title: Tilisiirto

text: "Kansainvälinen viitenumero" ("Creditor Reference") taas on 5-25-merkkinen merkkijono jota voidaan käyttää SEPA-alueen sisällä potentiaalisesti rajat ylittävissä maksuissa. Viitenumeron rakenne on RFXX YYYY YYYY YYYY YYYY YYYY Y jossa RF on viitteen yksilöivä tunniste, XX on 2-numeroinen tarkiste ja YYYY... on 1-21 merkkinen viite/perusosa joka koostuu numeroista ja/tai kirjaimista (A-Z). Tarkiste XX lasketaan samalla kaavalla kuin IBAN-tilinumero.


title: Tilisiirto

text: Kotimaista viitenumeroa voi muuntaa kansainväliseksi viitenumeroksi (ja takaisin) jolloin siitä tulee 6-24-merkkinen merkkijono. Kansainvälistä muotoa viitenumerosta voi käyttää sekä kotimaan maksuissa että Suomen rajat ylittävissä SEPA-alueen maksuissa. Tässä tapauksessa kansainvälisen viitenumeron YYYY... osa on suomalainen viitenumero josta on etunollat poistettu (täten sisältäen myös kotimaan viitenumeron yksinumeroisen tarkisteen).


title: Tilisiirto

text: Finanssialan Keskusliitto suosittelee, että näppäilyvirheiden välttämiseksi sekä kotimainen että kansainvälinen viitenumero olisivat lyhyet.


title: Tilisiirto

text: Suomalainen viitenumero: 1000371


title: Tilisiirto

text: Lisätään numerosarja 271500, jolloin saadaan 1000371271500.


title: Tilisiirto

text: 1000371271500 modulo 97 = 73


title: Tilisiirto

text: 98 - 73 = 25


title: Tilisiirto

text: Kansainväliseksi viitenumeroksi saadaan: RF251000371


title: Italiantyöhevonen

text: Italiantyöhevonen ( tai "Tiro Pesante Rapido", myös "T.P.R.") on italialainen kylmäverinen työhevosrotu. Se kehitettiin 1800–1900-luvulla Italian maatalouden tarpeisiin, mutta maatalouden koneellistuttua 1900-luvun jälkipuoliskolla rotua on kasvatettu lähinnä teuraaksi.


title: Italiantyöhevonen

text: Italiantyöhevonen on rakenteeltaan raskas mutta siihen nähden ketteräliikkeinen kylmäverinen. Tammojen säkäkorkeus on 148–158 cm, oriiden ja ruunien 150–160 cm, ja täysikasvuiset hevoset painavat 700–900 kg. Italiantyöhevosella on melko kevyt ja kuivapiirteinen pää, leveä otsa ja suora profiili, suuret sieraimet, pienet liikkuvat korvat ja suuret, eloisat silmät. Kaula on lihaksikas, sopivan pituinen ja hyvin kiinnittynyt. Selkä on lyhyt ja leveä, säkä kohtuullisen hyvin muodostunut ja lautaset ovat laajat, lihaksikkaat ja riittävän luisut. Rinta on leveä ja lavat sopivan viistot, runko leveä ja syvä. Raajat ovat melko lyhyet, lihaksikkaat ja asennoiltaan säännölliset, nivelet leveät ja jänteet lujat. Kaviot ovat isot ja hyvänmuotoiset, ja hevosilla on runsaasti vuohiskarvaa. Luonteeltaan italiantyöhevonen on säyseä, ystävällinen, yhteistyöhaluinen ja riittävän vilkas. Väriltään italiantyöhevonen on rautias (liinakko) tai ruunikko. Se voi olla myös päistärikkö (lähinnä rautiaanpäistärikkö), ja valkoiset merkit sallitaan.


title: Italiantyöhevonen

text: Italiantyöhevonen on lähtöisin Veneton alueelta, Ferraran maakunnasta. Rodun taustalla on useita sittemmin kadonneita paikallisesti kasvatettuja hevosrotuja. Vuonna 1860 perustettu Ferraran oriasema (sittemmin hevosjalostusinstituutti) oli suuresti tekemisissä Veneton tasangon maatalouden kehittämisen ja heti Italian yhdistymisen jälkeen käynnistyneen kansallisen hevosjalostuspolitiikan kanssa. Valtio sijoitti alueelle kaikkiaan kuusi oriasemaa edistääkseen hevoskasvatusta ja vähentääkseen näin valtavia kustannuksia, joita koitui työhevosten tuomisesta ulkomailta.


title: Italiantyöhevonen

text: Ferraran oriasemalla pidettiin aluksi kuuttakymmentä lähinnä paikallista oria, myöhemmin itämaisia, englannintäysiverisiä ja hackney-rotuisia oriita. 1900-luvun alussa asemalla oli 290 oritta, jotka edustivat 19 eri rotua ja joista vain satakunta oli raskaita työhevosia. Samaan aikaan sekä maatalous että armeija (tykistö) alkoivat tarvita yhä lisää raskaita työhevosia, joita oli hyvin huonosti saatavilla; tämän vuoksi maahan tuotiin boulonnais-, ardenneri- ja norfolk roadster -oriita. Vuonna 1911 Ferraran oriasema toi alueelle ensimmäiset bretagnelaisoriit, joista tuli italiantyöhevosen kantaisiä. Bretagnenhevosella olikin hyvin tärkeä vaikutus rodun muotoutumiseen.


title: Italiantyöhevonen

text: Ensimmäinen italiantyöhevosen kontrolloitu ikäluokka syntyi vuonna 1927. Tästä vuodesta alkoi hevosten rekisteröinti ja kantakirjaus. Kaikki oriasemat eivät aluksi käyttäneet bretagnelaisoriita vaan belgiantyöhevosia tai percheroneja. Bretagnelaisjalostus kuitenkin vakiintui, ja rotu kehittyi nopeasti Veronan, Venetsian ja Rovigon alueella. Lopulta päädyttiin omaan yhtenäiseen hevostyyppiin, joka erottui selvästi lähtökohdastaan bretagnenhevosesta.


title: Italiantyöhevonen

text: Vuonna 1956 järjestettiin ensi kertaa Veronan "Mercato Concorso" -tapahtuma nuorille italiantyöhevosoreille. Tämä tärkeä tapahtuma jatkuu yhä vuotuisena suurena "Fieracavalli"-hevostapahtumana ja on vaikuttanut sekä rodun leviämiseen että sen kehittymiseen. Samana vuonna alettiin ensi kertaa virallisesti käyttää rotunimeä "Cavallo Agricolo Italiano di Tiro Pesante Rapido". Vuonna 1960 julkaistiin ja hyväksyttiin virallisesti rodun kantakirja. Sen kokoaminen oli sotien jälkeen hyvin työlästä, koska Ferraran oriaseman arkistot olivat tuhoutuneet toisen maailmansodan aikana vuonna 1943.


title: Italiantyöhevonen

text: Työhevosten käyttö on nyky-Italiassa vähäistä, ja monen muun paikallisen hevos- ja aasirodun tavoin italiantyöhevosta kasvatetaan nykyään lähinnä teuraaksi. Hevosenlihan tuotannossa rotua suositaan, koska italiantyöhevonen kasvaa nopeasti ja on runsaslihainen, mikä on viime vuosikymmenet ollut myös rodun tärkein jalostustavoite. Noin 150 yksilöä käytetään kuitenkin edelleen esimerkiksi heinä- ja metsätöissä tai kuormaeläiminä. Italiantyöhevosia kasvatetaan nykyään niin Pohjois-, Keski- kuin Etelä-Italiassakin.


title: Italiantyöhevonen

text: Italiantyöhevoset polttomerkitään kaksi kertaa Veronan maakunnan tunnuksella: ensimmäisen kerran puolen vuoden iässä (vasempaan reiteen), toisen kerran 2,5 vuoden iässä (vasemmalle puolelle kaulaa).


title: Italiantyöhevonen

text: Teuraseläin- ja työhevoskäytön lisäksi italiantyöhevosia käytetään valjakkoajoon, ja niillä voi myös ratsastaa.


title: Borderline

text: Borderline tai border line voi viitata:


title: Kurimo

text: Kurimo voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:Sukunimenä


title: Box Delivery

text: Box Delivery on norjalainen Norjan valtion omistuksessa oleva lähettipalveluja tarjoava yritys. Se on Norjan postin tytäryhtiö, ja pohjoismaiden suurin. Box Delivery toimii Norjassa, Ruotsissa, Tanskassa ja Suomessa. Suomessa Box Delivery on ostanut Jw-Lähetit ja Fillarilähetit. Box Delivery toimittaa kaikkea kirjekuorista massiivisiin lavoihin. Suomessa Box Delivery on toiminut vuodesta 2005 lähtien.


title: Finanssiala (järjestö)

text: Finanssiala ry (lyhenne FA; vuoteen 2017 Finanssialan Keskusliitto) on pankkeja, vakuutusyhtiöitä, rahoitusyhtiöitä, arvopaperinvälittäjiä, sijoitusrahastoyhtiöitä sekä finanssialan työnantajia edustava etujärjestö. Osa liiton jäsenistä hoitaa myös lakisääteiseen sosiaaliturvaan kuuluvia liikenne-, työeläke- ja työtapaturmavakuutuksia. FA kuuluu Elinkeinoelämän keskusliittoon.


title: Finanssiala (järjestö)

text: FA:lla on runsaat 180 jäsenyhteisöä, joiden palveluksessa on noin 26 000 työntekijää. Liiton tavoitteena on turvata jäsenyhtiöille hyvä toimintaympäristö, toimivat finanssimarkkinat ja tehokas maksujenvälitysjärjestelmä. Lisäksi tavoitteena on edistää vahingontorjuntaa ja yhteiskunnan turvallisuutta ja hyvinvointia.


title: Finanssiala (järjestö)

text: Liiton toimitusjohtajana toimii Piia-Noora Kauppi ja varatoimitusjohtajana Esko Kivisaari, joka toimii vt. toimitusjohtajana Kaupin äitiysloman ajan vuoden 2017 loppuun. Helsingin Ruoholahdessa sijaitsevassa toimistossa työskentelee noin 50 finanssialan osaajaa.


title: Finanssiala (järjestö)

text: FA:n hallituksen valitsee yhdistyskokous. Kaudella 2017–2018 hallituksen puheenjohtajana toimii ovat Nordea Suomen maajohtaja Ari Kaperi. Varapuheenjohtajia ovat LähiTapiolan pääjohtaja Erkki Moisander, Danske Bankin toimitusjohtaja Risto Tornivaara ja Sammon konsernijohtaja Kari Stadigh.


title: Finanssiala (järjestö)

text: Finanssiala ry on tiiviisti mukana alan eurooppalaisessa edunvalvonnassa kattojärjestöjen EBF:n (European Banking Federation), Insurance Europen, EFAMA:n (European Fund and Asset Management Association), Lease Europen, EPC:n (European Payments Council) ja Eurofinasin (The European Federation of Finance House Association) kautta. Olemme myös pohjoismaisen arvopaperiyhdistys NSA:n jäseniä.


title: Finanssiala (järjestö)

text: FA valvoo EU:ssa suomalaisen finanssialan etua ja sitä, että kaikilla on Euroopan unionissa yhteiset pelisäännöt, yhdenmukainen valvonta ja laadukas sijoittajansuoja. Näillä periaatteilla FA haluaa turvata rahoitusmarkkinoiden vakauden ja luotettavuuden Euroopassa.


title: Finanssiala (järjestö)

text: "Suomen Pankkiyhdistys", "Suomen Vakuutusyhtiöiden Keskusliitto", "Rahoitusyhtiöiden yhdistys" ja "Finanssityönantajat ry:n" yhdistyivät 1. tammikuuta 2007 Finanssialan Keskusliitoksi. Arvopaperivälittäjien yhdistys ja Finanssialan Keskusliitto yhdistyivät 1. tammikuuta 2009. Suomen Sijoitusrahastoyhdistys liittyi mukaan 1.9.2009. Finanssialan Keskusliiton ensimmäisenä toimitusjohtaja toimi Satu Huber. Piia-Noora Kauppi aloitti tehtävässä vuoden 2009 alussa. Toukokuussa 2017 Finanssialan Keskusliitto vaihtoi nimensä Finanssiala ry:ksi.


title: Finanssiala (järjestö)

text: Perustamisesta lähtien mukana ollut OP Ryhmä erosi Finanssiala ry:n jäsenyydestä vuoden 2017 alussa. Tätä oli edeltänyt noin vuotta aiemmin pidättäytyminen etujärjestön toiminnasta. FA hoitaa silti edelleen OP Ryhmän maksuliikkeen edunvalvontaa.


title: Finanssiala (järjestö)

text: FA:n edeltäjäjärjestöistä Finanssityönantajat ry oli pankki- ja vakuutusalan työnantajajärjestö. Muut edeltäjät olivat omien alojensa yhteistoiminta- ja edunvalvontajärjestöjä. FA toimii molemmissa rooleissa. Vaikka Finanssiala ry on työmarkkinaosapuoli, alan työmarkkinaneuvottelut hoitaa Palta.


title: Finanssiala (järjestö)

text: Finanssiala ry:n tavoitteena on olla vastuullinen suomalaisen hyvinvoinnin, vaurauden ja kilpailukyvyn rakentaja. Tehtävänä on rakentaa jäsenyrityksille toimintaympäristöä, jossa ne voivat liiketoiminnallaan lisätä suomalaista hyvinvointia. Pankit, henki-, työeläke- ja vahinkovakuutusyhtiöt, rahastoyhtiöt, rahoitusyhtiöt ja arvopaperinvälittäjät hoitavat liiketoimintaansa vastuullisesti ja voivat auttaa Suomea menestymään.


title: Finanssiala (järjestö)

text: Vuonna 2016 FA tuki YK:n päivänä järjestettävää Save Syria -marssia. Vuoden 2016 joulutervehdyksiin varatut rahat ohjattiin Kirkon Ulkomaanavulle, joka auttaa Jordaniassa syyrialaispakolaisia.


title: Aérospatiale-Matra

text: Aérospatiale-Matra oli ranskalainen ohjuksia ja lentokoneita valmistanut yhtiö, joka syntyi vuonna 1999 Aérospatialen ja Matra Hautes Technologiesin yhdistyessä. Yhtiö sulautui saksalaisen DaimlerChrysler Aerospace AG:n (DASA) ja espanjalaisen Construcciones Aeronáuticas SA-yhtiön (CASA) kanssa perustaen EADS-yhtiön vuonna 2000.


title: Aérospatiale-Matra

text: Matra loi ohjuksia valmistavan Matra BAe Dynamics-yhtiön yhdessä British Aerospace Dynamics-yhtiön kanssa vuonna 1996. Matra kuitenkin ylläpiti omaa ohjuksiin erikoistunutta tytäryhtiötä (Matra Missiles). Tästä tuli Aérospatiale Matra Missiles (AMM) vuonna 1999 - sekin liittyi EADS:iin, jossa se oli ensin Aérospatiale Matra Missiles muuttuen osaksi EADSin MBDA-ohjusyhtiötä.


