title: Darío Silva

text: Silva aloitti uransa vuonna 1991, jolloin hän liittyi Defensoriin. Sieltä hän siirtyi Peñaroliin ja edelleen Cagliariin, jossa hän sai lempinimekseen "sa pibinca". Se on sardinkielinen sana kiusankappaleelle. Lempinimi tulee hänen vimmatuista, mutta tehottomista yrityksistä päästä puolustuslinjan läpi. Seuraavaksi hän pelasi Espanyolissa, Málagassa ja Sevillassa. Kahden kauden jälkeen Primera Divisiónin Sevillassa, hän päätti purkaa viimeisen vuoden hänen sopimuksestaan, koska hän haivaitsi ettei hän ollut uuden managerin (Joaquín Caparrós) suosiossa. Hän liittyi Portsmouthiin ilmaisella siirrolla vuonna 2005. Portsmouthin kanssa hän kirjoitti kahden vuoden sopimuksen. Hän teki kolme maalia 15 pelaamassaan alkukauden pelissä, mutta loukkasi nilkkansa ja purki sopimuksensa 14. helmikuuta 2006.


title: Darío Silva

text: Silvan peliura loppui traagisesti, kun hän joutui auto-onnettomuuteen 24. syyskuuta 2006. Hän ajoi Uruguayn Montevideossa lyhtypylvästä päin ja hänet kiidätettiin sairaalaan. Hän sai pienen kolhun päähänsä ja jalkaansa sellaisen tällin, että hänen toinen jalkansa jouduttiin amputoimaan polvesta alaspäin.


title: Darío Silva

text: Silva aikoo palata takaisin jalkapallon pariin valmentajana. Huhut kertovat myös, että hän kilpailisi vuoden 2012 kesäolympialaisissa soudussa.


title: Heikki Lounaja

text: Matti Heikki Lounaja (sukunimi vuoteen 1946 Lilja) (12. huhtikuuta 1912 Kiuruvesi – 19. helmikuuta 1987 Varkaus) oli suomalainen kirjailija.


title: Heikki Lounaja

text: Köyhiin oloihin syntynyt Lounaja kävi keskikoulun Kiuruvedellä ja sen jälkeen Rovaniemen metsäkoulun 1937–1939 ja valmistui metsäteknikoksi. Hän meni naimisiin Hilma Auerin kanssa 1938.


title: Heikki Lounaja

text: Talvisodassa Lounaja määrättiin vuoden 1939 itsenäisyyspäivänä taistelulähetiksi Sallan rintamalle ns. Sallan pataljoonaan. Menestyksellisistä taisteluista Sallan rintamalla komentaja kapteeni Väänänen kiitti miehiään urheudesta ja lisäsi vielä 11 sotilasta. joiden katsoi kunnostautuneen erityisesti. Yksi heistä oli Heikki Lounaja. Hänet ylennettiin alikersantiksi ja komennettiin tammikuussa 1940 reserviupseerikouluun. Talvisodan loppuvaiheessa Lounaja sai siirron joukkueenjohtajaksi Karjalan kannakselle. Hänet ylennettiin reservin vänrikiksi huhtikuussa 1940.


title: Heikki Lounaja

text: Lounaja palasi Sallan rintamalle jatkosodassa kesällä 1941. Hän haavoittui vaikeasti syyskuussa 1941, ja siihen loppui hänen sotansa.


title: Heikki Lounaja

text: Sotavuosien jälkeen Lounaja toimi Rauma-Raahen (myöhemmin Rauma-Repola) palveluksessa metsätyönjohtajana Oulaisissa ja 1947–1952 piiriesimiehenä Kajaanissa. 1950 Lounaja tuli julkisuuteen esikoiskirjallaan "Pitkin varsitietä" ja seuraavina vuosina syntyivät Lounajan kolme ensimmäistä kirjaa ja hän tutustui myös kirjailija Ilmari Kiantoon ja Kajaanissa asuvaan metsänhoitaja, kirjailija ja taidemaalari H. Ahtelaan (Einar Reuter).


title: Heikki Lounaja

text: 1953–1957 Lounaja asui Rovaniemellä ja toimi Metsähallituksen suonkuivaustehtävissä. Tämän jälkeen Lounaja asui perheineen muun muassa Oulussa, Haapajärvellä, Varpaisjärvellä, Iisalmessa ja Juuassa. 1962 Lounajan vaimo kuoli ja hän meni seuraavana vuonna uudelleen naimisiin kieltenopettaja Irja Lukkarisen (s. 1916) kanssa.


title: Heikki Lounaja

text: Vuonna 1973 Lounaja jäi eläkkeelle ja alkoi suunnitella kolmiosaista 1800-luvun Kainuusta kertovaa teossarjaa. Tästä sarjasta toteutui vain ensimmäinen osa, joka ilmestyi nimellä "Tervakansan laulu".


title: Heikki Lounaja

text: Heikki Lounajaa voidaan pitää ensimmäisenä "kainuistina" – tähän ryhmään luettiin mukaan myöhemmin muun muassa Veikko Huovinen, Lauri Leskinen ja Marko Tapio.


title: Worku Bikila

text: Worku Bikila (s. 6. toukokuuta 1968) on entinen etiopialainen kestävyysjuoksija, joka erikoistui 5000 metrin juoksuun. Hänen vuonna 1995 10 000 metrillä juoksema aika 27:06:44 oli vuoden toiseksi nopein aika.


title: Worku Bikila

text: Urheilu-uran jälkeen Bikila on perustanut kaksi yritystä, jotka tuovat paljon kaivattuja tuloja hänen kotiseudulleen Dukamiin:


title: Jukka Peltola

text: Jukka Juhani Peltola (s. 26. elokuuta 1987 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Sibir Novosibirskissä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Peltola osaa pelata myös keskellä. Hän on pelityyliltään kahden suunnan hyökkääjä.


title: Jukka Peltola

text: Peltola on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän siirtyi B-juniori-ikäisenä KOOVEE:stä Tapparaan kaudeksi 2004–2005. Kaudella 2006–2007 Peltola nousi joukkueen A-nuorten kapteeniksi ja jakoi Tapparan sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin voiton Joonas Koskisen kanssa tehoilla 15+22=37. Hän debytoi kauden aikana myös SM-liigassa, jossa Peltola pelasi neljä ottelua. Hän teki SM-liigadebyyttinsä 28. joulukuuta 2006 paikallisottelussa Tampereen Ilvestä vastaan. Peltola pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kolmen Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Huhtikuussa 2007 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa.


title: Jukka Peltola

text: Kaudella 2007–2008 Peltola pelasi 15 SM-liigaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan vielä Tapparan A-nuorissa, joiden kolmanneksi paras pistemies Peltola oli tehoilla 13+18=31. Kausi 2008–2009 oli Peltolan ensimmäinen kokonainen SM-liigassa ja se toi hänelle 52 runkosarjaottelussa tehot 8+11=19. Hänen liigauransa avausmaali syntyi 19. syyskuuta 2008 vieraissa JYPiä vastaan. Peltolan kausi päättyi kuitenkin runkosarjan lopulla polvivammaan. Maaliskuussa 2009 hän jatkoi sopimustaan kahdella vuodella kevääseen 2012 saakka.


title: Jukka Peltola

text: Peltola teki polvileikkauksesta toipumisen jälkeisellä kaudella 2009–2010 vain kahdeksan tehopistettä. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa syyskuussa 2009. Kaudella 2010–2011 Peltola teki 16 tehopistettä. Kaudella 2011–2012 hän otti urallaan askeleen eteenpäin ja teki runkosarjassa 24 tehopistettä. Tammikuussa 2012 Peltola teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa.


title: Jukka Peltola

text: Kaudella 2012–2013 Peltola otti urallaan taas askeleen eteenpäin. Hän teki runkosarjassa vain kymmenen tehopistettä, jotka Peltola onnistui tekemään kuitenkin alempien ketjujen roolissa. Kevään 2013 pudotuspeleissä hän onnistui tekemään varsin hyvät tehot 6+2=8. Peltola ratkaisi Tapparalle ensimmäisen finaaliottelun voiton 15. huhtikuuta 2013 Porin Ässiä vastaan tehtyään 2–1-voittomaalin vain viisi sekuntia ennen varsinaisen peliajan loppumista. Hänet palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Peltola voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2013–2014 hän sivusi SM-liigan yhden kauden piste-ennätystään tehoilla 7+17=24. Peltola voitti taas kauden päätteeksi SM-hopeaa. Marraskuussa 2013 Peltola teki kevääseen 2017 asti ulottuvan jatkosopimuksen.


title: Jukka Peltola

text: Peltola nimettiin Tapparan kapteeniksi kaudeksi 2014–2015. Hän johdatti joukkueen kauden päätteeksi jo kolmanteen peräkkäiseen SM-hopeaan. Kaudella 2015–2016 Peltola teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 17+22=39, joilla hän oli Tapparan toiseksi paras pistemies Kristian Kuuselan jälkeen. Peltola johdatti joukkueen kauden päätteeksi Suomenmestaruuteen. Mestarien liigassa hän jakoi kolmella osumallaan Tapparan sisäisen maalipörssin voiton Jani Lajusen kanssa. Toukokuussa 2016 Peltolan sopimusta joukkueen kanssa pidennettiin kahdella vuodella kevääseen 2019 saakka.


title: Jukka Peltola

text: Kaudella 2016–2017 Peltola oli CHL:ssä Tapparan paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Henrik Haapalan kanssa kolmella syöttöpisteellään. Hän johdatti joukkueen kapteenina Tapparan toiseen peräkkäiseen Suomenmestaruuteen. Peltola palkittiin pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana Jari Kurri -palkinnolla. Kaudella 2017–2018 hän oli Tapparan toiseksi paras pistemies Kristian Kuuselan jälkeen tehoilla 14+19=33. Pudotuspeleissä Peltola oli tehoilla 6+7=13 joukkueen paras pistemies ja maalintekijä sekä hän jakoi Tapparan sisäisen syöttöpörssin voiton Kuuselan ja Jan-Mikael Järvisen kanssa. Peltola teki teki pudotuspeleissä kaksi voittomaalia, joista ensimmäinen ratkaisi 9. huhtikuuta 2018 Turun Palloseuraa vastaan Tapparalle 6–5-jatkoaikavoiton ja välieräpaikan ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 74.06. Hän teki ottelussa maalin myös varsinaisella peliajalla sekä syötti Kristian Kuuselan tekemän maalin. Kari Heikkinen valitsi Peltolan ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Jukka Peltola

text: Peltola ei jatka Tapparassa enää viimeistä sopimuskauttaan, vaan hän siirtyi kaudeksi 2018–2019 vuoden mittaisella sopimuksella Sibir Novosibirskiin.


title: Jukka Peltola

text: Peltola edusti Suomea Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Yhteensä hän on pelannut 23 ottelua tehopistein 1+1=2. Peltola sai ensituntumaa A-maajoukkueeseen tultuaan valituksi Suomen ensimmäiseen MM-leiriryhmään keväällä 2011. Hän pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa näin ollen Euro Hockey Challengessa 1. huhtikuuta 2011 Lahdessa Slovakiaa vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Peltola teki Karjala-turnauksessa 11. marraskuuta 2017 Helsingin Hartwall Arenalla Ruotsia vastaan. Vuoden 2018 Channel One Cupissa hän toimi Suomen kapteenina.


title: Cambridgen platonistit

text: Cambridgen platonistit olivat joukko Cambridgen yliopistossa 1600-luvulla — vuosien 1633 ja 1688 välillä — vaikuttaneita filosofeja, jotka kannattivat uusplatonismia.


title: Cambridgen platonistit

text: Cambridgen platonisteille uskonto ja järki olivat sopusoinnussa, eikä todellisuus muodostunut aistihavainnoista, vaan Platonin opetusten mukaisesti "käsitettävissä olevista muodoista" tai ideoista, jotka olivat aistien takana. Siksi aistit olivat epäluotettava tiedon lähde.


title: Cambridgen platonistit

text: Cambridgen platonistit reagoivat kahdelta suunnalta tuleviin paineisiin. Toisaalta he kokivat puritaanisten jumaluusoppineiden dogmatismin anti-rationalistisine vaatimuksineen epämoraaliseksi ja vääräksi. He kokivat myös, että puritanistien ja kalvinistien vaatimukset siitä, että jokaisen oli muodostettava omakohtainen suhde Jumalaan, johtivat siihen, ettei suurimmalle osalle ihmisistä muodostunut suhdetta Jumalaan. Toisaalta Cambridgen platonistit reagoivat tuon ajan vallitsevia filosofisia näkemyksiä, kuten René Descartesin kartesiolaisuutta, Baruch Spinozan "ateismia" ja Thomas Hobbesin materialistisia kirjoituksia, vastaan. He kokivat, että vaikka nämä olivatkin rationalistisia, he kielsivät kaikkeuden pohjimmiltaan idealistisen luonteen.


title: Cambridgen platonistit

text: Teologisissa ja poliittisissa kysymyksissä Cambridgen platonistit kannattivat maltillisuutta. He uskoivat, että järki oli kaikkien kiistojen paras ratkaisija, ja siksi he puhuivat puritaanien ja korkeakirkollisten kirkonmiesten välisen dialogin puolesta. Järkeen platonistit suhtautuivat puolimystillisesti, katsoen, ettei se ollut vain mielen ymmärryksen kyky, vaan sen sijaan "Herran kynttilä", Jumalan ihmissieluun jättämä jälki tai kuva. Puolijumalallisena järki kykeni paitsi antamaan aisteja parempaa tietoa, myös lähestymään Jumalaa. Näin järki kykeni myös tuomitsemaan puritaanisen teologian yksityisen ilmoituksen ja vakiintuneen kirkon rituaalien ja liturgioiden välillä. Tämän vuoksi heitä kutsuttiin myös latitudinaristeiksi.


title: Cambridgen platonistit

text: Cambridgen platonismin keskeisimmät henkilöt olivat:Cambridgen platonismin hengessä filosofoineita nuoremman polven edustajia olivat mm.:


title: Heikki Toppila

text: Heikki Toppila (4. heinäkuuta 1885 Paavola – 5. huhtikuuta 1963 Kuusankoski) oli suomalainen opettaja, kirjailija ja toimittaja.


title: Heikki Toppila

text: Toppilan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Toppila ja Reeta Takalo. Hän oli naimisissa vuodesta 1927 kansakoulunopettaja Anna Salmisen kanssa. Toppila valmistui kansankoulunopettajaksi Kajaanin seminaarista 1907. Hän toimi opettajana ensin Vihannin Korvenkylässä ja Viipurin Tiiliruukin koululla ja sitten Oulun Laanilassa vuosina 1909–1924. Hän työskenteli myös maanviljelijänä ja toimittajana. Suomen Sisällissodan aikana Toppila oli Helsingissä, liittyi suojeluskuntaan ja osallistui kaupungin valtaukseen. Vuonna 1924 hän ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi. Kirjailijana ollessaan Toppila asui 1920-luvulla Vihannissa, Limingassa, Vihdin Nummelassa sekä Espoossa ja Raumalla. 1930-luvulla hän asui vaimonsa kanssa Nummelassa ja Porvoon maalaiskunnan Hinthaarassa. Viimeksi Toppilat asuivat Kuusankoskella.


title: Heikki Toppila

text: Toppila oli perustamassa 1925 ns. Toukokuun ryhmää, johon kuuluivat hänen lisäkseen muun muassa L. Onerva, Einari Vuorela, Uuno Kailas ja Arvi Kivimaa. Hän osallistui myös Tulenkantajien kokoontumisiin, vaikka ei ollutkaan varsinaisesti ryhmän jäsen. Toppilan teoksissa tapahtumapaikkana on pohjoispohjalainen kyläyhteisö ja kirjojen henkilöitä hallitsee usein enteisiin ja uskomuksiin, kuolemanpelkoon ja painajaisuniin perustuva arktinen hysteria.


