title: Adeccoligaen

text: Adecco-liigassa on 16 joukkuetta. Kauden jälkeen kaksi parasta nousevat automaattisesti Tippeligaeniin ja kolmas pelaa Tippeligaenin kolmanneksi huonointa joukkuetta vastaan. Neljä huonointa putoaa puolestaan kolmannelle sarjatasolle.


title: Adeccoligaen

text: Sarja koostui vuoteen 1996 saakka kahdesta lohkosta ja vuoteen 1990 saakka sen nimi oli "2- divisjon".


title: Valfrid Åkerlund

text: Valfrid Åkerlund on suomalainen gospelmuusikko, laulaja, laulujentekijä ja musiikinsovittaja.


title: Valfrid Åkerlund

text: Hän kuului 1970-luvun lopulla perustettuun Freidiba Boodos -lauluyhtyeeseen, jonka muita jäseniä olivat Kyösti Roth, Erno Enroth, Feija Blomerus ja Rainer Friman. Sittemmin hänen esiintymisensä gospelin parissa on jatkunut muun muassa "Romanos"-kvartetissa, kuoron säestäjänä ja sovittajana sekä soololaulajana ja duona vaimonsa Tuulan kanssa.


title: Valfrid Åkerlund

text: Lisäksi Åkerlund tuottaa musiikkia erilaisissa projekteissa omassa studiossaan Tuusulassa. Valfrid Åkerlundia voi kuulla kirkkokonserteissa, evankeliointitapahtumissa ja usein myös hänen kotikirkossaan Keravan helluntaiseurakunnassa.


title: Valfrid Åkerlund

text: Åkerlund lukee myös romaninkielisiä uutisia YLE Radio 1:n "Romano mirits" -ohjelmassa.


title: Valfrid Åkerlund

text:
Freediba Boodos
Tuula ja Valfrid


title: Kottaraiset

text: Kottaraiset (Sturnidae) on varpuslintujen lahkoon kuuluva heimo. Siihen kuuluu pieniä ja keskikokoisia kottaraisia, mainoja, rakkeleita ja loisnokkeleita, joista useimmat ovat väriltään tummia. Niillä on pitkä ja suora, kärkeä kohti kapeneva nokka ja voimakkaat jalat. Kottaraisia tavataan luonnostaan vain vanhassa maailmassa eli Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa, pohjoisessa Australiassa ja Tyynenmeren saarilla. Ihminen on kuitenkin siirtäneet muutamia lajeja myös Pohjois-Amerikkaan, Havaijille ja Uuteen-Seelantiin, missä niistä on paikoitellen tullut alkuperäiselle luonnolle haitallisia vieraslajeja. Kottaraiset käyttävät ravinnokseen pääasiassa hyönteisiä ja hedelmiä. Jotkin lajit ruokailevat viljelyksillä ja niitä pidetään tuholaisina. Useimmat kottaraiset pesivät puunkoloissa. Kottaraiset ovat luonnossa taitavia laulajia, ja ihmisen kasvattamana ne voivat oppia matkimaan puhettakin.


title: Kottaraiset

text: Länsimaalaisille tutuin tämän heimon lajeista on suurina parvina asutuksen lähellä elävä kottarainen ("Sturnus vulgaris"). Aasissa tunnetuin laji on lemmikkinäkin pidettävä pihamaina ("Acridotheres tristis"). Suomessa on tavattu kaksi heimon lajia; tavallisen kottaraisen lisäksi punakottarainen ("Sturnus roseus"), joka on maassa satunnainen vierailija. Lisäksi tarhakarkulaisina, ei siis Suomen lintulajistoon laskettavina, on havaittu kiinankottarainen ("Sturnus sinensis") ja viirupääkottarainen ("Sturnus cineraceus").


title: Kottaraiset

text: Luettelo perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä. Risti (†) merkitsee, että kyseinen laji on kuollut sukupuuttoon.


title: Nomenklatuura

text: Nomenklatuura ( [], taustalla 'nimilista') oli valtaapitävien henkilöiden joukko Neuvostoliitossa ja muissa sosialistissa valtioissa. Nomenklatuura muodosti maan eliitin. Nomenklatuura oli suhteellisen pieni suuremmassa yhteiskunnassa hallitseva ryhmä, joka nautti etuoikeutettua asemaa. Nomenklatuuran jäsenet kuuluivat käytännössä aina kommunistiseen puolueeseen.