title: Vaativa persoonallisuus

text: Vaativa persoonallisuus (ICD-10-luokituksessa koodi F60.5) on persoonallisuushäiriö, johon saattaa kuulua muun muassa liiallista täydellisyyden tavoittelua, sovinnaisuutta, ylenmääräistä tunnontarkkuutta, huolehtimista ja työkeskeisyyttä tai itsepäisyyttä.


title: Vaativa persoonallisuus

text: Persoonallisuushäriön diagnosoinnin tulisi pohjautua mahdollisimman moneen tietolähteeseen. Joskus diagnoosi potilaan persoonallisuudesta on mahdollista tehdä yhden haastattelun perusteella, mutta usein on tarpeen suorittaa useampia haastatteluja ja kerätä tietoja muistakin lähteistä, kuten muilta ihmisiltä ja sairauskertomuksista.


title: Vaativa persoonallisuus

text: Vaativan persoonallisuuden diagnostiset kriteerit ovat ICD 10 tautiluokituksen mukaan seuraavat:


title: Vaativa persoonallisuus

text: Tutkittavan persoonallisuus täyttää vähintään neljä seuraavista kriteereistä:


title: Vaativa persoonallisuus

text: Lisäksi tutkittava täyttää persoonallisuushäiriön (F60) yleiset kriteerit:


title: Matra BAe Dynamics

text: Matra BAe Dynamics oli EU:n suurin ohjusten valmistaja.


title: Matra BAe Dynamics

text: Yritys syntyi vuonna 1996, kun puolet ranskalaisesta Matra Defensestä ja puolet englantilaisesta British Aerospace Dynamicsin (osa British Aerospace-konsernia) yhdistyivät.


title: Matra BAe Dynamics

text: British Aerospace oli jo vuonna 1989 pyrkinyt yhdistämään ohjusalan voimansa Thomson-CSF:n kanssa. Sen arveltiin johtavan miltei monopoliin EU:ssa, mikä oli fuusion pääesteitä.


title: Matra BAe Dynamics

text: Matra BAe Dynamics osti vuonna 1997 30% LFK:n osakkeista. LFK on nykyisin EADSin tytäryritys. Vuonna 2001 Matra BAe Dynamics yhtyi Aerospatiale Matra Missiles -yhtiöön ja Alenia Marconi Systems -yhtiöön. Tämä loi EADSiin kuuluvan MBDA-ohjusyhtiön.


title: Sarek

text: Sarek on kansallispuisto Pohjois-Ruotsissa Jokimukan kunnan alueella. Se rajoittuu kansallispuistoihin Padjelanta ja Stora Sjöfallet, jotka yhdessä muodostavat Euroopan suurimman ja vanhimman luonnonpuistoalueen. Sarekin pinta-ala on 197 000 ha (1 970 km²), joista 148 km² on jäätiköitä. Se on tunnettu eristyneisyydestään ja korkeista jyrkkärinteisistä vuoristaan. Kansallispuiston alueella sijaitsee peräti kuusi Ruotsin kolmestatoista korkeimmasta vuoresta ja noin sata jäätikköä.


title: Sarek

text: Sarekin kansallispuisto on erittäin suosittu vaelluskohde, mutta sitä ei suositella aloittelijoille. Maasto on paikoin hyvin kivistä, varsinkin vuorten rinteillä. Erityisen vaarallista on vaeltaminen talvisin lumivyöryvaaran takia. Puisto on pyritty pitämään mahdollisimman koskemattomana ja eristyneenä monipuolisen luonnon suojelemiseksi. Tienviitoilla merkittyjä vaellusreittejä ei ole, lukuun ottamatta aluetta sivuavaa Kungsledenin reittiä, joka on myös selvästi erottuva polku. Kungsledenille pääsee kätevästi Kvikkjokk-nimisestä kylästä, joka sijaitsee 114 km Jokimukasta luoteeseen. Muitakin reittejä löytyy myös kartoista, mutta ne saattavat olla vaikeasti hahmotettavissa luonnossa niiden vähäisen käytön takia.


title: Sarek

text: Sarekilla on useita suuria tunturimassiiveja, joita syvät laaksot erottavat. Laakson ja vuorenhuipun korkeusero on suurimmillaan lähes 1 300 m. Korkeimmat huiput ovat Sarektjåkkålla sijatsevat Stortoppen (2 089 m), Nordtoppen (2 056 m), Sydtoppen (2 023 m) ja Buchtoppen (2 010 m). Myös Pårtella on yli 2 000-metrisiä tuntureita: Pårtetjåkkå (2 005 m) ja Palkatjåkkå (2 002 m). Yli 1 900 metriin kohoavia huippuja on Sarekilla 35.


title: Sarek

text: Sarek on vuodesta 1996 ollut osa Laponiaksi kutsuttua, Ruotsin Lapin alueen luontoarvoja ja saamelaiskulttuuria turvaavaa kohdetta Unescon maailmanperintöluettelossa. Laponia kattaa kaikkiaan 9 400 neliökilometrin laajuisen erämaa-alueen, johon kuuluu neljä kansallispuistoa (Sarek, Muddus, Padjelanta och Stora Sjöfallet) ja kaksi luonnonpuistoa (Sjaunja ja Stubba). Laponian maailmanperintökohde sijaitsee kokonaisuudessaan Norrbottenin läänin Arjeplogin, Jällivaaran ja Jokimukan kunnissa.


title: Miinanraivaaja DR-1

text: Miinanraivaaja DR-1 oli Suomen merivoimien miinanraivaaja. Alus oli alun perin Yhdysvalloissa Normandian maihinnousua varten rakennettu hinaaja. Tyyppi oli niin merikelpoinen, että lisäpolttoainesäiliöin varustettuna se voitiin ajaa omin konein Yhdysvalloista Englantiin. Kuitenkin aluksia upposi monta tässä siirrossa.


title: Miinanraivaaja DR-1

text: Alustyyppi oli 150 tonnin uppoumainen, 21 metriä pitkä, 6,2 metriä leveä ja sen syväys oli 2,6 metriä. Koneena oli 400 hevosvoiman Atlas Imperial -diesel suoralla kytkimellä. Alustyypin erikoisuus oli se, ettei siinä ollut alennusvaihteita eikä edes peruutusta, vaan peruutusta varten kone piti sammuttaa ja käynnistää uudelleen päinvastaiseen suuntaan.


title: Miinanraivaaja DR-1

text: Kansanhuoltoministeriö osti kaikkiaan viisitoista alusta sodanjälkeistä miinanraivaukseen. Alus liitettiin 29. syyskuuta 1946 raivaajalaivastoon. Raivauksen päätyttyä vuonna 1954 "DR-1" myytiin.


title: Rengassalama

text: Rengassalama on valokuvakameran lisäosa, joka koostuu kahdesta osasta, rengasmaisesta valaisuosasta objektiivin päässä ja salamaosasta salamaistukassa. Ne on yhdistetty kaapelilla.


title: Rengassalama

text: Rengassalama valaisee kohdetta monesta suuntaa jolloin kohteeseen saadaan tasaisempi valaistus.


title: Miinanraivaaja DR-2

text: Miinanraivaaja DR-2 oli Yhdysvaltain ylijäämävarastosta ostettu, Normandian maihinnousua varten rakennettu Yhdysvaltain asevoimien ST-luokan hinaaja ST-343.


title: Miinanraivaaja DR-2

text: "ST-343" tilattiin American Machinery Corporationilta Beresfordista Floridasta. Se valmistui 1943. Se oli samankokoinen kuin muutkin 86-jalkaiset ST-tyypin alukset eli 21 metriä pitkä, 6,2 metriä leveä ja syväys oli 2,6 metriä, mutta koneteho oli muista poiketen 400 hevosvoimainen diesel, luultavasti Atlas Imperial. Aluksessa ei ollut peruutusvaihdetta, vaan kone oli pysäytettävä ja käynnistettävä toiseen suuntaan. Suomessa alukseen vaihdettiin paljon myöhemmin säätölapapotkuri.


title: Miinanraivaaja DR-2

text: Kansanhuoltoministeriö osti 12. kesäkuuta 1946 Yhdysvaltain asevoimien selvittelyelimeltä kahdeksantoista ST-luokan hinaajaa sodanjälkeiseen miinanraivaukseen. Aluksen matka Suomeen alkoi 28. heinäkuuta Schiedamin Wilhelminahavenista. Osasto saapui 8. elokuuta Hankoon.


title: Miinanraivaaja DR-2

text: Kansanhuoltoministeriön Hinaaja No:2 vuokrattiin 30. marraskuuta 1946 merivoimille miinanraivaajaksi nimellä "DR-2". Alus liitettiin III Raivausosastoon raivaamaan miinoja Suomenlahdelta. Merivoimat osti 27. joulukuuta 1951 aluksen. Se peruskorjattiin 1956 Haminan Konepaja Osakeyhtiöllä, jolloin siihen asennettiin pääkoneeksi 510-hevosvoimainen Wärtsilä Vasa 514T. Aluksen runko ja ohjaamo peruskorjattiin ja samalla sen pituus kasvoi melkein viisi metriä. Alus sai 1956 uuden nimen "Pyhtää", kun se sijoitettiin itäisen Suomenlahden linnakkeiden yhteysalukseksi. Kotkan Rannikkopatteristossa se palveli vuoteen 1983, jolloin Valas-luokan yhteysalukset aloittivat palvelunsa.


title: Miinanraivaaja DR-2

text: Alus peruskorjattiin 1983 Valmet osakeyhtiön Kotkan konepajalla, minkä jälkeen se siirtyi Raumalle merivoimien yhteysalukseksi nimettynä "Pyhärannaksi". Alus palveli Turun Rannikkorykmentissä vuoteen 1990.


title: Miinanraivaaja DR-2

text: Nykyisin aluksen omistaa Rederi Uddeman Oy Ab Turussa. Alus muunnettiin matkustaja-alukseksi 1993 Paraisten telakalla ja se on Turussa Aurajoella tilausliikenteessä nimellä "MS Famnen".


title: Turkin koulutus

text: Turkin koulutus koostuu yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta sekä korkeakoulutuksesta.


title: Turkin koulutus

text: Turkissa oppivelvollisuus muuttui vuonna 2012 kaksitoistavuotiseksi: kahdeksanvuotisen peruskoulun jälkeen on jatkettava neljä vuotta lukiossa tai ammatillisessa koulussa. Peruskoulu päättyy päättökokeeseen, joka myös suurelta osin määrittää oppilaiden jatkomahdollisuudet. Lukiojärjestelmä koostuu paitsi normaaleista yleissivistävistä lukioista, myös ammattiin valmistavista (esimerkiksi matkailualalle) tai muuten erikoistuneista (esimerkiksi uskonnolliset Imam-Hatip -koulut). Myös yleissivistävien lukioiden ylempien luokkien opetustarjonta pyrkii syventämään oppilaiden tietoja ja taitoja työelämää tai jatko-opintoja varten. Lukiovaiheen normaali kesto on neljä vuotta. Myös lukio päättyy päättökokeeseen, jonka läpäisseet voivat osallistua yliopisto-opinnot mahdollistavaan ÖSS-kokeeseen.


title: Turkin koulutus

text: Yliopistoja Turkissa on noin 85 (joissa tilaa arviolta 300 000 opiskelijalle). Julkiset yliopistot ovat muiden julkisten koulujen tapaan maksuttomia, mutta verrattain runsaslukuisten yksityisten yliopistojen lukukausimaksut ovat suuruudeltaan tyypillisesti useita tuhansia euroja. Myös yliopistojen taso vaihtelee maassa suuresti.


title: Turkin ja Euroopan unionin suhteet

text: Turkki on hyväksytty EU-jäsenehdokkaaksi Helsingin huippukokouksessa 1999, ja jäsenyysneuvottelut alkoivat 3. elokuuta 2005. EU:n silloinen puheenjohtajamaa Itävalta vastusti neuvottelujen aloittamista viimeiseen asti, mutta myöntyi kun samalla päätettiin aloittaa jäsenyysneuvottelut myös Kroatian kanssa. Turkin jäsenyysneuvottelut tulevat kestämään pitkään, ja ennen niiden päättymistä Kyproksen tilanteeseen tulee löytyä ratkaisu.


title: Turkin ja Euroopan unionin suhteet

text: Suomen pääministeri Matti Vanhasen mukaan Turkin EU-jäsenyys olisi mahdollista vuonna 2015 ja Itävallan liittokansleri Wolfgang Schüsselin mukaan neuvottelut tulevat kestämään ainakin 20 vuotta, eikä lopputulos, jäsenyys, ole mitenkään itsestään selvä. Sen sijaan puhemies Paavo Lipposen mukaan Turkista tulee varmasti "jollakin aikavälillä" EU:n jäsen. Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja puolestaan verkkosivullaan arvioi ajaksi 15-20 vuotta.


title: Turkin ja Euroopan unionin suhteet

text: Turkin EU-jäsenyyden tiellä on kuitenkin monia avoimia kysymyksiä:Kyproksen tilanne on tärkeä etenkin Kreikalle ja Kyproksen tasavallalle. Periaatteessa Turkin pitäisi tunnustaa EU:n jäsenmaa Kypros rajoineen, jolloin Turkki joutuisi luopumaan tunnustamansa Pohjois-Kyproksella sijaitsevan Pohjois-Kyproksen turkkilaistasavallan tunnustamisesta ja tukemisesta, minkä vuoksi turkkilainen puoli ajautuisi ilman neuvotteluja Kyproksen kreikkalaisen enemmistön valtaan. Kyproksen turkkilaiset kannattivat kansanäänestyksessä Kyproksen liittovaltioksi muuttavaa Kofi Annanin suunnitelmaa, kun taas Kyproksen kreikkalaiset torjuivat suunnitelman, jolloin saaren kysymys jäi edelleen ratkaisematta. Euroopan Unioni, Yhdysvallat ja Yhdistyneet kansankunnat pitävät Pohjois-Kyproksen turkkilaistasavallan laittomana ja siten eivät tunnusta sitä.