title: Heikki Toppila

text: Toppilan tuotantoon kuuluu sekä romaaneja että novelleja, pääasiassa WSOY:n julkaisemana:


title: Stacy Keach

text: Stacy Keach (s. 2. kesäkuuta 1941 Savannah, Georgia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja selostaja. Hän on kuuluisa dramaattisista rooleista. Hän on toiminut selostajana PBS:llä ja Discoverylla, hän on myös näytellyt joitakin rooleja televisiosarjoissa ja musikaaleissa.


title: Iittalan junaturma

text: Iittalan junaturma tapahtui talvisodan aikana 4. maaliskuuta 1940 puolenyön jälkeen noin kello 0.45, joidenkin lähteiden mukaan jo 3. maaliskuuta, kun pohjoisesta tulossa ollut pikajuna numero 50 ja etelästä tullut, lapsia evakkoon kuljettanut ylimääräinen juna numero 69 törmäsivät yhteen Riihimäki–Tampere-radalla Kalvolassa puolitoista kilometriä Iittalan aseman eteläpuolella. Turmassa kuoli 31 henkilöä, joista 15 oli Ruotsiin evakkoon matkalla olleita lapsia.


title: Iittalan junaturma

text: Pikajuna 50 oli myöhässä yli tunnin lähtiessään Tampereelta etelään. Pikajunan oli määrä kohdata ylimääräinen juna 69 Iittalan asemalla, mutta se ohitti aseman pysähtymättä, vaikka aseman henkilökunnan mukaan junalle näytettiin pysähtymismerkkiä. Asema ja junat oli sota-ajan määräysten vuoksi pimennetty. Junat törmäsivät yhteen niin rajusti, että molempien junien veturit ja alkupäässä olleet vaunut murskautuivat. Sotalapsia kuljettaneen ylimääräisen junan veturi ja ensimmäiset vaunut syttyivät palamaan, ja suurin osa turman uhreista menehtyi palon takia. Onnettomuden uhreista 23 oli lapsia kuljettaneessa junassa ja kahdeksan pikajunan matkustajia. Pikajunan veturimiehistö loukkaantui pahoin törmäyksessä, ja lapsia kuljettaneen junan veturinkuljettaja ja kaksi lämmittäjää kuolivat.


title: Iittalan junaturma

text: Onnettomuusjunien veturit olivat H8 563 (ylimääräinen juna 69) ja H9 784 (pikajuna 50). Veturit vietiin korjattavaksi Helsingin konepajalle.


title: Iittalan junaturma

text: Turman syyksi arveltiin sitä, ettei pikajunan kuljettaja lumipyryn takia huomannut Iittalan asemalla annettua pysähtymismerkkiä vaan jatkoi matkaa tuhoisin seurauksin. Sotasensuurin vuoksi onnettomuudesta ei uutisoitu, ja siitä on vain vähän tietoa.


title: Iittalan junaturma

text: Pikajunan kuljettajaa ja Iittalan aseman junanlähettäjää vastaan käynnistettiin oikeusjuttu. Oikeudenkäynnin aikana ei luotettavasti selvinnyt, oliko Iittalan asemalta näytetty pikajunalle pysähtymismerkkinä punaista valoa yöllä. Veturinkuljettajan mukaan hänelle oli näytetty vihreää valoa, joka salli matkan jatkamisen pysähtymättä. Sääksmäen ja Kalvolan pitäjien kihlakunnanoikeus tuomitsi elokuussa 1942 veturinkuljettajan 31 kuolemantuottamuksesta vuoden vankeusrangaistukseen ja maksamaan 1,3 miljoonan markan korvaukset rautatiehallitukselle ja uhrien omaisille, koska hänen katsottiin laiminlyöneen tähystysvelvollisuutensa. Iittalan aseman junanlähettäjä tuomittiin 100 päiväsakon rangaistukseen vaaran tuottamisesta rautatien käytössä. Marraskuussa 1943 Turun hovioikeus vapautti kuljettajan, koska hovioikeuden mukaan tähystysvelvollisuuden laiminlyönnistä ei ollut luotettavaa näyttöä. Junanlähettäjän tuomiota ei muutettu.


title: Iittalan junaturma

text: Onnettomuuden uhrit on haudattu Helsingin Malmin hautausmaalle, haudalla on vuonna 1944 paljastettu Aarre Aaltosen suunnittelema muistomerkki.


title: Hakozaki-Kyūdaimaen metroasema

text: Hakozaki-Kyūdaimaen metroasema () on Fukuokan kaupungin Higashin suuralueella sijaitseva metroasema. Hakozaki-Kyūdaimaen asema on kuudes asema Hakozaki-linjalla. Asema on avattu 31. tammikuuta 1986. Aseman nimi on lyhenne sanoista "Hakozaki - Kyūshū daigaku mae", joka tarkoittaa "Hakozaki - Kyūshūn yliopiston edessä".


title: Hakozaki-Kyūdaimaen metroasema

text: Aseman lähistöllä sijaitsevat muun muassa:


title: Replika

text: Replika on jonkin laitteen kopio. Se muistuttaa esikuvaansa ulkoisesti, mutta teknisesti se voi olla ajanmukainen. Esimerkiksi Pedersen polkupyörässä voi olla nykyaikaisia osia ja liitoksia, mutta rungon malli ja mittasuhteet ovat peräisin alkuperäisestä 1800-luvun lopun pyörästä.


title: Replika

text: Replika voidaan tehdä myös laitteesta, jota ei oikeasti koskaan tehty, esimerkkinä Charles Babbagen differenssikone. Kyseessä oli mekaanisen laskukoneen suunnitelma. Kone rakennettiin kokeilumielessä alkuperäisten piirustusten mukaan 1980-luvulla. Koeajossa kone toimi täydellisesti. Se on näytteillä Lontoon Science Museumissa.


title: Dilnarin Demirbag

text: Dilnarin "Dee" Demirbag (s. 14. marraskuuta 1973 Turkki) on ruotsalainen tanssija ja valokuvamalli.


title: Dilnarin Demirbag

text: Dee on esiintynyt monilla E-Typen videoilla ja keikoilla. Hän ei itse laula E-Typen kanssa, vaan esittää yleensä Nana Hedinin levylle laulamat lauluosuudet keikoilla playbackinä. Vuosina 2000-2001 Dee julkaisi sooloartistina singlet "All The Way Up" ja "Want You to Go".


title: Dilnarin Demirbag

text: Myös Deen sisaret ovat menestyneet hyvin kotimaassaan. Nuorempi sisar Dilbahar "Dilba" Demirbag on myös menestynyt poptähti, ja isosisko Dilsa Demirbag-Sten on menestynyt toimittaja ja kirjailija.


title: Kaizukan metroasema

text: Kaizukan metroasema () on Fukuokan kaupungin Higashin suuralueella sijaitseva metroasema. Kaizukan asema on seitsemäs ja viimeinen asema Hakozaki-linjalla, sekä ensimmäinen asema Miyajidake-linjalla.


title: Kaizukan metroasema

text: Asema on rakennettu paikalleen alun perin 4. helmikuuta 1935. Asema yhdistettiin Fukuokan metroon 12. marraskuuta 1986. Nykyisin Nishitetsun Miyajidake-linjaa käyttää päivässä noin 14 000 (2004) ihmistä ja Hakozaki-linjaa 8500 (2000) ihmistä.


title: Kaizukan metroasema

text: Aseman lähellä sijaitsevat muun muassa:


title: Hand of Blood

text: Hand of Blood on walesilaisen metalcoreyhtye Bullet for My Valentinen 22. elokuuta 2005 julkaistu toinen EP-levy, joka julkaistiin Yhdysvalloissa. Se on lähes yhtenevä kuin aikaisempi Britanniassa julkaistu "Bullet for My Valentine" -EP-levy, mutta "Hand of Blood" sisältää yhden uuden kappaleen ”4 Words (To Choke Upon)” sekä musiikkivideon ”Hand of Blood”. Kappaleet ”4 Words (To Choke Upon)” ja ”Cries in Vain” ovat myös "The Poison" -albumilla. Electronic Arts on käyttänyt "issa" ja "Burnout Revengessä" ”Hand of Blood” -kappaletta ja peleissä "NHL 06" ja "Madden NFL 06" on mukana ”4 Words (To Choke Upon)”.


title: Graham Greene

text: Henry Graham Greene (2. lokakuuta 1904 Berkhamsted, Hertfordshire, Britannia – 3. huhtikuuta 1991 Vevey, Sveitsi) oli englantilainen romaani-, novelli-, ja näytelmäkirjailija. Hän kuvasi teoksissaan etenkin nykymaailman moraalisia ja poliittisia ongelmia. Greene sai sekä laajan lukijakunnan että arvostusta kirjallisuuspiireissä. Greene kääntyi vuonna 1926 katoliseksi, kriitikot yhdistivät sen hänen teoksissaan esiintyvään päähenkilöiden pahuuden ja syyllisyydentunteen pohdiskeluihin, mutta Greene inhosi tulla luokitelluksi katoliseksi kirjoittajaksi.


title: Graham Greene

text: Greenen teokset jakautuivat alun perin jännitys- ja rikoskertomuksiin, joita Greene itse sanoi viihteeksi, vaikka muut löysivät niistä filosofisia ulottuvuuksia, ja kirjallisempiin töihin kuten "Voima ja kunnia", joihin Greenen kirjallinen maine perustuu. Greene kirjoitti useita kansainvälisen vakoilun maailmaan sijoittuvia kirjoja, kuten "Kolmas mies". Eräissä teoksissa, kuten "Miehemme Havannassa", on myös huumoria.


title: Graham Greene

text: Greene matkusti vuonna 1935 Liberiaan ja vaelteli neljän viikon ajan viidakon halki maan pääkaupunkiin Monroviaan. Seuraavana vuonna hän kirjoitti matkasta kirjan "Journey Without Maps".


title: Graham Greene

text: Greene oli Nobelin kirjallisuuspalkinnon kestoehdokas, ja Ruotsin akatemian julkiseksi tulleiden asiakirjojen mukaan hän oli vuonna 1961 vakava vaihtoehto Ivo Andricille.


title: Salaputkijuttu

text: Salaputkijuttu oli 1950-luvun alussa Suomessa tapahtunut poliittinen skandaali, josta tutkija Jukka Tarkan mielestä alkoi rötösherrojen historia.


title: Salaputkijuttu

text: Eduskunnan oikeusasiamies totesi 28. marraskuuta 1952, että K. A. Fagerholmin I hallituksen (1948–1950) ministerit Jussi Raatikainen, Matti Lepistö, Aleksi Aaltonen ja Onni Peltonen olivat toimineet lainvastaisesti myöntäessään valtionapua vuonna 1949 konkurssikypsälle Salaputki Oy:lle. Ministeri Jussi Raatikainen oli firman osakkaana myöntäessään valtionavun. Salaputki Oy oli perustettu valmistamaan puisia salaojaputkia..


title: Salaputkijuttu

text: Lainvastaisuussyytteen vuoksi Urho Kekkosen III hallituksessa ministerinä olleet Lepistö ja Peltonen joutuivat eroamaan, ja keväällä 1953 eduskunta päätti asettaa kyseiset neljä ministeriä syytteeseen valtakunnanoikeudessa.


title: Salaputkijuttu

text: Valtakunnanoikeus päätti 18. syyskuuta 1953, että valtionapu oli aikanaan annettu väärin perustein ja Raatikainen oli antanut perätöntä tietoa ministeritovereilleen.


title: Salaputkijuttu

text: Raatikainen tuomittiin sakkoihin ja maksamaan saamansa hyödyn takaisin valtiolle. Lepistö tuomittiin myös sakkoihin ja maksamaan korvauksia valtiolle. Aaltonen ja Peltonen vapautettiin.


title: Isokissanhäntä

text: Isokissanhäntä ("Acalypha hispida") on tyräkkikasvien heimoon kuuluva trooppinen pensas. Luonnonvaraisena se kasvaa Uudessa-Guineassa. Kasvi on suosittu huonekasvina, ja siinä on pitkät kissan häntää muistuttavat kukinnot.


title: Matkapuhelinten etähallinta

text: Matkapuhelinten etähallinnasta on tullut yrityksille erittäin tärkeä osa IT-infrastruktuuria koska yhä useammat yritykset käyttävät nykyään niinkutsuttuja älypuhelimia sähköpostin lukua ja etätyöskentelyä varten.


title: Matkapuhelinten etähallinta

text: Etäkäyttöohjelmilla saadaan helposti hallittua suurtakin määrää matkapuhelimia ilman, että loppukäyttäjä siitä itse edes tietää. Ilman etähallintasovellusta jokaiseen laitteeseen jouduttaisiin päivitykset tekemään käsin. Myös puhelinten tyhjennys varkaus- tai hukkaamistapauksessa onnistuu helposti etähallinnan kautta eikä henkilökohtaista tietoa pääse vääriin käsiin. Puhelimen käyttöä pystytään myös rajoittamaan etähallintasovelluksella.


title: Matkapuhelinten etähallinta

text:
Matkapuhelinten etähallinnan tärkeimpiä ominaisuuksia ovat ohjelmistopäivitykset, varmuuskopiot,
puhelimen tietojen poisto katoamis- ja varkaustapauksissa, erilaiset käyttörajoitukset, loppukäyttäjille suunnatut viestit sekä raportit tietohallinnolle.


title: Matkapuhelinten etähallinta

text: Kun matkapuhelinta etähallitaan käyttäjästä riippumatta voi hallinnasta muodostua riski yksityisyydelle.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Mielipuoli (oik. Philip Sterns) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Mielipuoli on Hulkin arkkivihollisen, Johtajan veli. Myös Mielipuoli itse nähdään useimmiten juuri Hulkin vihollisena. Mielipuolen ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen "Incredible Hulk" (Vol. II) -lehden numerossa 362. Hahmon loivat käsikirjoittaja Peter David ja piirtäjä Gary Frank.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Mielipuolen ensiesiintyminen Suomessa tapahtui "MARVEL" -lehden numerossa 6 (1995).


