title: Ulvilan kirkko

text: 1800-luvulla Ulvilan kirkkoon hankittiin puukaminoita lämmittämään kylmää ja kolkkoa kirkkorakennusta. 1930-luvulla kynttilänvalon tilalle saatiin ensimmäiset 12 sähkölamppua. 1970-luvun peruskorjauksen yhteydessä asennettiin keskuslämmitys ja äänentoistolaitteet.


title: Ulvilan kirkko

text:
Kirkkorakennuksen ulkoasua on siistitty 2000-luvulla. Samoihin aikoihin asennettiin yövalaistus, joka korostaa hienoa rakennusta näyttävämmäksi. Vuosina 2004–2005 kirkon sisätiloissa korjattiin muun muassa kosteusvaurioita ja kirkon ympäristöön rakennettiin uutta viemäröintiä.
Loput keskiaikaiset esineet ovat Satakunnan museon hallussaUlvilan kirkon ensimmäiset urut hankittiin 1890-luvulla. Nykyiset urut ovat peräisin vuodelta 1937 ja ne on valmistanut Kangasalan urkutehdas.


title: Ulvilan kirkko

text: Kirkon kuorirakennuksessa on yhteensä viisi hautaa. Lisäksi asehuoneessa on yksi hauta, jota ei ole ilmeisesti koskaan käytetty. Kirkkoon on haudattu sotapäällikkö Axel Kurck sekä Savonlinnan linnaläänin käskynhaltijana toiminut Gödik Fincke ja hänen puolisonsa Elisabeth Boije. Heidän hautakivensä on nykyään sijoitettu nähtäville asehuoneeseen. Kolmen muun haudan vainajien henkilöllisyyttä ei tunneta. Kirkkoa ympäröivällä hautausmaalla lepäävistä vainajista tunnetuin on vuonna 1841 kuollut kielitieteilijä ja professori Gustaf Renvall. Lisäksi paikalle on haudattu muun muassa ruukinpatruuna Jonas Beckman sekä valtiopäivämies ja lääninrovasti August Lilius.


title: Ulvilan kirkko

text: Asehuoneessa on myös useita muita hautakiviä sekä niiden osia. Vanhimmat ovat todennäköisesti peräisin Liikistön hautausmaalta, josta ne on myöhemmin siirretty Ulvilan kirkkoon. Niiden joukossa ovat muun muassa 1300-luvun alkupuolelella kuolleiden saksalaisten kauppiaiden Herbordus Wiperenvorden, Tidemannus de Cumen sekä Arnoldus Stolten kalkkikivestä veistetyt muistokivet.


title: Ulvilan kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan sankariristi on paljastettu 7.11.1949 ja siellä lepää 101 sankarivainajaa


title: Ulvilan kirkko

text: Kirkon länsipuolella sijaitseva kellotapuli on porilaisen timpurin Jaakko Winbergin suunnittelema ja peräisin 1750-luvulta. Aiemmin sipulikupoliin huipentunut tapuli uusittiin v. 1862, ja nykyisen terävän piikin on suunnitellut G. T. Chiewitz. Kellotapulin eteisessä on nähtavillä jalkapuut.


title: Ulvilan kirkko

text: Kirkon sivuitse lännessä virtaa Kokemäenjoen vanha suuhaara Kirkkojuopa ja kirkon itäpuolitse kulkeva maantie on osa historiallista Pohjanlahden rantatietä. Kirkon välittömässä läheisyydessä sijaitsevat Ulvilan Saaren kartano, Ulvilan pappilat sekä muun muassa Isonkartanon ja Trumetarin tilat. Kirkon tuntumassa on myös Ulvilan keskiaikaisen kaupungin autioitunut paikka ja parin kilometrin päässä sijaitsee Liikistön muinaismuistoalue. Vuonna 2009 julkistetussa inventoinnissaan Museovirasto on määritellyt tämän kokonaisuuden yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Rantsilan kirkko

text: Rantsilan kirkko on Rantsilan evankelisluterilaisen seurakunnan toinen kirkko, joka on valmistunut jo aikana jolloin Rantsila kuului Siikajoen seurakuntaan. Seurakunta itsenäistyi vasta 1873. Nykyisin kirkko kuuluu Siikalatvan seurakuntaan. Rantsilan puinen ristikirkko on valmistunut vuonna 1785 ja sen on suunnitellut kirkonrakentaja Simon Silvén-Jylkkä. Rantsilan edellinen kirkko oli rakennettu vuonna 1671. Perinteinen kolminivelinen kellotapuli on kirkkoa vanhempi ja on siirretty nykyiselle paikalleen vanhan kirkon luota 1785 ja ullakko eli asehuone 1788. Ullakkoa on käytetty ja käytetään edelleen ruumishuoneena. Kirkkotarhaan kulku tapahtui vielä vuosisadan alussa vain tapulin ja asehuoneen kautta.


title: Rantsilan kirkko

text: Kirkko on sisältä koristeltu Mikael Toppeliuksen maalauksin. Alttaritauluna on Toppeliuksen maalaama triptyykki, jossa keskimmäisenä on kuvattuna "Jeesus ristillä", vasemman puoleinen maalaukseen aiheena on "Getsemane", ja oikean puoleisessa "Jeesus nousee haudastaan". Saarnastuolin on veistellyt puuseppä Johan Amström 1794, ja sen on koristellut Toppelius. Saarnastuoliin on maalattu Kristuksen, Neitsyt Marian ja evankelistojen kuvat symboleineen. Porraskaiteen seinämään maalarimestari sijoitti Aatamin, Eevan, Aaronin ja Mooseksen kuvat. Kirkossa on urkuparvelle sijoitetut 15-äänikertaiset urut, jotka on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1966.


title: Rantsilan kirkko

text: Kirkon 198 senttimetriä pitkä vaivaisukko on yksi Suomen suurimmista. Sen veisti vuonna 1860 puuseppä Juho Jääskelä. Rantsilan vaivaisukko on nykyään sijoitettuna Pohjois-Pohjanmaan museoon Ouluun, jossa sitä entisöidään museokäyttöön. Museosta ukkoa ei takaisin Rantsilaan luovuteta, joten kylän kotiseutuväki päätti hankkia kirkon edustalle kokonaan uuden vaivaisukon. Rantsilan kirkon upouuden reilusti yli kaksimetrisen vaivaisukon on veistänyt liminkalainen kuvanveistäjä Toni Iskulehto. Rantsilan kirkkotapulin viereen tuleva uusi vaivaisukko siunattiin käyttöön 15. heinäkuuta 2012.


title: Liberty Island

text: Liberty Island (ent. "Bedloe's Island") on Yhdysvalloissa New Yorkiin johtavan laivaväylän varrella sijaitseva pieni saari, joka tunnetaan Vapaudenpatsaan sijaintipaikkana. Saari sijaitsee Hudson-joen suulla ja Manhattanin eteläpuolella New Jerseyn osavaltion alueella. Käytännössä se kuitenkin kuuluu hallinnollisesti New Yorkin osavaltioon kuuluvan New Yorkin kaupungin alaisuuteen. Saarelle pääsee tunnin välein kulkevilla lautoilla.


title: Lasiohjaamo

text: Lasiohjaamo () on lentokoneen ohjaamotyyppi, joka on varustettu elektronisilla näytöillä mekaanisten mittarien sijaan. Lasiohjaamo on huomattavasti selkeämpi perinteiseen ohjaamoon verrattuna, koska kymmenien mittarien tarjoama tieto on sisällytetty muutamaan tietokoneohjattuun näyttöön. Näin lentäjät voivat keskittyä paremmin olennaiseen tietoon. Useimmissa lasiohjaamoilla varustetuissa koneissa lennoilla ei myöskään tarvita lentomekaanikkoa, koska koneen järjestelmien ohjaus kehittynyt on tietokoneohjauksen myötä entistä automaattisemmaksi ja myös vikatiedot välitetään suoraan lentäjien näytöille.


title: Lasiohjaamo

text: Lasiohjaamon pääkomponentti on PFD ("Perusmittarinäyttö", ) tai EFIS ("Elektroninen lennonvalvontamittaristo", ). Se näyttää kaikki tiedot liittyen lentokoneen tilaan, sijaintiin ja etenemiseen. Pääasiassa se kertoo koneen vaaka- ja pystysijainnin, mutta myös ajan ja nopeuden. Toinen lasiohjaamon osa on valmistajasta riippuen joko EICAS ("Moottorinvalvonta- ja miehistön hälytysjärjestelmä", ) tai ECAM ("Lentokoneen elektroninen keskitetty valvontajärjestelmä", ). Kaikki informaatio esitetään näytöillä siten, että oleelliset tiedot ovat koko ajan näkyvillä, mutta lentäjä voi halutessaan saada yksityiskohtaisempaa tietoa jostain osa-alueesta.


title: Lasiohjaamo

text: Aikaisemmissa lasiohjaamoissa, joita käytetään Boeing 737-400, 757 ja 767 -malleissa sekä Airbus A300-600 ja A310 -malleissa, EFIS-näyttöä käytettiin lähinnä navigaatiotietojen näyttämiseen, kun ilma- ja nousunopeus sekä korkeustiedot hoidettiin vielä mekaanisilla mittareilla. Myöhemmissä lasiohjaamoilla varustetuissa koneissa, kuten Boeing 747-400 ja 777 -malleissa sekä Airbus A320:ssa ja sitä uudemmissa Airbus-malleissa mekaaniset mittarit ja varoitusvalot on korvattu kokonaan elektronisilla näytöillä.


title: Lasiohjaamo

text: Aikaisemmat lasiohjaamot on toteutettu kuvaputkinäytöillä. Näyttötekniikan kehittyessä uudet lasiohjaamot on varustettu nestekidenäytöillä. Nestekidenäyttöjen etuna on keveys sekä huomattavasti pienempi lämmöntuotto kuvaputkinäyttöön verrattuna.


title: Bysanttilainen ajanlasku

text: Bysanttilainen ajanlasku oli kalenterijärjestelmä, joka oli käytössä Bysantin valtakunnassa. Basileios II otti sen käyttöön vuonna 988. Bysanttilainen ajanlasku päättyi vuonna 1453, kun Bysantti valloitettiin, mutta kalenteria käytettiin myös Kiovan Venäjällä vuodesta 988 alkaen ja sittemmin Venäjällä aina Pietari I:n uudistuksiin vuoteen 1700. Bysanttilainen ajanlasku oli yhtenevä juliaanisen ajanlaskun kanssa, mutta kuukausien nimet oli käännetty latinasta kreikaksi. Vuoden ensimmäinen päivä on 1. syyskuuta. Vuosia ei laskettu Kristuksen syntymästä vaan maailman luomisesta. Bysanttilaisen kalenterin ensimmäinen vuosi alkoi siis 1.9.5509 eaa.


title: Virhefunktio

text: Virhefunktio on eräs useimmin vastaantulevista erikoisfunktioista. Siihen törmää helposti monissa käytännön tilanteissa, varmimmin todennäköisyyslaskennassa ja statistisessa mekaniikassa. Virhefunktio liittyy läheisesti normitetun normaalijakauman kertymäfunktioon. Itse virhefunktion lisäksi usein tulee vastaan myös virhefunktion komplementti.


title: Virhefunktio

text: Virhefunktio määritellään integraalina, mutta tarkka esitysmuoto vaihtelee hieman eri lähteissä. Tavallisin määritelmä on


title: Virhefunktio

text: Virhefunktio on pariton funktio


title: Virhefunktio

text: ja jos funktion argumentti on kompleksiluku, kompleksikonjugaatille on voimassa


title: Virhefunktio

text: Virhefunktiota ei ole mahdollista lausua alkeisfunktioiden avulla, mutta sitä vastaava Taylorin sarja on


title: Virhefunktio

text: Sille voidaan esittää myös approksimaatio asymptoottisen sarjan avulla. Virhefunktion ensimmäinen derivaatta seuraa välittömästi määritelmästä


title: Virhefunktio

text: ja korkeammat derivaatat voi laskea kaavalla


title: Virhefunktio

text: missä formula_7 on formula_8:s Hermiten polynomi. Virhefunktiolla on myös integraali


title: Virhefunktio

text: Virhefunktion käänteisfunktio voidaan esittää sarjakehitelmänä


title: Virhefunktio

text: missä


title: Virhefunktio

text: Virhefunktion ja normitetun normaalijakauman kertymäfunktion formula_12 välillä on yhteys:


title: Virhefunktio

text:
Molempien funktioiden raja-arvo, kun x kasvaa rajatta, on 1, mutta
kun taas
Muuttujan arvolla x=0 saa virhefunktio arvon 0 mutta normaalijakauman kertymäfunktio arvon 1/2.


title: Virhefunktio

text: Virhefunktion komplementti määritellään


title: Virhefunktio

text: tai yhtäpitävästi integraalina


title: Virhefunktio

text: ja se toteuttaa differentiaaliyhtälön


title: Virhefunktio

text: Virhefunktion komplementin derivointikaava muistuttaa virhefunktion vastaavaa


title: Virhefunktio

text: ja integraalikin muistuttaa virhefunktion integraalia


title: Trad

text: Trad on kansanmusiikin ja kansantanssin aikakauslehti, joka ilmestyi vain vuoden 2006 ajan. Lehteä julkaisi Kansanmusiikki-instituutti ja sen kustantaja oli Maahenki Oy.


title: Trad

text: Ensimmäinen päätoimittaja oli Heikki Uimonen ja toinen Marko Aho.


title: Trad

text: Lehti perustettiin vuonna 2006 Kansanmusiikki-instituutin julkaiseman samansisältöisen Friiti-lehden jatkajaksi. Lehti ilmestyi 5 kertaa vuodessa. Kerran vuodessa lehden liitteenä oli kansanmusiikin cd-levy. Trad-lehti lakkautettiin, sillä se ei saanut tarpeeksi suurta tilaajakuntaa.


title: Trad

text: Trad-lehti yhdistyi vuonna 2007 Pelimanni-lehteen.


title: Laatokan puolustuksen perinnearkisto

text: Laatokan puolustuksen perinnearkisto on yksityisarkiston luonteinen perinnekokoelma. Siihen on koottu muuta kuin virka-arkistoihin kuuluvaa Laatokan rannikko- ja meripuolustukseen liittyvää aineistoa, kuten muistelmia, lehtileikkeitä, historiikkejä ja valokuvia. Digitoitujen valokuvien määrä on noin 4600 (syyskuussa 2014). Koska monet Laatokalla palvelleet ovat palvelleet myös Äänisellä jatkosodan aikana, on arkistossa melkoisesti myös Äänistä koskevaa kuvamateriaalia. Perinnekokoelma luovutettiin Kansallisarkistolle 3. syyskuuta 2014


title: Laatokan puolustuksen perinnearkisto

text: Aineistoa perinnearkistoon ovat eri aikoina luovuttaneet:Perinnearkisto sisältää:Arkisto blogspot.com-sivustolla


title: Terho Itkonen

text: Terho Klaus Itkonen (21. lokakuuta 1933 Helsinki – 29. maaliskuuta 1998 Nurmijärvi) oli suomen kielen tutkija ja Helsingin yliopiston suomen kielen professori (1965–1989).


title: Terho Itkonen

text: Itkonen kuului suomalaiseen Itkosten tiedesukuun. Hänen isänsä oli saamen kielen tutkija T. I. Itkonen.


title: Terho Itkonen

text: Terho Itkonen tuli ylioppilaaksi vuonna 1951 Helsingin suomalaisesta lyseosta ja opiskeli sen jälkeen Helsingin yliopistossa suomen kieltä ja suomalais-ugrilaista kielentutkimusta. Hän valmistui kandidaatiksi 1955 ja lisensiaatiksi 1957 ja väitteli vuonna 1965. Paitsi yliopiston assistenttina hän työskenteli myös Sanakirjasäätiössä vuosina 1955–1964. Professoriksi hänet nimitettiin vuonna 1965.