title: Nomenklatuura

text: Nomenklatuura vastasi maan korkeimmasta hallinnosta: puoluejohto, politbyroon jäsenet ja Kremlin virkamiehet luonnollisesti kuuluivat nomenklatuuraan. Vain osa kommunistisen puolueen jäsenistä tai yhteiskunnan virkamiehistä kuuluivat nomenklatuuraan. Suuri osa puolueen jäsenistä tai virkamiehistä ei siis ollut eliittiä. Alemmille puolueen jäsenille ja virkamiehille oli Neuvostoliitossa oma sanansa, "apparatsikki" (ven. "аппара́тчик"). Neuvostoliiton poliittisen järjestelmän tutkijan Voslenskyn mukaan Breznevin kaudella nomenklatuuraan kuului kolme miljoonaa henkilöä. Nomenklatuura oli keskittynyt Moskovaan ja alueellisesti siihen kuuluvia oli suhteellisen vähän. Nomenklatuuran keskittyminen Moskovaan liittyi siihen, että valta oli keskitetty Moskovaan.


title: Nomenklatuura

text: Nomenklatuura sai alkunsa kun bolševikit korvasivat tsaarin ja tsaarin-Venäjän virkamiehet vuonna 1917. Ensimmäisen Neuvosto-Venäjän virkamiehistön muodostivat Vladimir Leninin vallankumoukselliset ja jotkut porvarilliset asiantuntijat, jotka auttoivat talouden hallinnassa. Nomenklatuura kuitenkin syntyi vasta elokuussa 1923, kun maan poliittinen johto esitti tehtäviin nimitettäviä henkilöitä jakamalla nimilistoja. Nomenklatuura vahvistui Josif Stalinin kaudella. Breznevin kaudella nomenklatuuraan kuuluvien keski-ikä oli jo 70 vuotta.


title: Nomenklatuura

text: Nomenklatuuraan kuuluvat henkilöt työskentelivät hallinnon kaikilla portailla ja pystyivät käyttämään asemaansa pönkittääkseen omaansa ja muiden taloudellista ja sosiaalista asemaa. Nomenklatuuraan kuuluvat valitsivat uudet jäsenet kommunistisen puolueen sisältä. Kommunistisen puolueen sisällä etenemisen kautta oli mahdollista päästä tehtaanjohtajaksi, sillä poliittinen johto vastasi myös taloudellisesti toiminnasta ja kaikki yritykset olivat valtio-omisteisia. Nomenklatuuran keskittynyt valta oli proletariaatin diktatuuri -ajatuksen vastaista. Työntekijät eivät varsinaisesti päässeet käyttämään valtaa yhteiskunnassa.


title: Nomenklatuura

text: Neuvostoliiton nomenklatuuraan kuuluneet ja heidän perheensä nauttivat etuoikeuksista. Neuvostoliitossa nomenklatuuraan kuuluvat saivat tyypillisesti auton, mahdollisesti jopa autonkuljettajan sekä pääsyn yhteiskunnan eliitille varattuihin erikoisliikkeisiin, joissa oli saatavilla laadukkaampia tavaroita. Erikoisliikkeen etuja olivat lisäksi jonottomuus ja nopea palvelu. Neuvostoliitossa tällainen erikoisliike oli "Berjozka", Tšekkoslovakiassa "Tuzex", Puolassa "Pevex" ja DDR:ssä "Intershop". Nomenklatuuralle tarkoitettuja neuvostoyhteiskunnan hienoimpia autoja olivat ZiL:n valmistamat limusiinit sekä GAZ:n Tšaika-limusiinit. Nomenklatuuraan kuuluville oli parempaa terveydenhoitoa ja saivat myös vietää lomia Mustanmeren rannikolla erilaisissa kohteissa.


title: Aston Butterworth

text: Aston Butterworth oli brittiläinen Formula 1 -talli, joka osallistui neljään kilpailuun kaudella . Tallin kuljettajat eivät päässeet kertaakaan maaliin asti.


title: Natchezit

text: Natchezit olivat Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaita, jotka asuivat historiallisen aikakauden alkaessa lähellä Mississippin suistoa nykyisen Yhdysvaltain eteläosissa. Heidän murteensa erosi selvästi kaikista muista alueen kielistä, mutta saattoi olla kaukaista sukua muskogee-kielille, jota puhuivat muut muassa chickasawit ja choctawit. Natchezien määräksi on 1700-luvun alussa arvioitu noin 6 000 henkeä.