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Philip Sterns oli Bruce Bannerin vanha koulutoveri, joka Bannerin muututtua Hulkiksi kehitti kieroutuneen viha/rakkaussuhteen tätä kohtaan. Sterns halusi kiihkeästi nousta samalle tasolle ihanteensa kanssa ja pakkomielteensä ajamana säteilytti itseään gammasäteillä.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Käytyään läpi lukuisia tieteellisiä prosesseja Sterns muuttui ruskeaksi ihmismäiseksi olioksi, joka kykeni vaihtamaan muotoaan suurikokoiseksi, yli-inhimillisen voimakkaaksi jätiksi.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Sterns nimesi itsensä uudelleen Mielipuoleksi ja hautoi ovelan juonen joka tähtäsi Hulkin tuhoon. Mielipuoli myrkytti Hulkin ja manipuloi lukuisia tämän vihollisia, kuten Kuvotuksen ja Harmaan Kalman Hulkia vastaan.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Mielipuolen veli Johtaja kuitenkin saapui yllättäen Hulkin avuksi ja auttoi tätä löytämään Mielipuolen piilopaikan. Johtajan syy poikkeukselliseen käytökseensä on "Mielipuolen pelottavuus". Hulk käy Mielipuolen kimppuun ja voittaa tämän. Mielipuoli myrkyttyy taistelun kuluessa ja Hulk jättää vastalääkkeen tämän ulottumattomiin lähtien itse pois paikalta.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Mielipuoli kuitenkin laajensi kokoaan ja nappasi vastalääkkeen itselleen. Myöhemmin hän haki käsiinsä Punakallon kehittelemän Piecemeal -olennon, jonka kanssa Mielipuoli iski Hulkia vastaan. Mielipuoli yrittää hukuttaa Hulkin Loch Nessiin mutta epäonnistuu.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Mielipuoli pakenee paikalta Lontooseen, jossa pitäen prinssi Charlesia panttivankinaan vaatii tulla kruunatuksi Britannian kuninkaaksi. Hulk kuitenkin pelastaa Charlesin ja pieksää Mielipuolen. Lannistettu Mielipuoli tunnustaa lopulta rakastavansa Hulkia juuri ennen sortumistaan Thamesin syövereihin. Ei ole kuitenkaan varma, onko Mielipuoli kuollut.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Kuten Hulk, myös Mielipuolella on valtavat fyysiset voimat ja kestävyys. Mielipuolella on myös kyky regeneroida itsensä vammoista. Voimakkailla jalkalihaksillaan Mielipuoli kykenee taittamaan loikkien valtaviakin etäisyyksiä. Toisin kuin Hulk, Mielipuoli ei vahvistu adrenaliinitason kasvaessa.


title: Mielipuoli (sarjakuvahahmo)

text: Vuonna 2003 tehdyssä Hulk-videopelissä Mielipuoli on yksi välivastuksista. Hahmon äänenä toimi Paul Dobson.


title: Amppelikissanhäntä

text: Amppelikissanhäntä ("Acalypha reptans") on Intiasta kotoisin oleva tyräkkikasvi, jota kasvatetaan riippuvana huonekasvina. Se muistuttaa isokissanhäntää, mutta on kooltaan pienempi. Kasvutapansa ja vartensa rentouden vuoksi se sopii parhaiten amppelikasviksi. Kasvi kukkii pitkään, aina varhaiskeväästä myöhäissyksyyn. Yksittäinen kukinto ('häntä') kestää maksimissaan pari viikkoa.


title: Amppelikissanhäntä

text: Kasvia voi lisätä itse varsipistokkaista, jotka juurtuvat melko helposti kun ne tökätään hiekkapitoiseen kasvualustaan.


title: Fitzcarraldo

text: Fitzcarraldo on Werner Herzogin vuonna 1982 ohjaama elokuva, jossa pääosaa esittää Klaus Kinski. Tarinan päähahmo irlantilainen Brian Sweeney Fitzgerald (Fitzcarraldo) on innokas oopperanystävä, jolla on suuruudenhullu haave. Tositarinaan perustuva elokuva kuvaa tämän yhden miehen sinnikästä taistelua unelmiensa ja haaveittensa puolesta.


title: Fitzcarraldo

text: Irlantilainen liikemies omistaa jäätehtaan 1900-luvun alun Perussa ja haaveilee oopperan perustamisesta Amazonin yläjuoksun pikkukaupunkiin. Hän saa idean, että jos läheiselle jokialueelle saisi viedyksi jokilaivan, hän voisi sen avulla ansaita rahat oopperaa varten. Todellisen elämän Fitzgerald vei laivan joelle osina, mutta Herzogin tarinassa laiva raahataan kokonaisena korkean kannaksen yli.


title: Fitzcarraldo

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Fitzcarraldon" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.


title: Kätilöopiston juttu

text: Kätilöopiston juttu oli 1950- ja 1960-luvun vaihteessa Suomessa tapahtunut poliittinen skandaali.


title: Kätilöopiston juttu

text: Helsingissä Ullanlinnan Neitsytpolulla sijainneen Kätilöopiston vanhat tilat olivat käyneet pieniksi, ja uutta Kätilöopistoa alettiin rakentaa Kumpulaan Sofianlehdonkatu 5:een vuonna 1956. Kätilöopiston rakennustoimikunta oli nimetty ja opiston tontin kalliolouhos tehty jo vuonna 1954, mutta varojen puute viivytti rakennustöiden aloittamista. Ongelmat alkoivat, kun opiston rakennustoimikunta johtajanaan valtiovarainministeri Aarre Simonen valitsi talon urakoitsijaksi jo konkurssikypsän "Rakennusliike Teoran" joulukuussa 1956. Rakennusliikkeen vaikeudet piilotettiin verorästien maksusuunnitelman taakse ja sille maksettiin ennakkoja vielä tekemättömistä töistä lähes 200 miljoonan markan edestä, jotta yritys ei joutuisi protestilistalle.


title: Kätilöopiston juttu

text: Samaan aikaan Teora rakensi Munkkivuoressa asuntoja sopuhintaan Kätilöopiston rakennustoimikunnan jäsenille, muun muassa valtiovarainministeri Simoselle. Rakennusliike Teora panttasi myös näiden asuntojen osakekirjoja velkojensa ja Kätilöopiston urakan vakuudeksi. Kun Teora lopulta teki konkurssin, ministeri Simonen oli kuitenkin ehtinyt järjestää oman asuntoyhtiönsä vapaaksi näistä vakuuksista. Kohu Kätilöopiston ympärillä alkoi, kun Helsingin Sanomat julkaisi helmikuussa 1958 pikku-uutisen Simosen ja Teoran toimitusjohtajan Leo Lyytikäisen välisestä, hieman ennen Kätilöopiston urakkakilpailun ratkeamista tehdystä asuntokaupasta. Lehti ihmetteli Teoran heikkoa maksuvalmiutta ja sitä, miksi urakka ylipäätään oli tällaiselle yhtiölle annettu. Fagerholmin ns. yöpakkashallitus asetti syyskuussa 1958 hallitusneuvos Torsten Törnblomin johtaman komitean selvittämään Kätilöopiston rakentamiseen mahdollisesti liittyviä väärinkäytöksiä.


title: Kätilöopiston juttu

text: Rakennusliike Teoran konkurssista tuli lopulta veronmaksajille noin 300 miljoonan markan tappiot. Kätilöopiston uuden rakennuksen viimeisteli loppuun Teoran konkurssin jälkeen rakennusyhtiö Puolimatka Oy, ja rakennus otettiin käyttöön 11. huhtikuuta 1960.


title: Kätilöopiston juttu

text: Oikeudenkäynti Kätilöopiston jutussa useita virkamiehiä vastaan alkoi maaliskuussa 1960 Helsingin hovioikeudessa. Eduskunnan perustuslakivaliokunta totesi 2. kesäkuuta 1960 entisten ministerien Aarre Simosen, Vilho Väyrysen ja Urho Kiukkaan toimineen lainvastaisesti opiston rakentamisvaiheessa ja vaati heiltä selvityksen toiminnastaan. Eduskunta ei pitänyt Simosen, Väyrysen ja Kiukkaan selvityksiä tyydyttävinä, vaan päätti 8. marraskuuta 1960 jättää asian heidän osaltaan valtakunnanoikeuden tutkittavaksi. Päätös syytteen nostamisesta syntyi Simosen osalta äänin 163–24, Väyrysen osalta äänin 154–30 ja Kiukkaan osalta äänin 157–31. Asian raukeamisen puolesta äänestivät TPSL:n eduskuntaryhmä ja eräät Maalaisliiton kansanedustajat.


title: Kätilöopiston juttu

text: Valtakunnanoikeus aloitti jutun käsittelyn 5. huhtikuuta 1961. Oikeudenkäynti sai lisäväriä, kun valtakunnanoikeuden jäsen, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Reino Kuuskoski pantiin viralta niin sanotun kansaneläkelaitoksen asuntojutun vuoksi kesken Kätilöopiston jutun käsittelyn kesällä 1961. Valtakunnanoikeus tuomitsi 14. joulukuuta 1961 ministerivastuulain nojalla Aarre Simosen 375 000 ja Vilho Väyrysen 80 000 markan sakkoihin.


title: Hamilton-Norwoodin asteikko

text: Hamilton–Norwoodin asteikolla mitataan alopecia androgenetican eli miestyyppisen kaljuuntumisen oireiden tasoa. Hamilton kuvaili asteikon ensimmäisen kerran vuonna 1951 ja Norwood muokkasi sitä vuonna 1975. Asteikossa on 8 astetta I – VII. Lisäksi on kehitetty väliluokat IIA, IIIA, IVA, VA.


title: Hamilton-Norwoodin asteikko

text: Erich Ludwig kehitti vastaavan asteikon I – III naisille vuonna 1977.


title: Jon Poulsen

text: Jon Poulsen (s. 13. maaliskuuta 1981 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Jon Poulsen

text: Poulsen oli Helsingin Jalkapalloklubin kasvatti. Euroopan kentillä hän on muun muassa tehnyt kaksi maalia UEFA Cupin karsinnoissa AC Allianssin aikana. Poulsen on pelannut 23 poikien maaottelua. Hänellä on myös tilillään kaksi Suomen mestaruutta. Hän on toiminut uransa jälkeen IF Gnistanin valmennuspäällikkönä.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Maria Erika Luoma (vuodesta 1939 Wikström, vuodesta 1957 Luoma-Ervi; 15. lokakuuta 1911 Helsinki – 12. tammikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi erityisesti voimakastahtoisten ja itsenäisten naisten tulkitsijana. Suomalaisen elokuvahistorian huomattaviin roolisuorituksiin lasketaan Luoman Jussi-palkittu nimiosa elokuvassa "Niskavuoren Heta" vuodelta 1952. Vuonna 1985 hänet palkittiin Jussi-palkinnolla myös roolista vanhaemäntä Loviisana elokuvassa "Niskavuori". Luoma näytteli Tampereen Työväen Teatterissa kahdeksan vuotta ja Suomen Kansallisteatterissa Helsingissä kaikkiaan 23 vuotta aina teatteriuransa loppuun saakka. Sitä ennen hän näytteli vuoden verran muun muassa Lahdessa, Viipurissa ja Turussa.


title: Rauni Luoma

text: Vahvojen roolitöiden lisäksi Luoma tunnettiin myrskyisästä yksityiselämästään. Skandaaliavioliitto Uno Wikströmin kanssa päättyi eroon, sittemmin Luoma avioitui Aarne Ervin kanssa. Hänellä oli ensimmäisestä liitostaan yksi lapsi. Luoma palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1962.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoma syntyi Juho Hermanni Luoman ja Dagmar Aleksandra Viola Lindqvistin kolmantena lapsena. Raunin isoveli Valio oli syntynyt 1909. Seuraava lapsi oli kuollut synnytyksessä, niinpä Dagmar Luoma ei uskaltanut synnyttää Raunia Oulussa, jossa perhe asui. Tuleva näyttelijä syntyi Helsingissä, missä hänet myös ristittiin kummivanhempiensa kodissa. Vain kymmenen kuukautta myöhemmin syntyi Raunin sisar, Dagmar Kaarina (Kaisu). Vuonna 1914 syntyi Luoman perheen kuopus, Mauri Juhana (Jusu).


title: Rauni Luoma

text: Lapsuutensa Rauni vietti enimmäkseen Oulussa. Hänen isänsä oli kotoisin Isostakyröstä, Pohjanmaalta. Raunin äidin juuret olivat Karjalohjalla Lönnhammarin kylässä. Siellä perhe myös vietti kesänsä. Sisällissodan aikana vuonna 1918 Luoman perhe oli Oulussa. Juho Luoma oli aktiivisesti valkoisten puolella, joten punaiset muodostivat perheelle turvallisuusriskin. Raunin isoäiti joutui puuttumaan sekä valkoisen että punaisen puolen harjoittamaan väkivaltaan. Luoman perheen kävi hyvin, sillä valkoiset valtasivat Oulun melko varhaisessa vaiheessa.


title: Rauni Luoma

text: Oulussa Rauni suoritti kansakoulun ja viisi luokkaa Oulun yhteiskoulua. Ruotsin kieli sujui, matematiikka ei. Hän jäi jopa luokalleen heikon matematiikan takia. Nuorta Raunia inspiroivat erityisesti maantiede ja historia. Rauni ystävineen harrasti muun muassa partiotoimintaa. Kesällä 1930 Rauni Luoma työskenteli Suomi-toimistossa Tukholmassa. Samana vuonna hänen isoveljensä Valio Luoma kuoli lento-onnettomuudessa. Suomeen palannut Rauni pääsi Helsingin Konservatorioon Einar Collianderin lauluoppilaaksi. Haave näyttelijänammatista kuitenkin vei kohti Näyttämöopistoa.


title: Rauni Luoma

text: Vanhemmat suhtautuivat Raunin näyttelijähaaveisiin ristiriitaisesti: äiti-Dagmar kannusti ja isä-Juho vastusti. Suomen Näyttämöopistoon Rauni Luoma pääsi 1932. Samalla kaksivuotisella kurssilla olivat muun muassa Hannes Häyrinen ja Kaarlo Halttunen. Valmistuttuaan Näyttämöopistosta 1934 Luoma sai töitä Varkaudesta, joka tuolloin oli noin 10 000 asukkaan kauppala. Samoihin aikoihin hänen nuorempi veljensä Jusu kuoli auto-onnettomuudessa; kuorma-auton lavalla oli irtopenkeillä joukko nuorukaisia. Humalainen kuljettaja ajoi ulos soratieltä ja kaikki lensivät lavalta. Yksi ei säilynyt hengissä. Näyttämöllä Rauni Luoma kuitenkin joutui eläytymään rooleihinsa huvinäytelmissä ja työntämään yksityiselämän murheet taka-alalle. Hänen uransa alkuaikojen näytelmäroolit olivat ikäluokalle tyypillisiä ingénue-rooleja ja operettien diivoja.


title: Rauni Luoma

text: Kesällä 1935 Luoma oli mukana tekemässä elokuvaa "Roinilan talossa". Isäntää näytteli Iivari Tuomisto, joka kannusti Luomaa liittymään Lahden Kaupunginteatteriin kaudeksi 1935–1936. Turun Teatteriin Rauni Luoma siirtyi syksyllä 1936. Teatterin talous oli kuralla. Turussa hän oli nimiosassa Hella Wuolijoen klassikkonäytelmässä "Juurakon Hulda". Siellä hän näytteli myös Mika Waltarin "Kurittomassa sukupolvessa". Waltarin ja Luoman välille syntyi lämmin ystävyyssuhde. Turun aikana Luoma teki ystäviensä kanssa pitkän Keski-Euroopan matkan; Mika Waltari antoi hänelle matka-apurahan kiitokseksi hyvästä roolisuorituksesta. Luoma ystävineen myös vietti erään kesäloman Marjatta ja Mika Waltarin kesäpaikassa Saimaalla Sulosaaressa.


title: Rauni Luoma

text: Viipurin Kaupunginteatterissa Rauni Luoma vaikutti vuosina 1938–1939. Siellä hän tapasi tuolloin naimisissa olleen kollegansa Uno Wikströmin. Heidän seurusteluaan paheksuttiin laajalti – häitä vietettiin heinäkuussa 1939. Ainoan lapsensa Luoma synnytti saman vuoden syyskuussa. Wikström halusi pojan nimen olevan Matti Hermes, mutta Luoman mielestä Matti Marius oli parempi. Nimeksi tuli lopulta Matti Marius ja kummeiksi Marjatta ja Mika Waltari. Pian avioliitto tuli tiensä päähän ja Wikström palasi ensimmäisen vaimonsa Irman luo. Tämä odotti jo kauan toivomaansa lasta Wikströmille. Vasta Uno Wikströmin kuoleman jälkeen 1949 Rauni Luoma ja Irma Wikström tekivät sovinnon.


title: Rauni Luoma

text: Talvisodan alla Viipurissa järjestettiin kymmenkunta ilmaisnäytäntöä yleisen mielialan kohottamiseksi. Viimeinen näytäntö ennen sotaa nähtiin 26. marraskuuta 1939. Näytelmä oli Wuolijoen "Vastamyrkky". Neuvostojoukot pommittivat Viipuria ensimmäisen kerran 30. marraskuuta. Rauni Luoma lähti pienen poikansa ja äitinsä kanssa sotaa pakoon Pohjanmaalle, missä hän toimi lottana evakuoidun maataloushallituksen päätarjoilijana. Välirauhan aikana 1940–1941 Luoman näyttämö oli Kotkan Maakuntateatteri. Henrik Ibsenin "Peer Gynt" oli esityksistä mieleenpainuvin. Siinä Luoma ansioitui eritoten laulutaidollaan.