title: Terho Itkonen

text: Laajassa tuotannossaan Itkonen on käsitellyt lukuisia suomen kielen historian ja kieliopillisen kuvauksen kysymyksiä. Hänen tutkijanotteelleen on ominaista teoreettinen kunnianhimo, joka suomen kielen näkökulmista pyrki esittämään yleiskielitieteellisesti merkityksellisiä ja kansainvälisesti kiinnostavia kielen ilmiöitä. Toisin kuin suurin osa sukupolvensa tutkijoista, Itkonen suhtautui jo varhain kriittisesti generatiivisen kielitieteen esittämiin strukturalistisiin kielen rakenteen kuvauksiin. Hänen kielinäkemyksensä korosti kielijärjestelmän avoimuutta ja analogian merkitystä kielellistä rakennetta muovaavana voimana. Hän harjoitti paljon kielitieteellisiä kenttätöitä ja perusteli esittämiään teoreettisia käsityksiä laajalla empiirisellä aineistolla.


title: Terho Itkonen

text: Kielihistoriallisessa tuotannossaan Itkonen selvitteli erityisesti suomen suhdetta toisiin itämerensuomalaisiin kieliin ja saameen. Hänen artikkelissaan "Välikatsaus suomen kielen juuriin" (1983) esitettiin käsitys kolmeen murteeseen jakaantuneesta kantasuomesta, jota puhuttiin Suomenlahden ympäristössä. Tämä artikkeli kuului pitkään siteeratuimpiin suomenkielisiin humanistisiin tiedejulkaisuihin.


title: Terho Itkonen

text: Itkonen järjesti professorina laajan suomen murteiden ja paikannimistön kenttäkeruun ("Nimestäjän opas", 1961) ja koulutti kokonaisen sukupolven suomen kielen tutkijoita. Hän oli myös uuttera kielenhuoltaja, minkä osoittaa laajalevikkinen teos "Kieliopas"; lisäksi hän kirjoitti aiheesta runsaasti muun muassa "Helsingin Sanomiin", "Kielikelloon" ja "Virittäjään". Kielenhuoltoaiheisia kirjoituksia on koottu teoksiin "Selvää suomea", "Näillä näkymin" ja "Retkiä nykysuomeen".


title: Terho Itkonen

text: Itkonen on nimetty Greifswaldin yliopiston kunniatohtoriksi.


title: Terho Itkonen

text: Terho Itkosen puoliso oli fil. lis. Pirjo Ketonen vuodesta 1964. Heidän poikansa on Markus Itkonen.


title: Municipium

text: Municipiumilla tarkoitettiin Rooman valtakunnan alaisuuteen kuulunutta ja sen yleisiä lakeja noudattavaa kaupunkiyhteisöä, jolla oli oma itsenäinen paikallishallintonsa. Sen asukkailla oli joko rajoitetut tai täydelliset Rooman kansalaisoikeudet ja vastaavasti velvollisuudet, kuten veronmaksu ja asepalvelus. Municipium käsitti myös varsinaista kaupunkia ympäröivän maaseudun. Municipium edusti kaupunkien hierarkiassa keskitasoa; korkeampi status oli colonialla, alempi taas oppidumilla.


title: Municipium

text: Myöhemmässä vaiheessa, keisariajan loppupuolella municipiumilla tarkoitettiin maaseutukaupunkia pääkaupungin vastakohtana.


title: Rovaniemen hovioikeus

text: Rovaniemen hovioikeus () on aloittanut toimintansa vuonna 1979. Rovaniemen hovioikeus toimii muutoksenhakuasteena piirissään, johon kuuluu pohjoisimman Suomen käräjäoikeudet, eli Kemi-Tornion käräjäoikeus, Lapin käräjäoikeus, Oulun käräjäoikeus, Ylivieska-Raahen käräjäoikeus ja Kainuun käräjäoikeus.


title: Rovaniemen hovioikeus

text: Vuoden 2013 alussa hovioikeudessa oli 45 työntekijää, joista 29 oli lakimiehiä; tuomareita ja esittelijöitä. Kansliahenkilökuntaan kuului 16 työntekijää. Kainuun käräjäoikeus siirrettiin Rovaniemen hovioikeuden tuomiopiiriin vuonna 2014 Itä-Suomen hoviokeuden tuomiopiiristä.


title: Rovaniemen hovioikeus

text: Hovioikeudessa on lainkäyttöasioita varten kaksi osastoa ja niillä omat osastokansliat sekä hallintoasioita varten hallintokanslia. Osastot jakaantuva kahteen lainkäyttötiimiin.


title: Rovaniemen hovioikeus

text: Hovioikeuden ensimmäisenä presidenttinä toimi oikeustieteen tohtori Kaarlo L. Ståhlberg vuosina 1978–1988. Tullessaan nimitetyksi hovioikeuden presidentiksi Ståhlberg toimi asianajajana Helsingissä. Hovioikeuden toisena presidenttinä toimi Martti Leistén vuosina 1988–1997. Leistén siirtyi hovioikeuden presidentiksi Turun hovioikeudenneuvoksen virasta. Hovioikeuden presidentti vuosina 1997–2013 oli Esko Oikarinen. Oikarinen siirtyi hovioikeuden presidentiksi Kajaanin käräjäoikeuden laamannin virasta. Oikarinen on aiemmin hoitanut muun muassa Rovaniemen hovioikeuden hovioikeudenneuvoksen ja Kajaanin tuomiokunnan kihlakunnantuomarin virkaa. Lisäksi Oikarinen on toiminut oikeusministeriön käräjäoikeuskouluttajana. Vuonna 2013 presidentiksi nimitettiin hovioikeudenlaamanni, oikeustieteen tohtori Marianne Wagner-Prenner .


title: Rovaniemen hovioikeus

text: Rovaniemen hovioikeus on profiloitunut tuomioistuintyön kehittäjänä. Rovaniemen hovioikeuspiirin tuomioistuinten laadunparannushanke voitti The Crystal Scales of Justice award -kilpailun. Palkinto jaettiin 25. lokakuuta 2005 Edinburghissa ensimmäisen kerran. Rovaniemen hovioikeuspiirin tuomioistuinten laadunparannushankkeen tavoitteena on tukea tuomioistuinten perustyötä ja kehittää sitä yhä paremmaksi niin, että oikeudenkäynti täyttää oikeudenmukaisuuden kriteerit, ratkaisut ovat perusteltuja ja oikeita ja tuomioistuimen palvelut ovat myös kustannuksiltaan ihmisten saavutettavissa. Hanke käynnistettiin vuonna 1999 ensimmäisenä tuomioistuinten laatuhankkeista. Se on toiminut esimerkkinä monille laatuhankkeille, joita nykyisin on meneillään kaikissa Suomen kuudessa hovioikeuspiirissä ja eräissä hallintotuomioistuimissa.


title: Rovaniemen hovioikeus

text: Suomen Asianajajaliitto palkitsi Rovaniemen hovioikeuden laatuhankkeen Vuoden oikeusteko -palkinnolla vuonna 2005.


title: Hittejä, kersantti Karoliina!

text: Hittejä, kersantti Karoliina!, "20 kaikkien aikojen kovinta Popeda-hittiä" (POKOCD 203), on suomalaisen Popeda -yhtyeen kolmas kokoelmalevy. Se julkaistiin 27. lokakuuta 1997. Joulukuussa 1998 levystä julkaistiin rajoitettu erikoispainos, jossa oli mukana Popedan 20-vuotisjuhlakonsertissa Tullikamarin Pakkahuoneella Tampereella äänitetty live-CD.


title: Hittejä, kersantti Karoliina!

text:
Konsertissa vierailevina solisteina toimivat muun muassa Olli Lindholm, Dave Lindholm sekä Moog Konttinen ja soittivat kaikki yhtyeen aiempiin kokoonpanoihin kuuluneet muusikot, lukuun ottamatta vuonna 1986 menehtynyttä Arwo Mikkosta, sekä basisti Risto "Eebo" Lehtistä, joka omien sanojensa mukaan oli esiintymisen loppupuolella menossa lavalle, mutta tungoksesta johtuen ei sinne päässyt.
CD-levy POKOCD 203


title: Puutori

text: Puutori () on tori Turun ydinkeskustassa. Puutori, jonka mitat ovat noin 100 metriä x 40 metriä, rajautuu koillisessa Aninkaistenkatuun, kaakossa Maariankatuun, lounaassa Brahenkatuun ja luoteessa Sibeliuksenkatuun. Nykyisin Puutorilla ei ole säännöllistä toritoimintaa. Puutorin toisessa päässä on Ystävyydenpuisto ja Wäinö Aaltosen suunnittelema Turun ja Göteborgin ystävyyden kunniaksi vuonna 1955 pystytetty pronssinen patsas Kun ystävyyssuhteet solmitaan. Puutorin ympärillä on lisäksi erikoisliikkeitä sekä itse torilla Puutorin vessa jossa toimii anniskeluravintola.


title: Puutori

text: Turun puutori oli 1800-luvun alussa vielä kaavoittamatonta joutomaata. Vastaperustettu Kauppatori eli silloinen Aleksanterintori sijaitsi sen verran lähellä, ettei uudelle torille nähty tarvetta. Puutorin aluetta kutsuttiin 1800-luvulla "Onnettomuudenmäeksi", sillä Turun palo sai alkunsa juuri Aninkaistenmäeltä.


title: Puutori

text: Asutuksen ympäröimälle aukiolle kerääntyi 1800-luvun kuluessa kauppiaita. 1870-luvulla Puutorille siirtyivät vanhojen vaatteiden kauppiaat, jotka oli häädetty pois silloiselta Aurakadun, Venäjänkirkkokadun ja Puolalankadun rajoittamalta autiolta tontilta. Torille tuotiin 1800-luvun lopussa maaseudulta myytäväksi myös puutavaraa, minkä vuoksi 1897 Aninkaistentoriksi nimetyn aukion nimi alkoi muuttua kansan suussa Puutoriksi.


title: Puutori

text: 1900-luvulla torille valmistui Turun ensimmäinen linja-autoasema, mutta uuden linja-autoaseman valmistuttua korttelin päähän kaukoliikenteen bussit siirtyivät sinne. Vuonna 1902 Puutorille rakennettiin vaakahuone. Rakennus korvattiin 1933 uudella vaakahuoneella, josta tuli ensin yleinen käymälä aina vuoteen 1986 asti. Myöhemmin, vuonna 1997 rakennuksessa avattiin ravintola Puutorin Vessa. Lähiliikenteen linja-autot käyttivät Puutoria tukikohtanaan vielä 1990-luvulla. Nykyisin bussit liikennöivät Kauppatorilta.


title: Puutori

text: Puutorin kaupankäynnin vilkkaus on vaihdellut vuosikymmenten saatossa. 1960-luvulla Puutori oli Suomen suurimmaksi kirpputoriksi kutsuttu aukio, mutta tilanahtaus ja torin alle 1990-luvun alussa rakennettu maanalainen pysäköintiluola autioittivat vähitellen toria.


title: Puutori

text: Puutorin autioiduttua kaupunkiaukioksi perustettiin Puutoria elävöittämään Puutorin puolesta -yhdistys. Nykyään Puutorin suosituimpia tapahtumia ovat "Turun taiteiden yön" tapahtumat, kirjatapahtuma Booktori sekä Puutori Blues.


title: Puutori

text: Monet turkulaiset ovat ottaneet kantaa Puutorin mahdolliseen uudistamiseen. On toivottu, että aukiota jakavat asvaltoidut ajokaistat tasattaisiin mukulakivin, erittäin vilkas ympäröivä autoliikenne rauhoitettaisiin ja Puutorilla aloitettaisiin uudelleen säännöllinen kirpputorikauppa. Kaupungin kehittämissuunnitelmassa Kauppatori on kuitenkin ykkössijalla. On myös esitetty, että linja-autojen lähiliikenteen solmukohta siirrettäisiin Kauppatorilta Puutorille; nykyisin torin nurkalla on Kauppatorilta pohjoiseen liikennöivien paikallis- ja lähilinjojen pysäkit.


title: Puutori

text: Kesäkuussa 2011 Puutorilla paljastettiin Turun kulttuuripääkaupunkivuoteen kuuluva Pekka Paikkarin keraaminen taideteos "Iglu". Teos on osa "Savi kaupungissa" -hanketta. Kaksi muuta taideteosta ovat Kim Simonssonin Kupittaan puiston sähkönjakelukeskuksen "Temppeli" sekä Aurajokirannan vedenpuhdistamon "Kimono".


title: Tuomiokunta

text: Tuomiokunta oli vuoteen 1993 asti toimineiden kihlakunnanoikeuksien hallinnollinen yksikkö. Tuomiokunta oli virasto, jossa kihlakunnanoikeuksien henkilökunta työskenteli. Yksi tuomiokunta vastasi muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta useiden kihlakunnanoikeuksien toiminnasta. Kihlakunnanoikeus saattoikin olla vain istuntopaikka, jonne tuomari notaareineen matkusti tuomiokunnasta käräjiä pitämään.


title: Tuomiokunta

text: Tuomiokunnan toimintaa johti kihlakunnantuomari. 1970-luvulla perustettiin myös käräjätuomareiden virkoja. Vastavalmistuneet lakimiehet suorittivat tuomiokunnassa auskultoinnin, eli tuomioistuinharjoittelun. Siihen kuului pöytäkirjan pitoa kihlakunnanoikeuden istunnoissa, kiinteistöasioiden sekä rangaistusmääräysten ja maksamismääräysten hoitamista. Lopuksi auskultantti toimi kihlakunnanoikeuden puheenjohtajana.


title: Tuomiokunta

text: Auskultoinnin suorittanut saa hovioikeudelta varatuomarin arvonimen.


title: Tuomiokunta

text: Tuomiokunnat rahoittivat itse omat kulunsa 1970-luvulle asti. Kihlakunnantuomari oli oikeutettu sportteleihin, joilla hän ylläpiti tuomiokunnan ja maksoi myös henkilökunnan palkat ja toimitilavuokrat.


title: Tuomiokunta

text: Vuoden 1993 alioikeusuudistuksen myötä tuomiokunnat ja kihlakunnanoikeudet lakkasivat kun tilalle perustettiin yhtenäiset käräjäoikeudet.


title: Tuomiokunta

text: Suomen tuomiokuntien lukumäärä vakiintui 1400-luvun alussa ja oli edelleen 1500-luvun alkupuolella 14. Ahvenanmaa muodosti yhden ainoan tuomiokunnan. Siellä toimi maakäräjät, joita johti maatuomari (). Asiakirjoissa maatuomari mainitaan ensi kerran 1410 ja sitten 1451, mutta 1492 on Ahvenanmaallakin viranhaltijan nimityksenä kihlakunnantuomari (). Varsinais-Suomi oli jaettu neljään tuomiokuntaan (Halikon kihlakunnan, Piikkiön kihlakunnan, Maskun kihlakunnan ja Vehmaan kihlakunnan tuomiokunta). Satakunnassa oli Ala-Satakunnan kihlakunnan ja Ylä-Satakunnan kihlakunnan tuomiokunnat. Häme oli jaettu kolmeen tuomiokuntaan (Sääksmäen kihlakunnan, Hattulan kihlakunnan ja Hollolan kihlakunnan tuomiokunta). Uudellamaalla oli kolme tuomiokuntaa (Raaseporin kihlakunnan läntinen ja itäinen tuomiokunta sekä Itä-Uudenmaan tuomiokunta). Koko Pohjanmaa muodosti yhden ainoan tuomiokunnan.