title: Natchezit

text: Natchezien aineellinen kulttuuri oli samanlainen kuin ympäristön muilla kansoilla. Heidän uskoontoonsa oli sen sijaan jäänyt piirteitä varhaisesta Mississippin kulttuurista. Natchezien yhdeksän kylää muodostivat kastijärjestelmää muistuttavan yhteiskunnan, jota johti ”suuri aurinko”. Eurooppalalaisten siirtolaisten levittäytyminen Amerikan mantereelle koitui natchezien tuhoksi. Heidän kylänsä iskettiin hajalle jo 1720- 1730 lukujen aikana ja sotia paenneet kansanrippeet liittyivät alueen muihin heimoihin.


title: Natchezit

text: Tutkimusmatkailija Robert Cavelier de La Salle tapasi ensimmäisenä eurooppalaisena natchezeja 1680-luvun aikana ja nimesi koko kansan heidän pääkylänsä mukaan. Saman vuosisadan lopulla ensimmäiset ranskalaiset jesuiitat asettuivat natchezien suurimpaan kylään Louisianaan ja perustivat sinne lähetysaseman 1700-luvun alussa. Natchezit eivät olleet erityisen innostuneita katolisesta lähetystyöstä ja pieniä kahakoita esiintyi. Vuonna 1716 ranskalainen Jean-Baptiste le Moine miehineen teki sotaretken natchezien maahan. Samana vuonna perustettiin Fort Rosalien linnake turvaamaan seudulle levinnyttä ranskalaisten asutusta.


title: Natchezit

text: 1720-luvulla natchezien ja ranskalaisten välinen jännite kasvoi. Rauhantahtoisen ja diplomaattisesti helposti lähestyttävän päällikkö Tatuoidun Käärmeen (Tattooed Serpent) kuolema huononsi merkittävästi kansojen keskinäisiä suhteita. Louisianan uusi kuvernööri Sieur Chepart kohteli natchezeja ylimielisesti ja päätti, että näiden pääkylä evakuoitaisiin sinne perustettavan suuren plantaasin tieltä. Kansan ranskalaismielinen kuningataräiti oli valmis taipumaan kuvernöörin tahtoon. Hänen poikansa Suuri aurinko kallistui natchezien ylimpänä hallitsijana kuitenkin sen enemmistön puolelle, joka vastusti kuvernööriä. Yleisesti on myös uskottu Etelä-Carolinan englantilaisten kauppiaiden ja näiden liittolaisina toimineiden chickasawien kiihottaneen natchezeja Ranskaa vastaan.


title: Natchezit

text: Natchezit kokosivat sotureita eri kylistä ja iskivät sekä Fort Rosalieen että Mississipin jokilaakson ranskalaisasutuksille. 250 ranskalaista surmattiin, kuvernööri heidän joukossaan. Ranskalaiset keräsivät New Orleansista rangaistusretkikunnan, joka tunkeutui natchezien maaseudulle ja hävitti järjestelmällisesti näiden kylät. Choctawit, joiden oli tarkoitus puolustaa natchezeja, liittyivät ranskalaisiin joukkoihin ja lisäsivät natchezien ahdinkoa. Hajalleen lyödyt natchezit pakenivat chickasawien, creekien ja cherokeiden kyliin. Osa pienistä pakolaisryhmistä jatkoi hyödytöntä sotaansa Ranskaa vastaan. Vangeiksi otetuista natchezit myytiin orjina Santo Domingoon.


title: Natchezit

text: Muihin kansoihin liittyneet natchezit sulautuivat vähitellen isäntäkansoihinsa ja muuttivat Oklahomaan 1830-luvulla.


title: Natchezit

text: Natchezien uskonnollinen ja sosiaalinen elämä keskittyi suuren muinaisen maakummun ympärille heidän pääkylässään. Aiemmin seremonioiden keskuspaikkana toiminut Emerald Mound oli hylätty 1600-luvun aikana tuntemattomasta syystä. Jokaisesta natchezien kylästä löytyi myös omat erilliset kumpunsa sekä päälliköitä ja yhteisiä kokoontumisia varten.