title: Turkin ja Euroopan unionin suhteet

text: EU:n yhteisen maatalouspolitiikan ja nettomaksujen ongelma


title: Turkin ja Euroopan unionin suhteet

text: Toinen Turkissa esitetty näkökulma on se, ettei EU kuitenkaan myöntäisi turkkilaisille työvoiman vapaaseen liikkumiseen kuuluvaa oikeutta EU:n sisämarkkinoilla, ja ettei Turkkia hyväksyttäisi Euroopan unionin yhteiseen maatalouspolitiikkaan (CAP), koska Euroopan unionissa ei ole ratkaistu nettomaksuosuuksiin ja maataloustukeen liittyviä kysymyksiä. Turkkilaisista edelleen noin 30%:ia saa elantonsa maataloudesta, joten EU:n kaikkien rakennetukien tarve Turkkia varten olisi huomattavan suuri.Turkkilaisista noin viidesosa on kurdeja, jotka ovat alueen alkuperäiskansoja. Kurdien oikeutta omaan kieleen ja kulttuuriin on parannettu ihmisoikeuskysymyksenä osana Turkin EU-jäsenyysneuvotteluja. Kehityksestä huolimatta, Turkki ei vieläkään tunnusta kurdeja vähemmistönä, eikä salli kurdien avata omia oppilaitoksia, joissa pääopetuskielenä olisi kurdi. Turkin perustuslain mukaan, Turkin oppilaitoksissa ei saa käyttää pääopetuskielenä muuta kuin turkin kieltä. Turkin ei myöskään suostu myöntämään autonomia kurdeille, vaikka se on allekirjoittanut Yhdistyneiden kansakuntien Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen.


title: Turkin ja Euroopan unionin suhteet

text: Turkki on myös kieltäytynyt tunnustamasta armenian kansanmurhaa.Eräät Euroopan parlamentin jäsenet ovat viime aikoina esittäneet vaatimuksia "kemalistisen ja nationalistisen" politiikan hylkäämisestä, rajatun autonomian myöntämisestä Kaakkois-Turkin kurdiväestölle ja aloittelemalla neuvottelut PKK:n kanssa. Jotkut turkkilaiset pitävät vaatimusta luopua Atatürkin perinnöstä valtion ideologisena pohjana loukkaavana. Turkki on Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa (EIT) eniten tuomioita saanut maa. Se on saanut lähes kaksi kertaa eniten tuomioita kuin Venäjä. EU on jatkuvasti tuonut ihmisoikeuskysymykset esille sen vuosittaisissa raporteissa. Turkin ihmisoikeustilanne ei kuitenkaan ole parantunut.


title: Turkin ja Euroopan unionin suhteet

text: Euroopan unionin jäsenyys on periaatteessa kaikille halukkaille avoin, kunhan jäseniksi haluavat maat täyttävät jäsenyydelle asetetut ehdot. Yhtenä lisälaajenemisen ongelmana pidetään köyhien ja maatalousvaltaisten maiden liittymistä Euroopan unioniin, koska ne tarvitsisivat vastineeksi EU:n sisämarkkina-alueeseen liittymiselle mittavaa taloudellista tukea Euroopan unionin rakennerahastoista, mikä aiheuttaisi mahdollisesti korotuksia Euroopan unionin jäsenmaksuihin. Tämä vaikuttaisi erityisesti EU:n nettomaksajamaihin.Saksassa useimmat sosiaalidemokraatit kannattavat EU:n laajenemista, eivätkä katso sen kustannusten nousevan merkittäväksi ongelmaksi. Toisaalta monet kristillisdemokraatit haluavat jäädyttää laajenemisen ainakin toistaiseksi, lähinnä kalliina pitämänsä itälaajenemisen aiheuttamien kustannusten ja muiden ongelmien takia. Myös kristillisdemokraattien piirissä kannatetaan kuitenkin vähintään kauppapoliittisen erityisaseman myöntämistä Turkille. Tätä asemaa on kannattanut muun muassa kristillisdemokraattinen liittokansleri Angela Merkel.Eurobarometri-mittausten mukaan 96% suomalaisista asettaisi Turkin liittymiselle vaatimukseksi ihmisoikeussäädöksien järjestelmällisen noudattamisen. EU25-maiden keskiarvoksi tuli 85%. Lisäksi 90% suomalaisista olivat samaa mieltä, että Turkin tulee kohentaa talouttaan huomattavasti liittyäkseen unioniin. EU25-maiden keskiarvo oli 77%.


title: Turkin ja Euroopan unionin suhteet

text: Vuoden 2006 Eurobarometrissä 71 % suomalaisista oli Turkin jäsenyyttä vastaan (24 % puolesta). MTV3:n kyselyssä kaksi kolmasosaa vastusti Turkin jäsenyyttä. Vuoden 2010 Eurobarometrissä vastaan oli 71 % ja puolesta 25 %.


title: Rockmond Dunbar

text: Rockmond Dunbar (s. 11. tammikuuta 1973 Oakland, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Rockmond on näytellyt elokuvissa "Kiss Kiss, Bang Bang" ja "Dirty Laundry" sekä vieraillut televisiosarjoissa "Felicity", "Aloha Havaiji (North Shore)", "Kameleontti", "Oikeus ja kohtuus", "C.S.I. Miami" ja "Kaksi kaveria ja tyttö". Hän on myös näytellyt Benjamin "C-Note" Miles Frankliniä televisiosarjassa "Pako". Dunbar näytteli sarjassa "Sons of Anarchy" kausilla 4–6 seriffi Eli Roosveltiä. Vuodesta 2014 lähtien hän on esittänyt Dennis Abottia rikossarjassa "The Mentalist" aina viimeisen kauden loppuun saakka.


title: Rockmond Dunbar

text: Dunbar oli naimisissa Ivy Holmesin kanssa vuodet 2003–2006.


title: Roberto Moreno

text: Roberto "Pupo" Moreno (s. 11. helmikuuta 1959 Rio de Janeiro, Rio de Janeiro, Brasilia) on brasilialainen kilpa-ajaja, joka tunnetaan entisenä F1- ja IndyCar/CART-kuljettajana. Moreno joutui molemmissa sarjoissa usein tyytymään huonoon tai korkeintaan keskivertoon kalustoon. Moreno vetäytyi kilparadoilta vuoden 2014 jälkeen. Hän kilpaili viimeisellä kaudellaan kotimaansa Brasilian vakioautosarjassa.


title: Roberto Moreno

text: Morenon ensimmäinen tilaisuus F1-sarjassa tuli, kun hän pääsi korvaamaan loukkaantunutta Nigel Manselliä Lotukselle vuoden 1982 Hollannin Grand Prix'hin. Moreno oli kuitenkin huonosti valmistautunut ja karsiutui. Tämä tahrasi Morenon maineen, jonka elpyminen kesti useita vuosia. Mainettaan Moreno pyrki paikkaamaan ajamalla 1980-luvun puolivälissä Yhdysvalloissa IndyCar-sarjaa.


title: Roberto Moreno

text: 1980-luvun loppupuolella Moreno palasi Formula 1 -sarjaan, mutta hän ajoi pienissä talleissa, joissa kilpailuun asti pääseminenkin oli yleensä hyvä saavutus. Kaudella 1987 Moreno ajoi ranskalaisen AGS:n toista autoa. AGS:ltä tie vei Colonille vuonna 1989. Tulokset olivat laihoja, mutta Colonilla Moreno peittosi helposti ranskalaisen tallikaverinsa, Pierre-Henri Raphanelin. Vuonna 1990 Moreno siirtyi italialais-sveitsiläiseen EuroBrun-talliin, jossa hän murskasi rahalla ajavan Claudio Langesin, erään 1990-luvun surkeimmista F1-kuljettajista. Jälkikäteen ajatellen Morenon onneksi EuroBrun jätti leikin kesken ennen kauden loppua. Kaudella 1990 Moreno oli parhaimmillaan kerran toisena Japanin GP:ssä, joka jäi hänen ainoaksi palkintosijaksi.


title: Roberto Moreno

text: Kun Benetton-kuljettaja Alessandro Nannini menetti toisen kätensä helikopterionnettomuudessa, Moreno sai ystävänsä Nelson Piquet'n avulla loppukaudeksi Nanninin paikan Benettonilta. Moreno kiitti tilaisuudesta Japanin Grand Prix'ssa sijoittumalla toiseksi Piquet'n jälkeen, ja täydensi näin Benettonin kaksoisvoiton. Vahva näyttö takasi Morenolle Benetton-sopimuksen myös kaudelle 1991.


title: Roberto Moreno

text: Kaudella 1991 Moreno sai pisteitä ja hänen tasonsa oli hyvä, mutta palkintosijoja ei enää tullut. Belgian Grand Prix'n jälkeen Benettonin tallipäällikkö Flavio Briatore rikkoi Morenon kanssa tehdyn sopimuksen ja palkkasi Morenon tilalle nousevan kyvyn, Michael Schumacherin. Moreno ajoi loppukaudella vielä Italian Grand Prix'n Jordanilla ja kauden päätöskilpailun Australiassa Minardilla. Morenon F1-ura näytti nähneen parhaat hetkensä.


title: Roberto Moreno

text: Kaudella 1992 Moreno ajoi Andrea Modan toimintakunnossa pidettyä autoa. Andrea Moda ei ollut kuitenkaan tosissaan mukana, eivätkä Moreno ja tallikaveri Perry McCarthy yleensä läpäisseet edes esikarsintoja. Kauden ainoan kilpailunsa Moreno ajoi Monacon Grand Prix'ssa. Kausi jäi kesken, kun autourheilun kattojärjestö FIA sulki Andrea Modan sarjasta.


title: Roberto Moreno

text: Morenon viimeinen tilaisuus Formula 1 -sarjassa tuli vuonna 1995 uuden Forti Corse-tallin kanssa. Fortilla ei kuitenkaan ollut asiaa edes keskijoukkoon, joten Morenon viimeinen kausi kului lähinnä taistellessa tallikaveri Pedro Dinizin ja Pacific-tallin kuljettajien kanssa.


title: Roberto Moreno

text: Kaudelle 1996 Moreno siirtyi PPG IndyCar World Seriesiin, jossa hän ajoi Payton/Coyne Racingin toista Lola-Ford Cosworth -autoa. Pienen tallin voimavarat huomioiden kausi oli varsin menestyksekäs Morenon osalta. Moreno ajoi tallin ensimmäisen palkintosijan U.S. 500 -kilpailussa, joka oli luotu kilpailevan IRL-sarjan Indianapolis 500 -kilpailun vastineeksi.


title: Roberto Moreno

text: Seuraavan kauden ensimmäiseen kilpailuun Moreno osallistui Payton/Coyne-tallin autolla, mutta ennen kauden toista kilpailua hänet korvattiin varakkaammalla Paul Jasperilla. Kyseisessä kauden toisessa kilpailussa sarjan kärkinimiin kuulunut Newman/Haas Racingin Christian Fittipaldi loukkasi jalkansa, ja hänen korvaajakseen valittiin Moreno. Moreno ajoikin yleensä hyvin paikatessaan Fittipaldia. Fittipaldin palattua Moreno ajoi vielä yhden kilpailun Bettenhausen Motorsports -tallin kalustolla.


title: Roberto Moreno

text: Hyvistä näytöistä huolimatta paikkaa kaudeksi 1998 ei löytynyt muualta kuin yleensä yksittäisiin kilpailuihin osallistuvasta Project Indy -tallista, jossa Moreno ajoi kaksi ensimmäistä kilpailua Reynard-Mercedes -autolla. Moreno kuitenkin korvattiin Domenico Schiattarellalla, ja jälleen hän oli ilman ajopaikkaa. Milwaukeen kilpailussa Moreno kuitenkin paikkasi jälleen loukkaantunutta Fittipaldia.


title: Roberto Moreno

text: Vuodet 1999 - 2003 Moreno jatkoi CART/Champ Car -sarjassa. Kaudella 1999 hän teki tuuraajan töitä PacWestillä, Mark Blundellin korvaajana, ja jälleen joissakin kilpailuissa Newman/Haasilla Fittipaldin paikalla. Kausiksi 2000 - 2001 Moreno sai vihdoin koko kauden kattavan paikan Patrick Racingiltä. Kaudella 2000 Moreno otti ensimmäisen voittonsa Clevelandin kilpailussa, ja hän voitti jälleen Vancouverin katuratakilpailussa 2001. Kausi 2002 jäi välivuodeksi, mutta kaudella 2003 Moreno ajoi Herdez Competicion -tallissa Mario Dominguezin parina. Kauden lopussa Moreno ilmoitti lopettavansa. Moreno oli hyvin suosittu kuljettaja Amerikassa iloisen luonteensa ansiosta.


title: Roberto Moreno

text: Kauden 2006 lopulla ja talvella 2006 - 2007 Moreno on toiminut Champ Car -sarjan uuden Panoz DP01 -auton päätestaajana.


title: Hoshi no Kirby

text: Hoshi no Kaabii ("Kirby of the Stars") on animesarja, joka perustuu Nintendon Kirby-hahmoon. Sarjan on tuottanut Warpstar Inc.


title: Hoshi no Kirby

text: Hoshi No Kaabii -sarjan hahmoja Kirbyn lisäksi ovat: Fumu eli tyttö, joka on Kirbyn paras ystävä ja Bun eli Fumun pikkuveli, joka myös kuuluu Kirbyn ystäväpiiriin. Kuningas Dedede ei ole Kirbyn ystävä, vaan yrittää karkottaa hänet Pupupu -nimisestä maasta.. Joissain jaksoissa Dedede on myös Kirbyn kanssa hyvissä väleissä. Lololo ja Lalala ovat myös Kirbyn ystäviä ja auttavat Kirbyä. Tokkori on lintu, jonka kanssa Kirby asuu samassa talossa ja hekin ovat ystäviä. Meta Knight on salaperäinen henkilö, mutta auttaa Kirbyä ja kouluttaa häntä joskus taisteluilla. Escargon on Dededen uskollinen hovimestari, jota on myös nähty paljon sarjassa. Kirbyn ohjelmassa on myös paljon muita tunnettuja hahmoja, jotka ovat jokaisessa jaksossa esim. Fumun ja Bunin ystävät, kokki-Kawasaki, poliisimestari ja monia muita kaupunkilaisia.


title: Hoshi no Kirby

text: Ikävä kyllä, Suomenkielistä käännöstä ei ole tehty sarjasta (ainakaan tällä hetkellä).


title: Hoshi no Kirby

text: Kirby - Makiko Ohmoto


title: Hoshi no Kirby

text: Tiff -


title: Hoshi no Kirby

text: Tuff -


title: Hoshi no Kirby

text: Kuningas Dedede -


title: Hoshi no Kirby

text: Escargoon -


title: Hoshi no Kirby

text: Meta Knight


title: Hoshi no Kirby

text: NME Salesman -


title: Värmdön kunta

text: Värmdön kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin ja Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Gustavsberg.


title: Värmdön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 448,12 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 41 107 henkeä (31.12.2015).


title: Värmdön kunta

text: Värmdö sijaitsee Tukholman saaristossa ja koostuu kokonaan saarista. Sen naapurikuntia ovat Haninge, Tyresö, Nacka, Vaxholm, Österåker ja Norrtälje.


title: Värmdön kunta

text: Ensimmäinen kirjallinen maininta Värmdöstä on vuodelta 1314, jolloin se kirjoitettiin muodossa "Wermdo". Todennäköisesti nimi liittyy Vindön virtaan, joka oli vanhempina aikoina yksi tärkeimmistä liikennereiteistä. Tämä virta oli tunnettu siitä, että se pysyi pitkään avoinna talvisaikaan, mihin sana "värmd" todennäköisesti viittaa.