title: Rauni Luoma

text: Akseli Nurmi ja Edvin Laine näkivät Rauni Luoman "Peer Gyntissä" ja vakuuttuivat hänen taidoistaan. Vuosina 1941–1949 Luoma oli kiinnitettynä Tampereen Työväen Teatteriin. Pohjalaisen vapaussoturin tytärtä hieman arvelutti kyseinen teatteri, ja hän päättikin väistää kaikki poliittisluontoiset tilaisuudet. Vuonna 1943 Luoma sai johtajakseen Eino Salmelaisen, jolle hän muistelmissaan kertoo olevansa kiitollisuudenvelassa kaikesta, mitä näyttelijänä osaa. Tamperelaisten sydämiin hän näytteli Axel Breidahlin näytelmässä "Kapina luostarissa", joka oli sota-ajan suursuosikkeja. "Mustalaisruhtinattaren" myötä Luomasta ja Kaarlo Kydöstä tuli sotavuosien tähtipari TTT:ssa. Mieluisimpia osia Luomalle oli mamselli Eufrosyne Schenbeck Serpin näytelmässä "Katarina, kaunis leski". Elokuvaversiossa vuonna 1950 hänellä on pieni sivuosa, mamsellia esittää Rauha Rentola. Tampereen-vuosinaan Rauni Luoma tutustui muun muassa Urho Kekkoseen ja Sakari Tuomiojaan.


title: Rauni Luoma

text: Lähtiessään TTT:sta Luoma sanoi: ”Tässä nyt lähtee se Tampereen Työväen Teatterin täysin korvaamaton nuori naisnäyttelijä, jonka lähdön jälkeen kukaan ei muista hänen koskaan siellä olleenkaan.”


title: Rauni Luoma

text: Vuonna 1949 Rauni Luoma siirtyi Arvi Kivimaan houkuttelemana Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriin. Johtajana teatterissa aloitti samaan aikaan Luoman vanha tuttava Glory Leppänen. Luoma oli viihtynyt TTT:ssa, ja epäröi ratkaisunsa järkevyyttä. Hän kuitenkin pakkasi tavaransa junaan ja matkusti III:n luokan päivävaunussa pääkaupunkiin. Kansanteatterissa hän teki ristiriitaisia arvioita herättäneen parodian lausuja Elli Tompurista. Siellä hän myös oppi näytelmän "Murheesta nousee Elektra" yhteydessä hyvän säännön: Ei saa mennä puhuttelemaan ketään, joka on lähdössä näyttämölle. Hänen sisääntulonsa näyttämölle tuon näytelmän ensi-illassa meni hieman pieleen, koska hänelle oli tultu juttelemaan juuri ennen tärkeää hetkeä.


title: Rauni Luoma

text: Läpilyöntiroolinaan Luoma piti katkeran Hetan osaa Hella Wuolijoen näytelmässä "Niskavuoren Heta" keväällä 1952. Aikalaisarvostelun mukaan Luomalla oli ”kadehdittava taito pienin, usein lähes huomaamattomin ilmein ja elein elävöittää henkilönsä, tuoda heidät inhimillisinä olentoina lähelle katsojaa”.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoman ehdottomina taiteellisina voittoina pidetään äidin osaa Eugene O’Neillin tragediassa "Murheesta nousee Elektra" ja Irina Arkadinan osaa Eino Kaliman ohjaamassa Anton Tšehovin näytelmässä "Lokki".


title: Rauni Luoma

text: Suomen Kansallisteatteriin Rauni Luoma siirtyi 1955. Hänen sisääntulo-osansa oli rouva Markurell näytelmässä "Markurellien perhe". Herra Markurell oli Aku Korhonen. Kansallisteatterin aikanaan Rauni Luoma näytteli usein Tauno Palon kanssa avioparia tai liittoihinsa kyllästyneitä ihmisiä, jotka löysivät toisensa. Luoman teatteriuran loppuaikoina tapahtui onnettomuus, jossa hän oli päästä hengestään. Tuolloin hänellä oli jo lonkkavaivoja. Muillakin näyttelijättärillä oli fyysiset vaivansa: Pia Hattaralla selkävika ja Rauha Rentolalla jalat. Luoma erosi Kansallisteatterista vuonna 1978.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoman tunnetuin elokuvarooli lienee nimiosa Edvin Laineen ohjauksessa "Niskavuoren Heta" (1952). Hänet palkittiin roolistaan Jussi-palkinnolla. Myös teatterin puolella Luomalle lankesi usein Hetan osa. Akustina nähtiin kollega Kaarlo Halttunen, kuten elokuvaversiossakin. Radion Niskavuori-kuunnelmissa Luoma sai Niskavuoren vanhan emännän, Loviisan osan. Toinen arvostettu elokuvarooli on tamperelaisvamppi Maija Länsilehto Matti Kassilan elokuvassa "Elokuu" (1956).


title: Rauni Luoma

text:
Enimmäkseen Luoma otti vastaan elokuvien pieniä sivuosia, kun Matti-pojan koulumaksut Britanniaan piti hoitaa. Tehdessään muistelmiaan hän soitti elokuvasäätiöön, sieltä kerrottiin hänen olleen mukana kaikkaan 27 elokuvassa. Tunnettuja elokuvia, joissa Rauni Luoma esiintyi, ovat muun muassa "Kesäillan valssi", "Vihaan sinua – rakas", "Minä soitan sinulle illalla" ja "Onnelliset" ("Kesäillan valssin" jatko-osa).
Rauni Luoman viimeiseksi työksi jäi Loviisan osa Matti Kassilan elokuvassa "Niskavuori" (1984), ja hänen suoritustaan ylistettiin ja palkittiin. Luoma kertoi, että hän löysi Loviisan sisältään, hänen ei tarvinnut lainkaan näytellä. Hän sai Jussi-palkinnon roolistaan Helsingin Kaivohuoneella 3. toukokuuta 1985.


title: Rauni Luoma

text: Luoma vieraili usein Yleisradion Radioteatterin kuunnelmissa. Eräs hänen valteistaan oli taitava äänenkäyttö.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoma esiintyi komediallisessa televisiosarjassa "Katapultti" (1971–1972).


title: Rauni Luoma

text: Eläkevuosinaan Rauni Luoma piti omia runoiltamiaan, joiden nimeksi hän antoi "Vapaasti valittua suomalaista runoutta". Hän lausui muun muassa Eeva Kilpeä ja Mika Waltaria. Runoiltoja järjestettiin muun muassa Willensaunassa sekä kiertueella ympäri Suomea. Kriitikko Jukka Kajavan mukaan ”täpötäydessä salissa ollut yleisö oli lumoutunut ja hengitti koko ohjelman ajan kuin samassa tahdissa.”


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoman toinen aviopuoliso oli arkkitehti Aarne Ervi. Luoma ja Ervi olivat tutustuneet pintapuolisesti jo 1930-luvulla. Varsinaisesti rakkaus syttyi 1950-luvulla. Ervi oli edelleen naimisissa vaimonsa Inkerin kanssa, mutta liitto oli jo kauan ollut pelkkää kulissia. Rauni Luoma ja Aarne Ervi vihittiin avioliittoon 2. joulukuuta 1957 Helsingin kaupungin maistraatissa. Avioparin kotona Villa Ervissä Helsingin Kuusisaaressa vierailivat ajan merkittävimmät kulttuurihenkilöt. Vappuna heillä oli tapana kutsua kotiinsa lounaalle Marjatta ja Mika Waltari sekä Hillevi Lagerstam. Pariskunta matkusteli paljon, muun muassa Egyptissä, Meksikossa ja Perussa. Presidenttipari oli heidän läheisiä ystäviään. Rauni Luoman ja Kekkosen ystävyys jatkui vuoteen 1980, molemmat olivat tuolloin leskiä. Aarne Ervi kuoli vuonna 1977.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoma myi Villa Ervin 1980-luvulla ja muutti Helsingin Munkkiniemeen Thalian Torppaan, näyttelijöiden ”vanhainkotiin”. Siellä asuivat muun muassa Saara Ranin, Sylvi Palo, Kaarlo Halttunen ja monet muut elämänaikaiset kollegat. Kun Luoma viimeisteli muistelmateostaan "Ilon ja murheen näyttämöllä" maaliskuussa 1986, Kaarlo Halttunen menehtyi. Saman vuoden tammikuussa Raunin siskontytär sai surmansa auto-onnettomuudessa. 12- ja 14-vuotiaat lapset jäivät orvoiksi, kun perheen isä oli kuollut seitsemän vuotta aiemmin Sambiassa.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoman poika Matti katseli lapsena äitinsä teatteriesityksiä, mutta ei seurannut vanhempiensa jalanjälkiä näyttelijäksi. Rauni Luoma kuoli Thalian Torpassa 85-vuotiaana 12. tammikuuta 1996. Kriitikko Mikael Fränti mainitsi Rauni Luoman muistokirjoituksessa Helsingin Sanomissa, että hänessä oli ”näyttämölumoa ja älykästä paloa”. Ihmisenä Luoma oli ”suorapuheinen, reilu ja rehellinen, itsekeskeinenkin”. Hän halusi elää omilla ehdoillaan.


title: Looginen atomismi

text: Looginen atomismi on filosofinen näkemys, joka sai alkunsa 1900-luvun alussa analyyttisen filosofian kehittymisen myötä. Sen merkittävimpiä edustajia olivat Bertrand Russell, Ludwig Wittgenstein varhaisfilosofiassaan ("Tractatus logico-philosophicus"), sekä Rudolf Carnap.


title: Looginen atomismi

text: Loogisen atomismin mukaan kieli, kuten muutkin maailman osatekijät, koostuvat lopulta loogisista "osista" (tai "atomeista"), joita ei voi pilkkoa enää pienempiin osiin. Arkikielen ymmärtäminen vaatii, että suoritamme sille analyysin, pyrkien pilkkomaan sen näihin pienimpiin osiin. Russell ja Wittgenstein olivat eri mieltä näiden pienimpien osien luonteesta, ja "Filosofisissa tutkimuksissaan" Wittgenstein lopulta hylkäsi ne.


title: Looginen atomismi

text: Russell kehitti teorian nimityksen "looginen atomismi" vuonna 1918 vastauksena näkemykselle, jota hän kutsui "loogiseksi holismiksi". Jälkimmäisen mukaan maailma toimii niin, ettei yhtään osaa voida tuntea ilman, että kokonaisuus tunnettaisiin ensin. Tämä näkemys kuvaa muun muassa monismia, ja Russell ja G. E. Moore reagoivat erityisesti brittiläisessä filosofiassa vallinnutta absoluuttista idealismia vastaan.


title: Johnny Bucyk

text: John Paul ”Chief” Bucyk (s. 12. toukokuuta 1935 Edmonton, Alberta, Kanada) on entinen NHL-jääkiekkoilija, joka pelasi suurimman osan urastaan Boston Bruinsissa. Kookas vasen laitahyökkääjä Bucyk oli omana aikanaan yksi liigan pisimpiä pelaajia. Häntä pidettiin tuskin koskaan pelipaikkansa parhaana, mutta hän pelasi pitkän uran NHL:ssä ja teki 1369 pistettä 1540 runkosarjaottelussa.


title: Jussi Lainio

text: Jussi Lainio (aikaisemmin "Juho Aapo Lainioranta", entinen "Kinisjärvi"; 1. huhtikuuta 1898 Alakylä, Kittilä – 17. maaliskuuta 1957 Malmi, Helsinki) oli suomalainen Lapin-aiheista kirjoittanut kirjailija.


title: Jussi Lainio

text: Lainio oli kittiläläisen poromiehen poika ja 13-vuotiaasta lähtien isänsä apuna porometsällä. Hänestä kehittyi pian taitava poromies. Länsi-Lapin poronhoitoa kohdanneiden vastoinkäymisten seurauksena Lainio joutui kuitenkin hankkimaan jatkossa elantonsa savotoilta ja uittotöistä. Vuonna 1927 hän lähti samasta kylästä kotoisin olleen Eemil Pyttysen avustuksella opiskelemaan Työväen Akatemiaan, jossa hän sai ohjausta kirjoittamiseen Akatemiassa kirjallisuuden opettajana toimineelta kirjailija Lauri Haarlalta. Lainio suoritti sitten Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa kunnallisen ja yleisen hallintotutkinnon vuonna 1931.


title: Jussi Lainio

text: Lainio työskenteli poromiehenä, maanviljelijänä ja metsätöissä vuoteen 1926 saakka. Opintojensa jälkeen hänestä tuli maatalousministeriön asutusasianhallinnon virkailija ja viimeksi hän oli kirjanpitäjänä Uudenmaan lääninhallituksessa kuolemaansa saakka.


title: Jussi Lainio

text: Lainio kuvasi kahdessa novellikokoelmassaan "Pohjolan elinkautisia" ja "Metsien vapaudessa" realistiseen sävyyn Lapin savotoiden jätkiä ja heidän elämäänsä. "Pohjolan elinkautisia" -kokoelma sisälsi kertomukset "Elinkaudeksi", "Janne Haapala ja hänen jätkänsä", "Suruttoman vaellusta" ja "Uuteen suuntaan". "Metsien vapaudessa" -kokoelman kertomukset olivat "Kiveliön kätköistä", "Metsäkauppa", "Mies menneeltä ajalta", "Poromies Kokkolasta" ja "Tukkinujun taiteilija".


title: Barbara Petzold

text: Barbara Petzold (s. 8. elokuuta 1955 Oberwiesenthal) on itäsaksalainen hiihtäjä, maansa ainoa henkilökohtaisen hiihtolajin olympiavoittaja ja maansa ainoan viestihiihdossa olympiakultaa voittaneen joukkueen jäsen. Hän kilpaili maastohiihdossa 1970-luvulla ja 1980-luvun alkupuolella. Seuratasolla hän edusti SC Traktor Oberwiesenthalia.


title: Barbara Petzold

text: Petzold saavutti 15-vuotiaana nuorten EM-kilpailujen viestissä hopeaa ja sijoittui 5 kilometrillä kahdeksanneksi vuonna 1971. Kolme vuotta myöhemmin aikuisten MM-kilpailuissa Falunissa hän saavutti hopeaa 10 kilometrillä ja viestissä sekä sijoittui 5 kilometrillä neljänneksi. Innsbruckin talviolympialaisissa 1976 hän sai viestissä pronssia sekä sijoittui 10 kilometrillä seitsemänneksi ja 5 kilometrillä 11:nneksi. Olympialaisten jälkeen hän voitti 10 kilometrin kilpailun sekä Salpausselällä että Falunissa. Lahden MM-kilpailuissa 1978 saaliina oli hopeamitali viestissä sekä yhdeksäs sija 20 kilometrillä, 15. sija 5 kilometrillä ja 17. sija 10 kilometrillä.


title: Barbara Petzold

text: Lake Placidin 1980 olympiakisoissa Petzold sijoittui naisten avauskilpailussa 5 kilometrillä neljänneksi hävittyään pronssimitalin Tšekkoslovakian Květa Jerioválle vain 0,18 sekunnilla. Seuraavaan, 10 kilometrin kilpailuun osallistui 38 naista, joista Petzold lähti matkaan kilpailunumerolla 33, puoli minuuttia ennen Suomen Hilkka Riihivuorta. Petzold johti kilpailua alusta saakka ja oli puolimatkassa 14 sekuntia Riihivuorta edellä. Maalissa ero oli enää 3,51 sekuntia, mutta Petzold voitti kultaa ja Riihivuori jäi hopealle. Kolmantena kilpailuna oli 4 × 5 kilometrin viesti, jossa Petzold hiihti keski-iältään 22,5-vuotiaan Itä-Saksan joukkueen ankkurina. Hän pääsi osuudelleen 58 sekuntia ennen keski-iältään lähes kymmenen vuotta vanhempaa Neuvostoliiton joukkuetta, kasvatti eron minuuttiin ja seitsemään sekuntiin ja voitti toisen kultamitalinsa.


