title: Kivikukat

text: Suvun kasvit ovat erittäin sopeutuneita paahteisen autiomaan ankariin olosuhteisiin. Kasvi muodostuu kahdesta lieriömäisestä mehevästä, tavallisesti harmaasta lehdestä, joiden yhteyttävät osat sijaitsevat lehden sisällä osissa, joihin auringonvalo pääsee tunkeutumaan lehden päälipinnalla olevista läpikuultavista alueista. Luonnossa kasvista yleensä näkyvätkin maanpinnalle vain lehtien yläpinnat. Elävät kivet ovat monivuotisia ja kukinnan jälkeen lehtien välissä olevasta raosta kasvaa uusi lehtipari samalla, kun vanha kuihtuu pois.


title: Kivikukat

text: Kukat ovat valkoisia tai keltaisia, säteittäisiä ja niissä on runsaasti terälehtiä. Yksi lehtipari tuottaa yhden kukan. Kukka puhkeaa lehtien välissä olevasta raosta ja on itse kasvin kokoon nähden melko suuri. Luonnossa kukinta ajoittuu sadekauden alkuun.


title: Kivikukat

text: Kivikukkien kasvattaminen huonekasvina on helpohkoa, kunhan runsaasti lämpöä ja valoa on saatavilla. Autiomaan olosuhteisiin sopeutuneina niiden kastelun on oltava hyvin niukkaa, sillä liika kastelu voi saada lehdet repeämään (joidenkin lajien kasvualueella aamukaste on pääasiallinen veden lähde). Lepokuukausina vettä ei saa antaa lainkaan. Veden päätymistä versojen päälle on pyrittävä välttämään, sillä se voi aiheuttaa auringonpaisteessa palovammoja tai mädättää verson.


title: Burgtheater

text: Burgtheater on Itävallan kansallisteatteri. Se sijaitsee maan pääkaupungissa Wienissä, Innere Stadtin kaupunginosassa. Teatterin perusti keisarinna Maria Teresia 14. maaliskuuta vuonna 1741. Siellä on kantaesitetty muun muassa kolme Wolfgang Amadeus Mozartin oopperaa: "Ryöstö seraljista" (1782), "Figaron häät" (1786) ja "Così fan tutte" (1790).


title: Burgtheater

text: Burgtheater muutti nykyiseen, Ringstraßella sijaitsevaan teatterirakennukseen 14. lokakuuta 1888. Sen suunnittelusta vastasivat arkkitehdit Gottfried Semper ja Karl von Hasenauer. Toisessa maailmansodan ilmapommituksissa, 12. maaliskuuta vuonna 1945, teatterirakennus kärsi suuria vaurioita. Kuukausi myöhemmin, 12. huhtikuuta sitä vaurioitti vielä lisää tuntemattomasta lähteestä alkunsa saanut tulipalo. Teatterirakennus rakennettiin uudelleen vuosina 1953-1955.


title: Lavettivaunu

text: Lavettivaunu on erityisrakenteinen kapearaiteisen radan kuljetusvaunu, jonka avulla voidaan kuljettaa normaali- tai leveäraiteista kalustoa kapearaiteisella radalla.


title: Lavettivaunu

text: Lavettivaunujen käyttö on ollut kohtalaisen yleistä hitaan ja kalliin siirtokuormauksen välttämiseksi. Useimmat Suomessa olleet lavettivaunut olivat leveäraiteisten vaunujen siirtoon tarkoitettuja neliakselisia telivaunuja. Niiden yläpuoli muodosti eräänlaisen kiskotuksen, johon voitiin siirtää erityiseltä kuormauspisteeltä leveäraiteisia vaunuja. Lastattu vaunu kiinnitettiin paikalleen pyörien kahta puolta asetetuilla säädettävillä kiiloilla.


title: Jeremy Rifkin

text: Jeremy Rifkin (s. 1943, Denver, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen taloustieteen kandidaatti (B.S.) ja kansainvälisen kaupan asiantuntija. Rifkin on perustanut Taloudellisten suuntausten järjestön ("The Foundation of Economic Trends"), jonka johtajana hän toimii.


title: Jeremy Rifkin

text: Rifkin tuli tunnetuksi varsinkin teoksestaan Työn loppu ("The End of the Work", 1995), jossa hän esittää, että automatisaation myötä tietokoneet, robotit ynnä muut uudet huipputeknologian keksinnöt korvaavat ihmiset nopeaan tahtiin kaikilla aloilla. Työpaikat katoavat tuotannosta, vähittäismyynnistä, pankkialalta, kuljetuksista, maataloudesta ja julkishallinnosta. Uudet yhteiskunnan tukitoimin perustetut työpaikat ovat huonosti palkattuja ja määräaikaisia töitä. Ilman työtä jääville Rifkin suosittelee ns. kolmatta sektoria eli vapaaehtoistyötä erilaisissa hyväntekeväisyysjärjestöissä.


title: Jeremy Rifkin

text: Rifkinin tuotannosta on suomennettu kaksi teosta. Työn loppu –teoksen alkusanat on kirjoittanut Martti Ahtisaari. Vuonna 1998 ilmestynyt "Biotekniikan aika. Geenin valjastaminen ja uuden maailman luominen" ("The Biotech Century") käsittelee tulevaa vuosisataa geenitekniikan näkökulmasta.


title: Jeremy Rifkin

text:
Rifkinin mukaan koko länsimainen talousteoria on muuttumassa, koska materiaalisten hyödykkeiden sijaan kauppaa käydään vastaisuudessa yhä enemmän immateriaalisilla tuotteilla, kuten esimerkiksi tv-formaateilla. Myös arkipäiväisten tuotteiden markkinoimiseksi tarvitaan hyvä tarina ja brändi, jolloin tavarasta voidaan periä korkeampi hinta.
Stephen Jay Gould kuvasi Rifkinin kirjaa Algeny (1983): ""ovela epä-älyllisen propagandan rakennelma, joka on naamioitu tieteelliseksi""


title: Jeremy Rifkin

text: Talous-Nobelilla palkitun professori Paul Krugmanin mukaan Rifkinin käsitys on liian pessimistinen, koska hän katsoo vain yksittäisten yritysten näkökulmia eikä huomaa, että yrityksen toiminnan tehostuminen johtaa uusien työpaikkojen syntymiseen muualle talouteen. Rifkinin ja muiden yleinen väärinkäsitys johtuu siitä, että tiedotusvälineet kertovat tehtaiden sulkemisista enemmän kuin uusien työpaikkojen syntymisestä. Näin ollen ainoa Rifkinin väite, jossa on perää, on se, että mikäli teollisuustyöläinen joutuu siirtymään palvelualalle, hänen palkkansa voi laskea, koska hänen osaamisensa sopii huonommin palveluihin.


title: Luoma

text:
Luoma tarkoittaa seuraavia:
Luoma on suomalainen sukunimi. Se on seuraavilla henkilöillä:


title: Rakkaudella, Maire

text: Rakkaudella, Maire on Veikko Aaltosen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1999. Elokuva on esitetty televisiossa useita kertoja.


title: Rakkaudella, Maire

text: Tarinassa hienostorouva kerää lehtileikkeitä rikosjutuista, ja niistä yksi kertoo Kirsi-Marista, jonka miehen surmaaja ei ole saatu kiinni. Käsikirjoitukseen idea syntyi Helsingin Sanomien Nyt-viikkoliitteen artikkelista, jossa kerrottiin erään surmatragedian osapuolten kuulumisia vuosia myöhemmin.


title: Rakkaudella, Maire

text: Eräs kriitikko on luonnehtinut elokuvan käsikirjoitusta ”viistoksi” ja kiittänyt Aaltosen ohjausta eloisaksi. Itse elokuva on hänen mukaansa terävä, trilleriaineksin ryyditetty melodraama, ja hän havaitsee siinä yhtäläisyyksiä Pedro Almodóvarin sielunmaisemiin. Käsikirjoitus nostaa esiin elokuvassa henkilöitä, jotka yleensä tarinoissa esiintyvät sivuhenkilöinä. Litmasen vahva roolityö jättää muut roolit hivenen altavastaajiksi. Litmasen roolityöstä on sanottu myös, että se on ”heittäytymistä ihmismielen synkkiin pohjavirtoihin, vereslihainen roolityö, mahdollisimman kaukana Iltalypsyn iloista” ja ”että Litmasen suoritus Mairena on häikäisevä”.


title: Rakkaudella, Maire

text: Elokuvan pääosassa näyttelevä Eeva Litmanen palkittiin vuonna 2000 roolistaan Jussi-patsaalla. Naissivuosa-Jussin sai Minna Haapkylä.


title: Robert Betts Laughlin

text: Robert Betts Laughlin (s. 1. marraskuuta 1950) on yhdysvaltalainen fyysikko. Laughlinille, Horst Störmerille ja Daniel Tsuille myönnettiin vuonna 1998 Nobelin fysiikanpalkinto murtokvantittuneen Hallin ilmiön löytämisestä.


title: Robert Betts Laughlin

text: Laughlinilla ja George Chaplinella on samankaltainen näkemys mustista aukoista.


title: Yoko-Maria Tsukuda

text: Yoko-Maria Tsukuda () on japanilainen sopraano. Japanissa hänet tunnetaan mm. laajasta suomalaisten laulujen repertuaaristaan. Yoko-Marian repertuaariin kuuluu myös saksalainen Lied, lukuisia aarioita ja runsaasti ranskalaisia, italialaisia, venälaisiä sekä tietenkin japanilaisia lauluja.


title: Yoko-Maria Tsukuda

text: Hän on valmistunut Tokion musiikkiyliopistosta laulun maisteriksi vuosikurssinsa priimuksena vuonna 2002, ja hän on ollut palkintosijoilla lukuisissa kansallisissa ja kansainvälisissä laulukilpailuissa. Valmistuttuaan Tsukuda opiskeli Suomessa Jorma Hynnisen yksityisoppilaana kolme vuotta. Nykyään hän esiintyy enimmäkseen Tokiossa.


title: Dom Mintoff

text: Dominic "Dom" Mintoff (malt.: "Duminku Mintoff"; (6. elokuuta 1916 Bormla, Malta – 20. elokuuta 2012 Tarxien, Malta) oli maltalainen poliitikko. Hän toimi saarivaltion pääministerinä vuosina 1955–1958 ja jälleen 1971–1984. Mintoff oli ensimmäisen kerran pääministerinä Maltan ollessa vielä Britannian siirtomaa. Hän erosi tehtävästä, kun ei ollut päässyt sopimukseen Maltan liittämisestä Britanniaan. Hän alkoi tämän jälkeen ajaa Maltan itsenäisyyttä. Toisen kerran Mintoffista tuli pääministeri 1971, ja hänen aikanaan Maltalla koettiin taloudellinen nousukausi. Mintoff toimi aktiivisesti myös kansainvälisen rauhan puolesta ja liitti Maltaa voimakkaasti sitoutumattomien maiden liikkeeseen.


title: Dom Mintoff

text: Mintoff syntyi 1916 Bormlassa, ja hän oli yksi Lawrence ja Concetta Farrugia Mintoffin yhdeksästä lapsesta. Hänen isänsä oli Ison-Britannian merivoimien kokki ja äitinsä rahanlainaaja. Dom Mintoff opiskeli Maltan yliopistossa tie- ja vesirakennustekniikkaa ja valmistui 1937 kandidaatiksi. Hän sai Rhodes-stipendin Oxfordin yliopistoon ja valmistui sieltä maisteriksi 1939. Mintoff ei pystynyt Maltan piirityksen takia palaamaan kotimaahaansa vaan työskenteli 1941–1943 Britanniassa insinöörinä.


title: Dom Mintoff

text: Mintoff palasi 1943 Maltalle ja liittyi Työväenpuolueeseen. Hän pääsi 1947 parlamenttiin, joka toimi uuden rajoitetun itsehallinnon taanneen perustuslain alaisuudessa. Työväenpuolue oli voittanut vuoden 1947 vaalit, ja Mintoffista tehtiin jälleenrakentamisen ja yhdyskuntarakentamisen ministeri sekä varapääministeri. Samana vuonna hän meni naimisiin brittiläisen Moyra de Vere Bentinckin kanssa. He saivat kaksi tytärtä. Dom ja Moyra asuivat useita vuosia erillään, sillä Moyra halusi asua Englannissa lasten kanssa.


title: Dom Mintoff

text: Työväenpuolue hajosi 1949, kun pääministeri ja puoluejohtaja Paul Boffa erosi ja perusti työläisten puolueen. Mintoff perusti työväenpuolueen uudelleen ja nousi myös sen johtoon. Ero heikensi työväenpuolueiden kannatusta, ja vasta 1955 Mintoffin johtama puolue onnistui voittamaan vaalit. Mintoff nousi näin pääministeriksi. Hän oli pääministerinä kolme vuotta, ja tuona aikana hän vaikutti moniin yhteiskunnallisiin uudistuksiin. Mintoff pyrki myös liittämään Maltan Britanniaan. Maltalla olisi oma lainsäändäntöelimensä mutta myös edustajia Britannian parlamentissa. Lisäksi valtio saisi taloudellista tukea, puolustusapua ja muita tukia Britannialta. Britannia ja Malta saivat sovittua jo edustuksesta parlamentista ja monista taloudellisista asioista, mutta erimielisyyttä herätti taloudellisten uudistusten toteutustavat. Mintoff erosi 1958 protestina ja alkoi ajaa Maltan itsenäisyyttä.


title: Dom Mintoff

text: Mintoff oli 1962–1971 oppositiojohtajana Maltan kansallispuolueen hallitusaikana. Työväenpuolue ajautui tulloin erimielisyyksiin Maltan katolisen kirkon kanssa. Kirkko vastusti puolueen ajamia poliittisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia ja julisti Mintoffin puolueen äänestämisen, sen jäsenien puheiden kuuntelemisen ja puolueen kirjallisuuden lukemisen kuolemansynniksi. Malta itsenäistyi 1964. Työväenpuolue vastusti uutta perustuslakia, jonka avulla Britannia oli sen mukaan sitonut Maltan taloudellisesti ja sotilaallisesti.


title: Dom Mintoff

text: Mintoffista tuli toisen kerran pääministeri vuonna 1971. Hän oli ollut virassa vain muutaman päivän, kun hän oli erottanut kenraalikuvernöörin ja karkottanut Naton Etelä-Euroopan joukkojen komentajan. Mintoff vaati, että Britannia maksaisi huomattavasti enemmän sotilastukikohtien käytöstä kuin aiemmin. Maat pääsivät lopulta uuteen seitsenvuotiseen sopimukseen maaliskuun 1972 lopulla. Maltalla 1970-luku oli taloudellisen nousukauden aikaa, mihin vaikutti erityisesti hallituksen panostus viennin maksimoimiseen. Maltassa hyväksyttiin 1974 uusi perustuslaki, joka teki maasta tasavallan ja nosti kuningattaren sijasta presidentin valtionpäämieheksi. Mintoff myös kansallisti monia brittiläisomistuksia olleita yrityksiä.


title: Dom Mintoff

text: Kansainvälisessä politiikassa Mintoff oli aktiivinen rauhan puolestapuhuja ja lähestyi monia sosialisistia ja sitoutumattomia maita. Helsingin konferenssissa hän pyrki saamaan Välimeren alueen mukaan Euroopan rauhan ja turvallisuuden puolesta tehtyihin esityksiin. Mintoff onnistuikin saamaan tarpeeksi tukea, jotta Helsingin sopimukseen saatiin maininta Välimeren alueen turvallisuudesta.