title: Tuomiokunta

text: Uuden ajan alusta vuoden 1680 virkareduktioon säilyi pääpiirteissään keskiaikainen tuomiokuntajako. Pienoinen muutos oli, että Uudellamaalla oli nyt Raaseporin läänin ja Porvoon läänin tuomiokunnat. Raaseporin tuomiokunta oli 1558–1563 jaettuna Raaseporin itäiseen tuomiokuntaan ja Raaseporin läntiseen tuomiokuntaan. Itä-Suomesta tunnetaan kihlakunnantuomareita 1530-luvulta lähtien. Sitä ennen Viipurin linnanpäällikkö oli huolehtinut alimman asteen oikeudenhoidosta. Itä-Suomi jakautui Savon, Lappeen ja Äyräpään tuomiokuntaan. Lappeen tuomiokunta koostui Lappeen kihlakunnasta, Kymenkartanon läänin itäisestä osasta ja Rannan kihlakunnan läntisestä osasta. Kymenkartanon läänin läntinen osa kuului Porvoon tuomiokuntaan. Äyräpään tuomiokuntaan kuuluivat Äyräpään kihlakunta, Jääsken kihlakunta ja Rannan kihlakunnan itäinen osa.


title: Tuomiokunta

text:
Sen jälkeen kun Käkisalmen lääni liitettiin Ruotsin valtakuntaan, nimitettiin sinne ensimmäinen tuomari 1611. Tuomiokunta kuului Turun hovioikeuspiiriin vuodesta 1623 Uudenkaupungin rauhaan 1721 saakka. Suomeen jääneistä osista Käkisalmen lääniä muodostettiin Karjalan tuomiokunta; muu osa siirtyi Venäjän alaisuuteen. Inkerinmaa kuului 1617–1629 Svean hovioikeuden, 1629–1684 Tarton hovioikeuden ja vuodesta 1684 Turun hovioikeuden alaisuuteen. Vuoden 1721 rauhansopimuksessa alue luovutettiin Venäjälle. Alueella oli Jaaman ja Ivangorodin läänien tuomiokunta, Kaprion läänin tuomiokunta ja Pähkinälinnan läänin tuomiokunta.
Suomen säätyvaltiopäivien talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet säätyvaltiopäiviä varten valittiin tuomiokuntien muodostamista vaalipiireistä välillisin vaalein valitsijakokouksissa.


title: Bouchra Ghezielle

text: Bouchra Ghezielle (, o.s. Ben Thami, s. 19. toukokuuta 1979 Khemisset, Marokko) on ranskalainen keskimatkojen juoksija.


title: Bouchra Ghezielle

text: Marokkoa edustanut Ghezielle osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa 1997 Torinon maastojuoksun MM-kisoissa, joissa hän sijoittui nuorten sarjassa viidenneksikymmenenneksiseitsemänneksi. Seuraavana vuonna hän oli Marrakechin maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa neljäskymmenesseitsemäs ja voitti pronssia Annecyn yleisurheilun nuorten MM-kisoissa 1 500 metrin juoksussa ajalla 4.12,76. Vuonna 1999 hän sijoittui Belfastin maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla kolmanneksikymmenenneksikahdeksanneksi.


title: Bouchra Ghezielle

text: Ghezielle sai Ranskan edustusoikeuden 9. kesäkuuta 2005. Tämän jälkeen hän juoksi 1 500 metrillä Euroopan cupin kolmanneksi ajalla 4.08,02. Helsingin MM-kisoissa samana vuonna hän oli matkalla kolmas ajalla 4.02,45. Kauden lopussa hän sijoittui matkalla neljänneksi ajalla 4.01,28. Ghezielle voitti Ranskan sisäratojen mestaruuden 3 000 metrin juoksussa vuonna 2006.


title: Bouchra Ghezielle

text: Gheziellen helmikuussa 2008 antamassa dopingnäytteessä oli epoa. Hän sai neljän vuoden kilpailukiellon ajalle 13.5.2008–12.5.2012.


title: Sportteli

text: Sportteliksi eli virkasivutuloksi kutsutaan rahapalkkiota, jonka virkamies tai muuta julkista tehtävää hoitava saa asiakkaaltaan tekemiensä virkatoimien perusteella.


title: Sportteli

text: Sportteleista on Suomessa pääosin luovuttu, mutta esimerkiksi haaste- ja ulosottomiehet saavat edelleenkin tehtyihin toimenpiteisiin perustuvaa palkkaa, jonka kuitenkin maksaa valtio työnantajana, joka taas perii asiakkailta käsittely- tms. maksuja. Käräjäoikeuden määräämät kaupanvahvistajat saavat edelleenkin palkkionsa suoraan asiakkailtaan, joten siltä osin kyse on edelleen perinteisestä sporttelista. Myös kunnaneläinlääkärit toimivat sporttelipalkalla; heillä on eläinlääkintähuoltolain nojalla oikeus saada palkkio hoitamansa eläimen omistajalta.


title: Sportteli

text: Aiemmin esimerkiksi kihlakunnantuomarit perivät tuomioistumen asiakkalta sportteleita mm. pöytäkirjoista, lainhuudoista ja muista toimituskirjoista. Sporttelia kutsuttiin lunastukseksi, jonka termin voi löytää säännönmukaisesti vanhojen viranomaispäätösten ja toimituskirjojen kansisivun vasemmasta alalaidasta, varustettuna markkamäärällä. Koko kihlakunnanoikeuksia ylläpitäneiden tuomiokuntien toiminta henkilökunnan palkkoineen ja tilavuokrineen rahoitettiin sporttelituloilla.


title: Sargeist

text: Sargeist on suomalainen vuonna 1999 Lappeenrannassa perustettu black metal -yhtye. Se aloitti nykyisen kitaristin Shatraugin sooloprojektina. Nimi tulee kahden saksankielisen sanan yhdistelmästä, "sarg" tarkoittaa ruumisarkkua ja "geist"ista, joka tarkoittaa henkeä. Yhtye yhdistetään usein toiseen suomalaiseen black metal -vaikuttajaan Behexeniin, koska kaksi yhtyeen jäsentä musisoivat myös toisessa.


title: Sargeist

text: Sargeist perustettiin kesällä 1999 Shatraugin sooloprojektina. 2000 Blutrachesta eronnut rumpali "Lord Volos", liittyi Sargeistiin ja ensimmäinen kokoonpano järjestyi ja ensimmäisen demon julkaisi sen oma levy-yhtiö Warmoon Records. Vuonna 2001 "Gorsedd Marter" ja "Makha Khan" liittyivät Sargeistiin, molemmat kuitenkin lähtivät yhtyeestä myöhemmin. Tällä jäsenistöllä nauhoitettiin seuraava demo, "Tyranny Returns", joka johti kaiken kohti Torogin ja Shatraugin yhteistyötä. Myöhään vuonna 2001 Moribund Records sopi levytyssopimuksen Sargeistin kanssa. Vuonna 2002 nauhoitti ja julkaisti kappaleet "Reaping With Curses & Plague", "The Rebirth of a Cursed Existence" ja uudelleen tehdyn "Sinister Glow of the Funeral Torches", jotka liitettiin 7" EP -splitille Merrimackin kanssa sekä kahdelle kokoelmalle, Woodcut Recordsin "Jatkosodalle" ja Black Arts Productionsin "...And Jesus Weptille"


title: Sargeist

text: Vaikka materiaali oli valmista jo vuodesta 2001 lähtien, vasta heinäkuussa 2003 Sargeist julkaisi ensialbuminsa "Satanic Black Devotion".


title: Sargeist

text: Vuonna 2004 julkaistiin kolme split-albumia, yhtyeiden: Temple of Baal, Horned Allmighty ja Funeral Elegy kanssa.


title: Sargeist

text: Sargeistin seuraava levyn "Disciple of the Heinous Pathin" julkaisi 30. syyskuuta 2005 Moribund Records, ja splitlevyn Bahimironin kanssa julkaisi toukokuussa 2006 Obscure Abhorrence Productions.


title: Kauniainen

text: Kauniainen () on Uudenmaan maakunnassa sijaitseva suomalainen kaupunki. Kauniainen on asukasluvultaan selvästi pienin pääkaupunkiseudun neljästä kaupungista ja pinta-alaltaan Suomen pienin kunta. Kauniainen on osa Helsingin kaupunkialuetta. Kauniainen tunnetaan kaksikielisenä alhaisen veroäyrin ja hyvätuloisten asukkaiden kaupunkina. Kaupunki on myös siitä poikkeuksellinen, että se on kokonaan Espoon ympäröimä. Kauniainen on alkujaan asukkaiden osakeyhtiönä perustama taajaväkinen itsehallintoalue.


title: Kauniainen

text: Kauniaisten asukkaista  % on suomenkielisiä ja  % ruotsinkielisiä. Kauniaisten kaupunginvaltuuston suurimmat puolueet ovat RKP joka menetti 2017 kuntavaaleissa aiemmin yksinkertaisen enemmistönsä (16/35 valtuustopaikkaa) ja kokoomus (13/35). Kauniaisten valtuuston pienpuolueilla, vihreillä (3), perussuomalaisilla (1), kristillisdemokraateilla (1) ja SDP:llä (1) on yhteensä kuusi paikkaa. Kauniaisten työikäisistä asukkaista 91 % on suorittanut perusasteen jälkeisen tutkinnon, mikä on eniten koko Suomessa .


title: Kauniainen

text: Kauniaisten alkuperäinen ruotsinkielinen nimi, Grankulla, on yhdistetty sanoista "gran" (kuusi) ja "kulle" (kukkula, kumpu) ja on ollut tässä muodossa käytössä 1900-luvun alusta. Ennen sitä paikka tunnettiin murteellisessa muodossa "Gränkull", joka esiintyy moderneilla kartoilla Kauniaisten vesitornin mäen nimenä. Suomenkielinen nimi Kauniainen on peräisin "Kauniais"-nimisestä tilasta, joka puolestaan on saanut nimensä Tampereen lähellä sijaitsevan tilan mukaan. Suomenkielinen nimi otettiin käyttöön 1930-luvulla ja siitä tuli kauppalan virallinen suomenkielinen nimi vuonna 1949.


title: Kauniainen

text: Jään vetäydyttyä jääkauden jälkeen 10 000 vuotta sitten nykyisestä Kauniaisista oli nähtävissä Yoldiameressä vain pari pientä luotoa: muun muassa nykyiset Gränkull (67 m) ja Kasavuori (64 m) ja Kiikarivuori. 4 000 vuotta sitten Kauniaisten alueesta oli maankohoamisen vuoksi tullut osa sisäsaaristoa. Tältä ajalta on löydetty muinaisjäännöksiä, mutta on kuitenkin hyvin todennäköistä että ensimmäiset asukkaat tulivat Kauniaisiin vasta 1800-luvulla. Nykyään Kauniainen sijaitsee kaukana rannikolta.


title: Kauniainen

text: 1900-luvun alussa Kauniaisten alue kuului espoolaisille tiloille ja rakennuskanta koostui yksittäisistä torpista. Paikka oli silloin tunnettu ruotsin kielen espoolaismurteella "Gränkullana". Kauniaisten pohjoisosien läpi kulki Helsinki–Turku-maantie, joka tunnetaan nykyään Vanhana Turuntienä. Tärkeä ajankohta Kauniaisten historiassa osuu vuoteen 1904, kun Kauniaisten rautatieasema avattiin uudella Rantaradalla.


title: Kauniainen

text: Nykypäivän Kauniainen sai alkunsa vuonna 1906, kun yhtiö "AB Grankulla" perustettiin. Yhtiö osti maata paikallisilta maanomistajilta ja myi sitä eteenpäin tontteina. Tämän seurauksena alueelle muodostui huvilayhdyskunta, samoin kuin muuallakin Helsingin ympäristössä: Kulosaaressa, Haagassa, Leppävaarassa ja Puistolassa. Janne Thurman oli yhtiön perustajia ja yhdyskunnan puuhamies, joka toimi aktiivisesti Kauniaisissa monen vuosikymmenen ajan. AB Grankullan osakkeenomistajat olivat tyytyväisiä sijoitukseensa: se maksoi itsensä takaisin vuodessa. Huvila-aikakausi oli alkanut jo pari vuotta aikaisemmin, kun rakennusmestarit Elia Heikel ja Emil Lindstedt ostivat 30 hehtaarin suuruisen alueen Gallträskin pohjoispuolella Glimsin tilalta ja rakensivat sinne omat huvilansa. Ensimmäisenä nousi vuonna 1903 Gallträskin rantaan kesähuvilakäyttöön suunniteltu jugendhenkinen Villa Heikel ja pian sen jälkeen Villa Lindstedt. Tuolloin villojen tonttien koko oli usein hehtaarin tai sitäkin isompi. Puutarhakaupungin ideana oli että taloa ympäröi puutarha, jonka ympärillä oli vapaa luonnon vyöhyke. Alle 3 000 neliön tontteja ei myyty lainkaan. Thurmanin, Heikelin ja Lindstedtin mukaan on nimetty teitä Kauniaisissa.


title: Kauniainen

text: Espoon maalaiskunta ei ollut järin kiinnostunut omalle alueelleen ilmestyneestä uudesta yhdyskunnasta, joten yhtiö oli yksin vastuussa Kauniaisten kehittämisestä. Se muun muassa rakennutti teitä, lobbasi aseman (valmistui 1908) ja poliisiviran puolesta sekä perusti koulun ja sähkölaitoksen. Vuonna 1915 Kauniainen sai taajaväkisen yhdyskunnan oikeudet ja samalla rajoittuneet itsemääräämisoikeudet, ja siten yhtiön vastuu väheni.


title: Kauniainen

text: Ensimmäinen tiedossa oleva tarkka asukasluku Kauniaisista on vuodelta 1917, jolloin siellä asui 1 647 asukasta. Vuonna 1920 Kauniaisista tuli kauppala, kun se itsenäistyi kokonaan Espoosta. Kauniaisten yhdyskuntarakenne erosi myös huomattavasti Espoon maanviljelykylistä rakennusjärjestyksineen, tieverkkoineen, huviloineen ja sähkölaitoksineen. Rakennusjärjestys kielsi teollisuusrakennukset, koska Kauniaisissa haluttiin säilyttää idyllinen maalaismainen ympäristö. Suurin osa huviloista rakennettiin uusklassismin tai myöhäisen 1920-luvun funktionalismin tyylien mukaan. Kauppala alkoi valmistella uutta asemakaavaa 1920-luvun lopulla. Ehdotus herätti kiistaa: etenkin teiden leveys askarrutti asukkaita. Kun vielä arkkitehti kuoli kesken valmisteluprosessin, saatiin kompromissiehdotus hyväksyttyä vasta vuonna 1937. Vuodesta 1917 vuoteen 1939 Kauniaisten asukasmäärä kasvoi vain 10 %, mutta heti kauppalan rajojen ulkopuolella olevissa kylissä kasvu oli samaan aikaan 30 %, jolloin muun muassa Viherlaakson taajama syntyi.


title: Kauniainen

text: Kauniainen on ollut virallisesti kaksikielinen vuodesta 1936. Kunnan suomenkielinen nimi, Kauniainen, otettiin virallisesti käyttöön ruotsinkielisen nimen, Grankulla, rinnalle vuonna 1949. Jo 1930-luvulla nimi Kauniainen oli postin ja rautateiden käytössä. Toisen maailmansodan myötä huvila-aikakausi loppui ja vaihtui 1940- ja 1950-lukujen jälleenrakentamiseen ja taloudellisesti huonompiin aikoihin.