title: Barbara Petzold

text: Vuonna 1981 Petzold voitti Salpausselän Kisoissa sekä viiden että kymmenen kilometrin kilpailun. Samana vuonna hän saavutti Holmenkollenilla uransa parhaan sijoituksen ollessaan viidellä kilometrillä toinen. Oslon MM-kilpailuissa 1982 hän hiihti vain viestin ja saavutti siinä pronssia.


title: Barbara Petzold

text: DDR:n mestaruuskisoissa Petzold voitti vuosien 1973–1982 välisenä aikana kaikkiaan 23 mitalia, joista 14 kultaa. Kultamitaleista viisi tuli viestistä.


title: Barbara Petzold

text: Barbara Petzold opiskeli lääketiedettä ja hänestä tuli jo urheilu-uransa aikana kansanedustaja.


title: Aviv Geffen

text: Aviv Geffen (hepreaksi אביב גפן, s. 10. toukokuuta 1973 Ramat Gan, Israel) on israelilainen rock-muusikko. Geffenin musiikissa on vaikutteita mm. Pink Floydilta ja The Beatlesilta. Kuten Roger Watersille, John Lennonille tai Bob Dylanille, musiikki on Geffenille sosiaalisen sanoman väline. Hänen sanoituksensa ottavat usein kantaa rauhan puolesta. Geffen, jonka eno oli israelilainen sotasankari Moshe Dayan, onkin noussut yhdeksi Israelin rauhanliikkeen näkyvimmistä hahmoista.


title: Aviv Geffen

text: Geffen teki läpimurron kotimaassaan 18-vuotiaana levyttämällään esikoisalbumillaan, "Ze Rak Or Hayareach" ("It's Only The Moonlight", 1992). Aiemmin yksinomaan hepreaksi levyttänyt Geffen tutustui vuonna 2000 Porcupine Tree -yhtyeen Steven Wilsoniin ja on julkaissut tämän kanssa kolme englanninkielistä albumia Blackfield-nimellä.


title: Dida (jalkapalloilija, 1934)

text: Edvaldo Alves de Santa Rosa, paremmin tunnettu myös nimellä Dida, (26. maaliskuuta 1934, Maceió, Alagoas – 17. syyskuuta 2002, Rio de Janeiro) oli brasilialainen jalkapallohyökkääjä. Hän voitti Brasilian jalkapallomaajoukkueen riveissä vuoden 1958 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän on myös Maracanã-stadionin ensimmäinen maalintekijä. Dida kuoli syöpään 17. syyskuuta 2002 Riolaisessa sairaalassa.


title: Kendō Suomessa

text: Kendō () on japanilaiseen miekkailuun pohjautuva kamppailulaji. Suomessa kendōta on harjoitettu vuodesta 1986 lähtien. Suomessa oli vuoden 2009 lopussa yli 1000 kendōn harjoittajaa ja yhteensä 23 kendō-seuraa 20. paikkakunnalla. Lisäksi Suomen kendoseurojen keskusliittoon (FKA) kuuluu viisi iaidō-seuraa, joissa ei harjoitella kendōta. Suomen kendoseurojen keskusliitto ry on SLU:n jäsen.


title: Kendō Suomessa

text: Suomen ensimmäisen kendō-leirin järjesti Porvoossa vuonna 1986 sikäläinen kyūdō-seura Heiwa No Yumi (nyk. Yosaiki ry. Ajatuksen kendō-leirin pidosta saivat porvoolaiset Mitsuo ja Tarja Takayama. Kouluaikoinaan kendōta Japanissa harjoitelleen Mitsuo Takayaman vaimo Tarja oli kyūdō-harrastuksessaan tutustunut leireillä kyūdō-opettaja Feliks Hoffiin, jolla oli myös 4.dan kendōssa., Ensimmäiset kendō-seurat perustettiin kuitenkin Helsinkiin ja Turkuun. Myös saksalainen Angela Neumeister kävi vetämässä leirejä säännöllisesti 1980-luvun lopun Suomessa. Vuonna 1990 Japanin kendōliitto ZNKR osoitti Suomelle sen, mitä oltiin kaivattu: ensimmäisen vuotuisen kendō-opettajan Tōru Takahashin (tuolloin 6. dan), joka oli Tokion musiikki- ja taidekorkeakoulun kendō-opettaja. Hän ja muut Japanista vierailleet ZNKR:n lähettämät kendō-opettajat kehittivät merkittävästi Suomen kendōta . Nykyisin Suomen kendoseurojen keskusliitossa on 28 jäsenseuraa 23 eri paikkakunnalla ja jäseniä liiton seuroissa yhteensä noin 1000 henkeä. Suurimpana kendō-kaupunkina mainittakoon Helsinki, jossa toimii jopa neljä Kendoliiton seuraa, joista kolmessa harjoitellaan kaikkia Kendoliiton kolmea miekkailulajia, kendōta, iaidōta ja jōdōta, ja neljännessä pelkästään iaidōta. Merkittävän laajentumisen kendō koki Suomessa vuonna 1999, jolloin toiminta aloitettiin Oulussa. Sieltä kendō on levinnyt ensin Kokkolaan, ja hieman myöhemmin myös Tornioon ja Kannukseen. Torniossa on tiettävästi maailman pohjoisin kendoseura.


title: Kendō Suomessa

text: Leireily on olennainen osa suomalaista kendōn harjoittelua. Suomessa järjestetään säännöllisesti useita kansallisesti tärkeitä leirejä, kuten Pori Jazz -festivaalin aikaan järjestettävä kesäinen Pori Jazz -kendōleiri, syystalvesta järjestettävä Helsinki-kendōleiri ja alkukesästä järjestettävä kyū-väelle suunnattu Linnakendō-leiri. Näille hakeutuu väkeä Suomen kaikista kendō-seuroista. Kendō-seurat järjestävät myös pienimuotoisempia leirejä.


title: Kendō Suomessa

text: Kendōssa kehittyminen vaatii harjoittelua monien erilaisten ihmisten kanssa. Näin vältetään haitallisten maneerien kehittyminen. Tämä toteutuu hienosti kendō-leireillä. Kendō-leireille on usein hankittu opettajia ulkomailta: varsinkin Japanista, mutta myös muualta. Opettajat tuovat usein mukanaan omia oppilaitaan, jotka myös monipuolistavat harjoittelua leireillä.


title: Kendō Suomessa

text: Kendō-leireillä on usein erilaisia teemoja kendōhon liittyen, ja niissä saatetaan harjoitella myös muita Suomen kendoliiton seuroissa harjoitettavia lajeja, kuten ZNKR jōdōta, ZNKR iaidōta tai näihin liittyviä koryū-lajeja. Kendō-leireillä järjestetään myös pääsääntöisesti kaikki Suomessa suoritettavat kendōn tasokokeet dan-arvoissa. Tällöin paikalle on saatu riittävä määrä graduointiraatiin tarvittavia edistyneitä, korkean dan-arvon kendō-harrastajia.


title: Kendō Suomessa

text: Suomi on useasti kunnostautunut kansainvälisissä kendō-kilpailuissa, vaikka kendōta harrastavien määrä ei Suomessa ole kuin marginaalinen verrattuna valtalajeihin. Taulukossa olevat lyhenteet WKC ja EKC tarkoittavat World Kendo Championships - ("Kendōn maailmanmestaruuskisat") ja European Kendo Championships ("Kendōn EM-kisat") -kisoja. Maailmanmestaruuskisat järjestetään kolmen vuoden välein. Euroopanmestaruuskisat järjestetään maailmanmestaruuskisojen välivuosina. Kunakin vuonna järjestetään vain joko WKC tai EKC -kilpailut.


title: Kendō Suomessa

text: Kendōssa otellaan suomenmestaruuksista kolmessa luokassa: aikusten ja alle 18-vuotiaiden yksilöluokissa sekä viisihenkisten joukkueiden luokissa.


title: Kendō Suomessa

text: Joukkuemsuomenmestaruuskilpailuissa tellaan viisihenkisillä joukkueilla, mutta joukkueen maksimikokoonpano on 7 henkeä. Kilpailujen alaikäraja on 16 vuotta, mutta niissä ei ole määriteltyä kyū-/dan-arvorajaa. Ottelijat ja ottelujärjestys pitää ilmoittaa ennen ottelua. Kilpailuissa on poolikarsinta, josta kunkin poolin kaksi parasta etenee pudotuspeleihin. Sekajoukkueet ja kokoomajoukkueet sallitaan.


title: Kendō Suomessa

text: Kendōn yksilösuomenmestaruuskilpailuun ovat oikeutettuja osallistumaan Suomen kendoseurojen keskusliiton jäsenseuroissa olevat kendōkat, jotka ovat FKA:n tasokokeissa graduoineet vähintään 1. kyūn . Naiset ja miehet ottelivat samassa sarjassa vuoteen 2007 asti.


title: Kendō Suomessa

text: Kendōn naisten yksilösuomenmestaruuskilpailu on järjestetty yli 18-vuotiaille vuodesta 2008 lähtien. Osallistujilta vaaditaan vähintään kendōn 3. kyū.


title: Kendō Suomessa

text: Kendōn miestenyksilösuomenmestaruus on järjestetty yli 18-vuotiaille vuodesta 2008 lähtien. Osallistujilta vaaditaan vähintään kendōn 1. kyū.


title: Kendō Suomessa

text: Kendōn alle 18-vuotiaiden yksiläsuomenmestaruuskilpailuun ovat oikeutettuja osallistumaan FKA:n jäsenseuroissa olevat, kilpailupäivänä alle 18-vuotiaat kendōkat ilman tasorajoitusta. Pojat ja tytöt ottelevat samassa sarjassa.


title: Kendō Suomessa

text: Japanin kendō-liitto on pitänyt yllä käytäntöä lähettää Suomeen vuosittain keskuudestaan kendō-opettajan ohjaamaan Suomen kendōn kehittymistä. Alkunsa tämä käytäntö on saanut 1980-luvun lopulla Suomen kendōkoiden ZNKR:lle lähettämästä kirjeestä, jossa he pyysivät kendō-ohjausta Suomeen, koska harjoittelivat Suomessa omillaan ilman esikuvaa tai ohjausta. Kirjeen vaikutus oli ilmeinen, koska se näytettiin Daishachirō Uematsulle Japanin kendō-liiton (ZNKR) tiloissa, kun hän oli saanut komennuksen saapua sotilasasiamieheksi Japanin Suomen suurlähetystöön vuonna 1986. Suomen kendōn tultua ”täysi-ikäiseksi” 20 vuoden ”sensei-lähetyksen” jälkeen 2006 ZNKR lopetti kyseisen toiminnan osin taloudellisten ja osin muiden syiden vuoksi. Kuitenkin vuonna 2009 FKA sai vieraakseen taas, pitkällä pestillä, Suomessa vierailevan kendō-opettajan.


title: Kendō Suomessa

text: ZNKR:n apu Suomen kendōlle on ollut erittäin hyödyllinen ja tuloksekas. FKA, Suomen kendō-seurat ja suomalaiset kendōn harjoittajat ovat sen ansiosta solmineet tiiviit ja lämpimät suhteet lukuisiin lajin opettajiin Japanissa, tehneet vastavierailuja näiden harjoitussaleille ja järjestäneet jopa yksityisiä vierailuja, joissa tuttu opettaja on matkustanut Suomeen opettajatoveriensa ja joidenkin oppilaidensa kanssa varta vasten järjestetylle leirille. Näitä opettajia on myös menestyksekkäästi kutsuttu ohjaamaan suuria kansallisia leirejä, jotka korkealuokkaisen japanilaisen ohjauksen ansiosta ovat muuttuneet kansainvälisiksi kendō-leireiksi. Maiden välinen kendō-yhteistyö ja -ystävyys ovat siten merkittävästi ZNKR:n ”sensei-lähetyksen” ansiosta syventyneet.


title: Kendō Suomessa

text: Ensimmäinen ZNKR:stä valtuutuksensa saanut kendō-opettaja oli Japanin suurlähetystössä vuosina 1987–1990 sotilasasiamiehenä työskennellyt eversti Daishachirō Uematsu (tuolloin 5. dan), joka kolmen vuoden ajan opetti ja pohjusti Suomen kendōn kehitystä omalla vapaa-ajallaan Uematsun komennuksen päätyttyä ZNKR aloitti ohjelman, jossa Suomeen lähetettiin joka vuosi kendō-opettaja noin kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan. Jäätyään eläkkeelle Japanin itsepuolustusvoimista (kenraali evp) ja palveluksen jälkeisestä siviilityöstään Uematsu-sensei muutti syystalvella 2012 Turkuun.


title: Kendō Suomessa

text: Takahashi on syntynyt Ōitan prefektuurissa vuonna 1950. Hän opiskeli 1872 perustetussa Tokion kasvatustieteellisessä korkeakoulussa (nykyään Tsukuban yliopisto) ja suoritti siellä kandidaatin tutkinnon 1973 ja maisterin tutkinnon 1976. Hän tutki maisteriopinnäytetyössään kendōta, ja toimi Tokion taidekorkeakoulun apulaisprofessorina vuodesta 1994 ja professorina vuodesta 2002


title: Kendō Suomessa

text: Suomen kendō-maajoukkueen valmentajana hän toimi kendōn euroomanmestaruuskilpailussa Berliinissä Saksassa 1990 ja kendōn maailmanmestaruuskilpailuissa 1991 Torontossa Kanadassa.


title: Kendō Suomessa

text: Vuoden 2004 huikea kasvu harrastajamäärissä on ymmärrettävä Viimeinen samurai -elokuvan herättämällä kiinnostuksella samuraikulttuuriin. Myös peruskursseilla aloittavien kertoman mukaan Tähtien sota -elokuvan osilla I, II ja III on ollut selkeää vaikutusta kiinnostumiseen kendōsta. Huomattavaa on myös se, että suurin osa uusista harjoittelijoista on jäänyt lajin pariin. (FKA:n jäsenlaskutavassa on kuluvan vuoden peruskurssilaiset laskettu myös mukaan kuluvan vuoden jäsenmääriin.) Kymmenessä vuodessa (1996–2006) Suomen kendoliiton jäsemäärä on yli kolminkertaistunut ja dan-arvon saavuttaneiden kendōkoiden määrä nelinkertaistunut.


title: Kendō Suomessa

text: Suomen kendoseurojen keskusliitto järjestää Suomessa mahdollisuuden suorittaa tasokokeessa kendōn dan-arvoja kolme kertaa vuodessa (noin 4 kuukauden välein). Tasokokeissa suoritettavat graduoinnit on järjestetty EKF:n luvalla ja EKF:n dan-tasokoe-vaatimusten mukaan. Suoritetut dan-arvot pätevät kansainvälisesti. Kyū-arvoja voidaan suorittaa Suomen kendoseurojen keskusliiton jäsenseuroissa FKA:n sääntöjen mukaan.


title: Kendō Suomessa

text: Suomalaiset dan-arvot kendōssa


title: Kendō Suomessa

text: Suomen kendoseurojen keskusliitto on suomalaisten kendō-seurojen kattojärjestö. Kendoliiton lajivalikoimaan kuuluvat kendō, ZNKR iaidō ja ZNKR jōdō. Liittoon kuului 2007 alussa 19 kendō-seuraa, joista kaikissa harjoiteltiin kendōta, mutta iaidōta ja jōdōta vain joissain. 2013 kendoliitossa on jäsenenä 31 seuraaJäseniä Suomen kendoseurojen keskusliitossa oli vuoden 2006 päätyttyä 660 henkeä.