title: Värmdön kunta

text: Värmdön ja Norrtäljen kunnissa on eniten saaria koko Ruotsissa; kummassakin niitä noin 11 000 kappaletta, joista 10 500 sijaitsee meressä. Eräitä tunnettuja saaria ovat Sandhamn, Runmarö, Möja ja Grinda.


title: Värmdön kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 9,81 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Värmdön kunta

text: Nykyisen Värmdön alueelle muodostettiin vuoden 1862 kuntauudistuksessa viisi maalaiskuntaa, jotka olivat Värmdö, Djurö, Ingarö, Möja ja Nämdö. Vuonna 1902 Gustavsberg erotettiin Värmdöstä omaksi kunnakseen.


title: Värmdön kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa näistä muodostettiin kolme "suurkuntaa":


title: Värmdön kunta

text: Nykyinen Värmdön kunta muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä edellä mainitut kolme maalaiskuntaa. Gustavsbergistä tuli uuden kunnan keskustaajama.


title: Värmdön kunta

text: Vaakunaselitys: "Sinisessä kentässä kaksi hopeista posliininpolttouunia, jotka on koko leveydeltään asetettu punaisen palkin päälle." (Ruotsiksi "I blått två porslinsbrännugnar av silver, i hela sin bredd ställda på en röd stam.")


title: Värmdön kunta

text: Vaakuna valittiin alun perin Gustavsbergin maalaiskunnalle vuonna 1960. Vaakunan aihe on saatu alueen posliiniteollisuudesta, jossa käytettiin kahta vaakunassa esiintyvän näköistä uunia. Kuntajakouudistuksen jälkeen 1970-luvulla vaakuna tuli Värmdön kunnan käyttöön.


title: Värmdön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 380 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 559 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Värmdön kunta

text: 1960-luvun alusta lähtien Värmdön väestönkasvu on ollut koko Ruotsin nopeimpia. Tänä aikana väestön määrä on noussut noin 8 500 asukkaasta jo lähes 39 000 asukkaaseen. Kaunis sijainti saaristossa ja Tukholman läheisyys johtivat omakotitaloalueiden voimakkaaseen kasvuun ja loma-asuntoja on muutettu pysyvään käyttöön soveltuviksi. Gustavsbergin posliinitehtaalle on suuntautunut työperäistä maahanmuuttoa, joka alkoi 1940-luvulla italialaisten saapuessa. Suurimmillaan muutto oli 1970-luvulla, jolloin Gustavsbergin väestöstä suuri osa oli suomalaisia.


title: Värmdön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 228 866 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 143 000 kruunua.


title: Värmdön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Värmdön kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Värmdön kunta

text: Kunnassa on 20 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 311 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Värmdön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Värmdön kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Värmdön kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Hemmestan taajaman kanssa.


title: Värmdön kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Värmdön kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Värmdön kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Värmdön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Värmdön kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Värmdön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Värmdön kunta

text: Sosiaalidemokraatit johtivat kuntaa vuoteen 1985. Vuoden 1985 kunnallisvaaleissa porvarilliset tahot voittivat ja paikallisesti keskusteltiin, että tyytymättömyys rakennuslupien saamiseen olisi ollut pääsyy vallanvaihdokseen. Tätä ei kuitenkaan ole vahvistettu, vaan kyse on spekulaatioista.


title: Värmdön kunta

text: Porvarillinen koalitio kaatui kevään 2001 aikana ja uusi Vasemmistopuolueesta, Sosiaalidemokraateista, ympäristöpuolueesta, Keskustasta ja Kristillisdemokraateista koostuva sateenkaarikoalitio tuli valtaan. Jos vuoden 2002 vaaleissa Vasemmistopuolue jätti koalition. Ennen vuoden 2006 vaaleja Kristillisdemokraatit päättivät tukea porvallisia sateenkaarikoalition sijasta. Noissa vaaleissa porvarillisen allianssin puolueet saivat enemmistön paikoista. Vuoden 2010 vaalien jälkeen kuntaa ovat johtaneet Kokoomus, Kansanpuolue, Kristillisdemokraatit ja Ympäristöpuolue.


title: Värmdön kunta

text: Gustavsberg on kasvanut vuonna 1825 perustetun posliinitehtaan ympärille. Tehdas oli pitkään Värmdön suurin työnantaja. Nykyisin keraamista valmistusta hallitsevat saniteettitiloihin tehtävät tuotteet, kuten WC-istuimet ja käsienpesualtaat. Muita suuria työnantajia ovat kunta ja Kooperativa Förbundet.


title: Värmdön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Värmdön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Värmdön kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Vrije Universiteit Brussel

text: Vrije Universiteit Brussel ("Brysselin vapaa yliopisto", VUB) on Brysselin kaupungissa, Belgiassa sijaitseva flaaminkielinen yliopisto.


title: Vrije Universiteit Brussel

text: Yliopisto eroaa samaa tarkoittavasta nimestä huolimatta Université libre de Bruxelles:istä (ULB), joka on ranskankielinen. Vuodesta 1970 lähtien nämä yliopistot ovat olleet täysin erillisiä instituutioita.


title: Vrije Universiteit Brussel

text: VUB katsoo perustamisensa tapahtuneen jo vuonna 1834 kun ULB perustettiin. Perustajanaan yliopisto pitää Théodore Verhaegenia, jolla oli erinomaiset suhteet Belgian vapaamuurarijärjestöön. Aluksi yliopistossa annettiin opetusta vain ranskaksi, mutta vuonna 1935 aloitettiin joidenkin oikeustieteellisten kurssien opettaminen flaamiksi. Vuonna 1936 jo lähes kaikissa tiedekunnissa oli flaaminkielistä opetusta. 1. lokakuuta 1970 ULB jakautui kahtia kielellisten periaatteiden mukaisesti. Tällöin syntyi Vrije Universiteit Brussel, joka oli täysin flaaminkielinen. Yliopistojen ero sinetöitiin kansallisella lainsäädännöllä 28. toukokuuta 1970 ja tällöin virallistettiin laillinen, hallinnollinen, opetuksellinen ja tieteellinen ero kahdeksi eri yliopistoksi.


title: Vrije Universiteit Brussel

text: Eron eräänä syynä voidaan pitää flaamien kielellisen identiteetin vahvistumista, olihan maan perustuslaki saatu käännetyksi flaamiksi 1960-luvun alkuvuosina. Tämä on myös nähtävänä tiukentuvana kielitaistelun eräänä vaiheena, joka lopulta on johtanut Belgian liittovaltioon ja maan kolmen kielellisen yhteisön luomiseen.


title: Vrije Universiteit Brussel

text: VUB on Belgian flaaminkielisistä yliopistoista ainoa, joka perustaa opetuksensa ja tutkimuksensa vapaaseen ilmaisuun. Muut ovat joko katolisen kirkon tai valtion omistamia ja hallitsemia yliopistoja.


title: Leluhevonen

text:
Leluhevonen on lasten leikkikalu. Leluhevosia on tehty eri tarkoituksiin, ja niitä on erilaisia. Niiden valmistajia ovat esimerkiksi Grand Champions ja Schleich.
Leluhevosia valmistetaan yleensä muovista, mutta vielä 1900-luvun alussa leluhevoset tehtiin yleensä muotoilemalla puusta.


title: Leluhevonen

text:
Leluhevosten tavallisin käyttötarkoitus on olla lasten leikkimisvälineenä. Hevosfiguureja voidaan käyttää myös lasten roolileikeissä, joissa leikitään joko hevoshahmojen omistajien tai itse hevosten näkökulmassa.
Leluhevosfiguurit ovat myös suosittu keräilykohde, ja varsinkin käsinmaalatut hahmot ovat suosiossa. Eri asia on hevoslelu, jolla on ihan eri käyttötarkoitus.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: iPhone on kosketusnäytöllinen Applen älypuhelin iPod-musiikkisoittimen mediaominaisuuksilla. Applen ensimmäisen puhelinmallin esitteli Applen toimitusjohtaja Steve Jobs Macworld-messuilla 9. tammikuuta 2007. iPhone julkaistiin Yhdysvalloissa 29. kesäkuuta 2007 ja se saapui Eurooppaan loppuvuodesta 2007. Aluksi iPhonea myytiin vain Isossa-Britanniassa, Saksassa ja Ranskassa. Suomessa ja monessa muussa uudessa myyntimaassa iPhonen uudistetun 3G-version jakelu alkoi samanaikaisesti 11. heinäkuuta 2008. Monikansallinen TeliaSonera antoi ymmärtää mainonnassaan ja yleisesti julkisuudessa, että sillä olisi ollut yksinoikeus iPhonen myyntiin Pohjoismaissa. Näin ei kuitenkaan ollut, koska muissa Pohjoismaissa myös muut operaattorit myivät iPhonea. Medialetsin mukaan se myi 27 000 puhelinta Pohjoismaissa kolmen ensimmäisen myyntipäivän aikana.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: Ensimmäisessä iPhonessa oli tuki GSM- ja EDGE-matkapuhelinverkkoteknologioille ja langattomat Bluetooth 2.0- ja WLAN-yhteydet. Vuonna 2008 markkinoille tulleessa toisessa versiossa Iphone sai tuen 3G- ja HSDPA-matkapuhelinverkkoteknologioille sekä GPS-navigoinnille, jolloin sillä pystyi käyttämään 3G-mobiililaajakaistayhteyksiä. Puhelimen käyttöjärjestelmänä on iOS, jossa on mukana Safari-verkkoselain, iTunes, Google Maps, YouTube-sovellus ja tuki asennettaville sovelluksille, joita voi ladata App Storesta. iPhonessa ei ole tukea Flash- tai Java-tekniikalle. Google Maps -navigointisovellukseen tuli version 2.2 myötä useita parannuksia, mutta ääniopastus puuttui.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: iPhonessa oli kahden megapikselin kamera. Kamerassa ei ollut salamaa, ja videokuvaus edellytti erillisen ohjelmiston asentamista. Puhelin oli varustettu 3,5 tuuman kosketusnäytöllä, jonka resoluutio oli 320 × 480 pikseliä. iPhonen käyttöliittymässä ei ollut perinteisiä fyysisiä painikkeita kahta lukuun ottamatta (koti- ja virtapainike), vaan puhelinta käytettiin pääasiassa kosketusnäytön avulla. Puhelin oli vajaan kahdentoista millimetrin paksuinen ja painoa sillä oli 135 grammaa. Puheajan luvattiin olevan kahdeksan tuntia, musiikkitoistossa 24 tuntia. Puhelimessa oli sisäänrakennettu akku, jonka vaihtaminen käyttäjälle oli hankalaa.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: Puhelinta myytiin Yhdysvalloissa yhtenä versiona, jonka hinta oli 399 Yhdysvaltain dollaria (noin 280 euroa). Tallennustilaa laitteessa oli 4, 8 tai 16 gigatavua. Apple lopetti syyskuussa 2007 neljän gigatavun version valmistuksen ja myi varastot tyhjiksi 299 dollarin hinnalla (noin 210 euroa).


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: Yhdysvalloissa iPhonen ainoa sallittu operaattori oli AT&T ja puhelin täytyikin aktivoida oston jälkeen AT&T:n liittymään. Liittymä piti tilata vähintään kahdeksi vuodeksi. Operaattorin halvin palvelupaketti maksoi 60 Yhdysvaltain dollaria kuukaudessa. iPhonen hinnaksi tuli siis yhteensä vähintään 2 000 Yhdysvaltain dollaria mukaan lukien puhelimen hinta ja liittymän maksut.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: Jon Lech Johansen (”DVD Jon”) sai pian puhelimen julkaisun jälkeen murrettua osittain puhelimen suojauksen niin, että sen mediaominaisuuksia pystyi käyttämään. Myöhemmin hakkeriryhmä onnistui purkamaan iPhonen SIM-lukituksen ja näin ollen mahdollisti Iphonen käytön ympäri maailmaa eri operaattoreilla.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: Muiden matkapuhelinvalmistajien osakekurssit notkahtivat julkistamistiedon levitessä maailmalle. iPhone kilpaili muiden valmistajien kanssa kalliiden multimediapuhelinten markkinoista, joiden myynti oli maailmanlaajuisesti noin 90 miljoonaa kappaletta vuonna 2006. Jobs arvioi Iphonea myytävän 10 miljoonaa kappaletta vuoden 2008 loppuun mennessä. Vuoden 2008 lopulla Apple oli neljännellä sijalla myytyään 4 miljoonaa puhelinta.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: iPhone rantautui Eurooppaan aluksi kolmeen maahan syksyllä 2007. Operaattorina toimivat O2 Britanniassa, T-Mobile Saksassa ja Orange Ranskassa. iPhonen 3G-verkoissa toimiva malli Iphone 3G tuli myyntiin 11. heinäkuuta 2008 yhtäaikaisesti 22 maassa, joiden mukana on myös Suomi. 3G-tuen lisäksi uudessa mallissa oli sisäänrakennettu GPS-vastaanotin sekä uusittu iOS 2.0 -käyttöjärjestelmä.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: Cisco omistaa iPhone-tuotenimen ja Ciscon omistama Linksys julkisti vuonna 2006 iPhone-nimisen laitteen. Ciscon ostama Infogear rekisteröi tuotenimen jo 1996. Cisco ja Apple neuvottelivat nimen käytöstä vielä samana päivänä kun Apple julkisti puhelimen, mutta sopimusta nimen käytöstä ei kuitenkaan syntynyt. Tämän jälkeen Cisco nosti Applea vastaan kanteen luvattomasta iPhone-nimen käytöstä. Apple ja Cisco kuitenkin pääsivät sopuun nimikiistassa ja Cisco veti pois kanteen luvattomasta tavaramerkin käytöstä. Sopimuksen mukaan molemmat osapuolista saavat käyttää iPhone-tuotemerkkiä.


title: Ellen Niit

text: Ellen Niit (oik. Ellen Kross, s. 13. heinäkuuta 1928 Tallinna – 30. toukokuuta 2016) oli virolainen kirjailija.


title: Ellen Niit

text: Niit aloitti uransa runoilijana. Vuonna 1957 julkaistun "Rongisõit"-kokoelman nimikkoruno oli Gustav Ernesaksin sävellyksenä eräs aikansa suosituimmista virolaisista lauluista. Niit on pysynyt aktiivisena runoilijana. Viime vuosina hän on julkaissut runoja "Krõlliraamat"–otsikon alla.


title: Ellen Niit

text: Niit on julkaissut useita lastenkirjoja. Niistä on suomennettu "Pille-Riini lood" (Pille-Riinin kertomukset) sekä "Triinu ja Taavi jutud" (Tiinan ja Taavin tarinat).


title: Ellen Niit

text: Ellen Niit oli naimisissa 27. joulukuuta 2007 kuolleen virolaisen kirjailijan, Jaan Krossin, kanssa.