title: Natchezit

text: Natchezien neliluokkainen yhteiskunta eli ehdottoman monarkian alaisuudessa. Ylintä hallitsijaa eli kuningasta kutsuttiin Suureksi auringoksi. Häntä kannettiin kantotuolissa ja hänen valtansa oli rajaton. Muut samaan luokkaan kuuluneet ihmiset olivat hallitsijan sukulaisia, joista valittiin sotapäälliköt ja papit. Heidät tunnettiin "Pikku aurinkoina". Kuninkaan sisaria kutsuttiin "Aurinkonaisiksi" ja heidän vaikutusvaltansa oli suuri kansan keskuudessa. Toinen arvoluokka koostui "Jalosukuisista". Kolmanteen säätyyn kuuluivat "Kunnioitetut ihmiset". Alin yhteiskuntaluokka muodostui tavalliseen työväkeen kuuluvista "Haisijoista" (Stinkards). Kaikki ylemmät säädyt suhtautuivat heihin avoimen halveksivasti.


title: Natchezit

text: Natchezien kastijärjestelmään sisältyi muuan erikoisuus, joka teki siitä monimutkaisen ja vaikeasti ymmärrettävän. Ylimmät säädyt eivät saaneet ottaa puolisoa omasta luokastaan. Heidän oli pakko naida haisija, joka mahdollisti luokkien välisen veren sekoittumisen keskenään. Samalla arvoluokassa pudottiin yksi taso alaspäin. Haisijoille oli avioliiton ohella suotu myös toinen mahdollisuus nousta luokkaa ylemmäksi. Tämä oli oman lapsen luovuttaminen uhrilahjana kuolleelle päällikölle Yhteiskuntajärjestelmän peruspiirteenä oli se, että miehet hallitsivat, mutta sääty määräytyi naisten puolelta tulevan polveutumisen mukaan. Suuren auringon pojasta ei voinut tulla uutta kuningasta, vaan uuden hallitsijan valitsivat naispuoliset pikku auringot.


title: Natchezit

text: Kun Natchesien kuningas kuoli seurasivat häntä hautaan vaimot ja palvelijat, jotka uhrattiin tilaisuuden aikana. Samoin kuninkaan arvokkain omaisuus, johon saattoi kuulua myös eurooppalaisen kaupan mukana hankittua tavaraa, haudattiin hänen mukanaan. Vuonna 1725 tapahtuneesta päällikkö Tatuoidun Käärmeen hautajaistilaisuudesta on tutkimusmatkailija Le Page du Pratzin dokumentoidut todisteet. Uhratuksi aiotut asettuivat istumaan uhritemppelin eteen levitetylle matolle ja turruttivat aistinsa juomalla veteen siroteltua tupakkaa. Pyöveleinä toimivat sukulaiset kuristivat huumatut uhrit heidän kaulaansa asetetulla köydellä. Joskus aviopari saattoi uhrata lapsensa Suuren auringon hautajaisriiteissä välttyäkseen tämän lahjoituksen avulla tulematta itse uhratuksi myöhemmin. Arkeologisten tutkimusten ja myöhempien aikojen historioitsijoiden mukaan kuninkaallisen henkilön kuolema natchezien yhteiskunnassa saattoi joskus maksaa jopa sadan ihmisen hengen.


title: Natchezit

text: Nuorten naisten siveys ei ollut natchezien keskuudessa arvostettua. Tytöt esittivät kyliin saapuville ranskalaisille vietteleviä tansseja ja myivät itsensä orjiksi ja jalkavaimoiksi sotilaille ja kauppiaille. Joskus he asuivat isäntänsä luona kuukausia, eivätkä tunteneet häpeää siirtyessään ranskalaiselta toiselle. Parhaimmillaan tytöt keräsivät suuret myötäjäiset. Heidän vanhempansa eivät nähneet tyttäriensä käytöksessä mitään säädytöntä. Jos tyttö tuli raskaaksi valkoiselle miehelle hänen vanhempansa ottivat vastasyntyneen pois, mikäli lapsen äiti niin tahtoi.


title: Natchezit

text: 20 - 25-vuotiaina natchez-tytöt solmivat avioliiton. Avioero oli tuntematon. Miehet saattoivat lainata vaimojaan sekä ystävien että vieraiden käyttöön ilman mustasukkaisuutta.