title: Dom Mintoff

text: Britannian sotilastukikohta lähti Maltalta 1979, mikä teki 60 miljoonan dollarin loven maan budjettiin. Mintoff oli alkanutkin hakea tukea mailta, jotka tunnustivat Maltan puolueettomuuden. Miltoffilla oli hyvät suhteet muun muassa Libyan Muammar Gaddafiin, kunnes maat ajautuivat erimielisyyksiin öljykentistä, joita kummatkin vaativat omikseen. Libyan ohella muut arabimaat ja Kiina tukivat Maltaa. Yhteys arabeihin oli niin vahva, että Mintoff kutsui 1978 Maltaa osaksi arabimaailmaa. Mintoffin viimeistä kautta, joka alkoi 1981, varjostivat jälleen erimielisyydet kirkon kanssa erityisesti sen asemasta maan koulutuksessa. Puolueen sisäisten erimielisyyksien takia Mintoff erosi 1984 pääministerin ja puoluejohtajan paikoilta.


title: Dom Mintoff

text: Mintoff jatkoi pääministerikausiensa jälkeenkin Maltan parlamentissa. Mintoffin ja työväenpuolueen erimielisyydet kuitenkin kasvoivat, kun puolue luisui ideologialtaan lähemmäksi poliittista keskustaa. Mintoff valittiin 1996 parlamenttiin vielä puolueen listoilta, vaikka hän ajoikin täysin erilaista politiikkaa. Hän vastusti avoimesti ”uuden työväenpuolueen” politiikkaa ja äänesti 1998 epäluottamuslauseen puolesta. Työväenpuolueen hallitus kaatui, ja puolue menetti vaaleissa johtoasemansa kansallispuolueelle. Mintoff itse ei kuitenkaan ollut enää ehdokkaana, vaan hän jätti parlamentin vuonna 1998.


title: Dom Mintoff

text: Mintoff kuoli elokuussa 2012 kotonaan Tarxienissa. Mintoffille järjestettiin 25. elokuuta valtiolliset hautajaiset Pyhän Johanneksen katedraalissa, Vallettassa.


title: Stefan Maierhofer

text: Stefan Maierhofer (s. 16. elokuuta 1982 Gablitz, Ala-Itävalta, Itävalta) on itävaltalainen jalkapalloilija, joka edustaa Itävallan Bundesliigassa pelaavaa Rapid Wienia. 202 senttimetriä pitkän Maierhoferin pelipaikka on hyökkääjä.


title: Stefan Maierhofer

text: Uransa alkuaikoina Maierhofer edusti pieniä itävaltalaisseuroja: SV Gablitzia, FC Tullnia ja SV Langenrohria. Kaudeksi 2005/06 hän siirtyi saksalaiseen FC Bayern Müncheniin, jossa hän kuitenkaan onnistunut murtautumaan ykkösjoukkueen pelaavaan kokoonpanoon, vaan pelasi lähinnä Regionalligassa seuran amatöörijoukkueen mukana. Kauden 2006/07 talvitauolla Maierhöfer siirtyi 2. Bundesliigassa pelanneen TuS Koblenzin paitaan. Hän pelasi joukkueessa 14 ottelua ja teki niissä kolme maalia.


title: Stefan Maierhofer

text: Kaudeksi 2007-08 Maierhofer siirtyi SpVgg Greuther Fürthiin. Hän pelasi syyskaudella 2.Bundesliigassa 10 ottelua ja teki kaksi maalia. Tammikuussa 2008 hänet lainattiin Rapid Wieniin.


title: Stefano Okaka Chuka

text: Stefano Okaka Chuka (käyttää sukunimenään yleensä vain Okakaa, s. 9. elokuuta 1989 Castiglione del Lago, Umbria, Italia) on italialainen jalkapalloilija. Hänen vanhempansa ovat nigerialaisia. Okaka edustaa tällä hetkellä Englannin Valioliigassa pelaavaa Watfordia.


title: Stefano Okaka Chuka

text: Okaka on AS Roman kasvatteja. Juniorivuosinaan hän ehti kuitenkin edustaa myös Castiglionesea, Sanfatucchiota, Centro Italia Parmaa ja AS Cittadellaa. Roman edustusjoukkueessa hän on pelannut 34 liigaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.


title: Läheltä piti

text: Läheltä piti () on Nick Parkin tekemä Wallace ja Gromit -lyhytelokuva vuodelta 1995. Vaha-animaation äänirooleissa esiintyvät Peter Sallis ja Anne Reid, suomenkielisessä dubbauksessa Vesa Vierikko ja Terhi Panula.


title: Läheltä piti

text: "Läheltä piti" voitti parhaan lyhytanimaation Oscar-palkinnon vuoden 1996 Oscar-gaalassa.


title: Läheltä piti

text: "Läheltä piti" eroaa usein tavoin sitä edeltäneistä Wallace ja Gromit -animaatioista. Se sisältää dialogia, kun aiemmin Wallace oli puhunut vain joko itsekseen tai Gromitille. Naishahmo Wendoline oli Wallacen ohella ensimmäinen puhuva hahmo koko sarjassa. Tarina sisälsi myös enemmän hahmoja kuin aiemmat ja esitteli yleisölle mm. Late Lampaan ("Shaun") ja hänen lammaslaumansa. Tarina oli myös edellisiä synkempi ja pahat henkilöt kuvattiin enemmänkin pakkomielteisiksi psykopaateiksi siinä missä aiemmat konnat, kuurobotti ja roistopingviini, olivat lähinnä nyrjähtäneitä antisankareita.


title: Läheltä piti

text: Wallacen ja Gromitin ikkunanpesufirma saa toimeksiannon: Wendolenen villakaupan ikkunat. Työn aikana Wallace rakastuu villakaupan pitäjään Wendoleneen. Gromit taas lavastetaan syylliseksi lähistöllä sattuneisiin lammasvarkauksiin. Wendolenen Preston-koiran takia Gromit joutuu vankilaan, mutta Wallace pelastaa hänet lampaiden avulla. Yhdessä Wallace ja Gromit paljastavat Prestonin, joka osoittautuu kyberkoiraksi.


title: Frigg

text: Frigg on skandinaavisessa mytologiassa jumaläiti ja hedelmällisyyden ja avioliiton jumalatar. Frigg on Odinin toinen vaimo ja heille syntyivät lapset Thor, Höder ja Balder. Hän avustaa naisia Freijan kanssa synnytyksissä ja lasten nimeämisessä. Frigg näkee Odinin lailla tulevaisuuden. Hänellä on myös kaksi palvelijatarta Fulla ja Gna, jotka huolehtivat Friggistä ja tietävät hänen salaisuutensa. Odinin vaimona hänet tunnetaan myös ’Taivaiden Kuningattarena’. Hän on yksi pääjumalattarista Asgårdissa, missä hänen salinsa, Fensalir (Vesisali) sijaitsee.


title: Frigg

text: Germaanisissa kielissä perjantai on nimetty Friggin mukaan. Esimerkiksi englannin Friday on vanhan englannin "Frīge's day".


title: Jean

text:
Jean on miehen etunimi, Johannes-nimen ranskalainen muoto
, joka on nykyisin käytössä monessa muussakin maassa. Varsinkin Yhdysvalloissa se on käytössä myös naisen nimenä.


title: Jean

text: Jean on myös brasilialaisen jalkapalloilijan Jean Raphael Vanderlei Moreiran pelaajanimi.


title: Jean

text: Suomessa Jean-nimisiä henkilöitä on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan tammikuuhun mennessä 1119 miestä ja noin 240 naista. Nykyään, vuodesta 2015 lähtien Jeanin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 24. kesäkuuta, Johanneksen päivänä.


title: Repolarisaatio

text: Repolarisaatio on hermosolun tapahtuma, jossa depolarisaation aikainen solukalvon sisäosan positiivinen varaus palautuu takaisin negatiiviseksi. Repolarisaatiossa solun sisään natriumioneja kuljettaneet natriumkanavat sulkeutuvat ja kaliumioneja alkaa tunkeutua solusta ulos. Repolarisaatio voi aiheuttaa hetkeksi hyperpolarisaation, jolloin lepopotentiaali on normaalia suurempi. Suomalaistutkijoiden mukaan varhainen repolarisaatio sydämen alaseinänkytkennöissä on riskitekijä.


title: Hyperpolarisaatio

text: Hyperpolarisaatio on hermosolun tapahtuma, jossa solukalvon ulko- ja sisäpuolien välinen jännite-ero on normaalia suurempi. Depolarisaation jälkeinen repolarisaatio voi aiheuttaa hyperpolarisaation palauttaessaan solukalvolle normaalia lepopotentiaalia sulkemalla natriumkanavat ja avaamalla kaliumioneille tien solusta ulos, jolloin solukalvon sisäpuolen varaus voi muuttua hetkellisesti normaalia negatiivisemmaksi. Normaalitilanteessa tavallinen lepopotentiaali palaa takaisin hyperpolarisaation jälkeen kaliumionien läpäisevyyden muuttuessa tavalliseksi. Inhibitoriset eli estävät hermoston välittäjäaineet voivat aiheuttaa hyperpolarisaatiota postsynaptisessa hermosolussa, jolloin aktiopotentiaalia ei synny siinä.


title: Lepopotentiaali

text: Lepopotentiaali eli lepojännite on kaikkien solujen kalvoilla vallitseva jännite-ero. Jännite-erosta käytetään myös nimitystä kalvojännite, mutta hermo- ja lihassoluissa yleinen nimitys on lepojännite. Solun täytyy pitää yllä aktiivisesti sille ominaista tasapainotilaa, homeostaasia, pystyäkseen toimimaan oikein ja reagoimaan muutoksiin. Lepopotentiaalissa solukalvon sisäpuolella vallitsee negatiivinen varaus ja ulkopuolella positiivinen. Lepopotentiaali syntyy monesta osatekijästä, kuten solun sisällä olevista, solukalvoa läpäisemättömistä varauksellisista makromolekyyleistä (esimerkiksi proteiineista), sekä solukalvon pinnalla olevien passiivisten Na-, Ca- ja Cl-ionien vuotokanavien ominaisuuksista. Tärkeässä osassa lepopotentiaalin ylläpidossa on aktiivinen Na-K-ATPaasi, joka pumppaa samalla kertaa kolme natriumionia solusta ulos ja kaksi kaliumionia solun sisään käyttäen ATP:n hydrolyysissä vapautuvaa energiaa.


title: Egyptin kuvernoraatit

text: Egypti on jakautunut 27 kuvernoraattiin (yksikössä "muhafaza"). Kutakin kuvernoraattia hallitsee Egyptin presidentin nimittämä kuvernööri.


title: Egyptin kuvernoraatit

text: Egyptin tilastoviranomainen (CAPMAS) on julkaissut kullekin kuvernoraatille väkilukuarvion vuoden 2015 alun tilanteen mukaisesti.


title: Alfa Pavonis

text: Alfa Pavonis eli Peacock on Riikinkukon tähdistössä oleva tähti. Se on spektroskooppinen kaksoistähti.


title: Robert Coleman Richardson

text: Robert Coleman Richardson (26. kesäkuuta 1937 – 19. helmikuuta 2013) oli yhdysvaltalainen fyysikko. Richardsonille, David Leelle ja Douglas Osheroffille myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1996 supranesteyden löytämisestä helium-3:n avulla.


title: Robert Coleman Richardson

text: Richardson syntyi Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa, hän opiskeli Virginia Techissä ja tohtorin arvon hän sai Duken yliopistosta vuonna 1965. Vuodesta 1987 Richardson työskenteli Floyd R. Newman -professorina Cornellin yliopistossa.


title: Robert Richardson

text: Robert Richardson voi olla:


title: Peacock

text: Peacock voi viitata seuraaviin asioihin.


title: Heikka

text: Heikka on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Kalvojännite

text: Kalvojännite eli kalvopotentiaali eli membraanipotentiaali on solun solukalvon ulko- ja sisäpuolen välinen potentiaaliero. Normaalitilanteessa kalvojännite on solukalvon sisäpuolella negatiivinen ja ulkopuolella positiivinen. Kalvojännite on elintärkeä solujen toiminnalle. Kalvojännite syntyy solukalvon ionipumppujen, kuten natrium-kaliumpumppujen, toiminnasta aiheutuvasta ionipitoisuuksien erosta ja kalvon sisäpuolella olevista kalvoa läpäisemättömistä negatiivisesti varautuneista proteiineista ja muista makromolekyyleistä. Useimmissa soluissa kalvojännite pidetään vakaana, mutta hermosoluissa kalvojännitteen muutoksia käytetään kommunikoinnissa muiden solujen kanssa. Hermosolun kalvojännitteen nopeaa muutosta kutsutaan aktiopotentiaaliksi. Myös lihassoluissa esiintyy aktiopotentiaaleja. Lepäävässä hermo- ja lihassolussa normaalia kalvojännitettä kutsutaan myös lepopotentiaaliksi.


title: Tokion metropolin poliisilaitos

text: Tokion metropolin poliisilaitos (; ) on Tokion alueen turvallisuudesta huolehtiva poliisilaitos. Vuonna 1874 perustettua laitosta johtaa ylipoliisimestari (), jonka nimittää Kansallinen julkisen turvallisuuden komissio ja hyväksyy Japanin pääministeri.


title: Tokion metropolin poliisilaitos

text: Poliisilaitoksella on yli 42 000 poliisin ja yli 2 800 siviilityöntekijän henkilökunta. Sillä on Tokion prefektuurin alueella 101 poliisiasemaa. Asukkaiden määrä yhtä poliisia kohden on 290:1.


title: Tokion metropolin poliisilaitos

text: Keishichōn päärakennus sijaitsee Kasumigasekin kaupunginosassa Chiyodan erillisalueella Tokion keskustassa. Vuonna 1980 valmistunut rakennus on kiilan muotoinen ja 18 kerrosta korkea hyvin tunnettu maamerkki.


title: Andrés Palop

text: Andrés Palop Cervera (s. 22. lokakuuta 1973 L'Alcúdia, Valencian maakunta, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapallomaalivahti.


title: Andrés Palop

text: Palopin ammattilaisura alkoi kaudella 1995–1996 Valencian B-joukkueessa. Vuosina 1997–1999 hän edusti Villarrealia ja oli mukana nostamassa joukkuetta Primera Divisióniin kauden 1997–1998 päätteeksi. Vuonna 1999 hän palasi takaisin Valenciaan, jossa hän vietti seuraavat kuusi kautta Santiago Cañizaresin varjossa.


title: Andrés Palop

text: Kauden 2005–2006 alla Palop siirtyi nykyiseen joukkueeseensa Sevillaan, jossa hän on ollut suuressa roolissa joukkueen voittaessa muun muassa UEFA Cupin kahdesti. Hän nousi otsikoihin tehtyään 15. maaliskuuta 2007 Šah’tar Donetskia vastaan pelatussa UEFA Cupin toisessa neljännesvälieräottelussa lisäajalla 2–2-tasoitusmaalin, joka vei ottelun jatkoajalle. Sevilla voitti ottelun 2–3 ja eteni lopulta mestariksi.


title: Andrés Palop

text: Palop on ollut Espanjan maajoukkueen mukana muutamia kertoja vuosina 2007–2008. Hänet valittiin joukkueen kokoonpanoon myös kesän 2008 EM-kilpailuihin, jossa hän muodosti Espanjan maalivahtikolmikon Iker Casillasin ja Pepe Reinan kanssa joukkueen voittaessa mestaruuden. Espanjan mestaruusjuhlissa Palop pukeutui maalivahti Luis Arconadan vuoden 1984 tappiollisessa EM-loppuottelussa käyttämään pelipaitaan.


title: Inside Man

text: Inside Man on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen rikosdraamaelokuva, jonka tarina kertoo pankkiryöstöstä.


title: Tyynykaktukset

text: Tyynykaktukset ("Aztekium") on vain kahdesta lajista muodostuva pieni kaktussuku. Suvun ensimmäinen laji, poimutyynykaktus ("Aztekium ritteri"), kuvattiin vuonna 1929 ja toinen laji, kolkkatyynykaktus ("Aztekium hintonii"), löydettiin 1991. Molemmat lajit ovat kotoperäisiä Pohjois-Meksikossa Nuevo Leónin osavaltiossa.