title: Kauniainen

text: Kauniaisten olemassaolo oli uhattuna kunnallisten velvollisuuksien ja pienen asukasmäärän takia. 1950-luvulla kuntaan yritettiin liittää eräitä lähellä olevia espoolaisia alueita, mutta hakemus hylättiin vuonna 1953. Sen sijaan Kasavuoren alue, jonka kauppala oli ostanut, liitettiin Kauniaisiin vuonna 1957. Kauppala antoi uuden asemakaavan valmistelun Otto-Iivari Meurmanille. Hän ehdotti, että alueen huvilaluonne säilytettäisiin, mutta asukaslukua kasvatettaisiin silloisesta 2 500:sta 10 000:een. Epäkäytännölliset huvilat tulisi korvata uusilla, ja kerrostaloja rakentaa. Rautatien eteläpuolelle suunniteltiin uusi ostoskeskus, jonka esikuvana oli Tukholman Vällingby. Suunnitelmat hyväksyttiin vuonna 1959 Kasavuoren osalta ja vuonna 1961 sekä 1963 muun kauppalan osalta. Ostoskeskus avattiin 1966. Myöhemmin tätä asemakaavaa on kritisoitu, koska huomattava osa huviloista purettiin ja huvilamiljöön yhtenäisyys tuhoutui. Kasavuoreen suunniteltiin myös Oslon Holmenkollenin tapaista hiihtokeskusta, mutta suunnitelmat eivät koskaan toteutuneet; nykyään alue on luonnonsuojelualue.


title: Kauniainen

text: Kauniaisten asukasluku kasvoi nopeasti – vuonna 1967 jopa neljänneksen. Vuonna 1972 Kauniaisista tuli kaupunki ja seuraavana vuonna suomi tuli enemmistökieleksi. Kaupungissa asui tuolloin 6 400 asukasta.


title: Kauniainen

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Kauniainen

text: Vuoden 2017 lopussa Kauniaisissa oli 9 624 asukasta, joista 9 484 asui taajamissa, haja-asutusalueilla ei ollut lainkaan asukkaita ja 140 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kauniaisten taajama-aste on 100,0 %. Kauniaisten taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Kauniaisten taajama-alueet eivät muodosta omaa taajamaansa, vaan ne ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Kauniaisten lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 9 484 asukasta. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä.


title: Kauniainen

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kauniaisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Kauniaisten seurakuntayhtymän (). Seurakunnat perustettiin vuonna 1978, jota ennen Kauniainen oli pitkään kuulunut seurakunnallisesti Espooseen. Kauniaisten suomalainen seurakunta erotettiin Kanta-Espoon seurakunnasta ja Kauniaisten ruotsalainen seurakunta Espoon ruotsalaisesta seurakunnasta.


title: Kauniainen

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kauniaisten alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.


title: Kauniainen

text: Kauniaisten keskustaa uudistettiin 1960-luvulla rakentamalla uusi silloisen ihanteen mukainen betonielementtikeskusta ostokeskuksineen. Aikoinaan moderni ostoskeskus on sittemmin koettu rumaksi ja epäkäytännölliseksi.


title: Kauniainen

text: Vuonna 2000 keskustaan valmistui Kai Wartiaisen suunnittelema kauppakeskus Grani. Uuden ostoskeskuksen ulkoasu kirkkaine väreineen on kuitenkin herättänyt ristiriitaisia reaktioita.


title: Kauniainen

text: Kaupunki on laatinut keskustalle uuden asemakaavan. Uusi keskustasuunnitelma on toteutunut lukuun ottamatta yhtä keskusta-alueen keskeistä korttelia, jolta osin hanke on ollut pysähdyksissä jo vuosia. Kaupunki onkin aloittanut rakennusliike NCC:n omistaman tontin lunastusmenettelyn.


title: Kauniainen

text: Kauniaisten 100-vuotisjuhlavuoden kunniaksi vuonna 2007 kaupungin keskustaan Kaupungintalon edustalle pystytettiin uusi Kimmo Schroderuksen luoma "Foni"-niminen veistos.


title: Kauniainen

text: Vaikka Kauniainen on vauras kaupunki, yleisiin alueisiin on ruvettu panostamaan vasta 2000-luvulla. Edelleen on havaittavissa esimerkiksi graffiteja ja huonokuntoisia päällysteitä. Tilanne on kuitenkin huomattavasti parantunut muun muassa tienrakennushankkeiden myötä. Infrastruktuuria on parannettu etenkin kaupungin keskustan alueella ja ympäristössä, esimerkiksi keskuskatu Tunnelitien vuonna 2010 toteutetun uudistuksen myötä.


title: Kauniainen

text: Kauniaisten suurimmat työnantajat ovat Kauniaisten kaupunki, Kaunialan sotavammasairaala, Työväen Akatemia ja Suomen Raamattuopisto.


title: Kauniainen

text: Kauniainen on palveluiden suhteen hyvin omavarainen kaupungin pienestä koostaan huolimatta. Kaupungissa on muun muassa:


title: Kauniainen

text: Kauniaisista on hyvät tieyhteydet joka suuntaan. Itä–länsisuunnassa kulkee Turunväylä kaupungin eteläpuolitse ja Turuntie pohjoispuolitse. Turunväylän valmistuminen vauhditti kaupungin asukasluvun kasvua 1960-luvulla, jolloin Helsingin keskustaan pääsi nopeasti autolla. Etelä–pohjoissuunnassa kulkee pääosin Kauniaisten itäpuolitse Kehä II, josta vajaan 150 metrin osuus on Kauniaisten alueella.


title: Kauniainen

text: Sisäiset tiet, jotka johtavat Kauniaisten keskustaan, ovat Turunväylältä alkava Kauniaistentie, Turuntieltä Viherlaaksosta alkava Helsingintie sekä Asematie-Bembölentie lännestä ja Kauppalantie etelästä.


title: Kauniainen

text: Pääasiallinen joukkoliikenneväline Kauniaisissa on juna. Rantaradalla on ollut erittäin tärkeä rooli kaupungin kehityksessä Helsingin esikaupunkina. Junat kulkevat Helsingin suuntaan joka 15. minuutti tunnuksilla ja . Länteen päin U-juna kulkee Kirkkonummelle puolen tunnin välein ja E juna puolen tunnin välein Kauklahteen. Hiljaisina aikoina kulkee -juna. Matka Helsingin keskustaan kestää alle 20 minuuttia Kauniaisten rautatieasemalta. Lisäksi kaupungin länsiosissa, aivan Espoon rajan tuntumassa, sijaitsee Koivuhovin rautatieasema, joka palvelee muun muassa Kasavuoren alueen asukkaita. Espoon kaupunkiradan valmistuttua junayhteydet Kauniaisista paranevat edelleen, ja matka-aika Helsingin keskustaan lyhenee usealla minuutilla.


title: Kauniainen

text: Kauniaisista kulkee seutulinja 212 Kaunialasta Kasavuoren kautta Helsingin Kamppiin. Kauniaisten läpi kulkee myös Espoon sisäisiä bussilinjoja ja liityntälinjoja metroasemalle, kuten linjat 548 ja 549 Mankkaan kautta Tapiolaan ja linja 533 Järvenperästä Matinkylään. Linja 224 kulkee Espoon keskuksesta Kauniaisten ja Karakallion kautta Leppävaaraan. Viikonloppuöisin kulkee yölinja 118N Tapiolan ja Kampin suuntaan Kauniasten halki. Lisäksi Kauniaisten pohjoisosia palvelee Turuntien linjat 226, 227, 235 ja 238 Leppävaaraan, 565 Länsi-Vantaalle ja 235 Espoon keskukseen sekä Pitäjänmäen ja Mannerheimintien kautta Elielinaukiolle.


title: Kauniainen

text: Viralliset kaupunginosat Kauniaisissa tunnetaan numeroilla 1–8. Ainoa alue joka yleensä mielletään eri kaupunginosaksi on Kasavuori kaupungin länsiosassa. Muita nimettyjä osa-alueita Kauniaisissa ei ole.


title: Kauniainen

text: Kauniaisissa on laaja tarjonta erilaisia urheilurakennelmia, ja kaupunki on tukenut urheilutoimintaa aktiivisesti. Junioritoimintaa voi harrastaa monessa eri lajissa. Kaupungin suurin urheiluyhdistys on Grankulla IFK (GrIFK), joka perustettiin vuonna 1925. GrIFK:n lajit ovat nykyään jääkiekko, jalkapallo, käsipallo, salibandy ja pujottelu. Kaupungissa on myös SM-sarjassa pelaava Suomen parhaimpiin lukeutuva käsipalloseura HC West, joka pelaa kotiottelunsa Kauniaisten Palloiluhallissa.


title: Kauniainen

text: Jalkapalloseura FC Grani Airbags on myös kotoisin Kauniaisista, vaikka sen toiminta ulottuu myös Espoon puolelle.


title: Kauniainen

text: Kauniainen on huvilakaupunki ja huvila-alue on nimetty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Luonnon lisäksi alueen merkittävimpiä nähtävyyksiä ovat vanhat huvilat, esimerkiksi Villa Wulff, Villa Junghans, Villa Heikel ja Villa Vallmogård, Kauniaisten kirkko, Kaunialan sotavammasairaala sekä Heikki Häiväojan Tulen halki -veistos, joka sijaitsee Kauniasten kaupungintalon edustalla.


title: Kauniainen

text: Kauniainen kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kaupunginvaltuustossa on 35 kaupunginvaltuutettua. Kauniaisten poliittiset voimasuhteet ovat perustuneet jo vuosia voimakkaaseen porvarillisuuteen, kaupunkia ovat hallinneet RKP sekä Kokoomus.


title: Kauniainen

text: Vuonna 2008 Kauniaisten, Vihdin ja Karkkilan vaaleissa kokeiltiin sähköistä äänestystä. Käytetyn järjestelmän ongelmat johtivat lukuisiin valituksiin, jotka lopulta johtivat korkeimman hallinto-oikeuden määräykseen uusia vaalit. Vaalit uusittiin syksyllä 2009.


title: Kauniainen

text: Kauniaisissa on perinteisesti ollut hyvin korkea äänestysprosentti kaikissa vaaleissa. Esimerkiksi kunnallisvaaleissa 2012 Kauniaisten äänestysprosentti oli Uudenmaan maakunnan korkein ja koko Suomen 6. korkein.


title: Kauniainen

text: Kauniaisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hernekeitto ja punssi sekä letut ja kuningatarhillo.


title: Kuolleen miehen kupletti -EP

text: Kuolleen miehen kupletti -EP on Viikate-yhtyeen EP, joka on julkaistu vuonna 2004. Kappale "Vasten kuutamon siltaa" on suomennettu versio Roky Ericksonin kappaleesta "Night of the Vampire".


title: Kuolleen miehen kupletti -EP

text: EP nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 2.


title: Status epilepticus

text: Status epilepticus eli pitkittynyt epileptinen kohtaus on hengenvaarallinen tila. Sen kehittymisen riski kasvaa epilepsiakohtauksen kestäessä yli viisi minuuttia. On arvioitu, että noin 30-60 % status epilepticukseen joutuvista on jo aiemmin todettuja epileptikkoja. Keskimäärin 20 % status epilepticus -potilaista kuolee kuukauden kuluessa kohtauksen loppumisesta. Kuolleisuus vaihtelee merkittävästi eri ikäryhmien välillä, ja monilla status epilepticukseen joutuneilla on ilmennyt myöhemmin erilaisia jälkioireita. Status epilepticus saattaa ilmetä myös poissaolokohtauksina, jotka kestävät tunneista vuorokausiin.


title: 18. divisioona (jatkosota)

text: 18. divisioona oli Pohjois-Hämeen sotilasläänin perustama divisioona. Kyseiseen sotilaslääniin kuuluivat Pirkka-Hämeen ja Jyväskylän suojeluskuntapiirit. Divisioonaan kuului lisäksi Saimaan suojeluskuntapiirin perustamia yksiköitä.


title: 18. divisioona (jatkosota)

text: Perustamisen jälkeen divisioonaan kuuluivat mm. seuraavat yksiköt:


title: 18. divisioona (jatkosota)

text: 18. divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaisesti, joka pääsääntöisesti onnistuikin, tosin joidenkin materiaalierien osalta määrävahvuuksia ei saavutettu.


title: 18. divisioona (jatkosota)

text: Ennen elo-syyskuun 1941 Viipurin operaatiota divisioonaan kuului myös Kevyt prikaati T, eversti Matti Tiiaisen komentama nopeiden joukkojen pienoisyhtymä.


title: 18. divisioona (jatkosota)

text: Tammikuun puolivälissä 1942 divisioonalle alistettiin Karjalankannakselle jääneet lakkautetun 12. divisioonan yksiköt.


title: 18. divisioona (jatkosota)

text: Divisioonankomentajina olivat:Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 18. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat yhteensä 10 184 henkilöä.


title: Hermann Köhl

text: Hermann Köhl (15. huhtikuuta 1888 Neu-Ulm – 7. lokakuuta 1938 München), oli saksalainen lentäjäpioneeri, joka ylitti ensimmäisenä lentämällä idästä länteen Atlantin 12. huhtikuuta 1928. Lentokoneena oli Junkers W 33.


title: .fi

text: .fi on Suomen Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Viestintävirasto hallinnoi sekä juurta, että vastaa verkkotunnusten myöntämisestä. Hallinnointi ja myöntäminen tapahtuu kansallisen lainsäädännön Tietoyhteiskuntakaaren pohjalta. Verkkotunnuksia voivat rekisteröidä yritykset, yhteisöt sekä yksityishenkilöt. Vuonna 2016 luovuttiin rajoituksista, jotka koskivat verkkotunnusten muotoa sekä niiden haltijan sijaintia.


title: .fi

text:
Joulukuussa 1986 Tampereen teknillinen korkeakoulu (nykyisin Tampereen teknillinen yliopisto, TTY) lähetti hakemuksen uuden ylätason verkkotunnuksen luomisesta. Hakemuksen taustalla olivat hallintojohtaja Seppo Loimio ja tietotekniikan apulaisprofessori Juha Heinänen. Verkkotunnuksia hallinnoiva ICANN hyväksyi hakemuksen ja myönsi TTKK:lle oikeuden hallinnoida .fi-verkkotunnusta.
TTKK hallinnoi .fi juuripalvelimia vuosina 1986–1993, jonka jälkeen oikeudet siirrettiin FICIXille. Juuren hallinnoinnista sekä verkkotunnusten myöntämisestä vastasi kuitenkin käytännössä EUnet Finland, myöhemmin KPNQwest.


title: .fi

text: Vuonna 1997 vastuu maakoodin hallinnoinnista siirrettiin Telehallintokeskukselle (nykyisin Viestintävirasto), joka vastasi tunnuksen myöntämisestä ja hallinnoinnista (teknisestä hallinnoinnista vastasi vuoteen 2003 asti KPNQwest). Yksityisen sektorin toimijoita ei pidetty tarpeeksi puolueettomina hallinnoimaan maatunnusta ja tästä syystä hallinnointi siirrettiin viranomaistaholle. Vastaava käytäntö oli jo yleisesti vakiintunut monissa maatunnuksissa.


title: .fi

text: Vuoteen 2003 asti verkkotunnuksia oli myönnetty hyvin rajallisesti ja mikään laki ei määrännyt sitä miten tunnuksia tuli myöntää. Lähinnä yliopistoilla sekä suurilla yrityksillä joiden nimi oli vakiintunut oli käytössään fi-verkkotunnus. Verkkotunnuslaki (228/2003) astui voimaan maaliskuussa 2003. Laissa säädetään muun muassa fi-verkkotunnuksen hakemisesta, verkkotunnuksen muodosta ja sisällöstä sekä verkkotunnuksen haltijan sekä internet-palveluntarjoajan vastuusta ja velvollisuuksista. Edelleen vain yritykset sekä yhteisöt saivat käyttöönsä oman fi-verkkotunnuksen, tunnusten saatavuus kuitenkin parani huomattavasti. Enää haettavan verkkotunnuksen nimen ei tarvinnut vastata täydellisesti kaupparekisteriin tai tavaramerkkirekisteriin rekisteröityä nimeä vaan myös muut verkkotunnushakemukset hyväksyttiin. Vapautumisen johdosta suuri määrä verkkotunnuksia rekisteröitiin ja uusi aikakausi alkoi fi-verkkotunnuksen osalta.