title: Natchezit

text: Vaikka joitain seikkoja natchezien yhteiskunnasta tiedetään, tutkijat kiistelevät yhä sen tarkasta rakenteesta. Ympäristöön verrattaessa natchezien yhteiskunta ja kulttuuri ovat vaikuttaneet pitkälle kehittyneiltä. Niistä löydetty selvä yhteys niin Mesoamerikan intiaanikulttuureihin kuin muinaisiin Pohjois-Amerikan temppelikummunrakentajiin. St. Louisin lähellä sijainneen Cahokian tuhoutuneen kumpukaupungin kaivauksissa on paljastunut monia natchezien kulttuuriin ja yhteiskuntaan rinnastettavia piirteitä.


title: Arvo Sakrelius

text: Arvo Andrea Sakrelius (23. joulukuuta 1898 – 12. tammikuuta 1979) oli turkulainen teollisuusneuvos, joka muistetaan Asa Radio Oy:n perustajana ja pitkäaikaisena toimitusjohtajana.


title: Arvo Sakrelius

text: Arvo Sakreliuksen isä oli pienyrittäjä Johan Frans Sakrelius ja äiti Amanda Karoliina Suominen. Hän oli jo koulupoikana kiinnostunut kemiasta, fysiikasta ja sähköopista. Viipurissa asunut sukulainen otti 15-vuotiaan pojan apulaiseksi sähköliikkeeseen. Turkuun palattuaan 17-vuotiaana Sakreliuksella oli sähköasentajan paperit taskussaan. Pian nuorukainen sai sähköliikkeen vastuullisena toimihenkilönä laskea urakkatarjoukset, suorittaa hankinnat ja asennustyöt alaisenaan nelisenkymmentä miestä.


title: Arvo Sakrelius

text: Vuonna 1922, vain vuosi sen jälkeen kun maailman ensimmäinen yleisradiolähetys oli kuultu Pittsburghissa Yhdysvalloissa, Sakrelius sai valmiiksi ensimmäisen oman vastaanottimensa. Tämä paristokäyttöinen vastaanotin syntyi vaatimattomasti kotikeittiön työnurkkauksessa ja rakentajansa nimen alkukirjainten mukaan se sai leikkimielellä nimen ASA. Hän oli hellittänyt otettaan sähkömiehenä ja siirtynyt polkupyörien edustajaksi. Kauppatupa-nimisessä yrityksessä oli ollut tilaisuus tutustua myymälän hoitoon ja kulutustavaroiden myyntiin, kunnes hän perusti Radioliike Arvo Sakrelius -nimisen yrityksen 27. syyskuuta 1927. Vuonna 1930 yritys muutettiin osakeyhtiöksi ja nimeksi tuli Asa Radio Oy. Vuonna 1949 Sakreliukselle myönnettiin teollisuusneuvoksen arvonimi. 1. helmikuuta 1972 hän luopui terveydellisistä syistä toimitusjohtajan tehtävistä ja jäi hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Yhteis-Vapaamuurari

text:
Yhteis-Vapaamuurari oli jäsenille sekä suurelle yleisölle tarkoitettu, mm. vapaamuurariutta käsittelevä aikakausjulkaisu. Tämä Suomen Yhteis-Vapaamuurarijärjestön toimittama lehti alkoi ilmestyä tammikuussa 1921 ja viimeinen numero julkaistiin helmikuussa 1926. Kaiken kaikkiaan lehtiä ilmestyi tänä aikana 36 numeroa.
Päätoimittajana toimi Kyllikki Ignatius, toimitussihteerinä R. Candolin ja muuna toimituskuntana Jussi Snellman, Laina Brummert sekä Edvin Larsson. Aikaisemmin vuoden 1921 alussa Pekka Ervast oli julkaissut neljässä Ruusu-Risti-lehden numerossa erillistä osastoa tai lehteä lehdessä nimeltä Suomen Yhteis-Vapaamuurari-järjestö.


title: Maatalouskauppa

text: Maatalouskauppa on laaja kaupallinen kokonaisuus, joka käsittää koneet ja kotieläinten tarvitsemat rehut sekä myös viljelyn edellyttämät siemenet, lannoitteet, kasvinsuojeluaineet kuin myös valmiin sadon ostamisen.