title: Tekniikan edistämissäätiö

text: Tekniikan edistämissäätiö – Stiftelsen för teknikens främjande sr (TES) on säätiö, jonka tarkoituksena on edistää tekniikan kehitystä Suomessa. Säätiö tukee tekniikan kehitykseen liittyvää koulutus- ja tutkimustoimintaa.


title: Tekniikan edistämissäätiö

text: Säätiö perustettiin vuonna 1949 Teknillisen korkeakoulun 100-vuotisjuhlaan liittyen. Säätiön perusti 63 teollisuuden ja talouselämän merkittävää yhtiötä ja henkilöä.


title: Tekniikan edistämissäätiö

text: Säätiö myöntää stipendejä ja määrärahoja tukien lahjakkaiden teekkareiden opiskelua sekä insinöörien ja arkkitehtien jatkokoulutusta. Se antaa avustuksia tekniikan kehittämiseen ja tekniikan tiedottamiseen. Vuonna 2004 säätiö antoi apurahoja 800 000 euroa.


title: Tekniikan edistämissäätiö

text:
Vuonna 2017 säätiön hallitukseen kuuluvat edustajat seuraavista organisaatioista
Lisäksi hallitukseen kuuluu enintään kahdeksan lahjoittajien edustajaa.


title: Tekniikan edistämissäätiö

text: Säätiön erikoisrahastot vuonna 2017


title: Eva Ljungberg

text: Eva Charlotta Ljungberg (4. helmikuuta 1850 Rauma – 6. syyskuuta 1919 Rauma), kirjailijanimeltään Draba Verna, oli suomalainen kirjailija ja toimittaja. Hän kirjoitti pääasiassa historiallisia kertomuksia ja lastenkirjallisuutta mutta käsitteli myös eläinsuojelua ja matkustamista. Ljungberg osallistui aktiivisesti monenlaiseen hyväntekeväisyystoimintaan.


title: Eva Ljungberg

text: Eva Ljungberg syntyi 1850 Raumalla pappisperheeseen. Hänen isänsä oli kirkkoherra Franz Mauritz Ljungberg ja äitinsä Emilie Lovisa Ljungberg (o.s. Hästesko af Målagård). Tytär sai oppia alakoulussa ja pääsi täydentämään tietojaan opintomatkoillaan Ranskaan, Espanjaan, Englantiin ja Skandinavian maihin.


title: Eva Ljungberg

text: Ljungberg toimi "Hufvudstadsbladetin" toimittajana ja julkaisi lehdissä ja "Excelsior"-kalenterissa vuodesta 1872 lähtien useita kaunokirjallisia kirjoituksiaan nimimerkeillä Draba Verna, L-g, E., E. L. ja Eva. Niitä olivat mm. 1879 "Åbo Postenissa" ilmestynyt "Svarta Hanna" (’Musta Hanna’) ja 1883 "Åbo Tidningissä" ilmestynyt "Elsa". 1891 Ljungberg julkaisi sanomalehtinovellejaan kokoelmassa nimeltä "När sjön går upp" (’Kun meri aukeaa’). Kokoelman niminovelli sijoittui 1500-luvun Raumalle.


title: Eva Ljungberg

text: Vuonna 1884 ilmestyi Ljungbergin pääteoksena pidetty historiallinen romaani "Romantiska öden" (suom. "Sorretun voitto", 1889). Sen teemana on ahvenanmaalaisen papintyttären ja venäläisen upseerin rakkaustarina ympäristön suvaitsemattomuuden puristuksissa. Juoni perustuu osittain tositapahtumiin. Ljungbergin viimeiseksi jäänyt romaani "Systrar" (1909, ’Sisarukset’) puolestaan kuvaa äitinsä menettäneiden sisarusten elämänvaiheita.


title: Eva Ljungberg

text: Kaunokirjallisuuden ohella Ljungberg oli kiinnostunut myös maantieteestä ja historiantutkimuksesta. 1888 ilmestyi hänen teoksensa "Schweiz", joka suomennettiin heti seuraavana vuonna nimellä "Sveitsi". Sitä seurasi 1895 matkailijoiden käsikirjaksi tarkoitettu ja kirjailijan kotiseutua kuvaava "Raumo", joka ilmestyi samana vuonna suomeksi nimellä "Rauma" Eva Ljungbergin sisaren Emmin suomentamana. Rauma-aihetta jatkoivat sen historiaa kuvaavat kirjat "Raumo historier och andra berättelser" (1910) ja "Raumo-historier" 2 (1911).


title: Eva Ljungberg

text: Kolmas Ljungbergin erityinen kiinnostuksenkohde oli hyväntekeväisyys, erityisesti eläinsuojeluaate. Hän toimi Helsingin eläinsuojeluyhdistyksen toimihenkilönä ja julkaisi 1904 ystävänsä kirjailija Constance Ullnerin kanssa teoksen "Djurskyddberättelser för barn" (suom. "Eläinsuojelukertomuksia lapsille", 1904) varojen keräämiseksi yhdistykselle. Ljungeberg avusti myös "Nya Trollsländan " ja "Sirkka" -lastenlehtiä. Hän toimitti Ullnerin kanssa vuoden 1891 "Blindvännen"-albumin, jonka tuottamat 2 100 markkaa lahjoitettiin Helsingin sokeainkodille, sekä pelastusarmeijan hyväksi julkaistun lehtisen "”För barnen”" 1909 (suom. "”Lapsille”", 1909).


title: Eva Ljungberg

text: Eva Ljungberg kuoli kotikaupungissaan Raumalla elokuussa 1919. Hän on jäänyt kuolemansa jälkeen jokseenkin unohdetuksi kirjailijaksi, jota kirjallisuushistoriat eivät juuri mainitse, vaikka hän oli yksi varhaisista historiallisen romaanin kirjoittajista Suomessa. Hänen Rauman historiaa käsittelevistä kertomuksistaan on tosin koottu kotiseutujärjestöjen julkaisema suomennosvalikoima "Pyrman trumbutta" (1982).


title: Jesse Metcalfe

text: Jesse Eden Metcalfe (s. 9. joulukuuta 1978 Carmel Valley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen pitkäkestoisin TV-työnsä oli John Rowlandin rooli sarjassa "Täydelliset naiset". Ensimmäinen Metcalfen elokuvaesiintyminen oli vuonna 2006 elokuvassa "Kosto on suloinen", jossa hän näytteli Ashantin ja Sophia Bushin kanssa.


title: Suorataksi

text: Suorataksi on Oulun aluetaksin lanseeraama palvelu Oulun taksinvälitysalueelle, jossa asiakkaan puhelu paikannetaan ja yhdistetään suoraan lähimpään vapaaseen taksiin.


title: Suorataksi

text:
Suorataksi-palvelu avautui asiakkaille vuoden 2004 lopulla Oulun aluetaksin Oulun välitysalueella, joka käsittää Oulun kaupungin lisäksi Oulunsalon, Kempeleen, Kiimingin ja Haukiputaan kunnat. Järjestelmän toimitti
Capricode Oy. Järjestä luotiin helpottamaan taksikeskuksen ruuhkia ja nopeuttamaan asiakkaan taksintilausprosessia.


title: Suorataksi

text: Palvelu selvittää soittajan operaattorin ja tukiaseman, jonka kautta soitto asiakkaalta saatiin. Tämän tukiaseman sijainnin perusteella valitaan kyseisen tilausvälitysalueen tai alueen taksitolpan ensimmäinen vapaa taksi, johon asiakkaan puhelu yhdistetään. Keskustan alueella paikannus on tarkka johtuen pienien gsm-solujen suuresta määrästä. Haja-asutusalueilla paikannukseen tulee virhettä. Asiakkaan "paikantaminen" ja puhelun yhdistäminen kestävät noin 10 sekuntia edellyttäen että vapaita takseja on saatavilla riittävän lähellä tilaajaa.


title: Suorataksi

text: Oulun Suorataksin kaltainen palvelu on käytössä myös Riihimäellä ja Hyvinkäällä. Palvelu on toiminnassa olonsa aikana vähentänyt merkittävästi taksikeskuksen ruuhkia.


title: Doug Savant

text: Douglas Peter Savant (s. 21. kesäkuuta 1964 Burbank, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen pitkäkestoisimmat roolinsa ovat olleet sarjoissa "Melrose Place" ja "Täydelliset naiset".


title: Doug Savant

text: Savant esitti Matt Fieldingia "Melrose Placessa" vuosina 1992–1997. Rooli oli merkittävä siinä mielessä, että kyseinen hahmo oli yksi ensimmäisistä avoimesti homoseksuaaleista henkilöistä televisiossa. TV-yhtiö kuitenkin sensuroi hänen osuuksiaan, joista kohutuin oli suudelma hänen ja Greg Eviganin välillä. Savant lähti sarjasta kuuden kauden jälkeen ja vuotta myöhemmin hänen hahmonsa kuoli auto-onnettomuudessa.


title: Doug Savant

text: "Melrose Placen" jälkeen Savant vieraili sarjoissa "Pimeyden sydän", "Harsh Realm", "Firefly", "Kunnian miehet", "Muodon vuoksi" ja "24". Hän esitti myös sotilasta elokuvassa "Godzilla". Vuodesta 2004 alkaen Savant on esittänyt Tom Scavoa ABC:n sarjassa "Täydelliset naiset". Hänen roolinsa vakinaistettiin toisella kaudella.


title: Doug Savant

text: Savant on naimisissa entisen "Melrose Place" -näyttelijän, Laura Leightonin kanssa ja parilla on kaksi lasta. Hänellä on myös kaksi lasta aiemmasta avioliitosta.


title: Turkin piirikunnat

text: Turkin maakunnat on jaettu 923 piirikuntaan ("ilçeler"; yks. "ilçe"). Osmanien valtakunnan ja Turkin tasavallan alkuaikoina vastaavanlainen hallinnollinen alue oli kaza.


title: Turkin piirikunnat

text: Piirikunnan nimi on yleensä sama kuin piirikunnan pääkaupungin (poikkeuksena Bursan, Gaziantepin, Hatayn, Istanbulin, İzmirin ja Sakaryan maakunnat).


title: Turkin piirikunnat

text: Piirikunnat ovat, lueteltuna maakunnan mukaan (hallinnollinen piirikunta lihavoituna):


title: Stanley Matthews

text: Sir Stanley Matthews (1. helmikuuta 1915 Hanley, Stoke-on-Trent – 23. helmikuuta 2000 Stoke-on-Trent) oli englantilainen jalkapalloilija.


title: Stanley Matthews

text: Stanley Matthews oli ensimmäinen englantilainen jalkapalloilija, joka aateloitiin. Hänestä tuli myös kaikkien aikojen ensimmäinen Euroopan vuoden jalkapalloilijaksi valittu pelaaja vuonna 1956.


title: Stanley Matthews

text: Matthewsin isä oli kuria ja urheiluhenkeä arvostanut parturi Jack Matthews, joka nyrkkeili iltaisin rahasta. Jack Matthews oli varsin hyvä nyrkkeiljä. Hänen sanotaan nyrkkeilleen noin 350 ottelua ja hävinneen niistä vain yhdeksän. Vaikka isä oli urheilija ja kasvatti poikansa kuntoilemaan, Stanley Matthewsin jalkapalloinnostuksesta hän ei aluksi pitänyt. Isä suostui hyväksymään jalkapalloharrastuksen, jos poika pelaisi koululaismaajoukkueessa ennen 14-vuotispäivää, ja näin tapahtui.


title: Stanley Matthews

text: Stanley Matthews edusti ammattilaisena Stoke Cityä 1932–1947 ja 1961–1965. Blackpool FC:n joukkueessa hän oli tällä välillä 1947–1961. Hän pelasi siis ammattilaisena 50-vuotiaaksi asti. Matthews pelasi ensimmäisen ottelunsa Englannin liigassa 19. maaliskuuta 1932 Bury FC:ta vastaan ja viimeisen ottelunsa 6. helmikuuta 1965 Fulhamia vastaan. Hänen pelipaikkansa oli käytännöllisesti katsoen aina keskikentän oikea laita. Ammattilaisuran parhaaksi saavutukseksi jäi Englannin Cupin voitto vuonna 1953. Vuosina 1948 ja 1951 Matthewsin edustama Blackpool FC oli ollut Cupin finaalissa häviävänä osapuolena. Vuoden 1951 tappion jälkeen jo 36 -vuotias Matthews oli ollut varma, että hän vielä kerran pelaa Cupin finaalissa. Isä oli kuolinvuoteellaan sanonut, että älä lopeta pelaamista ennen kuin voitat cup-finaalin Wembley Stadiumilla.


title: Stanley Matthews

text: Stanley Matthews saavutti urallaan todella suuren suosion. Vuonna 1934 ottelussa Manchester City-Stoke rikottiin Wembleyn ulkopuolella pelattujen ottelujen yleisöennätys (84 569) ja vuoden 1946 "Boltonin mustan lauantain" yhtenä syynä pidetään Matthewsin suosiota. Silloin 33 ihmistä kuoli Englannin cupin ottelussa, kun tuhansia ihmisiä tunkeutui stadionille ilman pääsylippuja.


title: Stanley Matthews

text: Englannin maajoukkueessa hän pelasi 54 ottelua ajalla 1934–1957 ja teki niissä 12 maalia. Jos sodan aikana pelatut epäviralliset ottelut lasketaan, niin maaotteluita Matthewsille kertyi 74. Hän osallistui MM-kisoihin vuosina 1950 ja 1954 jolloin Englanti sijoittui kahdeksan parhaan joukkoon. Toimittajat valitsivat Matthewsin vuosina 1948 ja 1963.


title: Stanley Matthews

text: Jäähyväisottelunsa Stanley Matthews pelasi 28. huhtikuuta 1965, kun Stoke FC kohtasi kansainvälisen yhdistelmäjoukkueen, jossa pelasivat muun muassa Karl-Heinz Schnellinger, Lev Jašin ja Ferenc Puskás.


title: Stanley Matthews

text: Pelattuaan 698 Englannin liigan ottelua Matthews siirtyi valmentajaksi ensin Port Valeen, sitten hän muutti Maltalle valmentamaan sikäläistä Hiberniansia, jossa oli myös pelaajana jopa 55-vuotiaaksi. Hän valmensi vielä "Stan's Men" -joukkuetta Sowetossa sekä viimeksi Kanadassa. Grangemouthissa hänet nähtiin hyväntekeväisyysottelussa vielä 1981 eli 66 vuoden iässä.


title: Yoknapatawpha

text: Yoknapatawpha on kuvitteellinen Mississippin osavaltion luoteinen piirikunta, jonne yhdysvaltalainen kirjailija William Faulkner sijoitti useimpien romaaniensa tapahtumat.