title: .fi

text: Maaliskuussa 2006 verkkotunnuslakia muutettiin niin, että verkkotunnusten rekisteröinti mahdollistui myös yksityishenkilöille. Edelleenkään ulkomaisilla toimijoilla ei ollut mahdollisuutta rekisteröidä tunnuksia vaan vaatimuksena oli kotikunta Suomessa, suomalainen henkilötunnus sekä yli 15 vuoden ikä. Samalla suojattiin verkkotunnukset, jotka olivat yksityishenkilöiden nimiä. Vain nimen haltijalla oli oikeus rekisteröidä verkkotunnus (mikäli oli kaksi samannimistä henkilöä noudatettiin aikaprioriteetin periaatetta).


title: .fi

text: Syyskuussa 2016 astui voimaan uusi Tietoyhteiskuntakaari (7.11.2014/917), joka korvasi aiemman verkkotunnuslain. Viestintävirasto markkinoi uudistusta mainoslauseella ".fi uudistuu", mediassa uudistusta on myös kutsuttu verkkotunnusuudistukseksi. Uusi laki teki merkittäviä muutoksia sekä verkkotunnusten myöntämiseen, että vaatimuksiin. Uudistuksessa myös ulkomaisille toimijoille annettiin oikeus rekisteröidä verkkotunnuksia. Samalla luovuttiin rajoituksista, jotka koskivat verkkotunnusten muotoa ja hyvän tavan vastaisuutta. Käytännössä suuri määrä kaksimerkkisiä maatunnuksiin perustuvia verkkotunnuksia vapautui. Viestintävirasto siirtyi myös välittäjämalliin, jossa välittäjät hoitavat asiakkaan puolesta merkintäjen tekemisen verkkotunnusrekisteriin. Aiemmin käytössä oli ollut malli, jossa verkkotunnusten haltijat olivat myös voineet itse hallinnoida tunnuksia käyttäen Viestintäviraston domain.fi palvelua.


title: .fi

text: McAfeen vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan noin 0,05 prosentissa .fi-päätteisiä sivuja levitetään haittaohjelmia.


title: .fi

text: Kansallisia merkkejä å, ä ja ö sisältäviä fi-verkkotunnuksia (IDN) on ollut mahdollista hakea syyskuusta 2005 alkaen. Lisäksi elokuussa 2006 mahdollistui Suomessa puhuttavien saamen kielissä käytettävien merkkien käyttäminen fi-verkkotunnuksessa.


title: .fi

text: Ahvenanmaa sai oman .ax-tunnuksensa 15. elokuuta 2006. Siihen asti käytössä oli ollut aliverkkotunnus .aland.fi. Verkkotunnuksen hallinnoinnista vastaa Ahvenanmaan maakuntahallitus.


title: .fi

text: Helsingin kaupunki haki vuonna 2016 omaa verkkotunnusta. Kyseessä on uudentyyppinen paikkatunnus (GeoTLD) verkkotunnus perinteisten maatunnusten (ccTLD) ja geneeristen tunnusten (gTLD) domainien ohella. ICANN on vapauttanut uusia tunnuksia saataville ja nykyisin monilla kaupungeilla on oma verkkotunnuksensa. Esimerkiksi myös Tukholman kaupungilla on vastaava oma verkkotunnus .stockholm. Sekä .stockholm- että .helsinki-verkkotunnuksien teknisestä hallinnoinnista vastaa Afilias.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Liikenne eläinvoimalla on vanhimpia ihmisen käyttöönsä valjastamista liikkumista helpottavista keinoista. Myös vesiliikennettä veneellä voidaan pitää vielä varhaisempana muotona ihmisen keksimistä liikkumishelpotuksista.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Ratsastaminen ei ole vaatinut merkittävää määrää teknisiä apuvälineitä jonkin eläimen vangitsemista ja työjuhdaksi alistamista lukuun ottamatta, yksinkertainen köysikin on voinut jo riittää. Hevosajoneuvon varusteluun on aikanaan lisätty satula ja kavioiden kulumista hidastavat hevosenkengät.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Ratsastamiseen eniten käytetty hevonen on ollut myös sotilaallinen kulkuneuvo aina toisen maailmansodan loppuun asti. Ratsumiehen panssarointi haarniskalla on luonut hevonen-mies-parista merkittävän asejärjestelmän, jonka kiväärin kehitys teki liian haavoittuvaksi.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Hevosten kasvatus on kehittynyt merkittäväksi tuotantotoiminnaksi, joka hiipui ratsuväen ja yläluokan ratsastusharrastuksen hiipuessa syntyäkseen uudestaan teinityttöjen harrastuksena, esteratsastuskilpailuna ja vedonlyöntiliiketoiminnan osana (laukkakilpailut) jne.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Hevosta, kamelia ja aasia on käytetty kuorman kuljetukseen eläinen selässä kuljettavissa koreissa tai säkeissä. Tässä kuormankantokyky on pienempi kuin pyörillä vedettäessä, mutta tällainen kuljetusmuoto ei vaadi minkäänlaista tietä tai edes polkua.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Vaunujen vetäminen hevosella, vesipuhvelilla tai muulla vankkatekoisella eläimellä vaati myös pyörän keksimisen. Kulkureittien, kuten Silkkitien tai Yhdysvaltain postivaunureittien varrelle rakentui infrastruktuuri, jossa matkustajat saattoivat syödä ja levätä ja josta oli saatavissa vaihtohevoset. Hevosia ja jopa elefantteja on käytetty muun muassa tukkien kuljetukseen kaatamispaikalta vaikkapa jokien rantaan. Hevosia on myös käytetty 1900-luvun alkupuolelle asti vetämään lauttoja, vaikka jossain orjatyövoima (kuten tsaarien ajan Venäjän Volgan lautturit) on ollut halvempaa tällaiseen työhön kuin hevoset.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Maatalouden liikevoimana auraa tms. vetävä eläin on ollut merkittävä perustuotannon lisääjä, kunnes ne korvaantuivat 1900-luvun alusta lähtien traktorilla jne.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Eläimiä on käytetty myös eräänlaisten vesipumppujen käyttövoimana.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Koiravaljakko tai porotokka on toiminut kulkuvälineenä pienemmille kuormille lumisilla alueilla. Ne ovat turismia lukuun ottamatta korvautuneet esimerkiksi moottoroiduilla lumikelkoilla 1950-luvulta lähtien.


title: Liikenne eläinvoimalla

text: Kyyhkyä on käytetty viestien kuljetuksessa aina optisen (valomerkit) ja radiotaajuisen järjestelmän tuloon asti.


title: Aino-taru

text: Aino-taru on Akseli Gallen-Kallelan kansallisromanttinen öljyvärimaalaus vuodelta 1891. Sen aiheena on Kalevalan tarina Joukahaisen Aino-sisaresta, jonka Joukahainen lupaa Väinämöisen puolisoksi. Maalaus on triptyykki ja kooltaan 154 × 308 cm. Siinä on kolme osaa, joista kukin kuvaa yhtä vaihetta Ainon tarusta. Teos on ensimmäinen Gallen-Kallelan Kalevalaan liittyvistä taideteoksista. Se oli samalla lähtölaukaus kansallisromanttiselle taiteelle Suomessa. Aino-taru kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.


title: Aino-taru

text: Gallen-Kallela maalasi Aino-tarusta kaksi versiota, joista ensimmäinen valmistui Pariisissa vuonna 1889 ja kuuluu nykyään Suomen Pankin kokoelmiin. Tullessaan Suomeen vuonna 1889 Aino-triptyykki herätti suurta innostusta. Kun Gallen-Kallelan ystävä ja useiden muotokuvien tilaaja professori Edvard Neovius osti taulun, päätti Suomen senaatti tilata siitä toisinnon.


title: Aino-taru

text: Gallen-Kallela itse ei ollut tuolloin syntyneeseen lopputulokseen tyytyväinen, vaikka Suomessa maalaus saikin kehuja. Esimerkiksi suomalaiselta näyttävän mallin löytäminen oli ollut vaikeaa. Kun senaatti tilasi maalauksesta toisinnon valtion kokoelmiin, hänelle tarjoutui mahdollisuus parantaa edellisestä.


title: Aino-taru

text: Innoitusta maalaukseensa Gallen-Kallela sai ollessaan tuoreen Mary-vaimonsa kanssa häämatkalla Kainuussa. Suurin osa luonnoksista syntyi matkalla, mutta lopullinen teos valmistui Helsingissä, taiteilijan ateljeessa Malmilla. Luonnosten ohella on säilynyt pino valokuvia, joissa Ainon mallina toiminut Gallen-Kallelan vaimo Mary juoksentelee rantavedessä ja pärskyttää vettä. Keskimmäisen kuvan taustanäkymän mallina toimi maisema Lentuan järvellä Kuhmossa.


title: Aino-taru

text: Väinämöisen alkuperäinen malli oli Kuhmon Lentiirassa asunut Elias Ahtonen eli ”Rimmin Uljaska”. Keskimmäisen taulun Ainon alkuperäisenä mallina taas toimi Gallen-Kallelan oppaana kulkeneen Renne Haverisen tytär. Kun Gallen-Kallela palasi Helsinkiin, Mary sai esittää myös Väinämöistä: hän pukeutui partaan, puki ylleen Väinämöisen vaatteet ja seisoskeli kärsivällisesti pusikoissa, kun taiteilija teki työtään. Maryn ompelemia ovat lisäksi kaikkien maalauksessa nähtävien vaatteiden mallit. Teoksen laitimmaisissa kuvissa Ainon ranteessa näkyy rannerengas, jonka Gallen-Kallela oli antanut vaimolleen huomenlahjaksi.


title: Aino-taru

text: Aino-taru koostuu kolmesta osasta. Vasemmalla puolella on Väinämöisen ja Ainon kohtaaminen metsässä. Tällöin Väinämöinen ihastuu nuoreen neitoon ja päättää saada tämän omakseen. Toisessa eli oikeanpuoleisessa osassa Aino on tehnyt ratkaisunsa ja valinnut ennemmin kuoleman kuin epämiellyttävälle kosijalle menemisen. Kuvassa Vellamon, veden jumalattaren, neidot kutsuvat nuorta Ainoa luoksensa. Kolmannessa osassa keskellä kalaksi muuttunut Aino on joutunut Väinämöisen onkeen ja pakenee pilkaten. Kohtaus tulkitaan usein Väinämöisen kosinnaksi ja tarinan toiseksi osaksi.


title: Aino-taru

text: Akseli Gallen-Kallela loi teoksestaan kokonaisvaltaisen taideteoksen. Hän valmisti itse koristeveistokselliset taulun kehykset, jotka hän maalasi kultamaalilla. Kehyksiin on kopioitu taiteilijan Karjalassa näkemien vanhojen hirsitalojen koristeaiheita. Kehyksiin Gallen-Kallela kirjoitti myös Ainon tarun kaikille niille katselijoille, jotka eivät tarua ennestään tunne.


title: Jukka Hirvonen

text: Jukka Hirvonen (s. 7. helmikuuta 1981 Asikkala) on suomalainen jalkapalloilija, joka on viimeksi edustanut Lahen Poikia Kolmosessa. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.


title: .com

text: .com ("commercial", ) on kansainvälinen ylätason verkkotunnus. Se on yksi alkuperäisistä ja ensimmäisistä ylätason verkkotunnuksista, jotka otettiin käyttöön tammikuussa 1985. Internetin kasvaessa siitä on tullut suosituin ylätason verkkotunnus. .com-verkkopäätettä hallinnoi Verisign ja se yhdessä .net-verkkopäätteen kanssa muodosti vuonna 2005 yli puolet kaikista verkkopäätteistä.


title: .com

text: Alkujaan .com-verkkopäätteet suunniteltiin kaupallisiin tarkoituksiin, mutta niitä on voinut rekisteröidä kuka tahansa 1990-luvun puolivälin jälkeen. IT-kupla eli 1990-luvun lopun tietotekniikan taloudellinen yliarvostus tunnetaan myös dot.com-buumina.


title: The Evil That Men Do

text: The Evil That Men Do on Iron Maidenin kappale albumilta "Seventh Son of a Seventh Son". Singlenä kappale julkaistiin 1. elokuuta 1988. Sen listasijoitus Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli 6. Singlen b-puolena on uudelleen nauhoitetut versiot kappaleista "Prowler" ja "Charlotte the Harlot", jotka ovat yhtyeen ensimmäisen albumin, "Iron Maidenin" kappaleita.


title: The Evil That Men Do

text: Nimi "The Evil That Men Do" on otettu Willian Shakespearen näytelmästä Julius Caesar:" "The evil that men do lives after them; The good is oft interred with their bones". "Katkelman sanomana on, että ihmisten pahat teot muistetaan ja jäävät elämään heidän kuolemankin jälkeen, kun taasen hyvät teot unohdetaan kuoleman myötä. Itse kappaleen sanoituksilla ei kuitenkaan ole mitään tekemistä näytelmän kanssa.


title: The Evil That Men Do

text: Kitarasoolon kappaleeseen "The Evil That Men Do" soittaa Adrian Smith, joskin vuodesta 1999 lähtien, jolloin Iron Maidenin kitaristien määrä nousi kahdesta kolmeen, on keikoilla myös Janick Gers "tuplannut" soolon soittamalla sen samanaikaisesti Smithin kanssa. Myös toisen Iron Maidenin klassikkokappaleen, The Trooperin, toinen kitarasoolo on soitettu yhdessä Smithin ja Gersin kanssa.


title: The Evil That Men Do

text: Single nousi Suomen virallisen listan sijalle 5.


title: Giovanni Fattori

text: Giovanni Fattori (1825 Livorno – 1908 Firenze) oli Livornossa syntynyt italialainen taidemaalari ja yksi Macchiaioli-ryhmän johtajista.


title: Giovanni Fattori

text: Macchiaioli oli Italian maalaustaiteessa vaikutusvaltainen ryhmä, joka sai nimensä 1850-luvulla kehitetystä "la macchia" -tekniikasta (”tahra”, ”läiskä”, ”nopea luonnos”). Macchia viittasi spontaaniuteen ja välittömyyteen, värin lisäämiseen suoraan kohteen havainnoinnin yhteydessä. Macchiasta tuli ajan poliittisen tilanteen, "Risorgimenton", kautta myös kansallinen tai nationalistinen maalaustyyli. Monet Macchiaioli-taiteilijat osallistuivatkin Italian yhdistymissotiin ja heidän kantapaikkansa, Firenzen Caffè Michelangiolo oli myös aktivistien kokoontumispaikka. Fattori oli macchiaioli-taidemaalareista kaikkein tuotteliain ja monipuolisin. Hän piti itseään realistina ja maalasi lukuisia erilaisia aiheita: sota-aiheita, muotokuvia, maisemia, sisätiloja, talonpoikien ja kauppiaiden elämää. Hänen töissään yhdistyivät macchian mukanaan tuoma valon tallentava impulsiivisuus ja sosiaalisesti kantaa ottava realismi.


title: Giovanni Fattori

text: Monet ryhmän jäsenet tarjoutuivat vapaaehtoisiksi Giuseppe Garibaldin joukkoihin; Fattori maalasikin teoksen "Garibaldi a Palermo" vuosina 1860–1862. Vaikka Fattori ei liittynyt taisteluihin, hän toimi kuriirina vasemmistolaisille vallankumousvuosina 1848–1849. Hän maalasi taisteluaiheita johdonmukaisemmin kuin muut ryhmän taiteilijat. Fattori saikin ensin huomiota sarjallaan sota-aiheisia maalauksia, jonka hän aloitti vuonna 1859. Hän piti tärkeinä ajan ranskalaisten taidemaalareiden innovaatioita, esikuvanaan erityisesti Edgar Degas. Hänen maineensa kasvoi taidokkaiden etsausten ja kaiverrusten myötä.