title: Tyynykaktukset

text: Molemmat lajit ovat litistyneen tyynymäisiä, pienikokoisia (läpimitta vanhana noin 5 cm) ja hyvin hidaskasvuisia. Varressa on 9–11 särmää ja ulkoasultaan kasvi on usein hieman nahistuneen näköinen. Tyynykaktuksilla on paksu paalujuuri. Kukat ovat pieniä ja vaaleanpunertavia.


title: Tyynykaktukset

text: Tyynykaktuksissa on useita alkaloideja, muun muassa meskaliinia.


title: Marsin kanavat

text:
Marsin kanavat tarkoittaa eräiden tähtitieteilijöiden 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa
kaukoputkella paljain silmin havaitsemia Marsissa näkyneitä tummia viivamaisia kuvioita. Kanavien olemassaolosta ja luonteesta kiisteltiin kovasti. Jotkut tähtitietelijät uskoivat niiden olleen älyllisten olentojen rakentamia. Myöhemmin todettiin kanavien olevan näköharha ja silmien taipumus yhdistellä pisteitä ketjuksi.


title: Marsin kanavat

text:
Kanavat toi laajaan tietoisuuteen italialainen tähtitieteilijä Giovanni Schiaparelli vuonna 1877.
Tunnetuin kanavien puolestapuhuja oli yhdysvaltalainen Percival Lowell.


title: Marsin kanavat

text:
Vuonna 1909 Mars oli taas lähellä Maata. Silloin Eugène Michel Antoniadi
teki tarkkoja havaintoja Marsista, eikä nähnyt kanavia.


title: Marsin kanavat

text: Nykyään Marsin kanaviksi on toisinaan nimitetty avaruusluotainten planeetalta löytämiä jokiuomia, jotka ovat yleensä eri paikassa kuin aiemmin kaukoputkilla nähdyt kanavat.


title: Marsin kanavat

text:
Schöter teki 1700-luvulla Mars-piirroksia, joissa oli aavistuksia kanavista.
Angelo Secchi kutsui vuonna 1858 esimerkiksi suurta tummaa Syrtis Majoria kanavaksi, ja kutsui
vuonna 1869 havaitsemiaan selviä, runsaslukuisia melko suoria viivamaisia muodostumia kanaaleiksi. Tämä
ei kuitenkaan käynnistänyt laajaa kanavainnostusta.


title: Marsin kanavat

text:
Syksyllä 1877 Mars oli harvinaisen lähellä Maata niin sanotussa perihelioppositiossa.
Tällöin Marsia havannoi suotuisina öinä myös italialainen tähtitieteilijä Giovanni Schiaparelli, joka oli Milanon Breran observatorion johtaja. Hän käytti 22 linssikaukoputkea ja kartoitti Marsin tarkemmin kuin kukaan aiemmin. Schiaperelli nimesi vuoden 1877 havaintojensa pohjalta monia Marsin piirteitä, tummia "meriä" ja vaaleita "mantereita". Sciaparellin käyttämä nimistö yleistyi ajan kanssa muiden tutkijoiden keskuudessa.
Sciaparelli väitti nähneensä myös Marsin pinnalla pitkulaisia suoria alueita, joita nimitti "joenuomaa" tai "kanavaa" tarkoittavalla sanalla "canali' tai joskus "fiume". Sciaparelli julkaisi Marsin karttansa vuonna 1878.


title: Marsin kanavat

text: Kun tieto tästä levisi, monet harrastelijat ja ammattilaiset väittivät nähneensä kanavia.


title: Marsin kanavat

text: Mutta E. E. Barnard ja monet muut eivät sen sijaan havainneet kanavia.


title: Marsin kanavat

text: Ranskalainen Camille Flammarion ajatteli kanavien olevan marsilaisten tekemiä. Uskoa kanaviin vahvisti yksitään sekin, että Suezin kanava oli valmistunut jokin aika sitten.


title: Marsin kanavat

text:
Ajan kuluessa kanavien havaitsijoitten määrä kasvoi. Kanavien kannattajat ja vastustajat linnottautuivat omiin näkemyksiinsä yhä jyrkemmin. Niinpä tähtitieteilijät haukkuivat toisiaan lehdissä kanavakiistan takia.
Kanavien puolustajat uskoivat kanaviin vankasti. 1882 William Hayward Pickering huomasi kanavien risteyskohdissa tummia läiskiä.
Tunnetuin kanavien havaitsija oli amerikkalainen miljonääri ja amatööritähtitietelijä Percival Lowell, joka innostui kanavista, kun oli saanut tädiltään lahjaksi Flammarionin kirjoittaman mars-kirjan vuonna 1893.
Hän rakennutti itselleen Flagstaffin observatorion vuonna 1894. Lowell vaati ammattilaisobservaattoreiltaan työsopimuksen ehtona, että he näkevät Marsissa kanavia. Lowell uskoi Marsin olevan kuivunut planeetta, ja
että kanavista näkyivät maahan niitä ympäröivät laajat viljelykset. Lowellian kannatti Euroopassa alalla vähän aikaa "toiminut" tekotohtori Spiridion Goprevic, joka jätti "työnsä" tähtitieteen parissa vuonna 1909.


title: Marsin kanavat

text:
Jotkut näkivät kaksoiskanavia, ensi kertaa Sciaparelli 1881. Kanavat kahdentuivat jo muutamassa tunnissa- parissa päivässä.
. Kanavat myös siirtyilivät. Tämä sai monet epäilemään kanavia. Epäilyttävää oli myös että kanavat näkyivät paremmin hieman pienemmällä kuin suuremmalla kaukoputkella. Toisaalta ilmakehän rauhattomuus vaikutti suurempiin kaukoputkiin enemmän häiriten pienten yksityskohtien näkymistä Marsin pinnalla.
Kanavia ei myöskään kyetty valokuvaamaan, koska se olisi vaatinut pitkät valotusajat ja
Maan ilmakehän rauhattomuus sotki valokuvan toisin kuin paljain silmin tehdyt havainnot. Tällöin valokuvilla ei voitu todistaa mitään suuntaan tai toiseen.


title: Marsin kanavat

text: Kanavia väitettiin tietysti myös ei-älyllisistä syistä syntyneiksi. Tällöin ne saattoivat johtua joko ei-elollisista tai elollisista syistä. Marsin pinnan oloista tiedettiin tuolloin hyvin vähän. Kanavia väitettiin mm Marsia peittävän jään halkeamiksi tai vetisen Marsin tummiksi merivirroiksi vaaleamman levälautan keskellä.


title: Marsin kanavat

text:
Kanavien suosio alkoi hiipua nopeasti 1900-luvun alkuvuosina. 1903 J. E. Evans ja Edward Walter Maunder järjestivät koulupojilla kokeen, jossa he näkivät "kanavia" pistekuvioissa.
Silmän taipumus yhdistellä juuri ja juuri erottuvia kuvioita viivoiksi mainittiin jo heti Sciaparellin
ilmoitettua näkemistään kanavista. Huomattiin myös Sciaparellin värisokeus, joka aiheutti vähäisiin tummusseroihin kanavamaisa viivoja.


title: Marsin kanavat

text: Lowellin sitkein vastustaja, englantilainen Simon Newcomb laski, että näkyäkseen Maahan Marsin kanavien tulisi peittää 60% planeetan pinta-alasta. Jos kanavia olisi noin 400, niiden leveys 40 mailia ja heijastuskyky puolet pinnan heijastuskyvystä, sekä pituus 2000 mailia. Italialainen Eugène Antoniadi väitti 1890-luvulla nähneensä 40 kanavaa, mutta ei myöhemmin uskonut niihin vaan piti niitä optisena harhana ja silmien taipumuksena yhdistellä pisteitä ketjuun. Vuonna 1901 hän laati ensimmäisen kartan 25 vuoteen, joissa kanavia ei ollut.


title: Marsin kanavat

text: Antoniadin erittäin tarkalla Meudonin observatorion 83 cm linssikaukoputkella tekemät havainnot Marsin perihelioppositiossa vuonna 1909 murskasivat kanavapuheet. Jälkikäteen kanavien on väitetty liittyneen siihen, että Schiaparelli oli värisokea, ja että silmän verkkokalvon verisuonet voivat heijastua vaaleata Marsia vasten. Lovell näki suoria viivoja myös Merkuriuksessa ja Venuksessa.


title: Marsin kanavat

text:
Nykyään avaruusluotaimilla Marsissa on havaittu kuivuneita jokiuomia, jotka syntyivät silloin, kun planeetalla oli luultavasti tulivuorista purkautunut tiheä kaasukehä, joka lämmitti kasvihuone-ilmiöllään planeettaa.
Tuliperäisesti syntyneitä laavavirtojen jälkiä ja tektonisesti syntyneitä repeämälaaksoja on havaittu monilta muilta Aurinkokunnan taivaankappaleilta. Marsin kanavien lisäksi nykyajan avaruusluotainten kuvista on löydetty joitain muodostumia, joita on väitetty keinotekoisiksi.


title: Rhadamanthys

text: Rhadamanthys () oli kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä viisas kuningas. Hän oli Zeuksen ja Europan poika, Minoksen ja Sarpedonin veli.


title: Rhadamanthys

text: Kreetan kuningas Asterion kasvatti Rhadamanthyksen. Hänestä tuli myöhemmin oikeamielisyytensä vuoksi yksi Manalan tuomareista. Myös Minos oli yksi Manalan tuomareista. Rhadamanthyksella oli kaksi poikaa Gortys ja Erythros.


title: Epsilon Carinae

text: Epsilon Carinae on kaksoistähti Kölin tähdistössä. Se sijaitsee niin etelässä, ettei se näy Suomessa. Tähti tunnetaan myös nimellä Avior.


title: Kivikorallit

text: Kivikorallit ("Scleractinia") on korallieläimiin kuuluva polttiaiseläinten lahko. Kivikorallit ovat useimmiten värikkäitä ja monimuotoisia merieläimiä, jotka elävät usein yhdyskuntina. Pehmytkoralleista poiketen kivikorallit rakentavat aragoniittista kalkkirunkoa. Näistä rungoista muodostuvat suurelta osaltaan koralliriutat.


title: Kivikorallit

text: Varhaisten tiedemiesten oli vaikea päättää, kuuluvatko korallit kivikuntaan, kasvikuntaan vai eläinkuntaan. Voidaan sanoa, että kaikki vaihtoehdot ovat oikeita: korallirunko on kivikuntaa, polyyppi itse eläinkuntaa ja useiden lajien elämälle välttämättömät symbioottiset levät kasvikuntaa.


title: Kivikorallit

text: Korallit voivat lisääntyä joko jakautumalla tai levittämällä sukusolujaan mereen, missä virtauksen mukana ajelehtivat hedelmöittyneet sukusolut voivat aloittaa uusia koralliyhdyskuntia. Kun eri yhdyskunnat leviävät lähelle toisiaan, alkaa usein kiivas taistelu elintilasta. Korallit käyttävät kemiallisia aseitaan paitsi toisiaan vastaan, myös saalistukseen ja puolustautuakseen pedoilta.


title: Kivikorallit

text: Ilmaston lämpeneminen ja merten saastuminen ovat korallien tulevaisuuden vakavimmat uhkat.


title: Kivikorallit

text: Useimmat korallit ovat tuhansien polyyppien muodostamia yhdyskuntia. Korallipolyyppi on yksittäinen eläinyksilö, ja jokainen uusi yhdyskunta aloittaa kasvunsa yksittäisenä polyyppina. Muiden polttiaiseläinten tapaan korallipolyypit muodostuvat kahdesta solukerroksesta: ulkokuoresta eli ektodermistä ja sisäkerroksesta eli entodermistä (jota kutsutaan myös gastrodermiksi). Ne ympäröivät pussimaista gastraalionteloa (ontelovatsaa). Kahden solukerroksen välissä on mesoglea-nimistä väliainetta, jossa ajelehtii irtosoluja. Suurimmat yksittäiset polyypit voivat olla kymmenien senttimetrien kokoisia kuten "Cynarina lacrymalis" tai "Heliofungia actiniformis".


title: Kivikorallit

text: Ontelovatsan suuaukon ulkoreunaa reunustaa suulevy, joka voi olla lähes huomaamaton kuten "Montipora"-lajeilla, tai erittäin isokokoinen kuten "Palythoa"-lajeilla. Koralli imaisee ruokaa suuaukosta sisään ontelovatsaan, sulattaa sen entodermin erittämien entsyymien avulla ja poistaa ruoantähteet samasta aukosta ulos. Ruoka-aineen liikkumista kohti suuaukkoa koralli voi auttaa tentakkeleilla eli pyyntilonkeroilla. Pyyntilonkeroita on tyypillisesti kuudella jaollinen määrä, ja ne voivat sijaita useassa kehässä suuaukon ympärillä. Pyyntilonkerot liikkuvat ja venyvät ja niiden pinta saattaa olla tahmea. Lonkeroiden pinnassa kasvaa knidosyyttejä eli polttiaissoluja, ja niissä on nematokystejä eli poltinrakkoja. Nematokystejä on ainakin 25 eri tyyppiä. Koralli pystyy luomaan osmoottisen tai sähköisen paineen, jonka avulla se voi sinkauttaa nematokystistä myrkyllisen harppuunamaisen poltinsiiman. Harppuunasta tunkeutuu uhrin ruumiiseen myrkkyjä, jotka lamaannuttavat sen niin, että koralli voi siirtää sen pyyntilonkeroiden avulla suuaukkoonsa. Useimmat korallit saalistavat öisin, koska silloin on pienempi riski joutua petojen syömäksi, ja pitävät pyyntilonkeronsa päiväsaikaan koralliitin suojassa.


title: Kivikorallit

text: Yhdyskunnan yksittäisiä polyyppejä yhdistää keenosarkki, putkisto joka liittää gastraaliontelot toisiinsa.


title: Kivikorallit

text: Koralliyhdyskunnan rakenne on peruste, jolla koralleja on jaettu sukuihin ja heimoihin ennen molekyylianalyysien keksimistä. Polyypit kiinnittyvät alustaansa aragoniitista muodostuvan kupin eli koralliitin avulla. Koralliitit liittyvät toisiinsa keenosteum-nimisten aragoniittisiltojen avulla, ja keenosarkkikudos peittää näitä siltoja. Koralliitissa on kahdenlaisia väliseiniä, septum-nimiset työntyvät sen sisään, costa-nimiset varsinaisen kupin ulkopuolelle. Polyypit ja koralliit ovat keskeissymmetrisiä, ja väliseiniä on niissä kuudella jaollinen määrä.


title: Kivikorallit

text: Monissa kivikoralleissa elää symbioottisia zooksantellileviä, jotka tuottavat ravintoa yhteyttämällä. Polyyppieläin puolestaan pyydystää vedestä planktonia pyyntilonkeroillaan. Luonnossa kivikorallit saavat keskimäärin 60–80 % ravinnostaan näiltä symbioottisilta leviltä, 15–30 % pyyntilonkeroilla pyydystämästään saaliista ja 5–10 % suodattamalla merivedestä siihen liuenneita aineita.


title: Kivikorallit

text: Korallien kudoksissa on monenlaisia pigmenttejä, jotka antavat niille niiden tyypilliset värit. Monet sävyt keltaisesta mustaan tulevan melaniinista. Ruskean sävyt syntyvät yleensä symbioottisista zooksantellilevistä, mutta on myös ruskeita väriaineita, joita kutsutaan skelotiineiksi. Ommokromit tuottavat keltaista, punaista tai ruskeaa. Karoteenin johdannaiset, joita korallit saavat ravinnostaan, tuottavat kirkasta punaista, oranssia ja kellanoranssia. Porfyriinit ja biliinit tuottavat vihreää, ja pretiinit, puriinit ja flaviinit tuottavat sinistä, keltaista ja punaista.


