren ja Rastilan kartanonmaat. Vuoden 1710 maakirjan mukaan Vuosaaressa oli Backmansin ratsutilan eli Henriksbergin lisäksi kolme muuta ratsutilaa. 1757 annetun isojakoasetuksen seurauksena Backmansin rustholli, Vuosaaren kartano, sai isojaossa 1778 kaiken kaikkiaan 371 hehtaarin alueen maata.


title: Nordsjön kartano

text: Sittemmin kartanon alueen koko ja omistajuus vaihtui varsin useasti. Alue jatkoi maatilana aina vuoteen 1966 saakka, vaikka vuonna 1937, Oy Saseka Ab:n ja Lohjan Kalkki Oy:n hankittua alueen, sen hiekkaharjuja ja -kankaita käytettiin samalla myös tiili- ja Siporex-tuotannon raaka-aineina. Vuonna 1966 Vuosaari liitettiin Helsinkiin ja kartanon maat rakennuksineen ja puistoineen siirtyivät Helsingin kaupungin hoiviin.


title: Nordsjön kartano

text: Nykyisen Vuosaaren kartanon päärakennuksen vanhimman osan arvellaan valmistuneen 1800-luvun alussa. Tilanhoitajan asunto on peräisin 1850-luvulta. Arkkitehti Waldemar Aspelinin piirtämä päärakennuksen laajennus valmistui vuonna 1897.


title: Nordsjön kartano

text: Päärakennus on ollut vuokrattuna viime vuosikymmenet. Vuokralaisena on ollut Diakonissalaitos, joka on myös kunnostanut puurakenteista päärakennusta ja muita alueen rakennuksia. Nykyinen vuokralainen on Helsingin kaupunki ja päärakennuksessa toimii päiväkoti.


title: Heikki Salmela

text: Heikki "Hese" Salmela (s. 30. joulukuuta 1946 Turku) on suomalainen pikaruokala- ja elintarvikeyrittäjä. Hän perusti Hesburger-pikaravintolaketjun ja kehitti siitä menestyvän brändin. Hesburger on nykyään Suomen suurin pikaravintolaketju.


title: Heikki Salmela

text: Salmela aloitti ravintola-alalla 15-vuotiaana keittiöharjoittelijana. Hän työskenteli myös putkiliike Raidassa ”juoksupoikana”. Vuonna 1966, ollessaan 19-vuotias, hän perusti Naantaliin ensimmäisen yrityksensä, kahvila-grillikioskin. Ensimmäisen Hesburgerin hän perusti Turkuun vuonna 1980. Salmela myi ketjun vuonna 1988, mutta osti sen takaisin vuonna 1991.


title: Heikki Salmela

text: Salmela oli mukana talousvaikeuksista kärsineen Söder Airlines -yhtiön hallituksessa vuonna 2004, mutta jätti hallitustyöskentelyn, sillä hänellä ”ei ole ymmärrystä lentämisestä”. Salmela oli mukana myös turkulaisessa Caribia-kylpylässä, mutta myi kylpylän loppuvuodesta 2006 tanskalaiselle kiinteistösijoitusyhtiö Property Groupille. Salmela osti Turun keskustassa Aurajoen varrella sijaitsevan Marina-hotellin vuonna 2002.


title: Heikki Salmela

text: Salmela on sanonut, että sosiaaliturva heikentää työmotivaatiota, ja hänen mukaansa opiskelu 30-vuotiaaksi on hukkaan heitettyä aikaa. Hän on moittinut Ylen haastattelussa "turhia ja tehottomia yksilöitä".


title: Heikki Salmela

text: Hesburger on Suomen Asiakastieto Oy:n antamien tietojen mukaan Suomen suurin hampurilaisketju sekä liikevaihdoltaan että toimipaikkojensa lukumäärältä. Nykyään Salmela on keskittynyt jätevesien puhdistamiseen Clewer-yhtiössä, jossa hän toimii hallituksen puheenjohtajana.