title: Giovanni Fattori

text: Viimeisinä vuosinaan Fattori eli maineestaan huolimatta köyhyydessä ja antoi Firenzessä oppitunteja piirustuksessa. Yksi hänen lahjakkaimmista oppilaistaan oli Amedeo Modigliani.


title: Jat Airways

text: Jat Airways on Serbian kansallinen lentoyhtiö. Se on toiminut myös entisten Jugoslavian sekä Serbia ja Montenegron kansallisena lentoyhtiönä. Yhtiö on perustettu vuonna 1927 Aeroput (Аеропут) -nimisenä. Vuonna 1947 nimeksi vaihdettiin Jugoslovenski aerotransport - JAT (Југословенски аеротранспорт), sitten JAT Yugoslav Airlines ja lopuksi Jat Airways tammikuussa 2003.


title: Jat Airways

text: Jat Airways ei kuulu mihinkään allianssiin, mutta tekee code sharingia joillakin reiteillä Lufthansan, Austrian Airlinesin, Air Francen, Alitalian ja Aeroflotin kanssa. Jat Airwaysilla on myös sopimuksia Emiratesin kanssa Australian ja Yhdysvaltojen lennoista. Jat Airways on aloittanut kampanjoinnin liittyäkseen SkyTeam -lentoyhtiöallianssiin. Air France on heidän päätukijansa hankkeessa. Vuonna 2004 IATA nimesi Jat Airways yhdeksi Euroopan turvallisimmaksi lentoyhtiöksi.


title: Jat Airways

text: Entinen JAT:in lentoemäntä Vesna Vulović selvisi 10 160 metrin vapaapudotuksesta hengissä vuonna 1972, kun JAT:in lento JU364, jolla hän työskenteli, joutui terrori-iskun kohteeksi, ja kone räjäytettiin ilmassa.


title: Jat Airways

text: Jat Airwaysin laivasto marraskuussa 2006


title: Kingdom of Madness (Edguyn albumi)

text: Kingdom of Madness on power metal -yhtye Edguyn toinen studioalbumi. Levy julkaistiin vuonna 1997 ja sitä pidetään useasti Edguyn oikeana debyyttialbumina, koska se oli yhtyeen ensimmäinen levy-yhtiön jakama levytys. "Kingdom of Madness" on viimeinen albumi jolla Dominik Storch soitti rumpuja. Jonkin aikaa levyn julkaisun jälkeen hän erosi yhtyeestä ja hänen tilalleen otettiin Felix Bohnke.


title: Kynnetönmanaatti

text: Kynnetönmanaatti ("Trichechus inunguis") on manaateista pienin. Tämä Amazonin sademetsässä elävä laji on vaarantunut.


title: Kynnetönmanaatti

text: Kynnettömänmanaatin pituus on noin kolme metriä ja paino 350–500 kg. Nimensä mukaan siltä puuttuvat kynnet, toisin kuin muilta manaateilta. Lajin sormiluut ovat pitkät ja ne erottuvat melko helposti. Kynsien ohella lajilta ovat hävinneet myös lantion luut, jotka muilla manaateilla ovat. Iho on muuten tasaisen harmaa, mutta rinnan kohdalla on vaalea alue. Koko ruumista peittää ohut ja lähes väritön karva, joka erottuu huonosti. Ainoastaan suun seudulla karva on verraten tiheää.


title: Kynnetönmanaatti

text: Kynnetönmanaatti elää vain Amazonin jokialueella, Brasiliassa, Perussa, Kolumbiassa ja Guyanassa. Mahdollisesti niitä on myös Orinoco-joella Venezuelassa.


title: Kynnetönmanaatti

text: Kynnettömätmanaatit elävät Amazonin alueella, jossa usein tulvii vuosittain. Tulva peittää Englannin kokoisen sademetsäalueen. Manaatit suosivat hitaasti virtaavia tai seisovia järviä, jokia ja kanavia, joissa kasvaa paljon vesikasveja etenkin pinnalla. Veden lämpötilan täytyy olla yli 22 astetta. Manaattien elinalueella veden pinnankorkeus voi vaihdella jopa 10–15 metriä, ja manaatit joutuvat vetäytymään kuivan kauden ajaksi syviin järviin tai joenuomiin. Kun vedenpinta nousee, ne siirtyvät jopa puolen vuoden paaston jälkeen reheville tulvaniityille keräämään rasvavarastoa. Manaattien lyhyt kuono sopii erityisen hyvin pintakasvien syöntiin.


title: Kynnetönmanaatti

text: Kynnettömätmanaatit lisääntyvät tulva-aikana ja kantoaika kestää 12–14 kuukautta. Kynnetönmanaatit lisääntyvät hyvin hitaasti. Naaras synnyttää ensimmäisen kerran vasta 7–10-vuotiaana ja sen jälkeen 3–5 vuoden välein. Manaatit synnyttävät yhden poikasen kerrallaan. Kynnetönmanaatilla ei ole luonnollisia vihollisia.


title: Kynnetönmanaatti

text: Kynnetönmanaattia metsästävät nykyään lähinnä alkuperäisasukkaat, mutta muutoin se on rauhoitettu. Manaatteja tapettiin 1930- ja 1940-luvuilla tuhansia vuosittain, mikä johti kantojen romahtamiseen. Pyynti lopetettiin 1973. Manaattien lukumäärää ei tiedetä, mutta laji on ilmeisesti harvinaistunut vielä rauhoituksen jälkeenkin etenkin metsänhakkuiden, saastumisen ja myös salametsästyksen takia. Manaatteja hukkuu myös verkkoihin. Kynnetönmanaatti elää useilla suojelualueilla kuten Jaun kansallispuistossa Brasiliassa ja Perussa muun muassa Pacaya-Samirian suojelualueella. Uusia suojelualueita on perusteilla.


title: Algebrallinen laajennus

text: Abstraktissa algebrassa kuntalaajennusta "L"/"K" sanotaan algebralliseksi jos jokainen "L":n alkio on algebrallinen "K":n suhteen, eli jokainen "L":n alkio on jonkun nollasta poikkeavan "K"-kertoimisen polynomin juuri. Jos annetussa kuntalaajennuksessa on alkio, joka ei ole algebrallinen, sanotaan kyseistä alkioita transkendenttiseksi. Transkendenttisen alkion sisältävää kuntalaajennusta kutsutaan transkendenttiseksi laajennukseksi.


title: Algebrallinen laajennus

text: Esimerkiksi kuntalaajennus R/Q on transkendenttinen, mutta laajennukset C/R ja Q(√2)/Q ovat algebrallisia.


title: Algebrallinen laajennus

text: Kaikki annetun kunnan ääretönasteiset laajennukset ovat transkendenttisia, jolloin äärellisasteinen laajennus on aina algebrallinen. Toisaalta on myös olemassa algebrallisia laajennuksia, joiden aste on ääretön. Esimerkiksi algebrallisten lukujen kunta on rationaalilukujen ääretön algebrallinen laajennus.


title: Algebrallinen laajennus

text: Jos "a" on algebrallinen "K":n suhteen, on "K"["a"], joukko kaikista "a":n virittämistä polynomeista, jonka kertoimet kuuluvat "K":hon, kunta. Se on "K":n algebrallinen kuntalaajennus, jonka aste "K":n suhteen on äärellinen. Esimerkiksi kun "K"=Q, saadaan rationaalilukujen kunta. Q["a"] on tällöin esimerkki algebrallisesta lukukunnasta.


title: Algebrallinen laajennus

text: Kuntaa, jolla ei ole aitoa algebrallista laajennusta, sanotaan algebrallisesti suljetuksi. Esimerkkinä tästä on kompleksilukujen kunta. Jokaisella kunnalla on olemassa algebrallinen laajennus, joka on algebrallisesti suljettu ja jota kutsutaan algebralliseksi sulkeumaksi. Tämän todistaminen kaikille kunnille vaatii valinta-aksiomin käyttöä.


title: Algebrallinen laajennus

text: Laajennus "L"/"K" on algebrallinen jos ja vain jos jokainen "L":n ali-"K"-algebra on kunta.


title: Algebrallinen laajennus

text: Malliteoria yleistää algebrallisen laajennuksen käsitteen mielivaltaisille teorioille: M:n upotus N:ään on algebrallinen laajennus jos kaikilla "N":n alkioilla "x" on olemassa kaava "p", jonka parametrit kuuluvat "M":ään siten, että "p"("x") on voimassa ja joukko


title: Algebrallinen laajennus

text: on äärellinen. Osoittautuu, että soveltamalla kyseistä määritelmää kuntateoriaan nähdään, että algebrallisen laajennuksen kuntateoreettinen ja malliteoreettinen määritelmä yhtyvät. "N":n Galois'n ryhmä "M":n suhteen voidaan määritellä automorfismien ryhmänä ja osoittautuu, että suuri osa Galois'n ryhmien teoriasta voidaan ylestää malliteoreettisiksi tuloksiksi.


title: La finta semplice

text: La finta semplice (), KV 51 / KV 46a, on Wolfgang Amadeus Mozartin kaksitoistavuotiaana säveltämä kolminäytöksinen opera buffa. Sitä on esitetty Suomessa nimellä Ovela tyttö. Oopperan libreton sovitti Marco Coltellini pohjaten varhaisempaan librettoon, jonka Carlo Goldoni oli tehnyt Salvatore Perillon dramma giocosoa varten.


title: La finta semplice

text: Mozartin perhe saapui kotoaan Salzburgista Wieniin syyskuussa 1767, mutta 23. lokakuuta he matkustivat Brnoon pakoon Wienissä riehunutta isorokkoepidemiaa. 26. lokakuuta he jatkoivat matkaansa Olomouciin, jossa Mozart sairastui isorokkoon. Mozart toipui 10. marraskuuta, mutta hänen siskonsa Nannerl sairastui samaan tautiin. Jouluna 1767 perhe palasi Brnoon, ja 10. tammikuuta 1768 takaisin Wieniin. 19. tammikuuta Mozarteille myönnettiin Maria Teresian ja keisari Joosef II:n audienssi.


title: La finta semplice

text: Auttaakseen nuorta Mozartia keisari esitti toiveen saada kuulla hänen säveltämänsä ooppera Wienissä. Laadittiin sopimus, jonka mukaan Mozart lupautui kirjoittamaan oopperan sadan dukaatin korvausta vastaan. Libretoksi valittiin "La finta semplice", jonka Wienissä vuodesta 1758 asunut firenzeläinen ”teatterirunoilija” Marco Coltellini sovittaisi Carlo Goldonin alkuperäisestä libretosta. Sävellystyö alkoi huhtikuussa, ja isänsä avulla Mozart sai pian ensimmäisen näytöksen valmiiksi laulajien tyydytykseksi. Huolimatta libretistin aiheuttamista viivästyksistä koko partituuri valmistui määräajassa heinäkuussa 1768.


title: La finta semplice

text: Hovin musiikkipiirien mielialat kääntyivät kuitenkin Mozarteja vastaan, eikä "La finta semplice"n kantaesitys Wienissä toteutunut. Todennäköisesti ooppera esitettiin seuraavana vuonna Salzburgissa, ruhtinasarkkipiista Schrattenbachin hoviteatterissa.Oopperan tapahtumat sijoittuvat 1700-luvun puolivälin Cremonaan, poikamiesveljesten Don Cassandron ja Don Polidoron maatilalle, jossa Cremonan alueelle sijoitettujen unkarilaisten joukkojen kapteeni Fracasso ja hänen apulaisensa Simone asustavat.


title: La finta semplice

text: Fracasso rakastaa Cassandron ja Polidoron sisarta Giacintaa, mutta Cassandro ei lämpene ajatukselle sisarensa avioliitosta. Simone puolestaan on rakastunut Giacintan kamaripalvelijattareen Ninettaan. Kun Fracasson sisar Rosina saapuu maatilalle, laaditaan veljesten päänmenoksi juoni: Rosina teeskentelee yksinkertaista ja kietoo tilan isännät pikkusormensa ympärille.


title: La finta semplice

text: Tunteet kuumenevat maatilalla ja Giacinta pelkää ajautuvansa riitoihin veljiensä kanssa. Simonelle pieni tappelu kyllä maistuisi. Kun veljekset huomaavat tavoittelevansa samaa naista he joutuvat kaksintaisteluun, jonka keskeyttää tieto siitä, että Giacinta on kadonnut veljesten rahojen kanssa.


title: La finta semplice

text: Lopuksi kaikki paitsi onneton Polidoro löytävät toisensa: Fracasso saa Giacintansa, Simone Ninetan ja Rosina valitsee veljeksistä Cassandron.


title: La finta semplice

text: Sibelius-akatemian ooppera esitti "La finta semplice"n Helsingin Kulmakamarilla 1986. Opera Pieno teki vuonna 2006 oopperasta modernisoidun version Kansallisoopperan Alminsaliin nimellä "Buenos Airesin Blondi". Oopperan tapahtumapaikka oli muutettu Argentiinan Buenos Airesiin ja tapahtuma-aika 1900-luvun alkuun.


title: Ikebana

text: Ikebana (, kirjaimellisesti "elävät kukat"), myös kadō (, "kukkien tie") on japanilainen kukkienasettelun taidelaji. Sen periaatteena on yhdistää luonto ja ihmisyys kukkien ja muiden asetelman rakenneosien sommittelun kautta. Ikebana kehittyi japanilaisten buddhalaismunkkien temppeleihin valmistamista uhrikukka-asetelmista.


title: Ikebana

text: Asetelma tehdään yhdestä suunnasta katsottavaksi ja se asetetaan näytteille seinän viereen. Symbolinen katsoja ikebanalle on aurinko. Oksia ja kukkien varsien lehtiä harvennetaan ja asetelma rakennetaan kukkasiilin tai varsia lävistävien tukitikkujen avulla. Lehtien sijoittelussa katsotaan, että tuuli pystyisi puhaltamaan oksien läpi. Kukkien pienin nuppu pyritään jättämään ylimmäksi ja näyttävimmät osat sijoitetaan etualalle.


title: Ikebana

text: Ikebanan tärkein periaate on sanonta "kukat leikataan, mutta niitä ei tapeta". Elementtien asettelua ei määrää mikään jäykkä säännöstö, vaan periaatteessa mikä asento ja asetelma tahansa voi olla "oikea", kunhan se noudattaa osiensa "sielua" ja vaikuttaa olevan luontainen osa asetelmassaan. Asettelussa noudatetaan sekä kuvataiteellista makua että empaattista näkemystä kunkin osan luomista syvällisemmistä mielikuvista. Vanhan perinteen ikebana edellytti jopa tietynlaista hengitystapaa kasvinosia käsitellessä ja asetellessa, jotta asettelijan ja materiaalin välillä vallitsisi yhteys.


title: Ikebana

text: Jo ennen ikebanan syntyä kukkia oli aseteltu astioihin ja käytetty koristeiksi, mutta kurinalaisena taiteenlajina ikebana oli aluksi uskonnollinen harjoitus, jossa yhdistyi muinaista shintolaisuutta ja buddhalaista tradiotiota. Näistä elementeistä syntyi modernin ikebanan prototyyppi, ylöspäin kohoava asetelmatyyli "seisovat kukat" - "tatehana". Nykyisin tunnetaan tuhansia erillisiä ikebanakoulukuntia, mutta ne jakaantuvat melko tarkkaan ikenobō-, ohara- ja sōgetsu-tyyppeihin.