title: Kivikorallit

text: Koralliyhdyskunta kasvaa kokoa kahdella tavalla: polyypit kasvattavat pohjaansa lisää aragoniittia tai jakautuvat suvuttomasti, jolloin uusi polyyppi alkaa rakentaa omaa pohjakuppiaan. Yhdyskunnan muoto voi vaihdella suuresti: jotkut lajit muistuttavat palloja, toiset levyjä, kolmannet pensaita. Saman heimon lajit voivat kasvaa eri tavoilla ja eri heimoihin kuuluvien lajien kasvutavat muistuttaa toisiaan.


title: Kivikorallit

text: Koralliyhdyskunnan rakennetta voidaan kuvata kahdella tasolla: pintarakenne eli miten viereiset koralliitit suhtautuvat toisiinsa, ja runkorakenne, eli millaisen kokonaismuodon koralliyhdyskunta saa. Runkorakenne voi olla pallomainen, pylväsmäinen, levymäinen tai haaroittuva. Pintarakenteesta voidaan erottaa kennomainen, sokkelomainen ja yksilöllinen rakenne.


title: Kivikorallit

text: Koralliriuttoja on sekä kylmissä että lämpimissä vesissä. Kylmän veden riutat muodostuvat pääosin kuudesta korallilajista, kun taas lämpimissä vesissä riuttaa muodostavia lajeja on yli 800. Suuria lämpimän veden riutta-alueita ovat Iso valliriutta Australiassa ja Indonesian vesien koralliriutat. Suuri kylmän veden riutta on Norjassa Røstin edustalla.


title: Kivikorallit

text: Korallit, joissa on levää, elävät korkeintaan 60 metrin syvyydessä, jotta levä saa tarpeeksi valoa. Levättömiä koralleja löytyy yli 500 metrin syvyydestä. Ne ovat yleensä lajeja, jotka eivät muodosta riuttaa. Ne pärjäävät kylmemmässä ja pimeämmässä kuin levälliset sukulaisensa, hankkivat energiansa pyydystämällä planktonia ja kasvavat hitaammin kuin matalan veden korallit. Tärkeitä syvänveden lajeja ovat silmäkoralli "Lophelia pertusa" ja "Oculina varicosa". Pohjois-Atlantilla kylmän veden riuttoja muodostavat näiden lisäksi "Madrepora oculata", "Desmophyllum cristagalli", "Enallopsammia rostrata", "Solenosmilia variabilis" ja "Goniocorella dumosa".


title: Kivikorallit

text: Monet kivikorallit puolustavat elintilaansa aggressiivisesti. Toisen lajin yksilön tullessa liian lähelle ne voivat kasvattaa taistelulonkeroita, jotka ovat jopa viisi kertaa normaaleita pyyntilonkeroita pidempiä.


title: Kivikorallit

text: On arvioitu, että luonnossa 22–38 % koralliyhdyskunnista on joko avoimessa sodassa toista yhdyskuntaa vastaan tai sotatilan partaalla. Taistelumekanismeja on useita: suoran pyyntilonkerohyökkäyksen lisäksi korallit voivat erittää kemiallisia aineita, jotka ovat muille vahingollisia, tai ne voivat kasvattaa sellaisia muotoja, jotka varjostavat toisia tai vetäytyä vapaaseen kasvusuuntaan.


title: Kivikorallit

text: Kivikorallit voivat lisääntyä joko suvuttomasti jakautumalla tai suvullisesti laskemalla sukusoluja veteen.


title: Kivikorallit

text: Suvuton lisääntyminen voi tapahtua sattumalta niin että aallot, joku eläin tai vaikkapa akvaarioharrastaja taittaa palan korallin kalkkirungosta, jonka mukana irtoavat polyypit muodostavat uuden yhteiskunnan. Jotkut lajit tekevät tätä aktiivisesti, liuottamalla omaa runkoaan niin että siitä irtoaa soikeita kappaleita. Eräät korallit voivat kehittää kasvien rönsytaimia vastaavia rakenteita. Kivikoralleilla esiintyy myös itsehedelmöitystä kun samassa polyypissä syntyy naaras- ja koiraspuolisia sukusoluja, sekä partenogeneesiä eli alkion syntymistä naaraspuolisesta sukusolusta ilman koiraspuolisen sukupuolisolun vaikutusta.


title: Kivikorallit

text: Suvullisesti lisääntyessään korallien on ajoitettava koiras- ja naarapuolisten sukusolujen veteenlasku yhdenaikaiseksi. Parimillisiä valkoisia jyväsiä lasketaan liikkeelle muutaman minuutin ajan. Jos koralli myöhästyy neljännestunninkin naapuriensa kutuhetkestä, hedelmöittymistodennäköisyys pienenee paljon. Australian Suurella valliriutalla kutu tapahtuu yöaikaan marras- tai joulukuussa. Veden lämpötilan on oltava vähintään 27 astetta, mutta vasta oikea kuunvaihe laukaisee kudun. Suurella valliriutalla kutu tapahtuu 2-6 yötä marraskuun täydenkuun jälkeen. Kutu ajoittuu niin, etteivät vuorovesivirrat huuhdo sukusoluja heti avomerelle. Hedelmöittyneistä munasoluista kehittyy toukkia, jotka ajautuvat pois ja saattavat perustaa uuden koralliyhdyskunnan johonkin aivan muualle. Kutuaika vaihtelee eri puolilla maailmaa; Meksikonlahdella se ajoittuu elokuuhun. Havaijin korallit kutevat poikkeuksellisesti päiväsaikaan.


title: Kivikorallit

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN pitää yleisesti korallien suurimpana uhkatekijänä ilmaston lämpenemistä, varsinkin ääreviä lämpötilanvaihteluita, jotka voivat johtaa korallien vaalenemiseen ja herkistymiseen taudeille, El Niño -ilmiön ja trooppisten hirmumyrskyjen voimistumista sekä valtamerten happamoitumista.


title: Kivikorallit

text: Korallien vaaleneminen on tila, jossa korallit menettävät värinsä joko siksi että niissä elävät symbioottiset zooksantellilevät lähtevät korallista tai ainakin menettävät pigmenttinsä. Levien kärsiessä ja kadotessa korallieläin menettää ravinnonlähteensä ja kärsii. Valkoisuuden jatkuessa pitempään koralli voi kuolla kokonaan. Lyhytaikaisestakin vaalenemisesta toipuminen voi viedä vuosia. Vaalenemisen voivat aiheuttaa monet ympäristötekijät. Ilmaston lämpeneminen aiheuttaa paitsi veden lämpenemistä myös vedenpinnan nousua, mikä johtaa valaistuksen vähenemiseen koralliriutoilla. Vaalenemisen aiheuttaa jo 1–2 asteen lämpötilannousu. Ilmastonmuutoksen aiheuttama veden hiilidioksidipitoisuuden nousu vähentää korallien käytettävissä olevien kalkkiyhdisteiden määrää, mikä voi osaltaan haitata riuttoja.


title: Kivikorallit

text: Mustaraitataudiksi kutsutaan eräiden mikro-organismien, kuten "Phormidium corallyticum" -syanobakteerin aiheuttamaa infektiota, johon korallipolyypit kuolevat. Infektio etenee mustana raitana, jonka leveys on millin murto-osista useisiin sentteihin ja kulkee koralliyhdyskunnan yli latvasta tyveen. Bakteerit voivat aiheuttaa muitakin epidemioita: Karibialla on todettu ihmisen ulosteissa leviävän koralleille haitallista bakteerikantaa.


title: Kivikorallit

text:
Liikakalastus voi vahingoittaa koralliriutan ekoyhteisön tasapainoa, ja kasvissyöjäkalojen puute voi johtaa siihen, että levät tukahduttavat korallikasvustoja alleen. Ranta-alueiden muutokset voivat lisätä mereen huuhtoutuvien aineiden määriä ja sedimenttien kertymistä koralliriuttojen päälle.
Piikkikruunu meritähtilaji syö koralleja. Normaalioloissa tämä on tärkeää riutan uudistumiselle, mutta Isolla valliriutalla sen hallitsematon runsastuminen on aiheuttanut tuhoja, koska korallit eivät ehdi uudistua samassa vauhdissa, kun niitä tuhotaan. Samoin pienen "Drupella"-nilviäisen massaesiintymiset ovat tuhoisia. Myös eräät kalalajit, kuten papukaijakalat ja perhokalat, syövät korallia: papukaijakalat haukkaavat vahvalla nokallaan palan kalkkirunkoa, kun taas perhokalat imaisevat polyypin irti koralliitista.


title: Kivikorallit

text: Kivikorallien sukulaisuussuhteita ja evoluutiota alettiin tutkia 1800-luvulla. Varhaisimmat luokittelut perustivat korallipolyyppien ulkonäköön, mutta 1800-luvun loppupuolella ilmestyi kaksi kattavaa luokittelua, joissa käytettiin kalkkirungon rakenteita sukulaisuuksien määrittelyyn. Jean-Jacques Alloiteau käytti korallien mikroskooppisia rakenteita vuonna 1952 ilmestyneeseen jakoon jossa kivikorallit jaettiin kahdeksaan alalahkoon. Myöhemmin hän osoitti mikro- ja makrorakenteita vertailemalla, että fossiilien ja nykyisten lajien väliltä löytyy todisteita konvergentista evoluutiosta. Molekyylibiologian menetelmien kehitys vahvisti joitakin ja kumosi joitakin toisia aiempia käsityksiä. Ribosomien RNA:n tutkimukset ovat osoittaneet että kivikorallit ovat monofyleettinen ryhmä eli niillä on yhteinen esi-isä. Kun ne jaetaan alempiin kladeihin, näillä ei ole yhteisiä morfologisia piirteitä vaan ainoastaa molekyylirakenteen osottamia samankaltaisuuksia.


title: Kivikorallit

text: Nykyisin kivikorallit jaetaan noin kolmeenkymmeneen heimoon.Kivikorallit tarvitsevat kasvaakseen paljon valoa: Loisteputki riittää vain hyvin matalassa akvaariossa; yleensä tarvitaan monimetallilamppu.Tukirangan muodostamiseen kivikorallit tarvitsevat vedestä kalsiumia.


title: Kivikorallit

text: Harrastuspiireissä kivikorallit jaetaan usein pienipolyyppisiin (SPS, small polype stony corals) ja suuripolyyppisiin (LPS). Jako ei ole biologinen vaan täysin mielivaltainen, sillä pyyntilonkeroiden koko muodostaa jatkuvan jakauman eikä voi asettaa kokorajaa, jota pienemmät polyypit ovat pieniä.


title: Kypärävanga

text: Kypärävanga ("Euryceros prevostii") on suurinokkainen vangojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kypärävanga

text: Linnun pituus on 27–31 cm. Sen puku on pääosin musta, selän, siipien yläpeitinhöyhenten ja keskimmäisten pyrstösulkien ollessa punaruskeat. Silmä on keltainen ja valtava, korkea nokka on sinertävä, mustakärkinen. Sen ääni on pitkä, värisevä vihellys, jota kuulee etenkin iltahämärissä. Kypärävangat liikkuvat pienissä parvissa, usein muiden lajien sekaparvissa. Nuoret linnut ovat ruskeita puvultaan ja myös niiden nokka on ruskea. Kypärävanga on sukunsa ainoa edustaja.


title: Kypärävanga

text: Lajin nimesi ja kuvaili René-Primevère Lesson 1831, ranskalaisen taiteilijan Florent Prévostin kunniaksi.


title: Kypärävanga

text: Kypärävanga on endeeminen laji Madagaskarin koillisosissa. Lajin voi löytää ainakin Marojejyn luonnonpuistosta sekä Masoalan ja Mantadian kansallispuistoista. Metsien raivaaminen pelloiksi ja hakkuut ovat vähentäneet lajille sopivia metsiä ja se on nykyään erittäin uhanalainen.


title: Kypärävanga

text: Laji on paikkalintu eikä sitä ole tavattu Suomessa.


title: Kypärävanga

text: Alavien seutujen ainavihannat vanhat metsät.


title: Kypärävanga

text: Rakentaa pesän kasveista puun oksanhaaraan.


title: Kypärävanga

text: Aikuiset syövät enimmäkseen suurikokoisia hyönteisiä puiden oksistosta. Poikasia ruokitaan myös mm. liskoilla, sammakoilla, käärmeillä, ravuilla ja selkärangattomilla.


title: Douglas Dean Osheroff

text: Douglas Dean Osheroff (s. 1. elokuuta 1945) on yhdysvaltalainen fyysikko. Osheroffille, David Leelle ja Robert Coleman Richardsonille myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1996 supranesteiden löytämisestä. Löytö tehtiin vuonna 1971, jolloin Osheroff oli opiskelemassa Cornellin yliopistolla.


title: Douglas Dean Osheroff

text: Osheroff syntyi Aberdeenin kaupungissa, Washingtonin osavaltiossa. Kandidaatiksi hän tuli California Institute of Technologysta ja tohtoriksi Cornellin yliopistosta vuonna 1973. Nykyään hän opettaa Stanfordin yliopistossa.


title: Douglas Dean Osheroff

text: Osheroff valittiin tutkimaan avaruussukkula Columbian vuonna 2003 sattunutta onnettomuutta.


title: Bronisław Żurakowski

text: Bronisław Żurakowski (26. kesäkuuta 1911 Makiejowka – 4. lokakuuta 2009) oli puolalainen lentokoneiden suunnittelija ja purjelentokoneiden koelentäjä.


title: Bronisław Żurakowski

text: Żurakowski oli RWD-13S-, RWD-17-, RWD-17W-, RWD-20-, BŻ-1 GIL- ja BŻ-4 Żuk -koneiden pääsuunnittelija. Hän oli toinen PZL-104 Wilgan pääsuunnittelijoista. Hän suunnitteli Puolan ensimmäiset helikopterit. Hän teki osan RWD-16bis-, RWD-21- ja RWD-23-koneiden laskelmista.


title: Bronisław Żurakowski

text: Bronisławin veli Janusz Żurakowski oli lentäjä.


title: Isidis Planitia

text: Isidis Planitia on Marsissa oleva suuri tasanko, joka on muinainen valtava törmäyskraatteri. Sen lähellä on suuri tumma alue Syrtis Major. Isidis Planitiaa suurempia kraattereita ovat ainoastaan Hellas ja Argyre.


title: SZD-9 Bocian

text:
PZL Bielsko SZD-9 Bocian on puolalainen kaksipaikkainen purjelentokone, jonka nimi tarkoittaa suomeksi haikaraa.
Sen suunnittelivat Marian Wasilewski, Roman Zatwarnicki ja Justyn Sandauer. Kone on puurakenteinen.


title: SZD-9 Bocian

text: Koneen ensilento tapahtui 11. maaliskuuta 1952. Sitä myytiin 33 maahan, mukaan lukien Suomi. Konetta valmistettiin yhteensä 620 kappaletta, valmistus loppui 1977. Konetta käytettiin vielä vuonna 2007 koulukoneena esimerkiksi Puolassa ja Saksassa.


title: Marsin geologia

text: Marsin geologia tutkii Mars-planeetan rakennetta, koostumusta sekä sen muotoutumisen historiaa. Marsin geologiaa kutsutaan myös nimellä areologia, joka juontuu Marsin kreikankielisestä nimestä Ares. Marsin pinnan kraatteritiheät alueet ovat hyvin vanhoja. Nuorempia ovat tasangot ja vulkaaniset alueet, kuten Tharsis-harju. Alavilla tasangoilla on tulivuorten purkautuessa lainehtinut vesi ehkä noin 1 800 miljoonaa vuotta sitten, verrattain myöhään Marsin historiassa. Marsissa ei ole mannerlaattoja eli suurimittakaavaista laattatektoniikkaa. Laattatektoniikan puute selittää myös planeetan tulivuorten kasvun valtavan suuriksi. Mannerlaattojen liikkeen vuoksi maapallon kuumissa pisteissä syntyvät tulivuoret siirtyvät ajan myötä syrjään eivätkä ehdi kasvaa suuremmiksi. Marsissa pintakerros pysyy paikallaan ja tulivuoret kasvavat vähitellen hyvin korkeiksi ja laajoiksi. Marsin tulivuoret ovat kilpitulivuoria.