title: Heikki Salmela

text: Salmela avioitui vuonna 1966. Hänellä on vaimonsa Kirstin kanssa kaksi poikaa, Kari ja Marko, ja koko perhe työskentelee Hesburger-konsernissa. 1980-luvun lopussa Salmela on kertonut tulleensa uskoon. Heikki ja Kirsti Salmela ovat osallistuneet aktiivisesti kristilliseen toimintaan ja ovat olleet tukemassa useita eri kristillisiä tapahtumia kuten Joensuun Gospel-festivaaleja.


title: Teuvo Lyly

text: Teuvo Lyly on Pekka Seppäsen käsikirjoittama ja Jari Pantzarin sekä Pertti Hämäläisen piirtämä sarjakuva. Se on ilmestynyt Ilta-Sanomissa vuodesta 1993 asti. Vuonna 1998 sarjan stripeistä koottiin albumi "Teuvo Lyly - Työ tekijäänsä kiittää" (Arktinen Banaani, ISBN 952-9809-17-4)


title: Brian Kennedy

text: Brian Edward Patrick Kennedy (s. 12. lokakuuta 1966, Falls Road, Belfast, Pohjois-Irlanti) on irlantilainen laulaja, laulunkirjoittaja ja kirjailija.


title: Tvind

text: Tvind on tanskalainen aatteellinen järjestö, joka tunnetaan parhaiten hyväntekeväisyys- ja koulutusohjelmistaan. Sen perusti joukko nuoria opettajia 1970-luvun alussa. Poliittiset kytkökset ja entisten jäsenten kertomukset kultista ovat luoneet varjon Tvindin ylle. Syytökset keräysvarojen väärinkäytöstä ja veronkierrosta ovat mustanneet edelleen järjestön mainetta.


title: Tvind

text: Tvindin perustama hyväntekeväisyysorganisaatio Humana People to People tunnetaan ympäri maailmaa eri nimillä: Pohjoismaissa se on UFF (U-landshjælp fra Folk til Folk / U-landshjälp från Folk till Folk) ja Pohjois-Amerikassa Planet Aid.


title: Tvind

text: Tvind perustui kollektiiviajattelulle, jota noudattaen nuoret opettajat uhrasivat ansionsa ja aikansa yhteiselle tavoitteelle. Tavoite oli kommunistinen yhteiskuntauudistus. Tvindiä innosti maolaisuus, jossa yhteiskunnallisen vallankumouksen voimavara ja tuki löytyi maaseudun köyhistä. Tvind näki, että länsimainen kapitalismi kaatuisi kehitysmaiden avulla.


title: Tvind

text: Tvind rakensi pohjan toiminnalleen 1970-luvun alussa perustamalla Tanskaan useita kansanopistoja, niin sanottuja Tvind-kouluja. Tanskan hallituksen tukiraha virtasi Tvindin yhteiseen kassaan opettajien palkkoina.


title: Tvind

text: Tvind laajeni pian naapurimaihin, etenkin muualle Skandinaviaan, ja varsinkin Afrikan kehittyviin maihin. Koulutusohjelma sai seuraa ulkomaanapu- ja energiaohjelmista. 20 vuodessa Tvind oli perustanut tehtaita ja viljelysmaita ympäri kolmatta maailmaa sekä laajan käytettyjen vaatteiden keräys- ja jakeluorganisaation Humana People to People eli UFF.


title: Tvind

text: 1990-luvun lopulla Tanskan valtio lopetti tuen Tvindille. Vuonna 2000 Tanskan poliisi käynnisti tutkinnan Tvindin epäilyksiä herättäneistä toimista ja sai selville, että Tvindin hyväntekeväisyyteen keräämillä varoilla oli rahoitettu kaupallista toimintaa ja siten kartutettu järjestön johdon henkilökohtaista varallisuutta. Hyväntekeväisyysjärjestön asemaa Tvind oli käyttänyt kiertääkseen veroja. Tvindin johtoa vastaan käydyssä oikeudenkäynnissä annettiin tuomiot elokuussa 2006. Seitsemän kahdeksasta syytetystä, mukaan lukien Tvindin johtajaksi väitetty Amdi Petersen, julistettiin syyttömiksi.. Syyttäjä valitti tuomiosta syyskuussa. Oikeusistuin hyväksyi valituksen marraskuussa, ja oikeusjutulle odotetaan jatkoa, vaikka suurin osa epäillyistä on kadonnut ulkomaille elokuun 2006 tuomion jälkeen.