title: Ikebana

text: Kolmesta elementistä koostuvan asetelman periaatetta pidetään 600-luvulla eläneen buddhalaispappi Semmun aloittamana perinteenä. Semmu oli viettänyt nuoruutensa Kiinassa ja periaate saattoikin pohjautua buddhalaisen lisäksi myös kungfutselaiseen ja shinton filosofiaan; kaikki kolme kunnioittavat kolmion ja kolmen tasapainoa. Myös toinen ikebanan pääperiaate, harmonia ihmisen ja luonnon välillä, oli Semmun. Semmu vietti loppuosan elämästään uhraten kolmesta kukasta koostuvia asetelmia Ikenobō-nimisen kotinsa temppelissä. Ikebanan vanhin koulukunta "ikenobō" () sai tästä nimensä. Se säilyi kaiken ikebanan esikuvana pappien harjoittamana.


title: Ikebana

text: Koulukunnan tyylisuunta on "rikka" (; voidaan lausua myös "tachibana"; kirjaimellisesti "seisovat kukat"). Rikka-tyyli on erittäin muodollinen: asetelmassa käytetään yhdeksää eri materiaalia, joiden asennot noudattavat tarkkoja kallistuskulmia ja muotoja.


title: Ikebana

text: Jokainen rikka-asetelma esittää buddhalaista maailmaa symboloivaa Meru-vuorta, ja asetelman muotojen on kuvattava Merun huippua, vesiputousta, kylää ja kukkuloita. Erityisen suuria rikka-asetelmia käytettiin ennen varakkaiden asumusten koristeina, nykyisin lähinnä julkisten rakennusten auloissa.


title: Ikebana

text:
1500-luvulle tultaessa ikebana oli vakiintunut suosituksi taiteenlajiksi. Se oli hyvin muodikasta, ja ikebananäyttelyitä ja kukkienasettelukutsuja järjestettiin. Ylimystön jäsenien odotettiin taitavan ikebanaa. Sen no Rikyū oli eräs tuon ajan merkittävistä esteetikoista. Tarinan mukaan hän loi nageire-tyylin noudatettuaan oppilaansa ehdotusta asetella puutarhassa kukkivia kurjenmiekkoja: hän leikkasi muutaman varren ja laski ne huolettomasti puuastiaan. Syntynyttä asetelmaa pidettiin upeana. Yksinkertaiset ja rikka-tyyliä rennommat nageire-asetelmat (, "viskata johonkin") saivat nopeasti suosiota. Sitä pidettiin erityisesti naisellisena tyylinä ja sen taitaminen oli sivistyneille naisille suorastaan pakollista.
Toinen tämän koulukunnan klassisista tyyleistä on vertauskuvallinen shōka- eli seika-tyyli (, "elävät kukat"), joka syntyi 1700-luvulla "nageiren" rinnalle. Siinä yhdistyvät "rikka"n tarkkat säännöt ja "nageiren" vapaamuotoisuus. Asetelma rakentuu kolmesta pääosasta, taivaasta, ihmisestä ja maasta, joilla viestitään elämän ikuisesta kiertokulusta ja muutoksesta. Yhdeksi osaksi vakiintui kolme samasta alkukohdasta hienostuneesti ylöspäin kaareutuvaa oksaa. Shōkasta tuli erittäin suosittu koulukunta ja se oli pitkään yleisin ikebanan muoto.


title: Ikebana

text: Edo-kaudella (noin 1600-1850) feodaalihallinto kontrolloi tiukasti elämän kaikkia osa-alueita. Myös ikebanakoulukunnista tuli periytyviä ja hierarkkisia, ja sääntöjen noudattamista pidettiin tärkeämpänä kuin yksilöllisen maun noudattamista. Alkuperäistä luovaa ajattelutapaa noudatettiin joidenkin koulutettujen keskuudessa, ja heidän naturalistista ja itseilmaisullista tyyliään alettiin kutsua "älymystötyyliksi". Japanin modernisoitumisen myötä kaikkea vanhanaikaista alettiin vieroksua, ja älymystötyylistä tuli hyvin ihailtu.


title: Ikebana

text: Koulukunnan keskus on Kiotossa. Nykyisin koulutusohjelmassa on myös vapaita asetelmia, jotka ovat hyvin erilaisia kuin koulukunnan perinteiset asetelmat.


title: Ikebana

text:
Vuonna 1910 syntyi ensimmäinen moderni ikebanakoulukunta, kun veistäjä Ohara otti uudestaan käyttöön vanhan tavan tehdä asetelma matalaan astiaan. Hän piti matalaa astiaa erityisen sopivana uusien länsimaista tuotujen kasvien asetteluun. Ohara nimesi tyylin moribanaksi (, "kasatut, nousevat kukat"). Moribanasta tuli hyvin suosittu, ja matalia astioita alettiin käyttää myös joissain vanhemmissa koulukunnissa.
Vuonna 1930 joukko ikebanataiteilijoita julisti, että kaikki ikebanan säännöt ja rajoitukset olisi kumottava. Eräs näistä oli Teshigahara Sōfu, joka oli saanut opetuksen monia eri koulukuntia ja tyylisuuntia opiskelleelta isältään. Teshigahara Sofu perusti oman ikebanakoulunsa Tokioon 27-vuotiaana.


title: Ikebana

text: Vaikka Sōfu oli ensimmäisiä asetelmissaan kuolleita tai nuutuneita elementtejä käyttäneitä ikebanataiteilijoita, ja käytti kukkien ja kasvien rinnalla muitakin epäsovinnaisia materiaaleja, kuten kangasta, peltiä ja kuivattuja kasveja, hänen koulunsa perustuu kuitenkin vahvasti japanilaiseen perinteeseen.


title: Ikebana

text: Sōfun tavoitteena oli luoda nykyaikaista ikebanaa sisällyttämällä asetelmien tyyleihin länsimaisia vaikutteita. Asetelmista pyritään tekemään eläviä veistoksia. Eri materiaaleja ei vain asetella, vaan tarkoituksena on perehtyä uudella tavalla niiden antamiin mahdollisuuksiin.


title: Ikebana

text: Tästä syntyi Sōgetsu-koulukunta (, "ruoho[kasvi] ja kuu"). Vaikka se kohtasi klassisten tyylien edustajien taholta ankaraa paheksuntaa, tämä 1927 perustettu koulu on nykyisin eräs tärkeimmistä ja on saanut kannatusta kautta maailman. Sillä on virallistettuja opiskeluryhmiä ympäri maailman.


title: Ikebana

text: Sōgetsu-koulukunnassa ikebana opinnot aloitetaan "kakei"-opinnoilla, joissa opiskellaan perusasetelmat. Nämä harjoitukset ovat tarkoin ohjattuja. Suoritettuaan kakei-opinnut hyväksytysti voi opiskelija anoa neljännen tai kolmannen kyūn tasotodistusta. Nämä perusopinnot suoritettuaan voi ikebanan opiskelija siirtyä harjoittelemaan omia ideoitaan moninaisempien materiaalien ja asetelmien parissa. Nämä opinnot suoritettuaan voi opiskelija anoa nikyū tai ikkyū todistusta. Ikkyū tason jatko-opinnot suoritettuaan voi opiskelija siirtyä eteenpäin opettajaopintoihin..


title: Väinölänniemen stadion

text: Väinölänniemen stadion on Kuopiossa Väinölänniemellä sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1923. Stadion on toiminut KuPS:in kotikenttänä ja kaikki Kuopiossa pelatut neljä jalkapallomaaottelua on järjestetty Väinölänniemen stadionilla.


title: Väinölänniemen stadion

text: Kuopion Palloseura pelasi kotiottelunsa 1930-luvulta vuoteen 2005 Väinölänniemellä, jolloin Keskuskentän uusimistyöt päättyivät ja joukkue siirtyi pelaamaan sinne. Vänärillä ovat pelanneet myös muun muassa Koparit, Kuopion Elo, Kings Kuopio, Kuopio Steelers, Kuopio Rugby Club sekä Kuopion MimmiFutis. KuPS pelasi siellä kotiottelujaan jo 1920-luvulla. Paavo Nurmi on juossut stadionilla kaksi maailmanennätystä, 2 000 metrin ME:n vuonna 1927 ja 10 000 metrin ME:n syksyllä 1924. Vuonna 1951 kenttä peruskorjattiin täysimittaiseksi ruohokentäksi ja stadionille tehtiin peruskorjaus vuonna 1980.


title: Väinölänniemen stadion

text: Stadionin luonnonnurmista kenttää kastelee automaattinen kastelujärjestelmä ja valaisee neljä valaisinpylvästä. Kentän viimeisellä Veikkausliigakaudella 2005 sen katsomokapasiteetti oli 9 800 paikkaa joista 1 500 katetussa pääkatsomossa, 1 200 katetussa takakatsomossa, 1 100 siirrettävissä putkikatsomoissa sekä 6 000 paikkaa kaarrekatsomoissa. Stadionilla on 6,6 × 19 metrin kokoinen Polarpro-tulostaulu.


title: Väinölänniemen stadion

text: Koska stadion sijaitsee Kallaveden ympäröimässä niemessä, se pysyy kylmänä pitkälle kevääseen. Tämä on ollut aina haaste nurmen hoidolle. Esimerkiksi KuPSin pelatessa Väinölänniemellä oli tavallista, että kenttä oli kunnossa vasta juhannuksen tienoilla, jolloin kausi oli jo pitkällä.


title: Väinölänniemen stadion

text: Stadionin katsojaennätys on virallisesti 6 787 ottelusta KuPS – Kuopion Elo vuodelta 1969. On kuitenkin arvioitu että ottelun todellinen yleisömäärä olisi ollut lähes 8 000. Jossain lähteissä myös esitetään että Suomi–Jugoslavia -maaottelussa elokuussa 1989 olisi paikalla ollut 8 000 katsojaa. Vuoden 1989 Jalkapallokirjan mukaan ottelun yleisömäärä oli 6 386.


title: Haarakiikari

text: Haarakiikari on perinteinen tykistön käyttämä optinen tähystyslaite. Vaikka elektroninen tulenjohto on osin syrjäyttänyt optisen mittauksen, ei huipputekniikka ole kokonaan syrjäyttänyt haarakiikaria ja muita perinteisiä optisia välineitä (kuten stereoetäisyysmittari). Optisten välineiden etuna on, että ne eivät tarvitse sähköä, joten niitä voidaan käyttää kaikissa oloissa.


title: Haarakiikari

text: Haarakiikari on puolustusvoimien tulenjohtotehtäviin koulutettujen tunnus.


title: Travis Waltonin ufosieppaus

text: Travis Waltonin ufosieppaus on väitetty ufosieppaustapaus, joka tapahtui Yhdysvalloissa, Arizonassa 5. marraskuuta 1975. Tapahtuma sai alkunsa, kun seitsemän metsurin ryhmä ajoi kuorma-autolla Apache-Sitgreaven metsässä. Yhtäkkiä metsurit havaitsivat tunnistamattoman kirkkaan esineen, joka valaisi metsää. Silloin yksi metsureista, Travis Walton, hyppäsi ulos autosta ja alkoi juosta kohti esinettä. Autossa tilannetta seuranneet miehet kuulivat esineestä piipittävää ääntä ja sen jälkeen ikään kuin suihkumoottoreiden ääntä. Tarkkailijat näkivät myös ufosta lähteneen sinertävän vihreän valonsäteen, joka osui Waltoniin. Walton kaatui maahan ja jäi makaamaan liikkumattomana. Hänen työkaverinsa pelästyivät tapahtunutta niin paljon, että pakenivat paikalta kuorma-autolla.


title: Travis Waltonin ufosieppaus

text: Muutaman minuutin päästä metsurit rauhoittuivat sen verran, että päättivät palata paikalle ja yrittää pelastaa Waltonin. Palattuaan tapahtumapaikalle he kuitenkin huomasivat, että Walton ja ufo olivat kadonneet.


title: Travis Waltonin ufosieppaus

text: Metsurit ilmoittivat asiasta poliisille, joka alkoi etsiä Waltonia. Kymmenet poliisit ja vapaaehtoiset etsijät tutkivat katoamispaikkaa ja sen lähimaastoa, mutta Waltonista ei löytynyt merkkiäkään.


title: Travis Waltonin ufosieppaus

text: Walton osallistui Totuuden hetki -tosi-TV -sarjaan vuonna 2010. Kysymys 15 kuului näin: "Jouduitko ufon sieppaamaksi 5. marraskuuta vuonna 1975?", johon Walton vastasi "kyllä". Valheenpaljastuskone oli kuitenkin eri mieltä, ja Walton putosi kilpailusta.


title: Travis Waltonin ufosieppaus

text: Pian poliisit alkoivat epäillä, että muut metsurit olivat surmanneet Waltonin ja keksineet ufotarinan peittääkseen rikoksensa. Tämän vuoksi poliisit teettivät valheenpaljastuskokeen metsureille. Kokeiden jälkeen testaaja kirjoitti raportissaan, että viisi miehistä puhui totta, mutta kuudennen kohdalla testitulokset eivät olleet vakuuttavia.


title: Travis Waltonin ufosieppaus

text: Viisi päivää katoamisensa jälkeen Travis Walton soitti Grant Neffille, joka oli Waltonin sisaren mies. Walton kertoi soittavansa puhelinkioskista ja pyysi apua. Grant Neff lupasi hakevansa Waltonin autolla niin pian kuin mahdollista. Neff ja Waltonin veli Duane ajoivat puhelinkioskille, josta he löysivät Travis Waltonin, joka vaikutti olevan šokkitilassa. Paluumatkalla Walton kertoi kohdanneensa omituisia olentoja, joiden silmät olivat vaikuttaneet kauhistuttavilta.


title: Travis Waltonin ufosieppaus

text: Myöhemmin Walton hypnotisoitiin. Hypnoosissa hän kertoi heränneensä ufon sisällä ja nähneensä olentoja, jotka eivät juurikaan muistuttaneet ihmisiä. Olentojen pituus oli alle 150 cm. Niiden hiuksettomat päät olivat erittäin isokokoiset. Myös olentojen silmät olivat erittäin isokokoiset ja ripsettömät.


title: Travis Waltonin ufosieppaus

text: Hypnoosikuvauksensa lopussa Walton kertoi heränneensä maantiellä ja nähneensä ufon, joka nousi ylöspäin kadoten taivaalle.


title: Dinkelsbühl

text: Dinkelsbühl on historiallinen kaupunki Baijerin osavaltiossa, Saksassa. Se on osa Ansbachin piirikuntaa. Kaupunki sijaitsee Tonavan sivujoen Wörnitzin varrella. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 11 216 asukasta, ja se on pinta-alaltaan 75,19 neliökilometrin suuruinen. Väestötiheys on 155 as./km².


title: Dinkelsbühl

text: Dinkelsbühlin linnoitti Saksan keisari Henrik V. Vuonna 1305 kaupunki sai Ulmin kaupungin kanssa yhteiset kunnanoikeudet. Nykyisin Dinkelsbühl juhlistaa joka vuosi kaupungin antautumista ruotsalaisille joukoille kolmikymmenvuotisessa sodassa.


title: Dinkelsbühl

text: Dinkelsbühlin hyvin säilynyt keskiaikainen vanhakaupunki on suosittu matkailukohde.


title: Theater of Salvation

text: Theater of Salvation on saksalaisen power metal -yhtye Edguyn neljäs studioalbumi. Vuonna 1999 julkaistu levy on ensimmäinen, jonka tekemisessä mukana olivat rumpali "Felix Bohnke" ja basisti "Tobias Exxel". Siihen asti bassoa soittanut "Tobias Sammet" keskittyi kosketinsoittimiin ja laulamiseen.