title: Maatalouskauppa

text: Maanviljelyn, karjanhoidon ja jalostuksen koneellistuessa tuli maatalouskaupan muodostuminen välttämättömäksi . Suomessa 1900-luvun alussa yleensä osuustoimintaperiaatteella muodostuneet meijerit hakivat vientimarkkinat yhdessä muodostamalla keskusosuuskunnakseen Valion. Lihanjalostuksen keskittyminen voita vähäisemmän viennin vuoksi muodostui paljon myöhemmin.


title: Maatalouskauppa

text: Vuosisadan alussa ongelmaksi koettiin siemenkauppa, jolloin perustettiin Hankkija, jonka tunnuslauseena oli "tutkittu, tarkastettu, taattu" viljansiemeniä koskien. Osuustoiminnalliselta pohjalta Hankkijan tapaan toimi myös SOK sekä siitä 1917 eronnut Osuustukkukauppa. Myöhemmin myös yksityinen kauppa muodosti valtakunnallisia tukkuja (Tuko).


title: Varpuset

text: Varpuset (Passeridae) on pienikokoisten varpuslintujen lahkoon kuuluvien lintujen heimo. Ne esiintyvät alkuperäisinä Euroopassa, Afrikassa ja Aasiassa. Yksi laji, varpunen, elää näiden lisäksi nykyään Pohjois-Amerikassa, Australiassa ja osassa Etelä-Amerikkaa. Varpuset ovat pieniä, lyhytpyrstöisiä ja vahvanokkaisia lintuja, joiden väritys on pääosin ruskeata ja harmaata. Varpuset ovat siemensyöjiä, mutta jotkin lajit syövät myös hyönteisiä. Varpuset ovat läheistä sukua kutojille.


title: Varpuset

text: Varpusiin kuuluu 8 sukua ja 38 lajia. Suurin suku on varpusten suku, jossa on 23 lajia.


title: Ole Johansson

text: Ole Henrik Johansson (s. 16. kesäkuuta 1951 Espoo) on vuorineuvos ja yritysjohtaja. Hän teki pitkän uran Wärtsilässä toimien sen konsernijohtajana vuosina 2000–2011. Sittemmin Johansson on toiminut eQ Oyj:n hallituksen puheenjohtajana.


title: Ole Johansson

text: Johansson valmistui diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista vuonna 1974. Hän työskenteli Wärtsilä-konsernissa jo vuosina 1975–1979 ja uudelleen vuodesta 1981. Vuosina 2007–2009 hän toimi Teknologiateollisuuden hallituksen puheenjohtajana.


title: Ole Johansson

text: Vuonna 2005 Johansson sai vuorineuvoksen arvonimen. Hänelle myönnettiin vuonna 2013 Suomen Valkoisen Ruusun toiseksi korkein I luokan komentajamerkki.


title: Ole Johansson

text: Johansson nousi Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n puheenjohtajaksi vuonna 2011. Hän oli Teknologiateollisuuden hallituksen puheenjohtajana ollut tyytymätön liittokierrosten verrattain korkeisiin palkankorotuksiin ja suuriin lakkojen määrään (vuosina 2010–2011 lakkosaldo oli yhteensä 471.000 työpäivää). Tultuaan valituksi EK:n hallituksen puheenjohtajaksi hän asetti tavoitteeksi työnantajan kannalta maltillesemmat palkankorotukset.


title: Ole Johansson

text: Pitkien neuvottelujen jälkeen Johansson oli hyväksymässä raamisopimusta, joka solmittiin työmarkkinajärjestöjen välille syksyllä 2011. Hänen mukaansa sopimuksella vältettiin palkkakilpailu, eikä se siten heikentänyt Suomen palkkakilpailukykyä. Johansson totesi joulukuussa 2011, että “lopulta syntyi ennätysmäisen kattava raamisopimus”. Muun muassa elinkeinoministeri Jyri Häkämies sanoi raamisopimusneuvottelujen aikana, että raamisopimusta kannattaa yrittää, koska sillä voitaisiin turvata sekä teollisuuden kilpailukyky että ostovoima. Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen pääministeri Jyrki Katainen piti raamisopimusta historiallisen kattavana, koska hallitus on hyväksynyt lupaamansa vastaantulotoimet muun muassa yritysverotuksessa ja lomautusajan korvauksissa.


title: Ole Johansson

text: Vuosina 2008–2013 Johansson oli Outokumpu Oyj:n hallituksen puheenjohtaja. Hän erotti vuonna 2011 toimitusjohtajan paikalta vuorineuvos Juha Rantasen ja nimesi tilalle Mika Seitovirran. Outokummun osakekurssi laski vuosien 2008 ja 2012 välillä 90 prosenttia.