title: Tvind

text: Tvindin ytimen muodostaa "Opettajaryhmä" (LG, "Lærergruppen"), jota Mogens Amdi Petersenin (myös nimeä Pedersen käytetään, s. 9. tammikuuta 1939) väitetään johtaneen kolme vuosikymmentä. Petersen on Tvindin perustaja, joka katosi julkisuudesta 1979. Hänen väitetään johtaneen Tvindiä maan alta, kunnes hänet 2002 pidätettiin Yhdysvalloissa ja tuotiin Tanskaan vastaamaan petossyytteisiin. Petersenin uskotaan viettäneen pakolaisvuotensa Floridassa, Caymansaarilla, Zimbabwessa ja Tanskassa.


title: Tvind

text: Tvind ajautui arvostelijoiden mukaan kauas lähtöajatuksestaan Petersenin alaisuudessa. Valta ja hyöty ohjautui yhteisöltä yksilölle. Häntä syytetään luksuselämäntavasta vapaaehtoistyöntekijöiden kustannuksella.


title: Tvind

text: Entinen "Opettajaryhmän" jäsen Steen Thomsen kuvailee Peterseniä "jumalankaltaiseksi" hahmoksi, jonka ympärillä leijuva salamyhkäisyys ja kultti vain vahvistuivat hänen kadottuaan.


title: Etelä-Kivu

text: Etelä-Kivu on Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa Tanganjikajärven rannalla sijaitseva maakunta, jonka pääkaupunki on Bukavu. Sen naapurimaakunnat ovat Maniema ja Pohjois-Kivu. Maakunnalla on yhteistä rajaa Ruandan, Burundin ja Tansanian kanssa.


title: Etelä-Kivu

text:
Etelä-Kivu on yksi viidestä maakunnasta, joiden alue ja pääkaupunki säilyivät ennellaan vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.
Maakunnan pinta-ala on 65 070 neliökilometriä. Vuonna 2012 arvioitu väkiluku oli 6,9 miljoonaa.


title: Pohjois-Kivu

text: Pohjois-Kivu eli Nord-Kivu on maakunta Kongon demokraattisessa tasavallassa, joka sijaitsee maan itäosassa Ugandan ja Ruandan vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Goma. Maakunnan eteläpuolella on Etelä-Kivun maakunta.


title: Pohjois-Kivu

text:
Pohjois-Kivu on yksi viidestä maakunnasta, joiden alue ja pääkaupunki säilyivät ennellaan vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.
Vuonna 2012 arvioitu väkiluku oli noin kuusi miljoonaa.


title: Lualaba (maakunta)

text: Lualaba on maakunta Kongon demokraattisessa tasavallassa. Se sijaitsee maan eteläosassa, ja se on enimmäkseen lundien asuttama. Sen pääkaupunki on Kolwezi. Lualaban tärkein elinkeino on kaivosteollisuus. Kolwezista lähtee rautatie, joka kulkee maakunnan poikki ja Angolan kautta merelle.


title: Kolwezi

text: Kolwezi on kaupunki Kongon demokraattisen tasavallan eteläosassa. Se on Lualaban maakunnan pääkaupunki. Länsimaissa kaupunki tunnetaan myös vuonna 1978 käydystä Kolwezin taistelusta.


title: Kolwezi

text: Kolwezi on tärkeä kuparin, koboltin, radiumin ja uraanin louhinnan keskus.


title: Kolwezi

text: Vuonna 2004 kaupungissa oli runsaat 456 000 asukasta.


title: Soveltuvuuskoe

text: Soveltuvuuskokeessa testataan henkilön sopivuutta johonkin tehtävään. Tavallisesti soveltuvuuskokeita tehdään ammatilliseen koulutukseen valittaville henkilöille. Soveltuvuuskokeeseen kuuluu psykologinen testi tai useita eri typpisiä testejä sekä psykologin suorittama haastattelu. Kokeessa pyritään selvittämään henkilön soveltuvuus työtehtävän alalle ja motivaatio – jälkimmäisellä on erittäin suuri vaikutus työssä menestymiseen. Soveltuvuus määritellään alalla vaadittavien taitojen ja ominaisuuksien perusteella. Kokeen tarkoitus on myös karsia epäsopivat henkilöt pois.