title: Nadja Pyykkö

text: Nadja Pyykkö (oik. Taina Melleri, o.s. Saario, 10. joulukuuta 1946 Rauma – 8. maaliskuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä, maskeeraaja, kuvaussihteeri ja apulaisohjaaja useissa suomalaisissa elokuvissa. Hänet tunnettiin myös nimillä Nadja Saario ja Taina Lehmuskallio.


title: Nadja Pyykkö

text: Pyykkö valmistui Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitoksen ohjaaja-leikkaajalinjalta. Hän oli tekemässä muun muassa elokuvia "Kivenpyörittäjän kylä", "Kuutamosonaatti", "Räpsy ja Dolly" ja "Badding". Hänen ainoaksi omaksi ohjaustyökseen jäi Raija Orasen käsikirjoituksesta vuonna 1988 syntynyt televisioelokuva "Lupaus." Pyykkö sai Erikois-Jussin vuonna 1996.


title: Nadja Pyykkö

text: Pyyköllä oli neljä lasta. Yksi heistä on elokuvaohjaaja Marja Pyykkö. Viimeisinä vuosinaan Nadja Pyykkö oli julkisuudessa erityisesti puolisonsa runoilija Arto Mellerin (k. 2005) yhteydessä.


title: Nadja Pyykkö

text: Pyykkö menehtyi 60-vuotiaana sairauskohtaukseen kotonaan Helsingin Vallilassa.


title: Davidin kapina

text: Davidin kapina oli Ylä-Satakunnassa vuosina 1438–1439 tapahtunut talonpoikaiskapina. Liikehdintä levisi Vesilahden ja Lempäälän pitäjistä myös läheiseen Hämeeseen. Samaan aikaan Davidin kapinan kanssa myös Karjalassa oli vastaavia kapinailmiöitä.


title: Davidin kapina

text: Talonpoika, jonka mukaan kapina on nimetty, ei suinkaan ollut vähäinen maanomistaja, vaan kyseessä oli mitä todennäköisimmin vauras talo Vesilahden pitäjän Aniasta (nykyisin Pirkkalaa). Talo tunnettiin 1500-luvulla (ja tunnetaan edelleen) nimellä Heikkilä, ja sillä oli eräomistuksia Ruovedellä asti. Silloin sen isännät olivat jopa nimismiehiä, mikä kertoo talon ja tilan vauraudesta ja siitä, että David oli eräänlainen talonpoikaisjohtaja.


title: Davidin kapina

text: Yhteiskunnallisesti kuningas Eerik Pommerilaisen kaudella myös Satakunnan talollisten olosuhteet olivat käyneet entistä heikommiksi. Veronkannossa oli lisätty rahaverojen osuutta ja tilan tuotteiden vaihtohintoja oli muutettu entistä epäedullisimmiksi, ja näin tilalliset joutuivat antamaan voudeille tuotteitaan halvemmalla hinnalla, kuin he olisivat markkinoilla niistä saaneet. Samanaikaisesti rälssimiesten valta yhteiskunnassa ja maanomistuksessa oli merkittävästi kasvanut. Itsenäisesti päättämään tottuneet talonpojat eivät enää hallinnetkaan maakuntansa luonnonvaroja, sillä rälssisukujen edustajat haalivat itselleen koskien ja virtojen kala-apajien valvontaoikeuksia, myllypaikkoja ja erilaisia kulkureittejä. Jos rälssimiehet olivat vouteja ja tuomareita, he edustivat samalla myös kruunua.


title: Davidin kapina

text: Syksyllä 1438 Ylä-Satakunnan talonpojat nousivat kapinaan, ja johtajakseen he valitsivat Davidin, jonka jotkut ovat korottaneet talonpoikaiskuninkaaksi ("bondekonung"). Hänen ensimmäinen tekonsa oli, kun hän ryövärin tavoin kulki useiden naapureidensa ja samanmielisten kanssa Pirkkalassa olevaan Viikin kartanoon (nykyisin Nokiaa). Siellä he tappoivat neljä huovia, jotka olivat Jöns Turenpojan (Odygd-sukua) palveluksessa.


title: Davidin kapina

text: Jäljempänä siteeratussa sitoumusasiakirjassa mainitaan Ylä-Satakunnan kaikkien pitäjien miesten seuranneen ”pirunriivaamaa” Davidia ja hänen veljiään, mikä osaltaan todistaa kapinaliikkeen laajuutta. Talonpoikien viha näkyy lähteiden perusteella purkautuneen seudun rälssimiehiin ja heidän kauttaan veronkantoa kohtaan, jota edusti ylinnä Turun linnan päällikkö ja vouti Hans Kröpelin, jota erityisesti vihattiin. Toisaalta Kaarlenkronikan mukaan Kröpelin oli talonpoikien keskuudessa pidetty.


title: Davidin kapina

text: Myös Hämeen läänin talonpojat olivat nousseet kapinaan, ja samaan aikaan kapinoitiin ainakin Lammilla. Heillä on todettu olleen yhteistoimintaa Vesilahden talonpoikien kanssa, koska lammilaisten vihan kohteena ollut tuomari Olav Tavast toteaa koko selkkauksen olleen Daavidin kiusantekoa. Myös Karjalassa kapinoitiin samaan aikaan, mutta näillä kapinoilla ei ole todettu yhteyttä Hämeen ja Ylisen-Satakunnan kapinointeihin.


title: Davidin kapina

text: Asiakirjat eivät kerro, miten tämä mittavaksi paisunut kapina taltutettiin, mutta vouti Hannu Kröpelin oli asiassa mukana, ja itse Turun piispa Maunu II Tavast oli henkilökohtaisesti sovittelemassa tätä hyvin uhkaavaa tilannetta Lempäälän Kuokkalassa tammikuussa 1439. Maunu II Tavast tunsi alueen, koska hän oli itse ollut jo vuonna 1422 vihkimässä Vesilahden uutta kirkkoa.


title: Davidin kapina

text: Tavalliset talonpojat päästettiin tapahtumista vähällä. Sitoumusasiakirjassa 76 talonpoikaa kuuden pitäjän alueelta sai kuitenkin allekirjoittaa asiakirjan, joka on Suomen historiassa ainutlaatuinen.


title: Davidin kapina

text: David ja hänen veljensä eivät kuitenkaan kuuluneet armahdettujen joukkoon, sillä he olivat onnistuneet pakenemaan Rääveliin tai ainakin jonnekin Viroon. Viipurin linnanpäällikkö Krister Nilsinpoika on kirjeessään 5. heinäkuuta 1439 kehottanut Räävelin raatia vangitsemaan Davidin, jos hän ilmestyy kaupunkiin, ja toimittamaan pakolainen ja karkuri Hans Kröpelinille Turkuun. Davidin myöhemmät elämänvaiheet ovat hämärän peitossa, mutta suku kuitenkin säilytti tilansa Anian kylässä, joskin se todennäköisesti menetti erämaitaan ja niittyjä korvauksena vahinkoja kärsineille. Mutta jos kapinan päättymisen jälkeen tehtiin takavarikkoja, ne on kuitenkin myöhemmin purettu ja omaisuus palautettu suvulle.


title: Davidin kapina

text: Asiakirja eli sitoumusasiakirja laadittiin Turun piispa Maunu II Tavastin johdolla, ja sitä olivat siis vastaanottamassa Hans Kröpelin ja muita Kuokkalassa läsnä olleita herroja:


title: Volvo

text: Volvo Group (; virallisesti Aktiebolaget Volvo, lyhenne AB Volvo) on ruotsalainen kuorma- ja linja-autojen, maanrakennuskoneiden ja merimoottoreiden valmistaja. Se perustettiin Göteborgissa, Ruotsissa vuonna 1927.


title: Volvo

text: "Volvo" tarkoittaa latinan kielessä ’minä pyörin’ (verbistä "volvere", 'pyöriä'). Volvo valmisti jo 1930-luvun lopulla varsin tilavia henkilöautoja, jotka oli varustettu 6-sylinterisellä 3,7 litran moottorilla. Mallimerkinnältään nämä autot olivat mm. PV-36, PV-52 ja PV-56.


title: Volvo

text: Vuonna 1924 SKF:n myyntipäällikkö Assar Gabrielsson ja insinööri Gustav Larson päättivät aloittaa ruotsalaisen auton rakentamisen. Heidän visionsa oli rakentaa autoja jotka sietäisivät sekä kylmyyden että ankarat maanteiden olosuhteet.


title: Volvo

text: Volvo on aina pyrkinyt olemaan edelläkävijä turvallisuusajattelussa. Volvo oli ensimmäinen autovalmistaja, joka käytti istuimissaan kolmipisteturvavöitä. Nykyään Volvoissa käytetään pitkälti emoyhtiön komponentteja.


title: Volvo

text: 1927 Volvon perustivat Assar Gabrielsson ja Gustaf Larsson, jotka päättivät valmistaa turvallisia ja korkealaatuisia ajoneuvoja. Ensimmäinen henkilöauto valmistettiin Göteborgissa ja seuraavana vuonna ensimmäinen kuorma-auto, josta tuli välittömästi menestys. Seuraavina vuosikymmeninä Volvo kasvoi yhtymäksi ja useita toiminta-alueita perustettiin: auto-, meri- ja teollisuusmoottoreiden valmistus, linja-autot, maansiirtokoneet ja lentokoneteollisuuden komponentit.


title: Volvo

text: Vuonna 1933 Volvo otti suurimmissa kuorma- ja linja-automalleissaan käyttöön niin kutsutun Hesselman-moottorin. Ensimmäisen oman dieselmoottorinsa (tyyppi VDA) Volvo sai tuotantovalmiiksi vuonna 1946. Bensiinimoottori säilyi valinnaisena Volvon kevyissä kuorma- ja linja-autoissa 1960-luvulle saakka.


title: Volvo

text: Ennen toista maailmansotaa esitellyt Volvon mallit pysyivät tuotannossa sota-ajan yli. Vuosina 1950 ja 1951 Volvo esitteli uuden raskaan kuorma-automalliston, johon kuuluivat Titan ja sen "pikkuveli" Viking. Titan oli tehokas jo alun perin, mutta vuodesta 1954 lähtien siihen oli saatavissa turboahdettu moottori. Turbolla tavoiteltiin suurempaa tehoa ja varsinkin vääntöä kasvattamatta moottorin painoa. Kuitenkin Keski-Euroopassa turbotekniikkaan suhtauduttiin pitkään ennakkoluuloisesti. Raskaiden kuorma-autojen rinnalla Volvo valmisti jakelukäyttöä ja muuta kevyempää ajoa varten Snabbe-, Trygge- ja Starke-malleja. Vuonna 1965 Volvo uudisti koko kuorma-automallistonsa, jolloin Titan ja Viking korvattiin 86- ja 88-malleilla. Nokattomasta F88-mallista, jota suomalaiset automiehet kutsuivat "kasipariksi", tuli Volvon menestystuote, jota valmistettiin siihenastinen ennätysmäärä.


title: Volvo

text: 1950-luvun alussa Volvo ja brittilainen Leyland toivat kumpikin markkinoille oman linja-auton alustansa, jossa moottori oli sijoitettu makaamaan keskelle autoa, matkustamon lattian alle. Tekniset ongelmat hidastivat tämän linja-autotyypin yleistymistä, mutta vuonna 1966 esitelty Volvon B58-alusta oli kypsä tuote. Tästä alustasta ja sen seuraajaksi 1980-luvun taitteessa tulleesta B10M-mallista tuli maailmanlaajuisesti yksi kaikkien aikojen eniten käytetyistä linja-automalleista, ja sen suosio kesti 2000-luvun taitteeseen saakka, jolloin se joutui väistymään takamoottoristen linja-autojen tieltä. Keskimoottoristen linja-auton alustojen rinnalla Volvo valmisti etumoottorisia alustoja Pohjoismaiden markkinoille 1980-luvun puoliväliin saakka, kehitysmaita varten vielä muutamia vuosia pidempään. Takamoottorisia linja-autoja Volvo alkoi tehdä 1970-luvun alussa.


title: Volvo

text: 1940-luvulla esitelty Volvon PV-henkilöautomallisto oli pitkäikäinen; sen viimeistä versiota PV 544 ja siihen perustunutta pakettiautomallia Duett tehtiin vuoteen 1965 saakka. Vuonna 1956 markkinoille tuli 121/122-mallisto (Amazon), joka oli tuotannossa 1970-luvun taitteen yli. Vuonna 1966 Volvo esitteli 140-sarjan, jonka seuraajaksi tuli 240-sarja vuonna 1975. 240-sarja pysyi tuotannossa vuoteen 1993 saakka. Näiden rinnalla valmistettiin ylellisempää 160/260-sarjaa, jonka korvasi 740/760-sarja vuonna 1982. Vuonna 1973 Volvo osti kolmanneksen alankomaalaisen DAFin henkilöautotuotannosta, ja vuodesta 1976 lähtien DAF-henkilöautot myytiin Volvo-nimisinä. Näiden rinnalle ja myöhemmin seuraajaksi tuli 340/360-sarja, jota valmistettiin vuoteen 1991 saakka. Volvon henkilöautotuotanto myytiin yhdysvaltalaiselle Ford Motor Companylle vuonna 1999.


title: Volvo

text: Volvo päätti 6. syyskuuta 1993 yhdistyä Renaultin kanssa. Fuusio ei kuitenkaan toteutunut, minkä jälkeen Volvon hallituksen puheenjohtaja Pehr G. Gyllenhammar erosi 2. joulukuuta 1993. Gyllenhammar oli neuvotellut Renaultin johtajan Louis Schweitzerin kanssa kolme vuotta yhdistymisestä. Osa osakkeenomistajista vastusti kuitenkin suunnitelmaa. Lisäksi monet Volvon johtajista eivät olleet tyytyväisiä jo olemassa olevaan strategiseen kumppanuuteen Renaultin kanssa. Kun Volvon toimitusjohtaja Soren Gyll kuuli johdon vastustuksesta, hän ilmoitti asiasta Gyllenhammarille, joka veti fuusioehdotuksensa pois ja erosi.


title: Volvo

text: Ford Motor Company hankki Volvon henkilöautovalmistuksen omistukseensa vuonna 1999 ja myi sen vuonna 2010 kiinalaiselle Zhejiang Geelylle.


title: Volvo

text:
2001 Volvo Group ostaa Renault Trucksin ja Mack Trucksin.
2007 Volvo Group ostaa Nissan Dieselin (nykyinen nimi UD Trucks).
2007 Volvo Group ostaa Lingongin, kiinalaisen maansiirtokoneiden valmistajan.
2008 Yhteisten liiketoimintojen perustaminen intialaisen Eicher Motorsin kanssa.
2012 Lentokoneteollisuuden komponentteja valmistava yritys Volvo Aero myydään englantilaiselle GKN-yritykselle.


title: Volvo

text: Tammikuussa 2015 uutisoitiin Kiinan suurimman kuorma-autovalmistajan Dongfengin hankkineen 45 prosenttia Volvon osakekannasta.


title: Volvo

text: Volvo ilmoitti kesällä 2017 ensimmäisenä suurena automerkkinä luopuvansa pelkästään polttomoottorilla varustettujen autojen valmistuksesta, kaikki uudet esiteltävät mallit 2019 eteenpäin ovat joko hybridejä tai täysin sähkökäyttöisiä.


title: Volvo

text: Volvo Trademark Holding AB on tasapuolikkain Aktiebolaget Volvon ja Volvo Car Corporationin omistama.


title: Volvo

text: AB Volvon pääasiallinen toiminta on omistaa, ylläpitää, suojella ja varjella Volvon tavaramerkkejä (mukaan lukien "Volvo", "Volvo Aero" ja "Volvo Penta" niiden asianmukaisten omistajiensa puolesta ja valtuuttaa näitä oikeuksia omistajille.


title: Volvo

text: Pääliiketoimintaan kuuluu myös tavaramerkkien väärinkäytön vastustaminen maailmanlaajuisesti.