title: Ole Johansson

text: Vuoden 2012 alussa Outokumpu julkisti suuren 2,7 miljardin euron yrityskaupan saksalaisen Thyssen Kruppin kanssa. Kauppa ei sujunut odotetusti, sillä Euroopan komissio vaati kilpailullisista syistä Outokumpua myymään keskeisen tehtaan Italian Ternissä. Strategian epäonnistuminen johti Outokummun osakekurssien putoamiseen ja Suomen valtion omistuksen markkina-arvon yli 100 miljoonan euron laskuun. Tammikuussa 2013 Johansson jätti hallituksen puheenjohtajan paikan ja hänen tilalleen nousi Jorma Ollila.


title: Lahden Hiihtoseura

text: Lahden Hiihtoseura ry (LHS) on 3. huhtikuuta 1922 perustettu suomalainen talviurheiluseura. Sen kotipaikka on Lahti, ja se on parhaiten tunnettu järjestämistään talviurheilukisoista sekä menestyneistä mäkihyppääjistään. Sen lajivalikoimaan kuuluvat mäkihypyn lisäksi yhdistetty, maastohiihto, alppihiihto, freestyle-hiihto, ampumahiihto ja sauvakävely.


title: Lahden Hiihtoseura

text: Lahden Hiihtoseura on vuosittain järjestänyt Salpausselän Kisat vuodesta 1923 alkaen. Se on saanut järjestettäväkseen hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017 sekä ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1981, 1987 (naisten kilpailut) ja 1991.


title: Lahden Hiihtoseura

text: Lahden Hiihtoseuraa edustaneita olympiavoittajia ovat Tapio Mäkelä, Siiri Rantanen, Veikko Kankkonen, Jari Puikkonen, Jari Mantila ja Toni Nieminen. Maailmanmestaruuden ovat voittaneet Mäkelän, Puikkosen ja Mantilan lisäksi Janne Ahonen, Anselm Knuuttila, Juhani Kärkinen, Pentti Kokkonen, Markku Pusenius ja Tami Kiuru.


title: Ville Jokinen

text: Ville Jokinen (s. 1993) on suomalainen lapsinäyttelijä. Hän esittää MTV3:n draamasarjassa "Veljet" Otto-nimistä poikaa, jolla on ADHD-diagnoosi. Hän on näytellyt myös Zaida Bergrothin ohjaamassa lyhytelokuvassa Heavy Metal.Ville Jokinen kävi Aleksis Kiven peruskoulun Alppiharjussa.


title: Elkem

text:
Elkem AS on norjalainen metalliteollisuusyritys. Sen pääkonttori sijaitsee Oslossa, Norjassa.
Elkemin perusti Sam Eyde vuonna 1904, jolloin yhtiön toimialaksi tuli elektro-metallurgisten prosessien kehittäminen. Vuonna 1917 yhtiö hankki ensimmäisen rautametalliseostehtaan ja keksi ns. Söderberg-prosessin alumiinin jalostamiseksi. Vuonna 1940 Georg Hagerup-Larsen pakeni saksalaismiehitystä Yhdysvaltoihin ja lisensoi Söderberg-prosessin Alcoalle. 1970-luvulta alkaen yritys laajeni lukuisten yritysostojen kautta. Orkla-konserni hankki osake-enemmistön yhtiöstä vuonna 2005, jolloin sen osakkeen noteeraus Oslon pörssissä päättyi. Vuodesta 2006 yritys on investoinut voimakkaasti muun muassa aurinkoenergiaan, esimerkiksi satsaamalla 2,7 mrd kruunua erittäin puhtaan piin tuottamiseen tarkoitetun tehtaan perustamiseen Kristiansandissa.


title: Poverty Point

text:
Poverty Point oli nykyisessä Yhdysvalloissa intiaanien rakentama varhainen suuri kylä, jossa
on samankeksisiä maakumpuja ja muita kumpuja. Poverty Point sijaitsee Mississippin suiston lähellä.
Poverty Pointissa asui ehkä 5000 intiaania. Näin suuri asutus oli tuohon aikaan ainutlaatuinen Pohjois-Amerikassa. Esinelöydöistä päätellen keskuksen vaikutus ulottui noin 50 km päähän. Yhdysvaltain etelävaltioista ja Mississippin jokilaaksosta läheltä on löydetty monesta pienestä paikasta Poverty Pointin tyyppistä esineistöä. Luultavasti Poverty Pointin kulttuuri oli kulttuurirypäs, joka kattoi monia intiaanikansoja.