title: Soveltuvuuskoe

text: Soveltuvuuskokeita tehdään myös eläimille, esimerkiksi pelastuskoirille.


title: Soveltuvuuskoe

text: Suomessa järjestetään erilaisia persoonallisuutta, kykyjä ja motivaatiota luotaavia soveltuvuustestejä tuhansia, ellei jopa kymmeniätuhansia vuosittain. Testauksella on Suomessa pitkät perinteet: sairaanhoitajiksi, linja-autonkuljettajiksi ja armeijan lentäjiksi haluavia on testattu 1950-luvulta lähtien. VR on testannut henkilöstöään turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä jopa 20-luvulta asti.


title: Bring You Home

text: Bring You Home on irlantilaisen laulajan, Ronan Keatingin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 5. kesäkuuta, 2006 suuressa osassa maailmaa ja sen tuotti suurimmaksi osaksi Mark Taylor. Albumi sai arvosteluja laidasta laitaan ja saavutti kolmossijan Britannian albumilistalla.


title: Bring You Home

text: Ensimmäinen single oli "All Over Again", duetto Kate Rusbyn kanssa, joka julkaistiin vain Britanniassa ja Irlannissa 29. toukokuuta, 2006. Britannian listalla se meni kuudenneksi. Muualla maailmassa julkaistiin Goo Goo Dolls -cover "Iris", johon kuvattiin video Dubaissa. 14. elokuuta, 2006 sama kappale julkaistiin myös Britteinsaarilla, missä se meni sijalle 15 ollen näin Ronan Keatingin heikoimmin menestynyt single. James Masterson kirjoitti uk.launch-sivustolla epäilevänsä laulun olevan kirottu, sillä alkuperäinen versio jäi sijalle 26 heinäkuussa 1999, vaikka kappale olikin suuri radiohitti ympäri maailmaa. Kolmas single "This I Promise You" julkaistiin ainoastaan digitaalisessa muodossa joulukuussa 2006, mutta siihenkin kuvattiin musiikkivideo.


title: Bring You Home

text: Ronan Keating levytti albumia yhteensä 18 kuukauden aikana kotistudiossaan. Joissain kappaleissa onkin vaikutteita tästä ympäristöstä. "Bring You Home" on laulu hänen lapsilleen, "This I Promise You" kertoo naimisiinmenosta ja "Superman" on laulu hänen vaimolleen. Albumilla on myös useita cover-versioita, joita ovat alkuperäisine esittäjineen: "Friends In Time" (Golden Horde), "All Over Again" (Neil McCoy), "Iris" (Goo Goo Dolls), "To Be Loved" (Westlife) ja "Hello Again" (Neil Diamond). Suuren covereiden lukumäärän epäillään johtuvan edellisen albumin, "Turn It On" (2003), heikosta myynnistä. Ronan sanoikin promootion yhteydessä useaan otteeseen tämän albumin olevan paluu hänen juurilleen ja siihen mitä hän tekee parhaiten. Hieman rokahtavamman edeltäjän sijaan "Bring You Home" sisältää yhtä poikkeusta, dance-vaikutteista "Back In The Backseat" -kappaletta, lukuun ottamatta pelkkiä ballaadeja ja hidastempoisia pop-biisejä.


title: Saturn (automerkki)

text: Saturn oli yhdysvaltalaisen General Motors -konsernin automerkki, jota valmistettiin vuodesta 1990 vuoteen 2010. Saturneja valmistettiin pääasiassa Spring Hillin tehtailla Tennesseessä.


title: Saturn (automerkki)

text: Alkujaan Saturn lanseerattiin Yhdysvaltain markkinoille japanilaisten pikkuautojen kotimaiseksi vastavoimaksi ja tuli sittemmin tunnetuksi esimerkillisestä sitoutumisestaan asiakaspalveluun.


title: Saturn (automerkki)

text: Merkki oli voimakkaassa nosteessa 2000-luvulla ja markkinoille tuli runsaasti uusia malleja, muun muassa Sky-roadster, Aura-sedan ja Outlook-SUV. Suuri osa uusista malleista pohjautui samaan konserniin kuuluvan Opelin mallistoon. Esimerkiksi Saturn Astra erosi vain vähäisessä määrin uudesta Opel Astrasta, Saturn Aura Opel Vectrasta ja Saturn Vue Opel Antarasta.