title: Yoknapatawpha

text: Yoknapatawphan pääkaupunki on Jefferson. Piirikuntaa rajoittaa pohjoisessa Tallahatchie River ja etelässä Yoknapatawpha River ja sen pinta-ala on noin 6 000 neliökilometriä. Valkoisia asukkaita on 6 298 ja mustia 9 313. Faulknerin piirtämä Yoknapatawphan kartta on julkaistu teoksen "Absalom, Absalom" suomennoksen loppusivuilla.


title: Puna-ara

text: Puna-ara ("Ara macao") on yksi suurimmista aralajeista. Puna-aroja on kaksi alalajia, "A. m. macao" ja "A. m. cyanoptera". Se on sukulaistensa tapaan värikäs. Puna-ara on suosittu lemmikkilintu ja yleinen papukaija eläintarhoissa. Luonnonvaraiset puna-arat ovat sitä vastoin uhanalaisia ja kuuluvat Cites I -lajiliitteeseen. Puna-ara on Hondurasin kansallislintu.


title: Puna-ara

text: Puna-ara on noin 81–96 cm pitkä, josta pyrstön osuus on vähintään puolet. Keskimäärin puna-ara on noin kilogramman painoinen. Perusväriltään se on kirkkaan punainen ja sen höyhenpukua koristavat sininen, vihreä ja keltainen väri. Eräs yksilö on elänyt vankeudessa 33-vuotiaaksi.


title: Puna-ara

text: Puna-araa tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa alueella Meksikosta Argentiinan pohjoisosiin saakka 6,7 miljoonan neliökilometrin laajuisella alalla. El Salvadorista laji on hävinnyt.


title: Puna-ara

text: Puna-ara elää alankometsissä alle 400 metrin korkeuteen saakka. Paikallisesti sitä voidaan tavata kilometrin korkeudella vuoristossa.


title: Puna-ara

text: Luonnossa elävät puna-arat syövät hedelmiä, siemeniä, pähkinöitä, kukintoja ja mettä.


title: Puna-ara

text: Puna-aran pesä on korkealla suuren puun onkalossa. Emo munii kerrallaan 2–4 munaa, joista poikaset kuoriutuvat 24–25 päivän päästä. Ne oppivat lentämään noin 105 päivän ikäisinä, mutta pysyttelevät vanhempiensa seurassa aina vuoden ikäisiksi saakka.


title: Markus Kåhre

text: Markus Kåhre (s. 1969, Helsinki) on suomalainen kuvanveistäjä.


title: Markus Kåhre

text: Kåhre valmistui kuvataiteen maisteriksi Kuvataideakatemian kuvanveiston osastolta 2001. Sitä ennen hän opiskeli taidekasvatuksen osastolla Taideteollisessa korkeakoulussa ja valmistui taiteen maisteriksi 1996. Kåhre on myös opiskellut filosofiaa Helsingin yliopistossa.


title: Markus Kåhre

text: Taiteellisen toimintansa lisäksi Kåhre on toiminut opetustehtävissä Kuvataideakatemiassa 2000–2006.


title: Markus Kåhre

text:
Vuonna 2007 Kåhre palkittiin Ars Fennica -palkinnolla.
Glenn Scott Wright, lontoolaisen Victoria Miro Gallerian johtaja valitsi Kåhren vuoden 2007 Ars Fennica -palkinnon saajaksi. Muut ehdokkaat olivat valokuvataiteilija Elina Brotherus sekä taidemaalarit Elina Merenmies ja Anna Tuori. Palkintoon kuului 34 000 euroa rahaa sekä 2007 kesällä Hämeenlinnan taidemuseossa pidetty yksityisnäyttely.


title: Aix-les-Bains

text: Aix-les-Bains on kylpyläkaupunki Bourgetjärven itärannalla Ranskassa, noin 80 kilometriä itään Lyonista. Kaupunki perustettiin jo Rooman vallan aikana, jolloin se tunnettiin nimellä "Aquae Gratianae". Kaupungin asukasluku (2006) on 27 375 asukasta. Lämpimät rikkipitoiset lähteet tekevät kaupungista suositun turistikohteen.


title: Robert Varkonyi

text: Robert Varkonyi (s. 7. lokakuuta 1961 New York) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Varkonyi voitti World Series of Pokerin (WSOP) pääturnauksen kahden miljoonan dollarin ykköspalkinnon vuonna 2002. Ennen pokeriuraansa Varkonyi työskenteli investointipankkiirina Brooklynissa.


title: Robert Varkonyi

text: Varkonyin vaimo Olga pelaa myös pokeria. Olga sijoittui vuoden 2005 WSOP:ssa 238. tilalle. Robert Varkonyi on säännöllinen kolumnisti "CardPlayer"-lehdessä.Varkoni sijouttui 2007 world series of pokerissa 117 sijalle ansaiten 51,398$.


title: Robert Varkonyi

text: Syyskuussa 2007 Varkonyin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,0 miljoonaa dollaria


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue (, lyh. SED) oli Saksan demokraattisen tasavallan hallitseva kommunistipuolue valtion perustamisesta 1949 aina vuoden 1990 vaaleihin asti. Puolue syntyi vuonna 1946 Neuvostoliiton Saksan-miehitysvyöhykkeen kommunistipuolueen ja sosiaalidemokraattisen puolueen yhdistyttyä kommunistien painostuksen jälkeen. Liitoksen jälkeen puolueella oli yli 1 260 000 jäsentä ja se sai ohjatuissa vaaleissa noin puolet äänistä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue rakentui saksalaisen poliittisen työväenliikkeen pohjalla, ennen muuta Weimarin tasavallan aikuisille Saksan sosialidemokraattisen puolueen SPD:n ja Saksan kommunistisen puolueen KPD:n perinteille. Natsi-Saksa oli vuosina 1933–1945 onnistunut kutakuinkin tuhoamaan vanhan saksalaisen työväenliikkeen ja siihen kuuluneet järjestöt ja puolueet. Tuhansia vasemmistolaisia poliitikkoja oli vangittu keskitysleireihin, missä monet heistä olivat saaneet surmansa. Useat kommunistisen puolueen virkailijat olivat viettäneet Kolmannen valtakunnan ajan maanpaossa Neuvostoliitossa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text:
Saksan vastainen liittouma oli sopinut Jaltan konferenssissa helmikuussa 1945, että sodanjälkeisessä Saksassa tulisi siirtyä demokratiaan ja monipuoluejärjestelmään. Tämän sopimuksen mukaisesti Neuvostoliiton sotilashallinto Saksassa ("Sowjetische Militäradministration in Deutschland", joka yleisesti tunnettiin lyhenteellä "SMAD") antoi jo 10. kesäkuuta 1945 ”käskyn n:o 2”, jossa sallittiin demokraattisten ja antifasististen puolueiden perustaminen Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä. Lisäksi perustettavien puolueiden piti puolueohjelmissaan tunnustaa kansalaisvapaudet ja -oikeudet. Neuvostoliitto oli ensimmäinen miehittäjävalloista, joka antoi tällaisen määräyksen. Yhdysvallat antoi samanlaisen määräyksen elokuun lopulla ja Yhdistynyt kuningaskunta syyskuussa, Ranska vasta vuoden 1945 lopussa.
Ensimmäisenä poliittisena puolueena Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä järjestäytyi KPD, joka sai toimiluvan jo 11. kesäkuuta, siis heti SMAD:in käskyä seuraavana päivänä. Tämä ei ollutkaan yllättävää, koska puolueen perustamista olivat valmistelleet Neuvostoliittoon paenneet emigranttikommunistit yhdessä Neuvostoliiton sotilashallinnon kanssa. Heti neuvostojoukkojen saavuttua miehitysvyöhykkeelleen oli maahan saapunut myös kolme poliittista aloiteryhmää, joiden tehtävänä oli kommunistisen toiminnan aloittaminen Saksassa. Walter Ulbrichtin johtama Ryhmä Ulbricht ("Gruppe Ulbricht") toimi Berliinissä, Anton Ackermannin Ryhmä Ackermann ("Gruppe Ackermann") Mecklenburgissa ja Gustav Sobottkan Ryhmä Sobottka ("Gruppe Sobottka") Saksissa. Nämä ryhmät olivat saaneet tehtäviinsä koulutusta Neuvostoliitossa, jossa niitä oli perehdytetty muiden muassa antifasistisen yhteisrintaman perustamiseen. Nämä ryhmät myös lopettivat, osin kovakouraisestikin, alueelle syntyneet ”vapaat” kommunistiset ryhmittymät, joita perustivat yleensä maan alla eläneet KPD:n jäsenet tai entiset keskitysleirivangit.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puolueohjelmaltaan uusi KPD oli huomattavan vapaamielinen. Kun Weimarin tasavallan aikuinen KPD oli esittänyt tavoitteekseen siirtymisen sosialistiseen yhteiskuntaan ja ”Neuvosto-Saksan” ("Sowjetdeutschland") perustamisen, nyt uudelleen perustettu KPD selitti tämän tavoitteen vääräksi. Sen mukaan Saksan talouselämä ja yhteiskunta ei vielä ollut kypsä neuvostojärjestelmään siirtymiseen; ensiksi tulisi toteuttaa vuoden 1848 porvarillisen vallankumouksen edistykselliset periaatteet. Kommunistit vannoivat nyt vapaan kansalaisyhteiskunnan ja yksityisyritteliäisyyden nimiin.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Toisena poliittisena puolueena Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä rekisteröitiin SPD 16. kesäkuuta 1945. Sen ohjelma oli selvästi KPD:n ohjelmaa vasemmistolaisempi, vaatien ”demokratiaa valtiossa ja kunnassa, sosialismia taloudessa ja yhteiskunnassa”. Puolue ehdotti KPD:lle myös työväenluokan järjestöllisen yhtenäisyyden palauttamista, toisin sanoen yhteisen puolueen perustamista. KPD ei kuitenkaan tässä vaiheessa ollut kiinnostunut yhteisestä puolueesta; se katsoi pystyvänsä paremmin ajamaan omaa poliittista ohjelmaansa yksinään ja neuvostoviranomaisten tukemana.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Kesällä 1945 Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä rekisteröitiin myös kaksi porvarillista puoluetta, kristillisdemokraattien CDU ja liberaalien LDPD.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Molemmat vasemmistopuolueet kasvoivat voimakkaasti. Vasemmistolaiset puolueet olivat olleet Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeen alueella suosittuja jo Weimarin tasavallan aikana, lisäksi niiden antifasistinen vastarinta natsi-Saksan aikana herätti ihailua. Toki vaikutuksensa oli silläkin, että vasemmiston kannattamista pidettiin edullisena Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä. Maaliskuussa 1946 SPD:llä oli noin 650 000 ja KPD:llä noin 600 000 jäsentä. KPD:n puheenjohtajana toimi Wilhelm Pieck ja sosialidemokraattien Otto Grotewohl.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Syksyllä 1945 KPD alkoi yllättäen kannattaa ajatusta yhteisen sosialistisen puolueen perustamisesta. Aloite tähän tuli epäilemättä Moskovasta, joka halusi luoda miehitysvyöhykkeelleen yhden vahvan sosialistipuolueen johtaman kansallisen rintaman. Sen sijaan sosiaalidemokraatit alkoivat suhtautua puolueiden yhdistämiseen yhä skeptisemmin. Heidän mukaansa Neuvostoliiton miehityshallinto tuki yksipuolisesti KPD:tä, mikä antoi aiheen epäillä, ettei sosiaalidemokraattien näkemyksiä tultaisi ottamaan huomioon uudessa puolueessa. Erityisen voimakkaasti yhteistyötä vastusti lännessä Kurt Schumacher - SDP toimi tuolloin yhtenä puolueena koko miehitetyssä Saksassa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Joulukuussa 1945 Berliinissä kokoontui molempien puolueiden edustajista koostunut Kuudenkymmenen komissio ("Sechziger Kommission"), jossa oli 30 jäsentä kummastakin puolueesta. Komission kokoontuessa useat sosiaalidemokraatit asettuivat vastustamaan puolueiden yhdistymistä. Puolueen puheenjohtaja Otto Grotewohl ilmaisi tukevansa yhdistymistä periaatteessa, mutta hänestä yhdistymisen piti tapahtua yhtä aikaa koko Saksassa, ei vain Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä. Komission kokous päättyi riitaisissa merkeissä, mutta seuraavana päivänä ilmotettiin, että ”yhteinen komissio” oli yön aikana saavuttanut ratkaisun puolueiden yhdistämiseksi. Todennäköisesti KPD:n ja miehityshallinnon edustajat taivuttelivat ja painostivat sosiaalidemokraattien edustajia – väite, jonka SED myöhemmin johdonmukaisesti kiisti. Puolueen seuraaja, Demokraattisen sosialismin puolue ("Partei des demokratischen Sozialismus") myönsi painostuksen vasta 1. elokuuta 2001. Myöhemmän tutkimuksen perusteella on myös todettu, että sosiaalidemokraatteja internoitiin kommunistien aseman parantamiseksi.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Uusi puolue, Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue ("Sozialistische Einheitspartei Deutschlands", lyhenne "SED") perustettiin virallisesti Berliinin Admiralspalastissa 21. ja 22. huhtikuuta 1946. Kokouksen osanottajista 548 edusti SPD:tä (heistä 103 tuli läntisiltä miehitysvyöhykkeiltä) ja 507 KPD:tä (joista 127 lännestä). Kokouksen aluksi kommunistien Wilhelm Pieck ja sosialidemokraattien Otto Grotewohl kävelivät näyttämön eri puolilta keskelle ja puristivat kättä. Tästä kädenpuristuksesta tuli puolueiden yhdistymisen vertauskuva, joka kuvattiin myös uuden yhtenäisyyspuolueen vaakunaan.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Vastaperustetulla SED:llä oli noin 1,3 miljoonaa jäsentä, jotka tulivat lähes puoliksi kahdesta puolueesta. Kaikkiin puolue-elimiin oli valittu edustajia tarkoin siten, että kommunisteja ja sosialidemokraatteja oli sama määrä. Puolueella oli myös kaksi puheenjohtajaa, kommunistien Wilhelm Pieck ja sosiaalidemokraattien Otto Grotewohl. Puolueen ohjelma oli laadittu tieten tahtoen yleistasoiseksi, jotta myös sosialidemokraattien olisi helppo omaksua se. Puolueohjelma nojautui ennen muuta Sosialidemokraattisen puolueen vuoden 1891 Erfurtin ohjelmaan. Puolueohjelma torjui selkeästi leninismin ja kertoi puolueen pyrkivän sosialistisen yhteiskunnan toteuttamiseen erityistä saksalaista tietä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SED oli vielä tässä vaiheessa avoin marxilainen joukkopuolue. Puolueen jäseneksi voi liittyä vapaasti jokainen, joka hyväksyi puolueen ohjelman ja tavoitteet. Jäsenillä ei ollut koeaikaa eikä uusi jäsen tarvinnut kutsua eikä suosittelijoita. Puolueella ei myöskään ollut politbyroota eikä puolueen pääsihteeriä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Lokakuussa 1946 pidetyissä osavaltiovaaleissa SED voitti selvästi kaikissa viidessä osavaltiossa, mutta se ei missään saavuttanut tavoitteekseen asettamaansa ehdotonta enemmistöä. Vielä huonommin puolue pärjäsi Berliinissä järjestetyissä maapäivävaaleissa (kyseessä olivat ainoat vapaat koko Berliinissä järjestetyt vaalit ennen vuotta 1990). Niissä SED jäi alle 20 % äänistä. Länsi-Berliinin SPD sai noin 40 % äänistä, ja myös CDU oli SED:tä suurempi.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Kommunistien otteet tiukentuivat selvästi puolueessa loppuvuodesta 1947 lähtien. Tähän vaikutti useita tekijöitä, ennen muuta Neuvostoliiton ja länsiliittoutuneiden välien kiristyminen kylmäksi sodaksi sekä Saksan jaon selkiintyminen. Välirikko Josif Stalinin ja Jugoslavian Josip Broz Titon välillä lisäsi jännitteitä itäblokin maissa ja lisäsi Stalinin halua lisätä kontrolliaan itäblokissa. Syyskuussa 1947 perustettu Kominform lisäsi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen kontrollia itäisen Euroopan veljespuolueista. SED:n kohdalla tämä merkitsi sosialidemokraattien aseman radikaalia heikentymistä. Puolueen kommunistijäsenet alkoivat pitää ”sosialidemokratismia” ("Sozialdemokratismus") puolueen ja valtion yhtenäisyyden vihollisena, joka oli murskattava.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Syyskuussa 1947 kokoontuneet SED:n ensimmäiset puoluepäivät päättivät luoda puolueelle uuden puolueohjelman, joka kuvastaisi selvemmin puolueen marxilaista luonnetta. Puoluevirkojen pariteettinen jako kommunistien ja sosialidemokraattien välillä päätettiin lopettaa. Virallisesti tätä perusteltiin puolueen jäsenten keskinäisen vastakkainasettelun vähentämisellä, samoin kuin sillä, että puolueen uudet jäsenet eivät enää kuuluneet sosialidemokraatteihin tai kommunisteihin, joten paikkojen jyvittäminen heidän välillään olisi ollut tulevaisuudessa mahdotonta. Käytännössä tämä merkitsi sosiaalidemokraattien vaikutusvallan radikaalia vähenemistä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Erityisen ratkaisevaksi osoittautui SED:n ensimmäinen puoluekokous 25.–28. tammikuuta 1949. Siellä puolueen kommunistijäsenet vaativat puolueen rakenteen muuttamista kommunistiseksi ”uuden tyypin puolueeksi” ("Partei neuen Typs"), mikä myös päätettiin toteuttaa. Puolue tunnustautui avoimesti marxismi-leninismiin ja tunnusti Karl Marxin, Friedrich Engelsin, Vladimir Leninin ja Josif Stalinin oppi-isikseen. Neuvostoliitto katsottiin sosialistisen yhteiskunnan toteuttamisen mallimaaksi ja Neuvostoliiton kommunistinen puolue SED:n esikuvaksi. Kun puolueen jäsenyys oli aikaisemmin ollut vapaa, vaadittiin uusilta jäseniltä tästä lähin vuoden koeaika ja suosittelijat. Tämä liittyi puolueen uuteen itseymmärrykseen. SED, joka aikaisemmin oli pitänyt itseään marxilaisena joukkopuolueena, määritteli itsensä nyt työväenluokan etujoukoksi ja parhaimmistoksi.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SED:n rakenne muokattiin Neuvostoliiton kommunistisen mallin mukaiseksi. Puolue rakentui tiukan hierarkkisesti demokraattisen sentralismin periaatteiden mukaisesti. Puoluehallituksesta muokattiin neuvostomallinen politbyroo, ja puolue sai myös keskuskomitean ja pääsihteerin. Puolueen ensimmäiseksi pääsihteeriksi valittiin vuonna 1950 Walter Ulbricht. Puolueen sisäistä puhtautta alettiin korostaa, samoin kuin puolueen oikeutta kontrolloida jäsenistöään ja sen mielipiteitä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Sosiaalidemokraatit, jotka eivät alistuneet uuteen stalinistiseen komentoon, puhdistettiin puolueesta. Puolueen 3. puoluepäivät päättivät heinäkuussa 1950 puolueen jäsenkirjojen vaihdosta. Jäsenkirjojen vaihdon yhteydessä noin 150 000 entistä sosiaalidemokraattia erotettiin puolueesta (heille ei siis suostuttu antamaan uutta puoluekirjaa vanhan tilalle). Noin 100 000 sosiaalidemokraattia pakeni länteen, ja arviolta noin 5 000 tuomittiin Neuvostoliiton tai DDR:n tuomioistuimissa erilaisista maanpetosrikoksista. Puolueen politbyroohon valittiin vain kolme entistä sosiaalidemokraattia: Otto Grotewohl, Friedrich Ebert ja Helmut Lehmann.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Neuvostoliiton tavoitteena oli luoda miehitettyyn Saksaan ainakin näennäisesti moniarvoinen ja kansalaisvapauksia kunnioittava yhteiskunta. Niinpä Neuvostoliiton miehityshallinto SMAD salli jo kesäkuussa 1945 antifasististen ja demokraattisten puolueiden toiminnan omalla miehitysyöhykkeellään. Kesällä 1945 rekisteröityivät sosialidemokraattisen SPD:n ja kommunistisen KPD:n lisäksi myös kristillisdemokraattinen CDU ja liberaalidemokraattinen LDPD. Molempien puolueiden taustalla toimivat aluksi Weimarin tasavallan aikaiset poliitikot. Koska Neuvostoliitto edellytti miehitysvyöhykkeensä puolueiden olevan antifasistisia, niiden tuli liittyä yhteen nk. Antifa-blokiksi. Kesällä 1945 järjestäytyivät myös miehitysvyöhykkeen ensimmäiset ammattiyhdistykset. Vaikka mukana oli myös kristillisiä ammattiliittoja, oli ammattiliittojen johtoasema alusta alkaen tiukasti kommunistien käsissä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SPD:n ja KPD:n yhdistyttyä SED:ksi vuonna 1946 uusi yhtenäisyyspuolue liittyi heti Antifa-blokin jäseneksi, samalla kun SPD ja KPD tietysti poistettiin siitä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text:
Vapaan kansalaistoiminnan seurauksina perustetut CDU ja LDPD pystyivät ensi alkuun toimimaan suhteellisen vapaasti, mutta SMADin kontrolli niissä lisääntyi poliittisen tilanteen muuttuessa nopeasti. Kesällä 1948 SMAD hyväksyi vielä kaksi uutta puoluetta puoluerekisteriin; tuolloin muodostettiin kansallisdemokraattinen puolue NDPD ja talonpoikaispuolue DBD. Vuonna 1949 SED muodosti DDR:n Kansallisen rintaman neljän ”blokkipuolueen” sekä useiden joukkojärjestöjen kanssa. DDR:n parlamentissa eli Kansankamarissa SED piti vuosina 1981–1986 hallussaan 25,4 % paikoista.
DDR:n puolueet ja joukkojärjestöt edustivat eri intressiryhmiä. Ne antoivat valtiolle ainakin näennäisesti moniarvoisen ja vapaan leiman. Tosiasiassa blokkipuolueet ja joukkojärjestöt eivät enää 1940-luvun lopulta alkaen pystyneet vetämään itsenäistä poliittista linjaa. Ne tukivat virallisestikin sosialistisen yhteiskunnan rakentamista Saksan maaperälle ja tunnustivat SED:n roolin Saksan työläisten etujoukkona ja sosialismin rakennustyön johtajana.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen julkituotu päämäärä oli proletariaatin diktatuurin toteuttaminen ja ylläpitäminen Saksan maaperällä. Viime kädessä puolueen toiminnan päämääränä oli kommunistisen yhteiskunnan rakentaminen. SED:n johtava yhteiskunnallinen rooli oli määritelty myös DDR:n vuoden 1968 perustuslaissa, jonka mukaan "Saksan demokraattinen tasavalta on sosialistinen valtio ---, jota johtaa työväenluokka ja sen marxistis-leninistinen puolue" (1. osa, 1. kap. 1 §).