title: Kendō Suomessa

text: Suomessa toimii sekä erityisiä kendō-seuroja että muissa budō- ja urheiluseuroissa toimivia kendō-jaoksia.


title: Kendō Suomessa

text: Turun kendōseura Rendaino ry on Suomen ensimmäisiä kendō-seuroja. Rendainossa harjoitetaan sekä kendōta että jōdōta.


title: Kendō Suomessa

text: Helsingin kendōseura Ki-Ken-Tai-Icchi ry eli KKTI on pääkaupunkiseudun vanhin kendō-seura. KKTI on Suomen suurin kendōseura ja yksi Euroopan suurimmista seuroista jäsenmäärältään ja toiminnaltaan. KKTI:ssä harjoitellaan kendōta, ZNKR iaidōta, ZNKR jōdōta ja atarashii naginataa. KKTI-kendōn pääohjaajina toimivat 7. danin kendōka Markus Frey ja 7. danin Mikko Salonen. Lisäksi seurassa on useita 5. danin ja 4. danin kendōkoita. Monet Suomen kendōn maajoukkueessa olleet ovat peräisin KKTI:stä. Seura on saavuttanut monia kendōn yksilö- ja joukkuesuomenmestaruuksia.


title: Kendō Suomessa

text: Iaidōta ja jōdōta on harjoiteltu seurassa aktiivisesti 2000-luvun alusta lähtien. Atarashii naginata -harjoittelua on kokeiltu vuodesta 2009 alkaen.


title: Kendō Suomessa

text: Porin Kendoseura Dai Kuma Ken Kai ry toimii Porin kaupungissa. Se tarjoaa jäsenilleen mahdollisuuden harjoitella kendōta, iaidōta ja seitei jōdōta. Seuran toiminta alkoi 11.1.1992, jolloin järjestettiin Porin ensimmäinen kendōn alkeiskurssi. Seuran puheenjohtajana useita vuosia toiminut Ari Lehtinen toimi vuodesta 2001 vuoteen 2009 myös Suomen kendoseurojen keskusliiton hallituksen puheenjohtajana.


title: Kendō Suomessa

text: Porin Kendoseuran jäseniä on vuosien varrella nähty sekä naisten että miesten kendōmaajoukkueiden jäseninä. Se on menestynyt myös suomenmestaruuskisoissa. Seuran jäsenistä SM-kultaa ovat voittaneet Kari Ruuhilahti vuonna 1996 sekä Ari Kyläniemi vuonna 2005. Pertti Kyläniemi on sijoittunut useana vuonna SM-kisojen kahden parhaan joukkoon ja voittanut kahdesti arvostetun dan-cupin.


title: Kendō Suomessa

text: Seuran perustamisvuodesta asti joka kesä Porissa pidetty Pori Jazz-Kendoleiri on kasvanut kansainväliseksi suurleiriksi, joka kattaa nykyisin myös iaidōn ja jōdōn.


title: Kendō Suomessa

text: Kendōn harjoittelu Tapanilan Erässä aloitettiin syksyllä 1997, jolloin Erä Ken Kai kendō-jaoksen ensimmäinen alkeiskurssi alkoi. Nykyisin Erä Ken Kai järjestää kendōn alkeiskursseja kaksi kertaa vuodessa. Edistyneemmät harjoittelevat ympäri vuoden urheilukeskuksen aukioloaikoina. Keskimääräinen kendōn harjoittelun aloittaja Erässä on 30–40-vuotias mies, mutta viime aikoina on yleistynyt se, että vanhemmat aloittavat harjoittelun yhdessä lastensa kanssa.


title: Kendō Suomessa

text: Kotkan kendoseuran perusti Matti Tulikoura vuonna 1998. Hänen neuvokkuutensa ansiosta kotkalaiset pääsivät harjoittelemaan kendoa Saaripirtille, jonka lankkulattia ja hirsiseinät tekevät siitä ihanteellisen kendon harrastamiseen. Ensimmäisenä vuonna seurassa vieraili japanilainen Wataru Kondo sensei (tuolloin kendo 7.dan), joka antoi uutukaiselle seuralle nimen Gu Do Ken Kai, “ainaisen etsimisen ja tiedonnälän miekkakoulu”. Seuran puheenjohtajana toimi vuosina 1999-2008 Suomen maajoukkueenkin jäsenenä ollut Jari Heino, jonka johdolla kotkalaiset ottivat pronssia SM-kisojen joukkuesarjassa 2001 ja 2003. Vuodesta 2010 seuran puheenjohtajana on toiminut Aleksi Laine, jonka aikana seurassa on panostettu etenkin tiedottamiseen ja järjestetty Kotkassa useita isoja kendotapahtumia (Kyu Cup 2013 ja Kevätleiri 2014, 2017 ja 2018). Vuodesta 2012 lähtien seurassa on Jarno Redsvenin johdolla järjestetty kendoharjoituksia myös junioreille ja kotkalaiset ovat voittaneet useampaankin otteeseen SM-kultaa juniorisarjoissa. Nykyisin seurassa harjoitellaan kendon lisäksi Sports Chanbara- pehmomiekkailua ja Suiō-ryū iai kenpōa.


title: Kendō Suomessa

text: Leppävaaran budoseura on 19. lokakuuta 2004 perustettu espoolainen budō-seura, joka liittyi Suomen kendoliittoon 2006. Seurassa harjoitellaan iaidōta, kendōta ja jōdōta. Seuran kotipaikka on Leppävaara ja se on Suomen kendoseurojen keskusliiton jäsenseura.


title: Kendō Suomessa

text: Helsingin Yliopiston Kendoseura perustettiin vuonna 1998. Se on Suomen ensimmäinen akateeminen kendō-seura. Helsingin Yliopiston Kendoseuralla on useita jäseniä Suomen kendō-maajoukkueessa ja maajoukkueringissä.


title: Kendō Suomessa

text: Tornion kendōseura Tenshu Ken Kai on perustettu 2004. Tornion kendōseura toimii yhteistyössä Oulun ja Luulajan kendōseurojen kanssa. Tenshu Ken Kai on tiettävästi maailman pohjoisin kendōseura. Rovaniemellä oli kendōtoimintaa vuosina 2007-2008 Tornion ja Oulun seurojen tukemana. Toiminta kuitenkin loppui paikallisen vastuuhenkilön puutteeseen.


title: Kendō Suomessa

text: Sei Shin Ken Kai ry () on Seinäjoella vuodesta 2012 toiminut kendoseura joka merkittiin yhdistysrekisteriin 26. maaliskuuta 2013. Seura on hakenut FKA:n jäsenyyttä ja hyväksyttäneen keväällä 2013.


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatsoli on synteettinen antifungaalinen lääkevalmiste, joka on huoneenlämmössä olomuodoltaan väritön kiteinen tai jauhemainen yhdiste. Ainetta käytetään ihonhoitotarkoituksissa ehkäisemään sieni-infektioita, erityisesti immuunikatopotilailla, kuten AIDSiin sairastuneilla. Johtuen sen todennetuista sivuvaikutuksista, markkinoille on ilmestynyt parempana pidettyjä antifungaalisia valmisteita kuten flukonatsoli ja itrakonatsoli. Ketakonatsolia myydään lääkeshampoovalmisteena, joista tunnetuin on Janssen Pharmaceutican valmistama Nizoral®. Joissain maissa nämä tuotteet ovat saatavilla vain lääkärin määräyksellä, Suomessa ketokonatsolipohjaisia shampoo-tuotteita saa reseptivapaasti apteekeista.


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatsoli on yhdisteenä erittäin lipofiilinen, mikä johtaa sen kerääntymiseen rasvakudoksiin. Vähemmän toksikaaliset ja tehokkaammat triatsoli-valmisteet, kuten flukonatsoli ja itrakonatsoli ovat laajalti korvanneet ketokonatsolin sisäisesti käytettäessä. Ketokonatsoli imeytyy parhaiten hyvin hapokkaissa olosuhteissa, joten antasidit tai muut tekijät, jotka alentavat vatsahappojen määrää täten heikentävät lääkeaineen tehokkuutta oraalisesti annettuna.


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatsoli kehitettiin vuonna 1976 ja laskettiin markkinoille 1980-luvulla. Se oli yksi ensimmäisistä antifungaalisista hoidoista, joita annetaan oraalisesti. Ennen ketokonatsolia markkinoilla oli mm. griseofulviini.


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatsolia määrätään yleensä infektiosairauksiin, kuten tinea (silsa), tinea pedis (jalkasilsa), tinea cruris (nivustaipeen silsa) ja kandidiaasi. Vapaasti saatavaa lääkeshampoota voi käyttää myös kokovartalon alueelle hoitamaan tinea versicoloria (savipuoli).


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatolia käytetään myös eumysetooman, mysetooman fungaalisen variantin hoitamisessa.


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatsolin sivuvaikutukset on toisinaan valjastettu lääkeaineen sekundääriseksi tarkoitukseksi, jolloin sitä käytetään nimenomaisesti sivuvaikutuksiin liittyvien ei-fungaalisten ominaisuuksien takia. Testosteroni-tasojen alentamisen vuoksi lääkettä käytetään eturauhassyövän hoidossa sekä estämään post-operatiivisia erektioita miesten sukupuolielimiin kohdistuneiden operaatioiden jälkeen. Toinen vastaava käyttötarkoitus on glukokortikoidi-synteesin estäminen Cushingin oireyhtymään (hyperkortisolismi) liittyvissä hoidoissa.


title: Ketokonatsoli

text:
Sivuvaikutuksia on myös tutkittu masennuksen hoidon yhteydessä ja huumeriippuvuuden
hoidossa. Näistä tutkimuksista ei ole kuitenkaan saatu onnistuneita tuloksia.,


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatsolia voidaan määrätä 200 milligramman pillerinä tai 2% konsentraation emulsiovoiteena. Hilseshampoon ominaisuudessa myytävä vapaasti saatava valmiste on niin ikään 2% konsentraatiossa, tässä on tosin maakohtaista vaihtelua. Esimerkiksi Yhdysvalloissa vain 1% konsentraatio on vapaasti saatavilla, kun taas 2% valmisteeseen tarvitaan lääkärin määräys. Suomessa vapaasti saatava apteekkituote sisältää ketokonatsolia vaikuttavana aineena 20 mg/ml, eli 2%, myös 1% valmisteella on Lääkelaitoksen hyväksymä myyntilupa.


title: Ketokonatsoli

text: Hilseshampoo on suunnattu ihmisille, joilla on tavallista vakavampia ongelmia päänahan hilseilyn kanssa. Tunnusomaisia oireita tähän tilaan on mm. alituinen päättymätön hilseily, jatkuva kutina ja kylmä hiki päänahassa. Monet ihmiset käyttävät ketokonatsolia myös kompensoimaan topikaalisten lääkehoitojen aiheuttamaa ärsytystä, kuten esimerkiksi minoksidiili. Sivuvaikutuksena tapahtuva testosteronitasojen alenemisen takia eräät ihmiset käyttävät ketokonatsolia nimenomaisesti hiustenlähdön hoitoon.


title: Ketokonatsoli

text:
Lääkeaine on luokiteltu raskauskategoriaan C (yhdysvaltalainen luokitus), koska sen on todettu eläinkokeissa aiheuttavan teratogeneesiä suurissa annoksissa. Viime aikoihin asti on tunnettu vain kaksi ihmisiä koskevaa tapausta (molemmat Cushingin oireyhtymään liittyviä hoitotapauksia
, ja näissä ei havaittu mitään ongelmia, tosin tämä otos on liian pieni tieteellisten johtopäätösten tekemiseen.


title: Ketokonatsoli

text: Tähän liittyen, lääketieteen tohtorit Zoltán Kazy, Erzsébet Puhó ja Andrew E. Czeizel (Foundation for the Community Control of Hereditary Diseases in Budapest) päättivät käydä läpi kaikki Unkarissa todetut kongenitaaliset epämuodostumat, aikavälillä 1980-1996. Tähän sisältyi 22843 tapausta ja 38151 kontrollikertaa. Ketokonatsolia saaneiden äitien synnyttämien lapsien kohdalla kuudella syntyneellä lapsella havaittiin epämuodostumia ja 12:lla ei. Mitään synnytykseen liittyvää ongelmien luokkaa ei pystytty assosioimaan ketokonatsolin käyttöön.


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatsoli on rakenteellisesti samankaltainen kuin imidatsoli ja se vaikuttaa ergosterolin, solukalvojen päärakennusaineen, fungaaliseen synteesiin kuten myös eräät entsyymit. Se on erityisesti sieniin sitoutuvaa, nisäkkäiden solukalvot eivät sisällä ergosterolia.


title: Ketokonatsoli

text: Samoin kuin kaikki atsolit antifungaaliset agentit, ketokonatsoli toimii pääasiallisesti estäen tiettyä entsyymiä, sytokromi P450 14-alfa-demetylaasia (P45014DM). Mainittu entsyymi on steroli biosyneesin kanava, joka johtaa lanosterolia ergosteroliin. Flukonatsolin ja itrakonatsolin on todettu olevan enemmän samankaltaisia fungaalisten solukalvojen kanssa kuin mitä ketokonatsoli on, ja siksi nämä atsolit eliminoivat sienikasvuston pienemmissä annosmäärissä.


title: Ketokonatsoli

text: Ketokonatsoli torjuu sienilajeja, kuten "Candida albicans". Toistaiseksi ei ole havaittu, että sienillä olisi kykyä vastustaa ketokonatsolin toimintaa.


title: Burrel

text:
Burrel (albaniaksi: "Burrel" tai "Burreli"; vaihtoehtoisia nimiä "Burelë", "Mat") on kaupunki Luoteis-Albaniassa 91 kilometrin päässä Tiranasta. Se on Matin kunnan keskus. Burrelin asukasluku on 12 139 (vuonna 2001).
Kaupunki oli kaivoskaupunki mutta kaivokset on nyt suljettu. Kaupungissa on silti yhä ferrokromitehdas. Kosovon sodan aikaan kaupungissa oli 2 000 ihmisen pakolaisleiri.


title: Burrel

text: Kaupungissa oli yksi kommunistihallinnon hirveimmistä vankiloista, jossa oli tavallisia rikollisia sekä poliittisia vankeja kuten Bashkim Shehu, Fatos Lubonja tai katolisen kirkon pappi Dom Simon Jubani. Poliittiset vangit tuomittiin vankilaan ainakin 20 vuodeksi vallankumouksen yrittämisestä ja antikommunistisen propagandan levittämisestä. Heidät myös monesti tuomittiin uudestaan, kun he olivat vankilassa. Kommunistihallinnon romahtamisen jälkeen vankila suljettiin ja muutettiin vankilamuseoksi. Kuitenkin vuonna 1997 Sali Berisha otti sen uudelleen käyttöön vankilaksi.


title: Shisei

text: Shisei on japanilainen budokäsite, joka tarkoittaa ryhtiä joka muodostuu, paitsi oikeasta asennosta, ennen kaikkea asennossa ilmitulevasta asenteesta. "Shisei"ssä kehon keskustaa eli "hara" on vahva, rento, voimakas ja hengitystä edistävä. Ajatus on että jos asenne on oikea se pakottaa myös kehon oikeaan asentoon..


title: Rosalind Russell

text: Catherine Rosalind Russell (4. kesäkuuta 1907 Waterbury, Connecticut – 28. marraskuuta 1976 Beverly Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuva- ja teatterinäyttelijä sekä laulaja. Hän oli neljästi Oscar-ehdokkaana ja voitti Tony-palkinnon. Russellilla on hallussaan myös naisnäyttelijän saamien Golden Globe-elokuvapalkintojen ennätys; se on myönnetty hänelle viisi kertaa. Yhtä monta kertaa sen on saanut näyttelijä Meryl Streep.