title: Haastattelu

text: Haastattelu on suullinen keskustelu, jossa kartoitetaan ja selvitetään asioita.


title: Haastattelu

text:
Haastattelu on laajalti käytetty menetelmä humanististen tieteiden ja yhteiskuntatieteiden tutkimusaineiston keräämisessä. Tutkimushaastatteluissa voidaan rakenteellisesti erottaa ainakin kaksi perustyyppiä: "lomakehaastattelu" eli ns. strukturoitu haastattelu ja "teemahaastattelu".
Lomakehaastattelussa haastattelija esittää haastateltavalle kysymyksiä valmiiksi luodusta (strukturoidusta) kysymysluettelosta; teemahaastattelu taas etenee vapaamuotoisemmin, haastattelijan määrittelemien aihepiirien eli teemojen pohjalta. "Syvähaastattelussa" korostuu haastattelijan ammattitaito, vuorovaikutusosaaminen ja aihepiirin tuntemus, koska haastattelun eteneminen määräytyy haastattelijan ja haastateltavan dialogissa ilman voimakkaasti ohjaavaa kaavaa.


title: Haastattelu

text: "Historiantutkimuksessa" haastatteluilla voidaan kerätä katoavaa muistitietoa tallennettavaan muotoon (esimerkiksi äänitteeksi tai kirjalliseksi asiakirjaksi).


title: Haastattelu

text: "Työpaikkahaastattelussa" selvitetään työtä hakevan henkilön soveltuvuutta ja motivaatiota kyseiseen työtehtävään. Työpaikkahaastattelussa sekä työnantaja että työntekijä kertovat itsestään. Työnantaja kertoo yrityksestä ja työtehtävästä. Työnhakija kertoo omista valmiuksistaan, toiveistaan ja motivaatiostaan sekä tulevaisuudensuunnitelmistaan.


title: Haastattelu

text: Niin sanottua yleistä mielipidettä selvittävistä haastatteluista käytetään usein arkikielessä nimitystä gallup, jolla viitataan George Gallupin kehittämään menetelmään. Mielipidetiedusteluja teettävät esimerkiksi yritykset. Myös tiedotusvälineet tilaavat usein mielipideselvityksiä ajankohtaisista kiistakysymyksistä ja julkaisevat tulokset näyttävästi uutisena.


title: Haastattelu

text: Haastattelu kuuluu journalistisen työskentelyn perusmenetelmiin. Haastattelua käytetään useilla tavoilla. "Henkilöhaastattelu" luo kuvaa haastatellun persoonasta. "Uutishaastattelussa" tiedustellaan haastateltavalta uutisen aiheeseen liittyviä tietoja tai mielipiteitä. "Taustahaastattelussa" toimittaja hankkii tietoja, mutta haastateltavan nimeä ja hänen repliikkejään ei välttämättä mainita jutun yhteydessä.


title: Imjärvi

text: Imjärvi on kylä Heinolan kaupungissa Päijät-Hämeen maakunnassa. Kylä sijaitsee Imjärven ja Ala-Rievelin järvien välisellä kannaksella noin 15 kilometrin päässä Heinolan keskustasta paikallistien 15017 varrella.


title: Imjärvi

text: Kylä mainitaan maakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1543 nimellä "Immijärfwi".


title: Imjärvi

text: Imjärven kylä on tunnettu myös 7. tammikuuta 1970 sattuneesta Imjärven ufotapauksesta.


title: UFF

text: U-landshjälp från Folk till Folk i Finland rf ("UFF") on yksityinen yleishyödyllinen yhdistys. UFF on perustettu vuonna 1987 Suomessa, ja se on koko toimintansa ajan ollut suomalainen, itsenäinen yhdistys. UFF on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton.


title: UFF

text: UFF-yhdistyksen pääasiallinen tarkoitus on kehitysyhteistyön tukeminen ja sitä kautta ihmisten elinolojen parantaminen kehitysmaissa. Lisäksi yhdistyksen kierrätystoiminta palvelee kotimaan ympäristöä.