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SED:llä oli 1980-luvulla noin 2,3 miljoonaa jäsentä, mikä oli huomattavan korkea luku maassa, jonka koko väkiluku oli 16,8 miljoonaa. Puolueen jäsenistä peräti 339.000 eli noin 15 % kuului nomenklatuuraan eli heillä oli puolueessa jonkinlainen johtava tai toimeenpaneva asema.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Toisin kuin DDR:n blokkipuolueisiin, joihin liittyminen oli suhteellisen vapaata, SED:n liittyminen oli tiukasti luvanvaraista. Tämä selittyy ennen muuta puolueen itseymmärryksellä, puoluehan mielsi olevansa ”työväenluokan etujoukko”, joten jäseneksi hakeutuvilta odotettiin esikuvallista käytöstä ja oikeaa yhteiskuntafilosofiaa. Koska johtavat poliittiset asemat ja virat oli DDR:ssä varattu SED:n jäsenille, puolue halusi myös varmistua siitä, että jäseneksi hakeutuvat tekivät niin vakaumuksesta.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SED:n jäseneksi voi liittyä jokainen 18 vuotta täyttänyt hyvämaineinen DDR:n kansalainen. Hakija tarvitsi kaksi suosittelijaa, jotka myös olivat hyvämaineisia kansalaisia ja olleet jo useamman vuoden puolueen jäseniä. Jäseneksi hakevan tuli jäsenhakemuksen lisäksi tehdä kirjallinen essee, jossa hän teki selkoa yhteiskunnallisesta ja poliittisesta ajattelustaan sekä perusteli halunsa liittyä puolueeseen. Mikäli puolueosasto hyväksyi hakemuksen, hakija otettiin puolueosaston ehdokasjäseneksi yhden vuoden koeajaksi. Tämän koevuoden aikana ehdokasjäsenellä oli oikeus ja velvollisuus ottaa osaa puolueen paikallisosaston toimintaan, tosin ilman äänioikeutta. Koevuoden aikana ehdokasjäsenille tarjottiin myös puolueen järjestämää poliittista koulutusta, ja heiltä voitiin vaatia esimerkiksi kirjallisia tehtäviä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Koevuoden jälkeen paikallisosastossa järjestettiin äänestys, jossa päätettiin ehdokkaan jäsenyydestä. Äänestys ei ollut pelkkä muodollisuus, hakijoita voitiin myös hylätä tai heidän koeaikaansa voitiin pidentää. Hylätty jäsenhakemus puolueeseen toi yleensä mukanaan ongelmia esimerkiksi työelämässä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puolueen jäseneksi hyväksytylle ojennettiin jäsenyyden merkiksi puolueen jäsenkirja, puolueohjelma ja puolueen säännöt. Vielä 1950-luvulla puolueen jäsenten tuli kantaa aina mukanaan jäsenkirjaansa. Jäsenkirjan kadottamista pidettiin vakavana rikkeenä, osoittihan se välinpitämättömyyttä puoluejäsenyyttä kohtaan. Sitä paitsi jäsenkirja saattoi joutua kapitalistisen ”luokkavihollisen” käsiin. Jäsenkirjan kadottaminen johti vähintään suulliseen huomautukseen puolueosastossa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puoluejäsenyys oli periaatteessa jyvitetty ammattien ja yhteiskuntaluokkien mukaan. ”Työläisten ja talonpoikien puolue” halusi varmistua siitä, että sen jäsenistön pääosa tuli työväenluokasta ja maataloustyöläisistä. Niinpä työläisten ja kollektiivitilojen työntekijöiden oli suhteellisen helppo päästä puolueen jäseniksi, työpaikoilla ja kollektiivitiloilla järjestettiin jopa jäsenhakukampanjoita. Virkamiesten, esimerkiksi opettajien, oli paljon hankalampi päästä puolueeseen, koska vain pieni osa jäsenistä sai olla virkamiehiä. Erityisen työlästä jäseneksi pääseminen oli keskiluokkaan luetuille pienyrittäjille. Toisaalta jäsenjyvitystä pyrittiin hieman helpottamaan siten, että kerran työläisenä puolueeseen otettu laskettiin lopun ikäänsä työläiseksi. Niinpä DDR:n pitkäaikainen johtaja Erich Honecker laskettiin vuosikymmenten poliittisesta urastaan huolimatta työläisjäseneksi, olihan hän kommunistipuolueeseen liittyessään ollut katontekijä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Jäsenyys SED:ssä päättyi joko kuolemaan, eroamiseen tai erottamiseen. Puolueesta eroaminen ei tosin käytännössä ollut mahdollista, koska erohalukas jäsen yksinkertaisesti erotettiin ennen hänen eroanomuksena käsittelyä. Puolueesta eroamista - tai pikemminkin sen yrittämistä - kutsuttiinkin nimellä ”yliviivaaminen” ("Streichung"), koska kyseisen puoluetoverin nimi yksinkertaisesti vedettiin yli jäsenkortistossa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puolueella oli kaikilla tasoilla niin kutsuttuja kontrollikomissioita, joiden tehtävänä oli puolueen jäsenistön tarkkaileminen ja tarvittaessa jäsenen rankaiseminen. Rangaistuksista ankarin oli puolueesta erottaminen. Tämä oli seurauksena esimerkiksi kielletyn materiaalin levittämisestä tai yhteydenpidosta kiellettyihin poliittisiin ryhmiin. Myös puolueen jäsenen saama rikostuomio johti puolueesta erottamiseen. Puolueesta erotetut joutuivat yleensä suurin ongelmiin yhteiskunnassa, he menettivät usein esimerkiksi työpaikkansa ja joutuivat muuttamaan pois kaupungeista.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Myös puhtaasti henkilökohtaiset asiat, kuten aviorikos, voivat johtaa rangaistusmenettelyyn puolueen sisällä, koska puoluetovereilta edellytettiin myös yksityiselämässä nuhteetonta ja esikuvallista käytöstä. Yleensä henkilökohtaiset asiat rangaistiin suullisella tai kirjallisella huomautuksella.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Erikoinen jäsenrekisteriin vaikuttanut asia oli puolueen jäsenkirjojen vaihto. Puolueen jäsenille annettiin noin 10–15 vuoden välein uudet jäsenkirjat, ja samalla jäsenistö tutkittiin tarkoin. Puoluetoverit, jotka eivät olleet olleet riittävän aktiivisia tai joiden jäsenyydestä löytyi muuta huomautettavaa, erotettiin tässä yhteydessä puolueesta yksinkertaisesti siten, ettei heille annettu uusia jäsenkirjoja luovutettujen vanhojen tilalle. Vuonna 1951 toimeenpannussa ensimmäisessä jäsenkirjojen vaihdossa noin viidesosa puolueen jäsenistä erotettiin ”virheellisten poliittisten mielipiteiden takia”. Suurin osa heistä oli entisiä sosiaalidemokraatteja. Viimeisen valmistellun jäsenkirjojen vaihdon piti tapahtua syksyllä 1989, mutta syksyn poliittiset myllerrykset tekivät operaatiosta tarpeettoman. Uudet jäsendokumentit oli kuitenkin jo painettu ja ne oli toimitettu puolueen paikallistoimistoihin. Operaatiota varten kaikki puolueen jäsenet oli jo ehditty haastatella.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SED:n jäsenet eli puoluetoverit toimivat yleensä puolueen paikallisosastoissa, joka oli puolueen pienin toiminnallinen yksikkö. Yleensä paikallisosastot toimivat työpaikkojen yhteydessä. Paikallisosasto piti yleensä kokouksen kerran kuussa (ei aina kesäkuukausina), ja paikallisosaston puoluetoverien odotettiin osallistuvan siihen. Kokoukset pidettiin yleensä arki-iltana työpäivän jälkeen noin klo 17, ja ne kestivät noin tunnista kahteen tuntiin. Kokoukset olivat yleensä suljettuja, poikkeustilanteissa paikallisosasto voi tosin päättää myös julkisen kokouksen pitämisestä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Paikallisosasto valitsi keskuudestaan johtajiston, johon kuului paikallisosaston puheenjohtaja, puoluesihteeri, rahastonhoitaja ja tiedottaja. Suuremmissa paikallisosastoissa johtajisto voi olla suurempikin. Erityisen merkittävä rooli oli sihteerillä, koska hän sai puoluejohdolta ajankohtaista informaatiota poliittisesta tilanteesta. Informaatiolehti "Parteiinformation" oli luottamuksellinen, mutta yleensä kokouksissa sihteeri alusti lehden artikkelien pohjalta ajankohtaisista asioista. Kuukausittaisissa kokouksissa saatiin informaatiota puoluejohdolta ja keskusteltiin paikallisosaston toiminnasta. Myös vaalit toimitettiin paikallisosaston kokouksessa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puoluetovereilla oli aktiivinen ja passiivinen äänioikeus paikallisosaston kokouksissa; ehdokasjäsenillä tätä ei ollut. Paikallisosastoissa valittiin edustajat sekä puolueen piiritoimikuntaan että SED:n puoluepäiville. Äänestys oli periaatteessa vapaata, mutta käytännössä puoluejohto antoi hyvin tarkkoja ohjeistuksia esimerkiksi valittujen iästä, sukupuolesta ja ammatista.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Paikallisosaston kokouksen lisäksi paikallisosasto kokoontui kuukausittain puolueen järjestämään koulutustilaisuuteen. Koulutuksen aiheet annettiin keskitetysti puoluejohdolta, joka myös valmistutti siihen oppimateriaalin. Koulutuksissa käsiteltiin poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä, tietysti puolueen marxistis-leninistisen maailmankatsomuksen pohjalta. Oppiaiheina saattoivat olla esimerkiksi Kolmannen maailman edistykselliset vapautusliikkeet tai sosialistisen yhteiskuntamallin kehittyminen Saksan maaperällä. Koulutuksessa esitelmöi joko paikallisen puolueosaston edustaja tai koulutuksen saanut esitelmänpitäjä. Puoluekoulutukseen saivat ottaa osaa myös muutkin kuin puolueen jäsenet, mikäli se katsottiin heille tarpeelliseksi heidän yhteiskunnallisen asemansa vuoksi. Opettajien ammattijärjestö oli päättänyt, että puoluekoulutukseen osallistuminen oli pakollista kaikille opettajille heidän jäsenyydestään riippumatta, koska sen katsottiin lisäävän heidän poliittista valveutuneisuuttaan.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Paikallistasolla järjestettävien koulutustilaisuuksien lisäksi SED:llä oli erityisiä puoluekouluja. Niissä opiskelevat halusivat yleensä luoda uraa puolueessa tai yhteiskunnassa, mutta opiskelu oli toki mahdollista ilman urasuunnitelmiakin. Piiritasolla puolue järjesti ilta- ja viikonloppukursseja, joissa syvennettiin opiskelijoiden taloudellista, poliittista ja yhteiskunnallista tietämystä. Piirikuntatasolla järjestettiin syventäviä kursseja sekä täysipäiväisiä yksivuotisia koulutuksia, joiden suorittaminen mahdollisti yleensä pääsyn puolueen palkalliseksi työntekijäksi. Piiri- ja piirikuntatasolla oli mahdollista suorittaa myös etäkursseja, joihin liittyi erilaisia kirjallisia tehtäviä ja tenttejä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puolueella oli myös oma korkeakoulu, Karl Marx -korkeakoulu. Se tarjosi yhdestä kolmeen vuoteen kestäviä kursseja, jonka jälkeen opiskelija valmistui yhteiskuntatieteilijäksi. Periaatteessa alemman koulutuksen hyväksyttävä suorittaminen oli edellytys seuraavan asteen koulutukseen pääsemiseksi.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puolueella oli myös omia tutkimuslaitoksia, joista tärkeimpiä olivat Marxismi-leninismin instituutti ja Yhteiskuntatieteellinen instituutti.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SED:n toiminnan perustasona toimivat puolueen paikallisosastot. SED:n paikallisosastot oli yleensä järjestetty työpaikkojen mukaan, niin että esimerkiksi samassa tehtaassa, teollisuuskombinaatissa tai kollektiivitilalla työskentelevät puolueen jäsenet muodostivat oman paikallisosaston. Suurilla työpaikoilla saattoi toimia useitakin paikallisosastoja. Myös maantieteellisesti järjestettyjä paikallisosastoja oli, niihin kuuluivat ne puoluetoverit, jotka eivät olleet mukana työelämässä (esimerkiksi eläkeläiset).