title: Rosalind Russell

text: Russell oli kuuluisa komedienne, mutta hänet tunnettiin lisäksi harvinaisen monipuolisista rooleistaan; hänen näyttelemänsä hahmot olivat usein varakkaita, hienostuneita ja kunnioitusta herättäviä maailmannaisia. Hän oli myös yksi harvoista Hollywoodin kulta-ajan näyttelijättäristä, joka sai näytelläkseen myös ammatillisia naisia, kuten tuomareita, toimittajia ja psykiatreja. Russell esiintyi elokuvissa lähes neljä vuosikymmentä, ja vaikka hän uransa alussa esitti tyylikkäiden ja ulkonäöltään lumoavien naisten rooleja, hänestä ei useiden muiden ajan naistähtien tavoin tullut seksisymbolia. Russell omaksui myös eräänlaisen ”vaihtoehtonäyttelijättären” leiman; hän otti vastaan tarjotun roolin elokuvassa "Meidän vastaeronneiden kesken", kun Hollywoodin seitsemän muuta naistähteä oli jo kieltäytynyt.


title: Rosalind Russell

text: Russell syntyi seitsenlapsiseen perheeseen 4. kesäkuuta vuonna 1907 Waterburyssä, Connecticutissa. Hänet nimettiin "S.S. Rosalind"-laivan mukaan. Tällä laivalla hänen irlantilaiset vanhempansa olivat tulleet Yhdysvaltoihin. He kuuluivat katoliseen kirkkoon, ja Russell kävikin useita katolisia kouluja ennen pääsyään New Yorkin American Academy of Dramatic Arts -oppilaitokseen. New Yorkissa ollessaan Russell myös toimi mallina ja näytteli Broadwayllä.


title: Rosalind Russell

text: 1930-luvun alkupuolella Russell solmi seitsemänvuotisen sopimuksen elokuvajätti MGM:n kanssa. Hänen elokuvadebyyttinsä oli "Vaarallista leikkiä" vuonna 1934. Viisi vuotta myöhemmin Russell näytteli George Cukorin ohjaamassa komediassa "Naiset", jonka näyttelijäkaarti koostui vain ja ainoastaan naisista. Russellin lisäksi elokuvassa esiintyivät mm. Norma Shearer ja Joan Crawford.


title: Rosalind Russell

text: Ensimmäisen ja ainoan Tony-palkintonsa Russell sai vuonna 1953 Broadway-näytelmästä "Wonderful Town", joka oli musikaaliversio Russellin aiemmasta menestyselokuvasta "Miehet pitävät vaaleaverisistä" (1942). Neljäs Oscar-ehdokkuus puolestaan tuli elokuvasta "Jännittävä tätini" (1958), jossa Russell esitti omalaatuista Mame-tätiä. Hänet tunnetaan ehkä parhaiten juuri tästä roolista. Russell näytteli Mame-tätiä myös teatterissa, mutta ei enää samannimisessä musikaalissa.


title: Rosalind Russell

text: Russell oli naimisissa tanskalais-amerikkalaisen ohjaaja Frederick Brissonin kanssa vuodesta 1941. Heillä oli yksi lapsi, vuonna 1943 syntynyt Lance-poika. Russell kuoli rintasyöpään 69-vuotiaana. Hänet on haudattu Culver Cityyn, Kaliforniaan. Russellilla on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Vasco de Quiroga

text: Vasco de Quiroga (1470–1565) oli Meksikon toisen audiensian tuomari ja Michoacánin ensimmäinen piispa, joka perusti Thomas Moren utopiaan perustuvia ns. hospitaaleja Meksikoon. Quirogan perustamat hospitaalit olivat kyläyhteisöjä, joilla oli Quirogan kirjoittamat säännöt. Quirogalla oli hiippakunnassaan 92 perustamaansa hospitaalia. Quiroga kuoli 1565 Michoacánin Uruapanissa 95-vuotiaana.


title: Vasco de Quiroga

text: Lisensiaatti Quiroga oli Uuteen Espanjaan vuonna 1530 saapuneen ja vuoden 1531 alkupuolella toimintansa aloittaneen ns. Toisen Kuninkaallisen Audiensian tuomari. Uuden Espanjan ensimmäinen varakuningas Antonio de Mendoza, joka saapui maahan vuonna 1535, olisi halunnut nimittää lisensiaatti Vasco de Quirogan selvittämään paljon puheita aiheuttanutta kysymystä Cortésin 23000 alustalaisesta (vasallista). Varakuningas Mendozan suunnitelma jäi toteutumatta, koska paavi nimitti kuninkaan suosituksesta sääntökuntiin kuulumattoman lisensiaatti Quirogan vuonna 1536 Michoacánin ensimmäiseksi piispaksi.


title: Vasco de Quiroga

text: Michoacánin piispan virkaa hoitaessaan Vasco de Quiroga perusti ja käytännössä toteutti Thomas Moren Utopia-periaatteilla toimivan kyläyhteisö-järjestelmän, eli ns. “Hospitaalit”. Ensimmäisen hospitaalinsa Quiroga perusti palkarahoillaan jo useita vuosia ennen piispaksi nimitystään Santa Fé-nimiseen kylään, lähelle Meksikon Kaupunkia. Quirogan perustamat Santa Fé-tyyppiset hospitaalit ovat tiettävästi ainoa morelaiseen filosofiaan perustuva käytännön toteutus.


title: Vasco de Quiroga

text: Vasco de Quiroga pyrki käytännössä toteuttamaan Thomas Moren Utopiaa eri puolille laajaa hiippakuntaansa sijoittamillaan hospitaaleilla, joiden lukumäärä lopulta lähenteli sataa.


title: Vasco de Quiroga

text: Vasco de Quiroga kuoli 95-vuotiaana 1565 Uruapanin hospitaalissa, josta hänen luunsa siirrettiin Pátzcuaroon. Vuoden 1573 vaiheilla, jesuiittojen saavuttua Michoacániin, he yrittivät yön pimeydessä siirtää Quirogan luut Valladolidiin, mutta tuo yritys epäonnistui intiaanien massiivisen vastarinnan ansiosta. Koska tilanteen pelättiin riistäytyvän kapinaliikkeeksi, niin asiasta käytyjen neuvottelujen jälkeen Quiroga sai hautapaikan keskeneräiseksi jääneen Pátzcuaron katedraalin presbyterion seinämuurista. Quirogan kuoleman jälkeen, piispanistuimen tultua siirretyksi Valladolidiin, sai entinen Pátzcuaron katedraali nimekseen Jeesuksen Kirkko, jona se tunnetaan tänäkin päivänä. Jesuiitat tunsivat Quirogan läheisekseen, sillä olihan juuri Quiroga kutsunut jesuiitat Meksikoon Espanjan matkansa aikana 1550-luvun vaiheilla. Tuolloin neljän ensimmäisen jesuiitan matkalle lähdön esti heidän aluksensa haaksirikkoutuminen heti matkan alkuvaiheessa.


title: Vasco de Quiroga

text: Quirogan perustamat hospitaalit kuihtuivat vähitellen perustajansa kuoleman jälkeen. Muutosta edisti myös piispanistuimen siirtyminen Valladolidiin. Piispan perustamissa hospitaaleissa syntynyt ja niistä levinnyt osaaminen ja ammattitaito vaikuttavat tähän päivään saakka erityisesti Michoacánissa. Quirogan perillisiä ovat Santa Claran kuparisepät, Parachon sorvarit ja soitintentekijät, Patamban ja muiden kylien savenvalajat, Capacuaron puusepät, tai Uruapanin lakkatyöntekijät. Quirogan ideana oli, että kukin kyläyhteisö erikoistuisi johonkin erikoisalaan turhan kilpailun välttämiseksi.


title: Vasco de Quiroga

text: Vasco de Quiroga on haudattu Pátzcuaron Jeesus-kirkkoon.


title: Sähkönumero

text: Sähkönumero on sähköisen talotekniikan alalla käytössä oleva kansallinen tuotekoodijärjestelmä. Sähkönumerointia käytetään jakeluketjun kaikissa portaissa tuotteen tunnistamiseksi. Sähkönumeroita ylläpitää Sähköteknisen Kaupan Liitto (STK).


title: Sähkönumero

text: Sähkönumerojärjestelmä on 7-numeroinen. Sen kaksi ensimmäistä numeroa ryhmittää tarvikkeet ja kolme seuraavaa sijoittaa ne alaryhmiin. Kuudes ja seitsemäs numero yksilöivät tarvikkeet.


title: Sähkönumero

text:
Sähkönumero 12 345 67
Tuoteryhmänumero 12
Alaryhmitysnumero 345
Yksilöimisnumero 67


title: Sähkönumero

text: Tuoteryhmät 01 - 89 sekä ryhmän 99 viimeiset 1.000 numeroa on varattu yhteiseen järjestelmään.


title: Sähkönumero

text: 91, 92, 93 ja 94-alkuisia numerosarjoja käytetään vain tilapäiskäytössä projektikohtaisissa toimituksissa, jolloin numeron käyttöikä tietyllä tuotteella on lyhytkestoista.


title: Sähkönumero

text:
95, 96, 97 ja 98-alkuiset numerosarjat on varattu yrityskohtaisesti tukkuliikkeille päällekkäisyyksien estämiseksi tilapäisnumeroinnissa. Liitto suosittelee, että tukkuliikkeet käyttävät yrityskohtaisen alkunumeron jälkeen seuraavina kahtena numerona sähkönumerorekisterin kaksinumeroista tuoteryhmätunnusta esimerkiksi 41 Asuntovalaisimet, 42 Julkisten tilojen valaisimet,
70 Teleasennustarvikkeet.


title: Volcana (Marvel Comics)

text: Volcana on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari.


title: Volcana (Marvel Comics)

text: Yhdessä ystävänsä Titanian kanssa Marsha Rosenberg joutui mukaan universumin toiselle puolelle voimallisen Tuonpuoleisen käynnistettyä Salatut Sodat. Tuonpuoleinen muokkasi Marvel-universumin roistoille ja sankareille Taisteluplaneetan käyttäen osia eri puolita universumia.


title: Volcana (Marvel Comics)

text: Denverin lähiöstä tapahtumiin mukaan joutunut Marsha janosi valtaa ja voimaa. Hän suostuikin palvelemaan Latverian monarkkia Tohtori Doomia. Doom rakensi muukalaisteknologiaa apunaan käyttäen koneen, joka muunsi Taisteluplaneetan myrskyn energiaksi, jonka sitten siirsi Marshaan. Käsittelyn seurauksena Marsha huomasi kykenevänsä muuttumaan sulaksi laavaksi säilyttäen samalla ihmismuotonsa.


title: Volcana (Marvel Comics)

text: Hän valitsi itselleen tulivuoren omaisen nimen Volcana ja iski yhdessä muiden roistojen kanssa sankareita vastaan. Tapahtumien aikana Marshan ja voimakkaan Molekyylimiehen välille kehkeytyi suhde. Sotien päätyttyä Marsha palasi takaisin Maahan yhdessä rakastettunsa Molekyylimiehen kanssa.


title: Volcana (Marvel Comics)

text: Myöhemmin Marsha huomasi olevansa kykenevä jäljittelemään kehollaan myös muita tulivuorimaisia ominaisuuksia. Taistellessaan Velhoa ja Klawia vastaan Volcana muutti muotoaan jopa tuhkamaiseksi aineeksi. Syy muutoksiin selvisi Molekyylimiehen kautta, joka jumalaisilla voimillaan oli muuttanut Volcanaa perustavanlaatuisesti. Volcana sai nähdä ripauksen Molekyylimiehen sisintä ja pelästyneenä Volcana erosi tästä. Nykyään Volcana asuu New Yorkissa.


title: Volcana (Marvel Comics)

text: Volcanalla on Tohtori Doomin käsittelyn jäljiltä kyky muuttaa oma ruumiinsa laavamaiseksi substanssiksi säilyttäen silti samalla ihmismuotonsa ja kykynsä ajatella. Volcana kykenee myös ampumaan tulikuumaa laavamaista ainetta käsistään.


title: Volcana (Marvel Comics)

text: Molekyylimiehen muokkauksen jäljiltä Volcana kykenee jäljittelemään myös muita tulivuorimaisia elementtejä.


title: Volcana (Marvel Comics)

text: Volcana esiintyy amerikkalaisessa sarjakuvaromaanissa "Spider-Man/X-Men: Time's Arrow: The Present" (ei julkaistu suomeksi), jossa hänet palkkaa aikamatkaajaroisto Kang Valloittaja taistelemaan Cablea ja Petoa vastaan. Vaikka Volcana ei olekaan palkkasoturi, hän tarvitsi rahaa autonsa korjaukseen.


title: Hospitaali

text: Hospitaali oli keskiajalla sairaala ja vieraanvarainen paikka matkalaisille, kuten pyhiinvaeltajille. Vaikka hospitaaleista sai hoitoa, niihin saattoi olla vaarallista mennä, koska keskiajalla hygienia ei ollut tärkeää eikä sen tiedetty ehkäisevän tauteja. Sairaaloissa oli sen vuoksi yleensä likaista ja sieltä saattoi saada vakavamman taudin kuin mikä alkuperäinen oli. 1500-luvun Meksikossa myös Vasco de Quirogan perustamia kyläyhteisöjä kutsuttiin hospitaaleiksi.


title: Hospitaali

text: Hospitaalit eivät olleet yleisiä sairaaloita, vaan ne hoitivat tartuntasairaita, kuten lepratartunnan saaneita. Suomeen ensimmäiset hospitaalit perustettiin keskiajalla 1300- ja 1400-luvuilla. Hospitaalit sijaitsivat vaarallisen olemuksensa vuoksi usein kaupunkien laidoilla tai ulkopuolella, ja kuningas Kustaa Vaasan kaudesta lähtien ne sijoitettiin yhä kauemmas asutuksesta. Esimerkiksi vuonna 1619 kuningas Kustaa II Aadolf määräsi Turun hospitaalin siirrettäväksi Seilin saarelle.


title: Hospitaali

text: Hospitaaleissa erotettiin sairastavat potilaat muusta asutuksesta aidalla, tai Seilin spitaalihospitaalin tapauksessa sijoittamalla sairaat omalle saarelleen.


title: Hospitaali

text: Leprahospitaalien tarve väheni 1600-luvulla, ja niihin alettiin sijoittaa myös muita kuin lepratautisia, kuten kehitysvammaisia, mielisairaita, sokeita ja rampoja. Jotkut hospitaalit muuttuivat kokonaan mielenterveyslaitoksiksi, eli houruinhuoneiksi.


title: Luciano Floridi

text: Luciano Floridi (16. marraskuuta 1964) on italialainen filosofi ja loogikko, joka työskentelee nykyään Oxfordin yliopistossa ja Barin yliopistossa. Hänen merkittävin panoksensa on ollut informaatiofilosofian alueella.


title: Isoleopoldinkukka

text: Isoleopoldinkukka ("Aphelandra squarrosa") on kausiluontoinen huonekasvi.


title: Isoleopoldinkukka

text: Isoleopoldinkukka on enintään 1,5-metrinen pensas. Sen lehdet ovat vihreän ja valkean kirjavat, mikä on antanut aihetta englanninkieliseen nimeen seeprapensas. Käpymäiset kukinnot ovat keltaiset tai oranssit, sillä niissä on suuret, kestävät keltaiset tai oranssinkeltaiset tukilehdet, joissa väri säilyy useita kuukausia. Tukilehtien lomassa on pienet keltaiset kukat. Leopoldinkukka kukkii tavallisesti kesä-lokakuussa.


title: Isoleopoldinkukka

text: Laji on alun perin kotoisin Kaakkois-Brasiliasta.


title: Isoleopoldinkukka

text: Leopoldinkukka tarvitsee kesällä paljon valoa mutta ei suoraa auringonpaahdetta. Talveksi se pitäisi saadaan viileään mutta ei alle 15 asteeseen. Kasvin hengissä pitäminen yli talven on vaikeaa, ja siksi sitä usein pidetäänkin yksivuotisena kasvina. Uudet kukinnot tulevat keväällä lehtihankoihin. Kasvia voi lisätä keväällä latvapistokkaista.