title: UFF

text: UFF-yhdistyksen avustustoiminnan perustana on vaatteiden kierrätys. Kierrätetyt vaatteet yhdistys myy vähittäis- ja tukkumyynnissä. Myyntituotolla kustannetaan ympäristöpalvelu Suomessa ja rahoitetaan kehitysyhteistyöhankkeita eteläisessä Afrikassa ja Intiassa.


title: UFF

text: Vuosittain noin miljoona suomalaista tukee UFF:n toimintaa.


title: UFF

text: UFF-yhdistyksen kehitysyhteistyö kohdentuu pääasiassa koulutukseen, ympäristön kestävään kehitykseen ja toimeentulon parantamiseen. Tiedon jakaminen on koettu parhaaksi keinoksi taistelussa köyhyyttä vastaan. Kerran saatu tieto ei rahan tai tavaran tavoin voi päätyä vääriin käsiin, vaan hyödyttää saajaansa koko loppuelämän ajan.


title: UFF

text: UFF:n tukemissa projekteissa paikalliset ihmiset ovat itse aktiivisesti mukana avustusprojekteissa. Näin projektit rinnastuvat parhaiten köyhimpien todellisiin tarpeisiin. Vuoden 2008 aikana UFF tuki 20 projektia Mosambikissa, Malawissa, Sambiassa, Angolassa ja Intiassa.


title: UFF

text: Kehitysyhteistyö on Suomen valtion tukemaa. Suomen UFF ry on saanut ulkoministeriöltä kehitysyhteistyötukea hankkeisiinsa noin 20 vuoden ajan. Nämä hankkeet käsittävät lähinnä opettajankoulutusta, ammattikoulutusta ja perusopetusta.


title: UFF

text: UFF on kiinnittänyt erityistä huomiota projektiensa kestävyyteen ja jatkuvuuteen, jotta toiminta kohteilla ei loppuisi tuen päätyttyä. Esimerkiksi Mosambikin hallitus on sitoutunut maksamaan UFF:n tukemien opettajaopistojen opettajien palkat, jolloin opetus voi jatkua myös tulevaisuudessa. Lisäksi opettajaopistot ovat lisänneet omavaraisuuttaan esimerkiksi viljelytoiminnalla. Kaikille valmistuneille opettajille on tarjolla työpaikka.


title: UFF

text: UFF kerää käyttökelpoisia vaatteita, kenkiä ja kodintekstiilejä. Keräystuotoilla tuetaan kehitysyhteistyökohteita Afrikassa ja Intiassa. Vuonna 2008 UFF keräsi 7,6 miljoonaa kiloa suomalaisten lahjoittamia vaatteita. Näistä vaatteista noin 70% kierrätetään tukkumyynnin kautta, 15% menee jätteeksi tai teollisuuden raaka-aineeksi, 10% lähetetään edelleen kehitysmaihin ja 5-6% päätyy myymälöissä myytäviksi tuotteiksi.


title: UFF

text: Vaatekeräys toimii 131 kunnassa. Keräyspisteitä on kaikkiaan 687. Kierrätyspalvelu ulottuu Tampere-Jyväskylä-Imatra–linjan eteläpuolelle ja tavoittaa tällä alueella yli 3 miljoonaa ihmistä. UFF ei saa keräystoiminnan ylläpitämiseen julkisia tukia.


title: UFF

text: Second hand -myymälät ovat yksi UFF:n merkittävimmistä varainkeruun muodoista. Myymälöitä sijaitsee Helsingissä kymmenen, Turussa yksi, Tampereella kaksi, Espoossa yksi ja Jyväskylässä yksi, minkä lisäksi yhdistyksellä on verkkokauppa. Myynnistä saatava voitto ohjataan kokonaan kehitysyhteistyöhön. Myynnin tuotolla kustannetaan myös vaatteiden keräys-, kuljetus- ja käsittelykulut sekä katetaan myynnistä itsestään koituvat kulut.