title: Marsin geologia

text:
Marsissa on maasta kaukoputkella katsoen tummia ja vaaleita alueita. Tummat ”meret” ovat tumman pölyn peittämiä, vaaleat
alueet vaalean pölyn peitossa. Syrtis Major on suuri tumma alue, jonka tumma pöly on purkautunut tulivuoresta. Monet tummat alueet todellisuudessa ovat yläviä maita. Tummien alueiden albedo on 0,07 ja vaaleiden 0,16. Marsin muinaiset meret ovat sen sijaan sijainneet vaaleina näkyvillä alankoalueilla.


title: Marsin geologia

text: Marsissa on muutamia valtavia ja korkeita tulivuoria, kuten kilpitulivuori Olympus Mons (Olympus-vuori), joka on 26 kilometriä korkea. Se tunnettiin ennen luotaimia nimellä Nix Olympica, Olympuksen lumet. Olympus Monsin halkaisija vuoren juurella on 540 kilometriä, ja vuoren juurella oleva jyrkkä reunus on 6 kilometriä korkea. Tulivuoren kaldera koostuu kuudesta kraatterista ja on läpimitaltaan 60 × 85 kilometriä. Kalderan syvyys on kolme kilometriä. Kaasunpaine Olympus Monsin huipulla on vain 2 % keskimääräisestä paineesta. Tulivuoren arvioidaan olevan ajoittain aktiivinen, viimeksi se olisi purkautunut erään arvion mukaan kaksi miljoonaa vuotta sitten. Lähistöllä samalla vulkaanisella alueella ovat muut Tharsiksen ylängön kolme suurta tulivuorta Arsia Mons, Pavonis Mons ja Ascraeus Mons. Tharsis nousee kymmenen kilometriä ympäristöään korkeammalle ja peittää kuudesosan planeetan pinnasta. Alueelta lähtee säteittäin laavavirtoja ja veden muokkaamia virtausmuodostumia.


title: Marsin geologia

text: Marsissa on myös valtava vajoamalaakso, Valles Marineris, jonka pituus on 4 000 ja syvyys seitsemän kilometriä. Uomien leveys on 180 kilometriä. Laakso on lähellä Tharsis-harjun vulkaanista aluetta ja on syntynyt Tharsis-harjun kohotessa. Vesivirtaus on muokannut laaksoa edelleen. Laakson seinämistä otetuista kuvista näkyy kerrostumia. Valles Marinerisin kautta on virrannut valtava määrä vettä muinaiseen mereen. Marsissa on ollut menneisyydessä jonkinlaista alkavaa kuoren liikehtimistä ja tulivuoritoimintaa. Tällöin kaasukehä on ollut paksumpi ja vesi on saattanut virrata Marsin pinnalla. Marsissa on myös monia muita jokiuomia.


title: Marsin geologia

text: Suurin törmäyskraatteri on Hellas, jonka läpimitta on 2 100 km ja syvyys 4 km. Toinen suuri muodostuma Argyre on läpimitaltaan 1 800 km. Monet Marsin vesivirtojen näköiset laaksot lähtevät kaoottisilta alueilta, joissa routa näyttää sulaneen sisältä tulleen vulkaanisen lämmön takia. Kuivuneiden jokiuomien pituus on jopa tuhat kilometriä. Marsissa on kraattereita, joita ympäröi pisaramaisia muodostumia, jotka ovat virtauksen aiheuttamien hiekkasärkkien näköisiä, ja jotkut kraatterit näyttävät kuin mutaan isketyiltä. Marsista on löydetty pölyn peittämiä jäätiköitä ja jäälauttoja. Pohjoisen pallonpuoliskon uskotaan olleen aikoinaan meren peitossa. Marsin merialueet eivät ole samoja kuin tumman pölyn peittämät mare-alueet.


title: Marsin geologia

text: Marsin pinnalle antaa ruskean värin ruostunut rauta eli rautaoksidi. Pinnalta katsoen Marsin pinta on Kuun pinnan kaltainen. Pinta on regoliittia, kivien, hiekan ja pölyn seosta. Regoliitin alla ja seassa on syvä routakerros. Marsissa on sekä tummaa että vaaleaa pölyä. Monin paikoin näkyy hiekkadyynejä ja muita muodostumia, jotka ovat kaasukehän tuulien muodostamia. Tämä on merkittävin pinnanmuotojen eroavuus Kuuhun, jossa ei ole kaasukehää eikä täten tuulia. Marsinkin pinta on basalttia. Joillain alueilla on piilasia tai andesiittia. Eräällä alueella on hematiittia, joka on rautamineraali. Götiitti on rautamineraali, joka syntyy vain veden läheisyydessä. Tätä on löydetty Marsista, mikä osaltaan viittaa veden muinaiseen esiintymiseen planeetalla. Marsissa on runsaasti rauta- ja vesipitoista limoniittia 2 FeO3H0. Pintakerroksessa on rautaa 13 %, piitä 21 % ja rikkiä yli kymmenen kertaa niin paljon kuin Maassa.


title: Marsin geologia

text: Marsilla on sisuksessaan arviolta 1 700 kilometrin paksuinen rautaydin. Marsin koko säde on noin 3 395 kilometriä. Ytimessä oletetaan olevan enemmän rikkiä kuin muilla terrestrisillä planeetoilla, koska Mars ei ole niin tiheä kuin muut terrestriset maailmat. Marsin tiheys on noin 3,9 g/cm³. Sen ydin, joka on koostumukseltaan mahdollisesti rautasulfidia, oli sula ehkä ensimmäiset miljardi vuotta syntynsä jälkeen. Perinteisesti ytimen on oletettu olevan kiinteä, niin ettei siinä tapahdu virtauksia, jollaiset synnyttäisivät magneettikentän. Kuitenkin vuonna 2016 julkaistujen painovoimakarttojen mukaan Marsilla on nestemäinen ulompi ydinkerros. Kartat perustuvat Marsia kiertävien luotainten nopeusvaihteluiden mittaamiseen 16 vuoden ajalta. Jos ydin on rautasulfidia, sen säde voi olla jopa hieman alle 2 000 km; ytimen säde on vähintään 1 300 kilometriä.


title: Marsin geologia

text: Kuoren paksuus on 80 kilometriä eteläisellä ja 35 kilometriä pohjoisella pallonpuoliskolla. Välissä on vaippa. Marsissa ei ole tapahtunut merkittävästi mannerlaattojen liikkeitä, koska vaipan virtauksen ylös nousevat kuumat kohdat ovat aina samoissa kohdin, toisin kuin Maassa. Marsilla on saattanut joskus olla voimakas magneettikenttä, jonka jäänteitä on havaittu eri puolilla Marsia. Pilkkumaisten jäänteiden voima on jopa 1 500 nanoteslaa. Mars-meteoriiteista on mitattu 1 000 nanoteslan voimakkuuksia, ja maan magneettikenttä on 30 000 nanoteslaa. Magneettikenttä aiheuttaa lähimmillään noin 1,5 Marsin säteen päähän kaarimaisen shokkirintaman.


title: David Morris Lee

text: David Morris Lee (s. 20. tammikuuta 1931) on yhdysvaltalainen fyysikko. Leelle, Douglas Osheroffille ja Robert Coleman Richardsonille myönnettiin vuonna 1996 Nobelin fysiikanpalkinto helium-3:n supranesteyden löytämisestä.


title: David Morris Lee

text: Lee syntyi ja kasvoi Ryessa, New Yorkin osavaltiossa. Hänen vanhempansa ovat kotoisin Isosta-Britanniasta ja Liettuasta. Leen molemmat isovanhemmat ovat juutalaisia. Lee valmistui Harvardin yliopistosta vuonna 1952 ja liittyi sen jälkeen Yhdysvaltain armeijaan. Connecticutin yliopistosta hän sai ylemmän korkeakoulututkinnon ja jatkoi edelleen Yalen yliopistoon, josta hän sai tohtorin arvon vuonna 1955. Lee teki pitkän uran Cornellin yliopistossa vuosina 1959–2007. Vuonna 2007 hän siirsi laboratorionsa Texas A&M yliopistoon. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Lauri Karhuvaara

text: Kai Lauri Edwin Karhuvaara (s. 28. tammikuuta 1958 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja juontaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1978 ja opiskeli kasvatustiedettä Helsingin yliopistossa. Lauri Karhuvaara työskenteli vuodesta 1985 vuoteen 2016 MTV3:lla, ja oli 24 vuotta "Huomenta Suomi" -ohjelman juontajana.


title: Lauri Karhuvaara

text: Karhuvaara toimi 1981–1984 STT:n radiotoimittajana, aloitti MTV3:n "Kymmenen uutisten" toimittajana vuonna 1985 ja työskenteli MTV3:n "Huomenta Suomessa" 1989–2013. Hän siirtyi juontamaan MTV3:n "Studio55" -ohjelmaa tammikuusta 2014 heinäkuuhun 2016, jolloin hänet irtisanottiin. Hän palasi televisioon elokuussa 2018 AlfaTV:n tanssiohjelmassa "Tanssi kanssain".


title: Lauri Karhuvaara

text: Syksyllä 1999 hän juonsi MTV3:lla "Late Show" -nimistä perjantai-illan keskusteluohjelmaa. Kesällä 2015 hän juonsi MTV:lla "Kesämies-Late" -nimistä nettisarjaa.


title: Lauri Karhuvaara

text: Vuonna 2013 radio- ja televisiotoimittajien liitto Vanhat ketut -yhdistys myönsi Karhuvaaralle "Vuoden juontaja" -palkinnon.


title: Lauri Karhuvaara

text: Lauri Karhuvaaran äiti oli kansanedustaja Sinikka Karhuvaara (myöh. Linkomies-Pohjala) ja isoisä entinen pääministeri Edwin Linkomies. Pekka Karhuvaara on hänen veljensä. Karhuvaara asui vuonna 2015 Helsingin Sörnäisissä.


title: Lauri Karhuvaara

text: Karhuvaara on ”Vuoden 2007 norssi” sekä norssilaisen rockyhtye Bustersin solisti. Karhuvaara on kertonut idolinsa olevan Elvis Presley, jonka musiikkia on kuunnellut pienestä saakka.


title: Lauri Karhuvaara

text: Televisiosarja "Pasilan" juontajahenkilö Juhani Kontiovaara on parodia Lauri Karhuvaarasta.


title: David Lee

text: David Lee -nimisiä henkilöitä:


title: Finlaysonin sähkörata

text: Finlaysonin sähkörata eli niin kutsuttu "Mansen ratikka" oli Finlayson Oy:n Tampereen tehtaiden kapearaiteinen rautatie, joka yhdisti tehdasalueen ja Santalahden halkovaraston. Radan raideleveys oli 600 mm. Rautatie rakennettiin vuonna 1876, kun halkovarasto siirrettiin pois tehdasalueelta kutomorakennus Plevnan tieltä. Lupa radan sähköistämiseen saatiin vuonna 1899. Saksasta tilattu AEG:n valmistama sähköveturi saatiin radalle vuonna 1909.


title: Finlaysonin sähkörata

text: Radalla toimi kaksi veturia, joista ensimmäinen oli Kummer 1902, 0-4-0sm ja toinen AEG 799/1909, 0-4-0sm, jota kutsuttiin "Pässiksi". Samaa nimitystä käytettiin usein tehtaiden vetureista. Pässi kuljetti halkoja höyrykoneita varten ja muuta tavaraa radan lakkauttamiseen asti, minkä jälkeen se on ollut varastoituna Tampereen teknillisessä museossa (nyk. Museokeskus Vapriikki). Radalla oli liikennettä vuoteen 1957, jonka jälkeen toiminta lopetettiin ja kiskot ajojohtoineen purettiin pois. Kumpaakaan veturia ei kelpuutettu sotakorvaukseksi.


title: Kate Walsh

text: Kathleen Erin ”Kate” Walsh (s. 13. lokakuuta 1967 San José, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten tohtori Addison Montgomeryn roolista sairaalamaailmaan sijoittuvissa draamasarjoissa "Greyn anatomia" ja "Rakkauden anatomia".


title: Kate Walsh

text: Walsh syntyi Kalifornian San Joséssa ja varttui Tucsonissa, Arizonassa. Hänen isänsä on alkuperältään irlantilainen ja hänen äidinäitinsä on kotoisin Italiasta. Walshilla on yhteensä neljä vanhempaa sisarusta; kaksi siskoa ja kaksi veljeä Sean ja Joe, jotka ovat molemmat elokuvantekijöitä. Walsh opiskeli Arizonan yliopistossa, jossa hän pyrki tarmokkaasti paikalliseen teatteriin. Nykyisin Walsh asuu Los Angelesissa.


title: Kate Walsh

text: Walsh työskenteli mallina Japanissa 1980-luvulla ja opetti myös englannin kieltä japanilaisille opiskelijoille. Walsh muutti Chicagoon ja työskenteli Piven Thetre Workshop -teatteriryhmän kanssa. Hän esiintyi myös radioon tuotetussa näytelmässä "Born Guilty". Myöhemmin Walsh muutti New Yorkiin ja liittyi komediaryhmä Burn Manhattaniin, esiintyen Off-Broadway-näytelmissä.


title: Kate Walsh

text: Esitettyään Cathy Buxtonia "Homicide: Life on the Street" -sarjan jaksossa vuonna 1996 Walsh sai roolin "The Drew Carey Show" -ohjelmassa Careyn hahmon tyttöystävä Nickinä. Myöhemmin Walsh sai Carol Nelsonin roolin HBO:n sarjassa "The Mind of the Married Man" ja esitti Norm McDonaldin ihastusta sitcom-sarjassa "The Norm Show". Walsh teki myös merkittäviä vierailuja "C.S.I."-draamasarjaan, jossa hän näytteli transsukupuolista Mimosaa. Walsh esiintyi satunnaisesti myös "Late Night with Conan O'Brien" -show’n sketseissä. Vuosina 2003 ja 2004 Walshilla oli rooli etsivä Marley Novakina sarjassa "Karen Sisco". Vuonna 2005 Walsh sai roolin ABC:n televisiosarjassa "Greyn anatomia" tohtori Addison Montgomeryna. Alun perin roolin piti olla vain väliaikainen, mutta katsojien ihastuttua Meredith–Derek–Addison-kolmiodraamaan sarjan käsikirjoittaja Shonda Rhimes teki Walshin hahmosta vakituisen.


title: Kate Walsh

text: Helmikuussa 2007 ilmoitettiin, että Walshin hahmo Addison tulee tähdittämään "Greyn anatomian" spin-off-sarjaa "Rakkauden anatomia", jota alettiin esittää syyskuussa 2007. Myös Taye Diggs, Tim Daly, Amy Brenneman, Chris Lowell ja Audra McDonald valittiin spin-off-sarjan näyttelijöiksi. Walsh on vieraillut "Greyn anatomiassa" muutamia kertoja "Rakkauden anatomiaan" siirtymisensä jälkeen, viimeksi sarjan seitsemännellä tuotantokaudella.


title: Kate Walsh

text: Syyskuusta 2007 alkaen Walsh esiintyi Cadillac CTS -auton televisiomainoksissa. Walsh on myös "Caress' Exotic Oil Infusion" -vartalosaippua mainoksen äänenä.