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puolueen paikallisosasto valitsi keskuudestaan paikallisosaston puoluevirkailijat. Osastolla oli puoluesihteeri, joka toimi myös puheenjohtajana, rahastonhoitaja sekä tiedottaja (joka virallisesti oli vastuussa agitaatiosta ja propagandasta eli agit-propista). Suurissa puolueosastoissa saattoi olla muitakin virkailijoita. Kaikki paikallistason virkailijat toimivat ilman palkkaa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Paikallisosastot vastasivat puolueen toiminnasta paikallistasolla, esimerkiksi työpaikalla. Puolueen jäsenet toteuttivat esimerkiksi ylhäältä esitettyjä kampanjoita paikallisesti. Paikallisosastot kokoontuivat yleensä kerran kuussa. Myös paikallista puoluekoulutusta järjestivät paikallisosastot.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Saksan demokraattisen tasavallan alue oli hallinnollisesti jaettu piireihin ("Kreise"), ja kunkin piirin alueella toimivat SED:n paikallisosastot toimivat puolueen piirijohdon alaisina. Puoluepiirejä oli kaiken kaikkiaan 262. Näistä kaksikymmentä toimi erilaisissa järjestöissä, kuten Saksan vapaa nuorisossa FDJ:ssä ja keskusammattijärjestö FDGB:ssä, Valtion rautateillä, ulkoministeriössä ja ulkomaankauppaministeriössä, turvallisuuspalvelu Stasissa ja Kansallisessa kansanarmeijassa. Nämä siis rinnastuivat puolueen hierarkiassa piiriin.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Piirin paikallisosastojen edustajat (puoluesihteeri sekä osaston koosta riippuva määrä muita edustajia) valitsivat piirin edustajainkokouksessa piirijohdon. Piiriä johti piirin 1. sihteeri, joka johti piirin sihteeristöä. Sihteeristössä hänellä oli apunaan 2. sihteeri, taloussihteeri, maataloussihteeri (mikäli piiriin kuului maaseutua) ja tiedotussihteeri. Piirijohtoon kuuluivat sihteereiden lisäksi piirin johtaja tai kaupunginjohtaja (mikäli hän oli puolueen jäsen), paikallisen FDJ:n ja FDGB:n johtajat sekä puolueen piirikontrollikomission (joka selvitti jäsenyysasioita ja päätti esimerkiksi jäsenyydestä erottamisesta) johtaja.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Kaikki piirijohtoon kuuluvat toimivat palkattomasti. Tämän lisäksi piirillä saattoi olla myös palkattua henkilökuntaa vastaamassa esimerkiksi tiedotuksesta tai hallinnosta.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Muodollisesti puolueen piirijohto sai tehdä vain esityksiä piirin poliittiselle johdolle, mutta käytännössä SED:n asemasta johtuen piirijohdon esitykset pantiin lähes aina täytäntöön. Henkilövalinnoissa (kaaderikysymyksissä) tarvittiin myös puoluepiirin hyväksyntä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puoluepiirit jakautuivat hallinnollisen jaon mukaisesti 15 piirikuntaan ("Bezirke"). Piirien edustajat valitsivat piirikunnan edustajien kokouksessa piirikuntajohdon, johon kuuluivat piirikunnan 1. sihteeri, 2. sihteeri, tiedotussihteeri, taloussihteeri, maataloussihteeri, tiedesihteeri ja kulttuurisihteeri. Kuten piiritasollakin, piirikunnan johtoon kuuluivat myös nuorisojärjestö FDJ:n ja ammattijärjestö FDGB:n piiritason johtajat, piirin suunnittelukomission johtaja (joka vastasi suunnitelmatalouden toteuttamisesta piirikunnassa), kansanpoliisin piirikunnan johtaja ja Stasin aluejohtaja. Stasin aluejohtaja toimi siis nimellisesti piirikunnan 1. sihteerin alaisena, vaikka hänellä olikin operatiivisissa asioissa täysi toimintavapaus.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Piirikunnan 1. sihteerin virka oli Saksan demokraattisen tasavallan järjestelmässä jo hyvin merkittävä luottamustehtävä. Se kuului nomenklatuurakaaderiin eli niihin johtajiin, joiden valinta piti vahvistaa puolueen keskuskomiteassa. Piirikunnan 1. sihteerit olivat virkansa puolesta jäseniä puolueen keskuskomiteassa, osa jopa politbyroon ehdokas- tai täysjäseniä (Berliinin piirikunnan 1. sihteeri oli sitä aina). Piirikunnan 1. sihteeri toimi myös puheenjohtajana piirikunnan puolustusneuvostossa, jonka tehtävänä oli maanpuolustuksen järjestäminen.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puolueen piirikunnan johto toimi virassaan ilman palkkaa. Sen sijaan jokaisessa piirissä oli myös puoluepiirin hallinto, jossa työskenteli palkattuja työntekijöitä.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Jokaisella puolueen piirikunnalla oli oma sanomalehti, jossa julkaistiin puolueen paikallista toimintaa koskevia artikkeleita tai uutisia sekä tiedotuksia. Piirikunnalla oli myös oma piirikuntakoulunsa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Muodollisesti Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen korkein päättävä elin oli puoluekokous. Puolueen ensimmäinen puoluekokous pidettiin vuonna 1946, jolloin puoluekokous päätettiin järjestää joka vuosi. Seuraava kokous järjestettiinkin jo vuonna 1947, mutta sitä seuraava vasta vuonna 1950, jolloin puoluekokous päätettiin järjestää joka neljäs vuosi. Vuonna 1971 päätettiin kokouksen pitämisestä vain joka viides vuosi. Vuodesta 1976 puoluekokous pidettiin Berliinin Tasavallan palatsin suuressa salissa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Viimeinen säännönmukainen SED:n puoluekokous pidettiin 1986, seuraava oli tarkoitus järjestää 1991. Poliittisen tilanteen muututtua puoluekokous päätettiin siirtää ensin vuoteen 1990, lopulta se järjestettiin paniikinomaisissa tunnelmissa 8.-9. joulukuuta 1989. Tuolloin puolue päätti luopua siihenastisesta kurssistaan ja tunnustautui demokraattiseksi. Se muutti myös nimensä Demokraattisen sosialismin puolueeksi ja valitsi uuden puoluejohdon.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Virallisesti puoluekokouksen edustajat valittiin piirien edustajien kokouksissa puolueen keskuskomitean esitysten pohjalta. Käytännössä keskuskomitean ehdotuksista ei poikettu, joten varsinainen valinta tapahtui siellä. Kokousedustajat valittiin huolella, niin että eri joukkojärjestöt, kuten nuorisojärjestö FDJ, ammattijärjestö FDGB ja naisjärjestö DFD olisivat olleet asianmukaisella tavalla edustettuina. Edustajien valinnassa kiinnitettiin huomiota myös siihen, että naisilla ja nuorilla olisi ollut riittävä edustus, samoin kuin siihen, että ansoituneilla työläisillä olisi ollut edustajia kokouksessa.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Kokouksen ohjelma valmisteltiin huolella etukäteen. Kokousedustajien puheenvuorot sovittiin etukäteen, ja niiden käsikirjoitus käytiin useaan kertaan läpi puolue-elimissä, jotta ne varmasti sopisivat puolueen linjaan ja kokouksen kokonaisuuteen. Kokouksen tärkein puhe oli puolueen pääsihteerin pitämä linjapuhe, jota edustajat sitten kommentoivat. Paikalla oli myös Neuvostoliiton kommunistisen puolueen edustaja, joka piti tervehdyspuheen, samoin kuin muiden sosialistimaiden hallitsevien puolueiden edustajia, jotka myös saivat sanansijan. Usein myös 3. maailman ”edistykselliset” valtiot tai vapautusliikkeet olivat lähettäneet edustajiaan. Puoluekokoukselle lähetettiin myös tervehdyssähkeitä, jotka luettiin kokouksessa ääneen.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Eri joukkojärjestöjen edustajat käyttivät myös kokouksissa puheenvuoroja, tarkastellen poliittista tilannetta oman sidosryhmänsä kannalta. Samoin kokouksessa esiintyivät Thälmann-pioneerien edustajat, samoin kuin kansanpoliisin ja Kansallisen kansanarmeijan edustajat.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puoluekokous hallitsi DDR:n tiedotusta. Sitä lähetettiin suorina lähetyksinä valtiollisilla kanavilla ja päätöksiä kommentoitiin ajankohtaisohjelmissa. Puolueen pää-äänenkannattaja "Neues Deutschland" julkaisi sivuillaan pääsihteerin ja NKP:n edustajan puheen kokonaisuudessaan sekä otteita muista puheista. Kokouksen puheenvuorot myös koottiin kirjaksi.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puoluekokous teki muodollisesti puolueen suuria poliittisia linjoja koskeneet päätökset. Se hyväksyi puolueohjelman sekä valitsi puolueelle keskuskomitean.


title: Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puoluekokousedustajat saivat lahjan, usein kultakellon, muistoksi kokouksesta. Myös tavallinen kansa sai osansa: kauppoihin ilmestyi ennen puoluekokousta tarvikkeita, esimerkiksi hedelmiä, joita ei muuten juurikaan ollut saatavissa. "Puoluekokousbanaanit" tekivät puoluekokouksesta odotetun tapahtuman.