title: Lewis Milestone

text: Lewis Milestone (oik. Lev Milstein) (30. syyskuuta 1895 Kišinjov, Venäjä (nyk. Chișinău, Moldova) – 25. syyskuuta 1980 Los Angeles, Kalifornia) oli Oscar-palkittu yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan muun muassa seuraavien elokuvien ohjauksista: "Tuhat ja yksi kujetta" (1927), "Länsirintamalta ei mitään uutta" (1930), "Hiiriä ja ihmisiä" (1940), "Kovat kaverit" (1960) ja "Kapina laivalla" (1962).


title: Englannin jalkapalloliitto

text: Englannin jalkapalloliitto ("The Football Association", "The FA") on maailman vanhin jalkapalloliitto, joka on perustettu vuonna 1863. FA;n toiminnan tarkoituksena on Englannin jalkapallomaajoukkueiden toiminnan koordinointi, kansallisten liigojen ja kilpailuiden järjestäminen sekä alueella tapahtuvan jalkapallotoiminnan valvonta. FA on ollut kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n jäsen vuosina 1905-1918, 1924-28 sekä yhtäjaksoisesti vuodesta 1945 lähtien. Lisäksi UEFA:n jäsenenä FA on ollut vuodesta 1954 alkaen sekä ollut perustamassa jalkapallon säännöistä vastaavaa ja niitä hallinnoivaa IFAB:ia vuonna 1886.


title: Englannin jalkapalloliitto

text: Englanti on nykymuotoisen jalkapallon synnyinkoti. Sen lisäksi että sen jalkapalloliitto on maailman vanhin, sillä on myös maailman vanhin cup-kilpailu, FA Cup, jota pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1871 sekä maailman vanhin ammattilaisliiga, The Football League, jonka ensimmäinen kausi pelattiin vuonna 1888.


title: Englannin jalkapalloliitto

text: Liiton nykyinen puheenjohtaja on Greg Clarke. Liiton presidenttinä toimii prinssi William.


title: Kaarlenvaltikka

text: Kaarlenvaltikka ("Pedicularis sceptrum-carolinum") on suurikokoinen, itäisessä ja pohjoisessa Euroopassa kasvava näivekasvi. Kaarlenvaltikka on suurin Suomessa kasvava kuusiolaji ja sukulaistensa tavoin puoliloinen, joka käyttää muilta kasveilta saamaansa ravintoa, mutta yhteyttää myös itse.


title: Kaarlenvaltikka

text: Kaarlenvaltikka on Ruotsin Västerbottenin maakuntakukka.


title: Kaarlenvaltikka

text: Monivuotinen kaarlenvaltikka kasvaa 40–80 cm korkeaksi. Varsi on kalju, haaraton, jäykkä ja väriltään usein ruskeanpunainen. Maanmyötäiset ruusukelehdet ovat kapeita, parijakoisia tai pariosaisia, liuskat leveitä ja nyhälaitaisia. Varsilehdet puuttuvat kokonaan tai varren tyviosassa on muutamia pieniä lehtiä. Kukat ovat varren latvassa tavallisesti 2–4 kukan kiehkuroina. Kukka on keltainen lukuun ottamatta alahuulta, joka on punalaitainen. Kukan noin kolme senttiä pitkän teriön suu on umpinainen ja torvi on väljä. Kaarlenvaltikka kukkii Suomessa heinä-elokuussa.


title: Kaarlenvaltikka

text: Kaarlenvaltikan päälevinneisyysalue ulottuu Fennoskandiasta, Baltiasta ja Puolasta Venäjän läntisiin osiin. Satunnaisemmin lajia tavataan Alpeilla, Siperiassa ja Pohjois-Kiinassa. Suomessa kaarlenvaltikka on melko yleinen pohjoisessa, erityisesti Itä-Lapissa ja Kainuussa. Lajia tavataan harvinaisena myös Pohjanmaalla, Keski-Suomessa sekä Kaakkois-Suomessa, mutta Varsinais-Suomesta Pohjois-Karjalaan ulottuvalla vyöhykkeeltä se puuttuu lähes kokonaan.


title: Kaarlenvaltikka

text: Kaarlenvaltikka viihtyy kosteilla kasvupaikoilla. Sitä voi tavata karujen järvien, jokien ja purojen avorannoilla ja vähäturpeisilla tulvaniityillä, tihkupaikoilla ja soistumilla. Lajia tavataan myös ihmisen muokkaamassa ympäristössä kuten laidun- ja venerannoilla, kosteilla hakamailla ja ojissa. Suomessa laji on harvinaistunut maan eteläosissa etenkin soiden ja metsien ojitusten takia.


title: Hallitusohjelma

text: Hallitusohjelma on Suomessa yleensä kahden tai useamman puolueen kesken sovittu menettely- ja tavoiteohjelma, jossa määritellään joko yksityiskohtaisesti tai hyvinkin yleisellä tasolla ne suuntaviivat, joita hallitus aikoo toimikautensa aikana noudattaa.


title: Hallitusohjelma

text: Hallitusohjelmaa voi edeltää hallitussopimus, jossa päätetään hallituksen muodostavista puolueista, ministeripaikoista sekä hallitusohjelman periaatteista. Suomessa yksipuoluehallitukset ovat tuntemattomia, joten hallitussopimus ja hallitusohjelmat ovat sitäkin keskeisempiä työnteon ohjenuoria.


title: Hallitusohjelma

text: Vuonna 2000 voimaan tulleen uuden perustuslain mukaan hallituksen pitää antaa tiedoksi eduskunnalle. Esimerkiksi pääministeri Matti Vanhasen hallituksen ohjelma annettiin tiedonantona eduskunnalle 24. kesäkuuta 2003, vaikka pääministeri Anneli Jäätteenmäen hallitus oli vain muutamaa viikko aiemmin esittänyt eduskunnalle lähes saman ohjelman.


title: Hallitusohjelma

text: Myös kunnallisella tasolla, jossa ei ole voimassa parlamentarismi eli hallitusten vastuu eduskunnalle, on myös nykyisin ryhdytty laatimaan hallitusohjelmia ja hallitussopimuksia, joissa määritellään nelivuotiskauden tavoitteet ja päämäärät. Tällaisia kuntia ovat esimerkiksi Hämeenlinna ja Turku.


title: Hallitusohjelma

text: Saksassa solmittiin hallitussopimus 23. lokakuuta 1998 Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen ja vihreiden kesken. Tämä johti myös Gerhard Schröderin hallitukseen ja edelsi hallitusohjelmaa. Tällaista sopimusta ei tarvittu enää 2000-luvulla valtaan tuleen hallituksen aloittaessa työnsä, sillä sen muodostivat yksin konservatiivit.


title: Paul Kraatz

text: Paul Nikolai Alexander Kraatz, (17. tammikuuta 1863 Viipuri – 30. kesäkuuta 1926 Helsinki) oli suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri, joka toimi senaattorina niin sanotussa amiraalisenaatissa toisen sortokauden aikana.


title: Paul Kraatz

text: Paul Kraatzin isä oli Viipurin Monrepos'n puiston ylipuutarhuri, alun perin Preussin kansalainen Heinrich Julius Kraatz ja äiti Caroline Auguste Christoffersen. Paul Kraatz kävi Viipurissa koneinsinööriksi Polyteknillisessä opistossa 1883. Uransa Kraatz teki Venäjän keisarillisessa laivastossa astuen teknikkona laivaston palvelukseen 1886. Hän saavutti vuonna 1909 everstin arvon ja nimitettiin 12. lokakuuta 1909 senaattoriksi Suomen senaatin talousosastoon. Ensi vaiheessa hän hoiti Markovin senaatissa kamari- ja maanviljelystoimikunnan päällikön tehtäviä, sitten 1911–1912 kirkollisasiain toimituskunnan ja sen jälkeen Borovitinovin senaatissa 1912–1917 kauppa- ja teollisuustoimikunnan tehtäviä aina venäläistyneen senaatin eroon eli 26. maaliskuuta 1917 asti. Kraatzille myönnettiin insinöörimekaanikkokunnan kenraalimajurin arvo 1913.


title: Pokémon Battle Revolution

text: Pokémon Battle Revolution (, "Pokemon Batoru Reboryūshon") on ensimmäinen Pokémon-peli Nintendon Wii-pelikonsolille. Se on myös ensimmäinen Wii-peli, joka käyttää Nintendo Wi-Fi Connectionia, ja myös langatonta yhdistettävyyttä Nintendo DS:ään. Peli julkaistiin Japanissa kaksi viikkoa Wiin julkaisun jälkeen, ja se julkaistiin muilla alueilla vuonna 2007.


title: Pokémon Battle Revolution

text: Voittaessa onlinessa saat pisteitä, jotka voit vaihtaa uusiin vaatteisiin hahmollesi.


title: Prosessikartta

text: Prosessikartta on yrityksen toiminnalliset yksiköt, päätoiminnot, toimittajat ja asiakkaat sisältävä kaavio.


title: Prosessikartta

text: Tyypillisesti tällaiseen kaavioon on piirretty vertikaalisesti yrityksen organisaatioyksiköt, asiakas oikeaan laitaan ja toimittaja vasempaan laitaan. Näiden vertikaalisten elementtien päälle on piirretty horisontaaliset nuolet kuvaamaan yrityksen toimintaa toimittajilta asiakkaille.


title: Puhelintoivekonsertti

text: Puhelintoivekonsertti on erityisesti radiossa ja harvemmin myös televisiossa esiintyvä ohjelmatyyppi. Tyypillisesti ohjelmassa kuuntelijat soittavat juontajalle ja pyytävät tätä soittamaan haluamansa musiikkikappaleen tai -videon. Ohjelmaformaattiin kuuluu tyypillisesti myös juontajan jutusteleminen soittajan kanssa.


title: Puhelintoivekonsertti

text: Kuuluisia puhelintoivekonsertti-ohjelmia suomalaisessa radiohistoriassa ovat olleet Ylen Puhelinlangat laulaa, Hartaita säveliä ja Radiomafian ANSSI!


title: Puhelintoivekonsertti

text: Puhelintoivekonserteilla oli tärkeä rooli erityisesti ennen äänitemyynnin nykyisten mittasuhteiden saavuttamista. Lisäksi ne olivat harvoja ohjelmia, joissa radion toimittajat pystyivät olemaan suorassa vuorovaikutuksessa kuuntelijoiden kanssa.


title: Puhelintoivekonsertti

text: Radion musiikkitarjonnan automatisoinnin myötä toivekonsertteja ei enää esitetä niin usein. Mutta varsinkin vanhemmalle väestölle ne ovat tärkeä osa julkista palvelua.


title: Detox (albumi)

text: Detox on Dr. Dren kolmas julkaisematon sooloalbumi. Albumin julkaisuajankohta on vaihtunut monesti, mutta alun perin sen oli tarkoitus ilmestyä jo vuoden 2003 kesällä. Myöhemmin julkaisuajankohdaksi on ilmoitettu muun muassa syksy 2005, syyskuu 2007, marraskuu tai joulukuu 2008, joulukuu 2010 sekä 20. huhtikuuta 2011. Huhujen mukaan Dre ei ollut tyytyväinen levyn valmistumisen jälkeen ja päätti myydä kappaleiden biitit toiselle Aftermath Entertainmentin artistille, The Gamelle.


title: Detox (albumi)

text: Julkaisupäivän lisäksi myös albumilla vierailevien artistien lista on ehtinyt muuttua monesti. Eräässä haastattelussaan Dre kertoo, että muun muassa Jay-Z, Eminem, Busta Rhymes, Snoop Dogg, Xzibit, Nas, The Game sekä N.W.A.:sta tunnetut MC Ren ja Ice Cube ovat mukana Detoxilla. Albumilta on julkaistu nyt kaksi virallista singleä. Ensimmäinen niistä on marraskuussa 2010 julkaistu "Kush" jossa ovat mukana Snoop Dogg ja Akon ja toinen on helmikuussa 2011 julkaistu "I Need a Doctor" jossa ovat mukana Eminem ja Skylar Grey.


title: Detox (albumi)

text: Useat musiikkialan vaikuttajat ja albumin nauhoituksissa vierailleet artistit kuten 50 Cent ovat esittäneet arvioita, että levyä ei tulla koskaan julkaisemaan. Syyksi arvioidaan esimerkiksi se, että Dre on kiireinen liiketoimiensa kanssa ja menettänyt innoituksensa uuden materiaalin levyttämiseen.


title: Detox (albumi)

text: Vuonna 2015 julkaistiin Dren kolmas sooloalbumi "Compton: A Soundtrack." Haastattelussa Dre kertoi ettei ollut tyytyväinen "Detox"-albumiin eikä aio julkaista sitä.


title: Yhdysvaltain elokuva-akatemia

text: Yhdysvaltain elokuva-akatemia (, lyh. "AMPAS") on elokuva-alan järjestö, joka tunnetaan muun muassa sen vuosittain jakamista Oscar-palkinnoista. Oscarit ovat elokuva-alan arvostetuimpien palkintojen joukossa. Palkintojen saajat äänestetään akatemian jäsenten kesken. Vuonna 2014 jäseniä on yli 6 000. Järjestö perustettiin 11. toukokuuta 1927 Kaliforniassa.


title: Yhdysvaltain elokuva-akatemia

text: Suomalaisia akatemian jäseniä ovat ohjaajat Renny Harlin ja Selma Vilhunen sekä edesmennyt äänisuunnittelija Paul Jyrälä.


title: Tensta

text: Tensta on yksi Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Spånga-Tenstan kaupunginosa-alueella. Sen asukasluku oli vuonna 2003 17 436 joista 70 % oli ulkomaalaistaustaisia. Tenstan nimi on peräisin ruotsin kielen sanoista "tena" ja "sta". Tenstassa on kaksi Tunnelbanan asemaa, Tensta ja Hjulsta.


title: Tensta

text: Tenstan 16–64-vuotiaista asukkaista 86,1 % on maahanmuuttajia, lähinnä Aasiasta ja Afrikasta. 1980-luvulla alueella asui paljon suomalaisia, mutta sittemmin suomalaiset ovat vaurastuessaan muuttaneet arvostetummille alueille ja tilalle on tullut muuttajia köyhemmistä maista.


title: Tensta

text: Kylänä Tensta mainitaan jo vuonna 1539. Vuonna 1965 Tukholma osti maat armeijalta ja laati sille yleiskaavan. Ruotsin miljoonaohjelman mukaisesti alueelle rakennettiin 6 000 kerrostaloasuntoa vuosina 1966–1972. Ensimmäiset asukkaat pääsivät muuttamaan alueelle 1967 ja vuonna 1969 valmistui pientaloalue. Tätä Tenstan länsiosaa kutsutaan nimellä Hjulsta.


title: Aleksander von Kothen

text: Aleksander von Kothen (8. huhtikuuta 1867 Vilna, Venäjän keisarikunta – 1919 Pietari, Venäjä) oli suomalaissyntyinen Venäjän armeijan kenraalimajuri, joka toimi senaattorina niin sanotussa amiraalisenaatissa.


title: Aleksander von Kothen

text: Aleksander von Kothen syntyi kenraalimajuri Fredrik Oskar Teodor von Kothenin ja Nadežda Levsin'in kuusilapsisen perheen kolmanneksi vanhimpana lapsena. Hän kävi ensin Pavlovskin sotaopiston ja ylennettiin vääpeliksi 1886 saavuttaen vuoteen 1899 mennessä kapteenin arvon. Tällöin hän oli palvellut mm. Vilnan jalkaväen junkkarikoulussa, Henkikaartin suomenmaalaisessa ryhmentissä ja Aleksandrovin kadettikoulussa.