title: Kate Walsh

text: Walsh teki elokuvadebyyttinsä rikoselokuvassa "Normal Life" näytellen pankkiryöstäjän (Luke Perry) siskoa. "Peppermills"-elokuvassa hän näytteli kleptomaania ja on näytellyt myös kulttielokuvassa "Henry: Portrait of a Serial Killer, Part 2". Walshin ensimmäinen merkittävä elokuvarooli oli perhekomediassa "Kicking & Screaming" Will Ferrellin vaimona. Walsh on esiintynyt Ferrellin kanssa myös useissa muissa elokuvissa, kuten "Bewitched" ja "Wake Up, Ron Burgundy: The Lost Movie".


title: Kate Walsh

text: Vuonna 2003 Walsh näytteli elokuvassa "Toscanan auringon alla" yhdessä Diane Lanen ja Sandra Oh'n, joka näyttelee myös Greyn anatomiassa, kanssa. Walsh esitti kyseisessä elokuvassa Oh'n hahmon tyttöystävää.


title: Kate Walsh

text: Walshin oli määrä näytellä elokuvassa 1408 yhdessä John Cusackin ja Samuel L. Jacksonin kanssa, mutta hänen oli luovuttava roolistaan kiireisen aikataulun vuoksi. Walsh tähditti Dennis Quaidin ja Paul Bettanyn kanssa raamatullista kauhuelokuvaa Legion, joka julkaistiin 22. tammikuuta 2010.


title: Kate Walsh

text: Walsh avioitui 20th Century Foxilla työskentelevän Alex Youngin kanssa 1. syyskuuta 2007 Kaliforniassa. 11. joulukuuta 2008 pari ilmoitti kuitenkin eroavansa 15 kuukauden avioliiton jälkeen. 24. joulukuuta Walsh toimitti oman erohakemuksensa. Avioero tuli voimaan 5. helmikuuta 2010.


title: Kate Walsh

text: Syyskuussa 2009 Walsh avasi viralliset kotisivunsa.


title: Oulun hautausmaa

text: Oulun hautausmaa on Oulun evankelisluterilaisten seurakuntien hautausmaa. Oulun hautausmaa sijaitsee Intiön kaupunginosassa noin kilometrin päässä tuomiokirkosta. 26,5 hehtaarin suuruisen hautausmaan pinta-ala on noin kolmannes kaupunginosan alueesta. Hautausmaa kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.


title: Oulun hautausmaa

text: Oulun seurakuntien muodostamalla seurakuntayhtymällä on lisäksi neljä muuta hautausmaata, Oulujoen hautausmaa ja Ylikiimingissä sijaitsevat Ylikiimingin kirkkotarhat I ja II, Kiviharjun hautausmaa ja Ylivuoton hautausmaa. Vainajia on lisäksi haudattu Oulun tuomiokirkon kirkkotarhaan.


title: Oulun hautausmaa

text: Keskiajalta 1700-luvun lopulle Oulussa, kuten muuallakin Ruotsin valtakunnassa kuolleet haudattiin pääasiassa kirkkotarhaan, merkkihenkilöitä myös kirkon lattian alle. Valtakunnassa esitettiin kirkkoon hautaamisen kieltämistä 1779. Oulussa kirkkoon hautaamisesta luovuttiin jo seuraavalla vuosikymmenellä.


title: Oulun hautausmaa

text: Oulun hautausmaan vihki käyttöön kirkkoherra Carl Henrik Ståhle 27. elokuuta 1781. Kirkkoherran mukaan uutta hautausmaata alettiin kutsua "Ståhleborgiksi". Hautausmaa oli Oulun kaupunki- ja maaseurakuntien yhteinen, kunnes Oulujoen kunta sai oman hautausmaan 1908.


title: Oulun hautausmaa

text: Nykyisen tuomiokirkon ympärillä olleelle vanhalle jo 1600-luvun alussa muodostuneelle hautausmaalle, kirkkotarhalle, ei haudattu uusia vainajia enää vuoden 1792 jälkeen.


title: Oulun hautausmaa

text: Alue jakautuu luonnonmukaisesti rakentuneeseen vanhaan osaan ja 1930-luvun jälkeen käyttöön otettuun suunnitelmalliseen osaan. Kaikkein vanhin osa, vanha Ståhleborg, on alueen lounaisosassa lähimpänä kaupunkia. Ståhleborgin aluetta hallitsee Oulun läänin maaherran Robert Wilhelm Lagerborgin kookas muistomerkki, niin sanottu "Kuvernöörin muistomerkki", joka on sijoitettu alueen korkeimmalle paikalle.


title: Oulun hautausmaa

text: Vanhan osan sisääntuloportin vieressä on arkkitehti Harald Andersinin piirtämä entinen vahtitupa ja haudankaivajan asunto vuodelta 1915. Vanhan alueen läpi kulkeva kävelytie vie Vanhalle kappelille, jonka suunnitteli lääninarkkitehti Otto F. Holm vuonna 1922. Kappeli valmistui marraskuussa 1923, ja Oulun hiippakunnan piispa Juho Koskimies vihki sen käyttöön 16. joulukuuta 1923.


title: Oulun hautausmaa

text: Sotien 1939–1945 sankarihauta-alue sijaitsee vanhimman osan kupeessa Kajaanintien varressa. Alueelle on haudattu 456 kaatunutta. Sankaripatsaan "Taistelu on päättynyt" on veistänyt kuvanveistäjä Oskari Jauhiainen. Patsas paljastettiin 1952. Sankarihauta-alueen suunnittelivat Tarja Salmio-Toiviainen ja Esko Toiviainen.


title: Oulun hautausmaa

text: Hautausmaan uusi alue sijaitsee vanhan osan itäpuolella. Alue on maisemaltaan ja hautakivien osalta yhdenmukaista. Alueen keskellä on 1970-luvulla rakennettu professori, arkkitehti Seppo Valjuksen suunnittelema Intiön kappeli, jonka yhteydessä on myös krematorio.


title: Forssan sähkörata

text: Forssan sähkörata oli Forssa-yhtiön (vuodesta 1934 Finlayson Oy:n) omistama, Forssan tehtaiden sisäistä liikennettä hoitanut, Jokioisten Rautatiehen suoraan liittynyt 750 mm:n raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen sähkörautatie. Radalla käytettiin 500 V tasajännitettä. Vertailun vuoksi Suomen rataverkon sähköradoilla on nykyään käytössä 25 kV vaihtojännite. Radalla oli käytössä kaksi sähköveturia. Kumpaakaan ei kelpuutettu sotakorvaukseksi. Radalla oli pääasiassa avoimia tavaravaunuja, sähköradan huoltovaunu sekä avoin lumiaura. Viimeksi mainittua ei juurikaan käytetty, vaan Jokioisten rautatien höyry- tai moottoriveturin työntämä Forssan aseman laatikkolumiaura kävi puhdistamassa myös tehtaan ja sahan raiteet kovien lumipyryjen jälkeen, koska avoin aura oli miehistölle hankala: se vaati raskaan suojavaatetuksen - ja lisäksi kiskon ja pyörän väliin pakkautuva lumi tahtoi aiheuttaa sähköveturille virtakatkoja.


title: Forssan sähkörata

text:
Forssan tehtaiden rataan liittyi kiinteästi myös Forssan sahan 750 mm raiteisto. Siellä ei ollut ajojohtoja vaan sahan raiteilla liikennöitiin moottoriveturein.
Forssan tehtaiden sähköveturiliikenne loppui jo vuonna 1973 salaman vaurioitettua uudempaa kahdesta sähköveturista. Moottoriveturiliikenne jatkui sittemmin Asko Oy:lle siirtyneellä Forssan sahalla aktiivisesti vielä kymmenen vuotta kahdella Move4 –veturilla, joista toinen oli nimellisesti varalla vielä aina vuoteen 1990 asti.
Vetokalusto on tallessa: vanhempi, lyyravirroittiminen Orenstein & Koppel-sähköveturi (1898, 0-4-0sm) on ulkoisesti kunnostettuna ja keltaiseksi maalattuna lasikaapissa Forssan kaupunginkirjaston pihassa.


title: Forssan sähkörata

text: Uudempi, salamaniskun vuonna 1973 vaurioittama saksisankavirroittiminen sähköveturi (Siemens 1647/1905, 0-4-0sm) on ulkoisesti kunnostettuna ja veturinvihreällä maalattuna Minkiön Kapearaidemuseossa. Sen moottorivaurio olisi helposti korjattavissa mutta ajojohtojen puute sekä yleisongelmat sähkönsaannissa – veturin käyttöönotto vaatisi mm. oman sähköpääkeskuksen tulojohtoineen ja pääkytkimineen – ovat aiheuttaneet sen, että vaurioituneet osat on toistaiseksi vain suojattu estämään rappeutumista.


title: Forssan sähkörata

text: Moottoriveturit ovat niin ikään Jokioisten Museorautatien hallussa, toinen jopa ajokunnossa: vanhempi moottoriveturi, alun perin VR:n radanrakennusosastolle kapearaiteisten työmaaratojen veturiksi hankittu Move4 1/1950, 0-4-0 dm, “Killiäinen“, oli, kuten mainittiin, vuoteen 1983 Asko Oy:n Forssan sahan sisäisessä liikenteessä ja sen jälkeen nimellisesti varalla, mutta lopulta vuonna 1990 veturi siirrettiin Jokioisten Museorautatielle, jossa se vuonna 2001 valmistui peruskunnostuksesta – tosin veturin mekaaninen kytkin petti koeajoissa ja sen korjaus loppusäätöineen vie vielä aikaa.


title: Forssan sähkörata

text: Toinen niin ikään Move4-tyyppinen Forssan sähköradan dieselveturi, entinen KVR13 (Valmet 9/1951, 0-4-0 dm), jonka Finlayson osti 1960-luvulla, on Humppilassa varastoituna.


title: Forssan sähkörata

text: Radan vanha kiskotus, vaihteet ja vaunut tai niiden telit ovat pääosin Jokioisten Museorautatiellä, muutama kymmenen metriä kiskotusta on jäljellä Forssassa nykyisen Kutomon kauppakeskuksen sivustalla.


title: Lost Paradise

text: Lost Paradise on englantilaisen Paradise Lost -yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1990. Yhtyeen tuohon aikaan soittama musiikki oli raakaa, minimalistista ja erittäin hidasta death metallin ja doom metallin risteytystä, paikoin melodioillakin höystettynä. Holmesin laulu oli niin sanottua matalaa murahtelua, toisin kuin uran keski- ja myöhäisvaiheilla.


title: Lost Paradise

text: Levyltä julkaistiin 12 tuuman maxi-EP-vinyylilevy, jossa tuottaja Hammy oli uudelleenmiksannut kaksi albumin kappaletta.


title: Lost Paradise

text: Sävellykset ja sanoitukset: Nick Holmes ja Greg Mackintosh


title: Talaskankaan luonnonsuojelualue

text: Talaskankaan luonnonsuojelualue on lähes luonnontilaisena säilynyt metsä- ja suoalue Savon ja Kainuun rajamailla, Kajaanin (ennen kuntaliitosta Vuolijoen), Vieremän ja Sonkajärven kuntien alueella. Alueella suunniteltiin hakkuita 1980-luvulla, mutta luontoaktivistit estivät ne mielenosoituksin. Talaksen alueen vanhimmista metsistä Metsähallitus ehti kuitenkin hakata suuren osan ennen kuin hakkuut pysäytettiin. Suojelualue siitä tuli vuonna 1994


title: Talaskankaan luonnonsuojelualue

text: Alue on ylävää seutua, mutta siellä ei ole erityisen suuria korkeuseroja. Suuri osa metsästä on tuoretta kangasmetsää. Alueella on vähäisessä määrin täysin koskematonta metsää (Joutenjärven alue on muun muassa on ikivanhaa koskematonta metsää) ja sen keskusosa on ollut hakkaamatta 150 vuoden ajan, 1900-luvun alussa on jonkin verran on suoritettu harvennushakkuitakin alueella ja kaivettu lapio-ojia soiden reunamille. Metsäpalo on polttanut keskusaluetta 1800-luvulla. Siellä elää noin 50 uhanalaista eliölajia


title: Oderinhaffi

text: Oderinhaffi (myös "Stettininhaffi" tai "Szczezininhaffi", , ) on Itämeren etelärannikolla sijaitseva haffi eli laguunimainen jokisuuhun muodostunut vesialue. Se sijaitsee Oderjoen suulla Saksassa ja Puolassa, Szczecinin kaupungin luoteispuolella. Haffin erottavat Itämeren Pommerinlahdesta Usedomin ja Wolinin saaret. Sen yhdistää Itämereen kolme kapeaa vesiväylää: Dziwna, Świna ja Peenestrom. Haffin pinta-ala on 687 neliökilometriä, keskisyvyys noin 4 metriä ja suurin syvyys 6 metriä.


title: Jari Levonen

text: Jari Levonen (s. 23. elokuuta 1966 Pori) on entinen jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekkotuomari. Peliurallaan "kuumakallen" maineessa ollut ja runsaasti jäähyjä kerännyt laitahyökkääjä on tuomarina saanut Kultaisen pillin viisitoista kertaa ja Unto Wiitala -palkinnon seitsemän kertaa.


title: Jari Levonen

text: Levonen pelasi loukkaantumiseen päättyneellä liigaurallaan 459 ottelua, kaikki Porin Ässissä. Levonen teki pelaajaurallaan 101 maalia ja antoi 89 maaliin johtanutta syöttöä. Jäähyllä hän istui 691 minuuttia. Pudotuspeleissä vastaavat saldot olivat 38 ottelua, 9 maalia ja 7 maalisyöttöä ja 46 jäähyminuuttia.


title: Jari Levonen

text: Levonen palkittiin keväällä 2017 jo viidennentoista kerran peräkkäin Kultaisella pillillä pelaajien äänestämänä parhaana erotuomarina. SM-liiga on palkinnut hänet Unto Wiitala -palkinnolla kausilla 2002–2003, 2004–2005, 2008–2009, 2009–2010, 2010–2011, 2011–2012 ja 2013–2014. Pelaajaurallaan ilman maaotteluja jäänyt Levonen on tuomarina päässyt viheltämään maaottelujakin, arvokisoissa ensin 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2005 ja sitten jääkiekon MM-kisoissa 2006 Latviassa ja 2010 Saksassa tuomiten muun muassa loppuottelun. Levosen tuomaroinnista syntyi myös kohu mediassa, kun hän Saksan MM-kisoissa tuomitsi norjalaiselle puolustajalle Tommy Jakobsenille ottelurangaistuksen erotuomarin koskemattomuuden loukkaamisesta tämän tarkoituksellisesti törmätessä Levoseen keskiympyrässä. Myöhemmin Kansainvälisen Jääkiekkoliiton IIHF:n kurinpitoelin langetti Jakobsenille kisojen loppuajan kestävän pelikiellon.


title: Jari Levonen

text: Levonen työskentelee Noormarkun yhtenäiskoulussa. Japalle tuli 900 tuomittua ottelua tammikuussa 2019. Hänen edellään ottelumäärissä on enää Timo Favorin.


title: Jari Levonen

text: Jari Levosen setä Rauli Levonen pelasi 262 ottelua SM-sarjassa ja liigassa vuosina 1971–1981. Raulin pojista Jarno pelasi 115 liigaottelua Ässien ja KalPan paidassa vuosina 1991–1996 ja Toni yhteensä kuusi kautta Ässien A-junioreissa ja KiSa:n divarijoukkueessa.


title: Jari Levonen

text: Jarin veljistä Ari-Pekka pelasi jääkiekkoa alasarjoissa noin 15 vuoden ajan 1970- ja 1980-luvuilla, Jarkko Levonen pelasi 1970-luvun alussa SM-sarjaa Ässien riveissä 130 ottelun verran ja edusti Suomea 19-vuotiaiden EM-turnauksessa 1972. Jyrki Levonen pelasi SM-Liigaa Ässien riveissä 1976–1979 48 ottelua ja tämän jälkeen alasarjoissa muun muassa Forssassa ja Hyvinkäällä vuoteen 1989. Viides veljes Harri pelasi Ässien A-junioreissa 1972–1976 ja yhden kauden I-divisioonaa Jyväskylässä ja tämän jälkeen alasarjoissa vuoteen 1982 asti.