title: UFF

text: UFF:n toiminta on herättänyt myös epäilyjä. Yle on esittänyt dokumentin "Ryysyillä rikkauksiin?", jossa väitetään järjestön johtohahmojen olevan talousrikoksista tuomittuja, ja toiminnan olevan salaperäistä. UFF kanteli dokumentista Julkisen sanan neuvostolle, joka antoi 30.3.2010 päätöksen, jonka mukaan se ei löytänyt dokumentista moitittavaa. UFF:n kattoyhdistyksen, Humana People To Peoplen, toimintaa on kritisoitu myös Voima-lehden verkkojulkaisussa ja Vihreässä Langassa. UFF:n toimintaa kritisoi myös Hymy. Sekä Humana People To People että UFF on yhdistetty Tvind-järjestöön, jonka toiminta on myös herättänyt kritiikkiä.


title: UFF

text: Ulkoasiainministeriö on kuitenkin tuonut esiin vuonna 2009, ettei heillä ole ollut huomauttamista Suomen UFF ry:n raportoinnista. UM tekee myös tarkastusmatkoja järjestön hankkeisiin ja järjestö on tilitarkastettu ministeriön toimeksiannosta.


title: Metroasema

text: Metroasema on metroille tarkoitettu asemarakennus raide- ja laiturijärjestelyineen. Metroasema voi olla joko maanalainen asema tai niin kutsuttu pinta-asema. Maanalaisten asemien syvyys maanpinnasta vaihtelee luonnollisesti maan pinnanmuotojen mukaan, mutta myös maaperän ominaisuuksien ja maan sisällä olevien muiden rakenteiden (tunnelit, putkilinjat, rakennusten perustukset jne.) asettamien vaatimusten mukaan. Esimerkiksi Pietarissa metroasemat ja -tunnelit ovat poikkeuksellisen syvällä, koska ylempänä maaperä olisi ollut liian pehmeää.


title: Metroasema

text: Matkustajien kulku maanpinnan tasolta metroasemalle tapahtuu yleensä liukuportaiden avulla. Lisäksi asemilla on yleensä hissi pyörätuolilla kulkemisen mahdollistamiseksi. Metroasemille tyypillistä on, että laituritaso on samalla korkeudella kuin metrojunan lattia, ja lisäksi junan oviaukon ja laiturin välinen rako on hyvin kapea. Kaikki nämä järjestelyt palvelevat matkustajien mahdollisimman sujuvaa liikkumista, mikä puolestaan mahdollistaa suhteellisen lyhyet junien pysähdysajat asemilla huolimatta suurista matkustajamääristä.


title: Metroasema

text: Metroasema voi olla yksittäinen eli vain yhdellä metrolinjalla sijaitseva, tai linjojen välisen vaihdon mahdollistava, kahden tai useamman metrolinjan risteys- tai sivuamispaikassa sijaitseva asema.


title: Metroasema

text: Samalla metrolinjalla sijaitsevien metroasemien välimatka vaihtelee eri kaupungeissa suuresti. Asemaväli voi olla vain esimerkiksi muutama sata metriä (tyypillisesti kaupungin keskusta-alueella) tai useita kilometrejä (tavallisesti kaupungin laitamilla). Jälkimmäinen vaatii yleensä metroasemien saavuttamista tukevaa maanpäällistä joukkoliikennettä, tavallisesti alueellisia bussilinjoja (niin sanottua liityntäliikennettä).


title: Metroasema

text: Joissakin paikoissa metroasemista on tehty sisustukseltaan tavanomaista käytännöllisen asiallista loisteliaamman tyylisiä, kuten Moskovan ja Pietarin metroissa. Usein asemilla on myös taideteoksia, esimerkiksi seinämaalauksia tai veistoksia. Metroasemilla voi myös olla vaihtuvia näyttelyitä eri aiheista.


title: Jarmo Kalm

text: Jarmo Kalm (s. 1945) on suomalainen tietoliikenneinsinööri. Hän on maailman ensimmäisen GSM-verkon ja Radiolinja Oy:n perustaja.


title: Jarmo Kalm

text: Kalm aloitti työuransa 1960-luvun lopulla silloisessa Posti- ja lennätinlaitoksen laboratorioinsinöörinä. Hän siirtyi 1972 Helsingin Puhelinyhdistykseen, nykyiseen Elisaan, datansiirtoinsinööriksi.


title: Jarmo Kalm

text: Kalm jäi eläkkeelle Elisan varatoimitusjohtajan tehtävästä 1. tammikuuta 2004.