title: Lastensuojelulaki

text: Lastensuojelulaki (, ) on Suomen lastensuojelulainsäädännön ydin, johon on sisällytetty tärkeimmät lastensuojelua koskevat säännökset. Lastensuojelulain ohella muun muassa Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta sekä Lapsen oikeuksien sopimus määrittelevat lasten suojelua ja kohtelua inhimillisenä ja oikeudellisena subjektina muun lapsi- ja rikosoikeuden ohella. Nykyinen lastensuojelulaki tuli voimaan 1.1.2008.


title: Lastensuojelulaki

text: Vuonna 2014 lastensuojelulakia on pyritty uudistamaan ja näin tavoitellaan lastensuojeluongelmien vähentämistä.


title: Honkataipaleen rata

text: Honkataipaleen rata oli Ristiinan kunnan rajalla sijainnut noin kuuden kilometrin pituinen, raideleveydeltään 1 000 mm:n kapearaiteinen tukinsiirtorata, joka oli rakennettu Kuolimojärven ja Mäntyharjun Kallaveden väliselle kannakselle tukinsiirtoa varten. Tällä Halla-yhtiön vuonna 1909 valmistuneella rautatiellä oli liikennettä keväästä 1910 vuoteen 1976.


title: Honkataipaleen rata

text: Rata piti alun perin rakentaa leveäraiteisena (1 524 mm), mutta kilpaileva Enso-Gutzeit-yhtiö sai kuulla radanrakennusaikeista ja osti parhaimmat leveäraiteiseen siirtokuljetukseen sopivat maat. Halla-yhtiö muutti suunnitelmaansa ja rakensi ratansa hieman kauempaa, mutkaisempaan ja mäkisempään maastoon. Uusi 1 000 mm ratasuunnitelma perustui jäljelle jääneen maaston leveysrajoitteisiin, sekä siihen sopivan kaluston edullisempiin hintoihin. Radan pituudeksi tuli lähes 6 km ja sen lisäksi sivuraiteita n. 2 km.


title: Honkataipaleen rata

text: Radan erikoisuus on se, että suurimman osan liikenneaikaa eli vuosina 1928-1971 veturinkuljettajana toimi yksi ja sama mies eli Armas Pöntinen, joka myös hoiti veturia talvikauden aikana. Hänelle ja muulle vakituiselle henkilökunnalle rakennettiin pieni neljän perheen mökki noin sadan metrin päähän veturitallista. Lohjalta yhden kauden lainassa olleelle uuden veturin opettajakuljettajalle hankittiin tilapäinen asunto lähiseudulta, sen jälkeen dieselveturia ajoi yhtiön kuljettaja. Pöntisellä oli vakituisena apunaan seppä, joka hoiti vinssilaitoksen kattilaa ja koneistoja. Lämmittäjä, jarrumiehet ja vaihdemiehet olivat pitkään kausityöläisiä, jotka maksettiin ulos uittokauden loppuessa - mutta jotka pestautuivat vuosi vuodelta uudelleen.


title: Honkataipaleen rata

text: 1950-luvulla kaikki väki siirtyi vähin erin vakinaisiksi; liikennekauden ulkopuolella he tekivät metsätöitä ja silloin pidettiin myös lakisääteiset lomat. Veturien käytönvalvojana toimi Voikan tehtaiden käyttöinsinööri ja suuret korjaukset kävi tekemässä tehtaiden kattilaseppä; kuljettaja ja radan oma seppä tekivät pienet käytönaikaiset korjaukset. Pitkäaikaisin seppä oli Armas Tikka, josta koulutettiin aikanaan dieselveturille kuljettaja.


title: Honkataipaleen rata

text:
Radalla ei käytetty virkapukuja; lämmittäjän epävirallisena virkalakkina oli yleensä pitkälippainen mainoslakki, joka suojeli silmiä tulipesän hehkulta. Dieselveturin mukana tuli sen edelliseltä käyttöpaikalta eli Virkkalan–Ojamon rautatieltä peräisin ollut VR:n kuljettajan lakki. Vain dokumenttifilmiä varten miehet pukeutuivat tuliteriin, huolella silitettyihin kesävaatteisiin - Pöntisellä oli jopa kiillotetut kävelykengät.
Vuosina 1910–1971 käytössä ollut Krauss-veturi 6206/1909, 0-6-0WT on Minkiön Kapearaidemuseossa ja sitä loppuajat korvannut entinen Virkkalan–Ojamon rautatien niin sanottu Krokotiili–mallinen dieselveturi (Jung 13950/1960, 0-4-4-0dh) myytiin Sveitsiin. Dieselveturi on edelleen käytössä, joskin sen tehtäväksi on muutettu hätätilannekäyttö. Alkuperäinen veturitalli oli läpiajettava katos ja sijaitsi hiukan eri paikassa kuin vuoteen 2006 säilynyt peltinen rasvakuopalla varustettu talli. Uusi talli rakennettiin 1950-luvulla kun entinen todettiin jo yli-ikäiseksi ja muutenkin huonoksi huollon kannalta. Uusi talli toimi myös korjaamona.
Höyryveturia uusittiin jonkin verran käytön aikana: alkuperäinen savupiippu vaihdettiin toisenlaiseen ns. timanttipiippuun seisokin jälkeen joskus 1920-luvulla. Veturin kattila uusittiin vuonna 1950 Lokomon tekemään hiukan isompaan jolloin myös erilliset hiekka- ja höyrykuvut vaihtuivat PT-4-veturin tyyppiseen yhdistettyyn kupuun. Samoin savupiipuksi tuli nyt PT-4:n mallinen matala halkoturbiini, mutta koska se osoittautui ensimmäisen kautensa aikana paitsi liian kipinöiväksi metsäradalle myös kiistattoman huonoksi vedoltaan, niin se uusittiin: Voikan tehtaiden kattilapaja teki veturissa nykyisin olevan savupiipun kevääksi 1951 ja tehtaiden kattilaseppä yhdessä kuljettajan ja radan oman sepän kanssa asensi sen. Samoin kuljettajansuojusta on muutettu vähin erin umpinaisemmaksi vuosien varrella, koska alkuperäinen avoin katos ei oikein toimi Suomen oloissa.


title: Honkataipaleen rata

text: Nykyinen kuljettajansuojus on Lokomon talvella 1950 tekemä. Samoin nykyinen veturinvihreä väri alkuperäisen kiiltävän mustan tilalla on samasta korjauksesta peräisin. Veturissa oleva vaijerilla toimiva etupuskin jota tarvittiin vauhdissa tehtyihin vaunuletkan irrotuksiin asennettiin noin vuonna 1921 alkuperäisen tilalle kun veturi kunnostettiin viisivuotisen seisokin jälkeen radan käynnistyessä maailmansodan ja vallankumouksien aiheuttamalta katkoltaan. Samoin dieselveturiin asennettiin heti aluksi kumpaankin päähän vaijerilla käytettävät kytkimet vauhdissa tehtäviä irrotuksia varten.


title: Honkataipaleen rata

text: Rata tarkastettiin monien muiden kapearaideratojen lailla vuonna 1944 sotakorvauksia varten ja hylättiin suoralta kädeltä, koska se oli liian vanha ja lajissaan poikkeava venäläiseen standardiin nähden. Rata purettiin vuonna 1984 ja linjasta tehtiin autotie. Radasta on jäljellä kaksi maakellaria, joidenkin rakennusten perustuksia ja ulkopuoliselle vuokrattu radan henkilökunnan asuintalo. Kauan säilynyt veturitalli purettiin talvella 2006.


title: Honkataipaleen rata

text: Lisäksi Kuolimojärveen johtavassa entisessä rampissa jäljellä osa vanhoista ratapölkyistä tai niiden jäännöksiä, Mäntyharjun Kallaveden puoleisesta vastaavasta kohdasta ne ovat jo hävinneet, siellä on vain rannassa oleva selvä veteen johtava luiska. Tämän puolen vedenalainen tutkimus odottaa aikaansa.


title: Honkataipaleen rata

text: Höyryveturi on museoitu siinä asussa, johon se uusittiin kattilanvaihdon yhteydessä vuosina 1950–1951. Täyttä entistämistä on väläytelty, mutta toistaiseksi se on jätetty odottamaan.


title: Honkataipaleen rata

text: Pääradan vedenalaiset osat eli lastaus- ja purkuraiteiden tukirampit ovat osittain jäljellä. Niiden tutkimisen käynnistivät kesällä 1999 helsinkiläiset urheilusukelluskerhot HYKS urheiluseura ja Postin sukeltajat.


title: Honkataipaleen rata

text: Muista Mäntyharjun uittoreittiin kuuluvista, kapeita kannaksia ylittämään tai koskia ohittamaan tehdyistä vaijerivetoisista radoista on osittain jäljellä ainakin Verlan tehdasmuseon alueella Jaalassa oleva rata, jonka kartoitus kuuluu samaan projektiin. Muiden kokonaisuuteen kuuluneiden ratojen kohtaloa ei vielä tunneta täysin; Orraintaipaleen vaijeriradasta tiedetään sen linjauksen olevan kevytliikenneväylänä ja ainakin Kuolimojärven puoleisen rampin toimivan veneiden laskuramppina, kiskot ja koneistot on purettu kokonaan pois, vedenalaisen osuuden tutkinta odottaa aikaansa. Voikosken ohitusradan kohtalo on toistaiseksi epäselvä; radan oletettu sijainti paikallistettiin alustavasti kesällä 2011 joskin tutkinta jäi pintapuoliseksi.


title: Honkataipaleen rata

text: Hevosvetoinen Koirakiven ylivientirata on hävinnyt kokonaan, joskin sen linjaus on jäljellä yksityistieksi muutettuna. Radan tutkinta odottaa vuoroaan. Voikan tehtaiden luona ollut lyhin rata on hävinnyt täydellisesti.


title: Puolustusministeri

text: Puolustusministeri on valtion hallituksen jäsen, joka säätelee maanpuolustusta. Puolustusministeri on usein merkittävässä roolissa valtion politiikassa.


title: Puolustusministeri

text: Hallitusten alkuaikoina 1700-luvun lopussa käytettiin usein nimitystä "sotaministeri". Toisen maailmansodan jälkeen ryhdyttiin suosimaan nimitystä puolustusministeri. Usein ministeri asetettiin vastuuseen myös maa-, meri-, ja ilmasodankäynnistä. Monissa maissa puolustusministerin virka siirrettiin jonkinlaiseen kansalliseen turvallisuuskomissioon, jolloin valtionpäämies saattoi paremmin hallita sekä sotilaallisia että diplomaattisia asioita.


title: Puolustusministeri

text: Demokraattisissa valtioissa puolustusministeri on tavallisesti siviilihenkilö armeijan siviilimääräysvallan turvaamiseksi, mutta diktatuurivaltioissa virka voi olla upseerilla, joka on myös sotavoimien komentaja.


title: Booker Ervin

text: Booker Telleferro Ervin II (31. lokakuuta 1930 – 31. heinäkuuta 1970) oli yhdysvaltalainen tenorisaksofonisti.


title: Booker Ervin

text: Ervin syntyi Denisonissa, Teksasissa. Hän soitti alun perin pasuunaa, mutta perehtyi tenorisaksofoniin Yhdysvaltain ilmavoimissa palvellessaan. Hän opiskeli musiikkia Bostonissa ja teki levytysdebyyttinsä Ernie Fieldsin yhtyeen kanssa vuonna 1956.


title: Booker Ervin

text: Ehkä parhaiten Ervin muistetaan yhteistyöstä, jota hän teki vuosina 1956–1962 jazzmusiikin legendan Charles Mingusin kanssa. Häntä kuullaan useilla Mingusin merkittävillä levyillä. 1960-luvulla hän johti omaa kvartettiaan ja teki yhteistyöttä Randy Westonin kanssa. Suuren osan vuosista 1964–1966 hän vietti Euroopassa.


title: Booker Ervin

text: Ervin kuoli munuaistautiin ennenaikaisesti vain 39-vuotiaana.


Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta (, ) on Suomen perhe- ja lapsilainsäädännön perussäädöksiin kuuluva säädös, johon on sisällytetty tärkeimmät lapsenhuoltoa koskevat säännökset. Tämän lain ohella muun muassa Avioliittolaki, Isyyslaki, Laki lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta sekä Lapsen oikeuksien sopimus ja Lastensuojelulaki määrittelevat lapsenhuoltoon ja -suojeluun liittyviä oikeuksia, velvollisuuksia ja päätöksentekoa sekä lapsen kohtelua inhimillisenä ja oikeudellisena subjektina lapsi- ja perheoikeudessa.


title: Usedom

text: Usedom () on Itämeressä, Saksan ja Puolan pohjoisrannikolla Oderinhaffin edustalla sijaitseva saari. Suurin osa saaresta kuuluu Ostvorpommernin piirikuntaan Saksan Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa. Saari on pinta-alaltaan noin 445 neliökilometriä, josta 373 neliökilometriä sijaitsee Saksan ja 72 neliökilometriä Puolan puolella. Asukkaita Usedomissa on yhteensä 76 500, josta 31 500 asuu Saksassa ja 45 000 Puolassa. Saaren asukasluvultaan suurin kaupunki on Świnoujście ().


title: Usedom

text: Noin vuodesta 1000 vuoteen 1945 oli myös saaren itäinen, nykyisin Puolalle kuuluva alue saksankielinen. Itäinen puoli on ollut osa Puolaa vuodesta 1945 lähtien. Tuolloin alueen saksankielinen väestö muutti Saksan puolelle. Saari on kuulunut myös Ruotsille, vuosina 1648–1720.


title: Usedom

text: Toisessa maailmansodassa Luftwaffe testasi saaren Peenemünden kylässä ohjuksiaan ja rakettejaan, mukaan lukien V1- ja V2-ohjuksia. Toisen maailmansodan aikaan saarella myös sijaitsi Saksan keskitysleirejä.


title: Isyyslaki

text: Isyyslaki (1975/700) on perhe- ja lapsilainsäädännön perussäädöksiin kuuluva säädös, johon on sisällytetty tärkeimmät lapsen ja hänen isänsä välisen sukulaisuussuhteen toteamisesta ja vahvistamisesta sekä isän lapsenhuoltoa koskevat säännökset. Tämän lain ohella muun muassa Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta, Lastensuojelulaki, sekä Lapsen oikeuksien sopimus määrittelevat vanhemmuuteen, isyyteen, lapsenhuoltoon ja -suojeluun liittyviä oikeuksia, velvollisuuksia ja päätöksentekoa sekä lapsen kohtelua inhimillisenä ja oikeudellisena subjektina lapsi- ja perheoikeudessa.


title: Isyyslaki

text: Isyyslain voimaan tullessa vuonna 1976 isyyslain voimaapanolain 7 §:n 2 momentti edellytti, että ennen isyyslain voimaantuloa syntyneiden henkilöiden isyyttä koskeva kanne on pantava vireille viiden vuoden siirtymäajan kuluessa. Tätä säännöstä on sittemmin arvosteltu, mutta korkein oikeus on todennut, että säännöstä on noudatettava . Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi vuonna 2007 eräässä kyproslaisessa tapauksessa, että Kyproksen vastaava laki on ihmisoikeussopimuksen kanssa ristiriidassa siltä osin kun henkilö ei määräajan kuluessa voi käynnistää isyyden vahvistamisprosessia, kun hän ei tiedä, kuka voisi olla hänen isänsä, eli kenet tulisi haastaa oikeuteen. Tämän tuomion perusteella Helsingin hovioikeus on joulukuussa 2009 aiemmasta korkeimman oikeuden ratkaisusta poiketen vahvistanut isyyden tapauksessa, joka lain mukaan olisi tullut jättää tutkimatta, koska jutun kantaja oli syntynyt ennen vuotta 1976 .


title: Jämsänkosken tehdasrata

text: Jämsänkosken teollisuusrata oli paikallisen selluloosatehtaan kuljetuksia varten vuonna 1920 rakennettu kapearaiteinen rautatie Jämsänkoskella Jämsässä. Alun perin raideleveys oli 500 mm, mutta rata muutettiin 750 mm raideleveydelle vuosina 1926–1927.


title: Jämsänkosken tehdasrata

text: Radalla oli käytössä Montania–moottoriveturi sekä viisi höyryveturia.


title: Jämsänkosken tehdasrata

text: Rata muutettiin 1940-luvulla leveäraiteiseksi ja kapearaiteet purettiin vuoteen 1950 mennessä, jolloin viimeinenkin veturi romutettiin. Mikään näistä vetureista ei kelvannut sotakorvauksena.


title: Jämsänkosken tehdasrata

text: Tehdas siirtyi vuonna 1920 Yhtyneet Paperitehtaat Oy:lle ja sen alueelle tuotiin 1970-luvulla varastoitavaksi sittemmin Museorautatieyhdistys ry:lle lahjoitettu ja nykyisin Haapamäelle sijoitettu saksalainen T9-teollisuushöyryveturi.


title: Jämsänkosken tehdasrata

text: Tehtaan alueella on muistomerkkinä alun perin Valkeakoskella palvellut Hanomag-leveäraidehöyryveturi. Tehtailla oli oma Move66 –teollisuusveturi (Valmet 6624/1982, 0-6-0dh). Veturi on sittemmin poistettu ja myyty jälleenmyytäväksi Pajakulma Oy:lle Tampereelle.


title: The Scaramangas

text: The Scaramangas on suomalainen indie-popia soittava musiikkiyhtye, joka perustettiin vuonna 2000. Kahden EP:n jälkeen bändi solmi levytyssopimuksen Edel Recordsin kanssa ja syksyllä 2005 julkaistiin debyyttialbumi "All is good now". Toukokuussa 2007 julkaistiin yhtyeen toinen levy, nimeltään "Don't follow the weak".


title: The Scaramangas

text: Bändin jäsenet ovat Joonas Hakava, Matias Vahtola, Jeppe Cavonius, Martin Panelius ja Kim Liljeström.


Iranin islamilaisen tasavallan ilmavoimat (persiaksi نیروی هوایی ارتش جمهوری اسلامی ایران) on Iranin ilmapuolustuksesta vastaava aselaji. Arvellaan, että Yhdysvaltain liki 30-vuotisesta kauppasaarrosta huolimatta Iranin ilmavoimien kiinteäsiipisten ilma-alusten määrä on suuri ja sen helikopterilaivasto on arvioitu kolmanneksi suurimmaksi maailmassa.


title: Iranin islamilaisen tasavallan ilmavoimat

text: Islamilaisen Iranin aseistus periytyi shaahien Iranilta. Iranin ilmavoimat oli aselajeista eniten vuoden 1979 islamilaista vallankumousta ajanut mahdollisesti johtuen sen upseerien laajimmista kontakteista nk. länsimaihin. Korkeimmat upseerit lähtivät Iranista. Tämän ja Yhdysvaltain saarron arvioitiin vielä Irakin yrittäessä kaataa Iranin islamilainen hallinto sotilaallisella hyökkäyksellä johtaneen ilmavoimien taantumiseen. Yhdysvaltain hyökätessä Irakiin vuonna 1991, Irakin ilmavoimat lensivät koneistaan valtaosan Iraniin, joka on ainutlaatuinen teko sotahistoriassa.


text: Iran alkoi hankkia aseita Brasiliasta, Venäjältä, Ukrainasta ja Kiinasta. Iran on rakentanut - kuten Etelä-Afrikka saartonsa aikana - jo Irakin hyökkäyksestä 1980 lähtien oman ilmailuteollisuuden, joka on vasta 2000-luvulla noteerattu länsimaisessa mediassa Yhdysvaltain kaavailemien miehityssuunnitelmien spekulaatioiden yhteydessä. Etenkin Iranin siviiliavaruusohjelma on esitetty uhkana esimerkiksi EU:lle.


text: Vuonna 2002 Iran alkoi valmistaa Iran-140-kuljetuskonetta, joka perustuu ukrainalaiseen Antonov An-140 lentokoneeseen. Iran on myös väittänyt kehittäneensä kaksi omaa hävittäjälentokonetta, Azarakhsh ja Shafaq.


text: Iranin on alkanut valmistaa muun muassa AH-1 Cobra, Bell 212 ja 206 helikoptereita. Iranilaiset tyyppinimet ovat Shabaviz 2-75 ja Shabaviz 206.


text: 22. syyskuuta 1980 Irak hyökkäsi kuutta iranilaista lentokenttää ja neljää muuta sotilastukikohtaa vastaan. Tuho oli vähäinen. Iran iski 140 McDonnell Douglas F-4 Phantom II-koneen pommi-iskulla Irakin päälentokentille. Iranin ilma-aseen vastaiskut muun muassa Irakin öljysatamiin rauhoittivat Irakin ilmavoimien hyökkäystoiminnan. Iranin ilmavoimat iski irakilaisia maavoimia vastaan Khuzestanissa.


text: Iran menetti vuoden 1980 lopulla ilmasodassa tusinoittain koneita ja lentäjiä, joka oli kova rasitus muutenkin kutistuneille ilmavoimille. Reaganin hallinto Israelin avustamana toimitti myös ilmasota-aseita Iraniin osana Iran-kontra-toimintoja.


text: Irak sai lisää aseita muun muassa Italiasta, Ranskasta ja Neuvostoliitosta ja oli Iraniin nähden paremmin varustettu. Irak pyrki iskemään sekä Iranin öljyntuotantoon että asutuskeskuksiin. Iran lensi torjuntalentoja Grumman F-14 Tomcat-koneillaan. Ilmataisteluja oli yli 300 vuosien 1980-1988 aikana.


text: Vuoden 1987 lopulta alkaen Yhdysvaltojen laivasto aloitti aggressiivisen toiminnan Iranin koneita vastaan Persian lahden alueella. Tässä yhteydessä Yhdysvaltain laivasto muun muassa ampui ohjuksella iranilaisen matkustajakoneen tappaen sen matkustajat ja miehistön.


text: Iran osti 1980-luvun lopussa MiG-29 ja Su-24koneita Neuvostoliitosta ja F-7M ja FT-7 hävittäjiä Kiinasta.


text: Venäjä oli valmis myymään MiG-27, MiG-31, Tupolev Tu-22M koneita Iranille vuonna 1993, mutta Iran ei ollut valmis ostamaan. Se on pyrkinyt yhteistyöhön Kiinan ja Ukrainan kanssa sen sijaan.


text: Helmikuussa 1991 Irakin ilmavoimien 36 Su-24MK, 7 SU-25, 24 Mirage F.1EQ/BQ, 40 Su-20/22 ja enemmän kuin 10 MiG-23 konetta lennettiin Iraniin.


text: Iranin ilmavoimat kertoivat vuonna 2013 kehittäneensä tutkassa näkymättömän ns. stealth-hävittäjän. Uutisfilmien perusteella asiantuntijat arvioivat tämän projektin fiktioksi. Staattinen malli oli pelkkä vanerista rakennettu, scifi-elokuvien hävittäjiä muistuttava malli. Lentovideot todettiin rc-lennokkivideoiksi.


title: Keramian teollisuusrata

text: Keramian teollisuusrata oli Kemiössä toimivan Keramian tiili- ja keramiikkatehtaan kuljetuksia varten rakennettu rata. Yhtiöllä jonkin verran 600 mm:n kapearaiteisia raiteita ja mm. Riihimäen–Lopen rautatien vanhin veturi, Tampella 174/1911, 0-6-0st, “Jekke“.


title: Keramian teollisuusrata

text: Veturi ostettiin keväällä 1931 ja palveli sodanjälkeiseen aikaan asti, jolloin se romutettiin. Viimeiset aikansa se oli höyrynkehittäjänä eikä kelvannut sotakorvaukseksi. Yhtiöllä ehti olla lisäksi yksi Deutz MLH 332-moottoriveturi (27211/1939, 0-4-0 dm), joka myytiin Lohikon Tiili Oy:lle Kankaanpäähän ja siirtyi aikoinaan Rosenlew-yhtiön omaisuudeksi muun tiilitehtaan kaluston mukana. Veturiin oli jossain vaiheessa vaihdettu alkuperäisen tilalle 3-sylinterinen Deutz –traktorinmoottori. Muuten se oli raideleveyttä lukuun ottamatta hyvin samanlainen kuin Minkiöllä oleva, toinen poikkeus on kankivoimansiirto. Viimeiset havainnot veturista tehtiin vuonna 1978, jolloin se oli sortuneen tallinsa raunioissa Kankaanpäässä. Vaunuina etupäässä kuuppavaunuja, joista parhaassa kunnossa olleet menivät Kankaanpäähän moottoriveturin mukana. Mikään yhtiön kapearaidekalustosta ei kelvannut sotakorvaukseksi. Keramia-yhtiön kapearaideliikenne loppui jo 60-luvulla, jolloin kalusto romutettiin tai myytiin.


title: Keramian teollisuusrata

text: Pieniä kiskotuksen pätkiä ja muutamia jo osittain maatuneita kiskottomia, mutta vielä tunnistettavia ratapölkkyjä oli paikallaan vielä elokuussa 1968, jolloin aivan Keramia Oy:n vieressä olleella partiolippukunta Turun Metsänkävijät ry:n leirialueella (jonne tie kulki tehdasalueen läpi) järjestettiin useampien Metsänkävijä–lippukuntien yhteinen kesäleiri. Nykyään ovat kaikki rippeetkin teollisuusradasta hävinneet, pääasiassa jääneet rakennusten tai maanrakennustöiden alle.


title: Komun rata

text: Komun rata oli Pyhäjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut, suomateriaalista piimaata teollisuuskäyttöön valmistaneen Piimassat Ky:n omistama raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteinen teollisuusrata, jonka liikenne loppui vuonna 1979.


title: Komun rata

text: Viimeisinä vuosina ei enää ajettu suolle, vaan ainoastaan tehtiin tarvittaessa vaihtotöitä tehdasalueella. Yksi dieselvetureista, Diema 3049/1969, 0-4-0dm, palveli pitkään työveturina Ähtärin eläinpuiston rautatiellä. Veturi on nykyisin yksityisomistuksessa Robert Sands Järnvägin ykkösveturina (2010).


title: Komun rata

text: Kaksi muuta veturia olivat Schienen-Kuli–tyyppisiä. Muutamien vaunujen telit nykyisin Rokuan rautatiellä turistivaunujen teleinä.


title: Lauritsalan tehdasrata

text: Lauritsalan tehdasrata oli Kaukas Oy:n Lauritsalan tehtaiden yhteydessä toiminut sisäistä liikennettä harjoittanut 600 mm:n raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen rautatie.


title: Lauritsalan tehdasrata

text: Vetureita oli yhteensä toistakymmentä, muun muassa kaksi höyrysäiliöveturia: numero 6, Henschel 20804/1927, 2-6-0f ja numero 7, Lokomo 187/1935, 2-4-0f. Jälkimmäinen veturi oli Suomessa omilla piirustuksilla rakennettu koekappale joka jäi jostain syystä ainoaksi lajissaan. Toinen suomalainen, Rosenlew Oy:n Oulujoki Oy:lle rakentama veturi oli huomattavasti pienempi - ja uniikkikappale sekin.


title: Lauritsalan tehdasrata

text: Radalla palveli loppuun asti muun muassa entinen Riihimäen-Lopen rautatien RLR 5´ -veturi, myöhemmin Kaukas 5, Hanomag 9730/1921, 0-4-2t, jonka kattila tosin uusittiin vuonna 1929, jolloin se vaihdettiin turpeelta puulle.


title: Lauritsalan tehdasrata

text: Kalusto ei kelvannut sotakorvauksina, ilmeisesti pääosin jo varttuneen ikänsä vuoksi.


title: Lauritsalan tehdasrata

text: Koska tehtaiden jatkuvasti kasvava kuljetustarve lopulta ylitti rajusti 600 mm rautatien kapasiteetin ja kalustokin alkoi olla yli aikansa elänyttä, Lauritsalan kapearaiteet lakkautettiin vuonna 1949 - 1953 ja kalusto pääosin romutettiin.


title: Lauritsalan tehdasrata

text: Yksi radan vetureista, numero 2, myytiin Karjalankosken rautatielle ja odottaa tänään kunnostuksensa loppuun saattamista.


title: Lauritsalan tehdasrata

text: Raideliikenteen kumipyöriä suuremman kapasiteetin ja paremman hyötysuhteen vuoksi entinen kapearaiteisto muutettiin leveäksi ja sillä liikennöi kolme kotimaista valmistetta olevaa teollisuusdieselvetureita. Tehtaiden oma liikenne loppui vuonna 2007; vaihtotyöt siirtyivät VR:lle ja omat veturit pantiin myyntiin.


title: Avioliittolaki

text: Avioliittolaki (, ) Suomessa on perhelainsäädännön perussäädöksiin kuuluva säädös, johon on sisällytetty tärkeimmät avioliittoa koskevat säännökset.


title: Avioliittolaki

text: Nykyinen, vuonna 1929 säädetty avioliittolaki kumosi muun muassa vuoden 1734 lain naimiskaaren sekä vuonna 1889 säädetyn lain aviopuolisojen omaisuus- ja velkasuhteista. Oleellisin muutos aikaisempaan verrattuna oli, että tällöin lakkautettiin aviomiehen edusmiesasema vaimoonsa nähden ja puolisot julistettiin oikeudellisesti tasavertaisiksi. Useita aikaisemman lain säännöksiä puolisoiden varallisuussuhteista oli kuitenkin vielä sen jälkeen sovellettava ennen uuden lain voimaantuloa solmittuihin avioliittoihin niin kauan, kuin molemmat puolisot olivat elossa, eivät olleet eronneet eivätkä ottaneet pesäeroa.


title: Avioliittolaki

text: Avioliittolakiin on sen voimassa ollessa tehty useita muutoksia. Huomattavimmat niistä tehtiin vuonna 1987, jolloin muun muassa avioeron saaminen tehtiin entistä helpommaksi.


title: Läskelän rautatie

text: Läskelän rautatie oli Laatokan pohjoispuolella Harlun Läskelässä Suomen Neuvostoliitolle luovutetulla alueella sijainnut, myös yleistä liikennettä harjoittanut, raideleveydeltään 750 mm:n kapearaiteinen teollisuusrata, joka palveli Läskelän paperitehtaan ja sahan kuljetuksia.


title: Läskelän rautatie

text: Rata perustettiin vuonna 1910 hoitamaan sahan ja tehdaslaitoksen välistä liikennettä. Pääradan pituus oli 6,2 km ja sivu- ja pistoraiteiden suunnilleen yhtä paljon.


title: Läskelän rautatie

text: Radalla oli käytössä kaikkiaan kolme höyryveturia: Tampellan valmistamat numerot 1 ja 2 (194/1912, 0-4-2T ja 228/1914, 0-6-2T) sekä vuonna 1927 ostettu, Hiitolassa sijainneen lakkautetun Pekonlahden–Haukkavaaran metsäradan amerikkalainen Dickson (1083/1899, 0-6-4T) -höyryveturi, joka oli tehokkain radalla olleista. Radalla käytettiin – kuten Jokioisissakin – lavettivaunuja, joiden avulla sahan puutavara voitiin lastata suoraan VR:n vaunuihin ilman siirtokuormausta. Lavetteja oli neljä. Lisäksi radalla oli kaksi matkustajavaunua ja nelisenkymmentä erilaista tavaravaunua.