title: Poverty Point

text: Poverty Point kuului Itäisen metsämaan kulttuuriperinteeseen. Tälle olivat tyypillisiä maanviljely ja kylät. Poverty Point oli kiistatta aikansa suurin intiaanikylä Pohjois-Amerikassa.


title: Poverty Point

text:
Alueen keskustassa on ylähäältä katseoen amfiteatteria muistuttava sisäkkäisten vallimaisten kumpujen kokonaisuus. Se muistuttaa muodoltaan kahdeksankulmiota, josta puolet on hävinnyt pois.
Sisäkkäisiä katkotun maavallin jäänteitä on kuusi. Nykyinen viljely on tasoittanut nämä muinaiset vallit. Vallien välistä kulkivat tiet "amfiteatterin" kekusaukiolle.
Keskusaukio oli luultavasti erilaisten kokousten, rituaalien, pelien jne. pitopaikka.


title: Poverty Point

text:
Joki katkaisee kahdeksankuolmin. Puolikkaan "Kahdeksankuolmion" ulkoreunalla on temppelikumpu.
Temppelikumpu tuo mieleen ylhäältä katsoen avaimenreiän, linnun tai T-kirjaimen.
Avaimenreiän keskus muistuttaa hieman sipulia ylhäältä katsoen. Sipuliin vie neliön muotoinen tasanne. Noin 2 km:n päässä keskustasta itään on toinen avaimenreikäkumpu, ja kolmas
soikea kumpu, kuin keskeneräinen avaimenreiän keskus, 3 km länteen. Kummut näyttävät muodostavan geometrisen järjestelmän, ja kahdeksankulmion keskellä on aukio, johon johtaa teitä kahdeksankulmion kulmista. Suuren kummun korkeus on yli 23 m ja pituus 200 m.
Koko rakennelman (kahdeksankulmio ja iso kumpu) rakentamiseen käytettiin maata noin miljoona kuutiometriä. Poverty Pointin ala oli noin 3 km²Pauketat Loren 2005, s 92..


title: Poverty Point

text: Kahdeksankulmion harjanteilla ilmeisesti asuttiin. Alueella oli arviolta 600 majaa, joissa asui ehkä jopa 4 000–5 000 ihmistä.


title: Poverty Point

text:
Poverty Pointin kumpualueella on avaimenreiän tai lintujen muotoisten kumpujen lisäksi muutamia kartiomaisia ja tasahuippuisia kumpuja.
Poverty Point oli muinaisten intiaanien Mississippin suiston lähelle 1730 eaa.–1350 eaa. noussut
keskus, jossa oli samankeskisiä maakumpukehiä ja joitain temppeleitä muistuttavia kumpuja.
Kumpuja lienee rakennettu aikanaan entistä suurenmmiksi vuosisatojen kuluessa.


title: Poverty Point

text:
Mississippin seudulla vallitsi arkaainen kulttuuri 10000–3000 radiohiilivuotta sitten, jakautuen vanhaan 10000–8000, keskimmäiseen 8000–5000 ja myöhäiseen 5000–3000 radiohiilivuotta sitten.
Poverty Pointia edeltäneitä kumpukomplekseja tehtiin luultavasti jo 7000 radiohiilivuotta sitten, jonka ikäinen Lousianne Monte Sano on. Paremmin on ajoitettu kolme pientä elliptistä kumpukehää Watson Brake, Saunders ja Frenchman's Bend, joista Watson Brake on näyttävinPauketat Loren 2005, s 90.. Ne ovat vuosilta 5600–5000 cal BP eli 3600–3000 kalenterivuotta eaa.. Viimeinen keskiarkaaisen kumpuryhmä oli Hadgepeth n. 5200–4500 cal BP. Keskiarkaaisissa kumpuryhmissä on parittaisia kumpuja, jopa 3–11 kumpua ja oli myös yksittäiskumpuja. Kummut olivat yleensä alle 6 m korkeita. Keskietelässä, Keskilännessä oli "simpukankuorikumpuarkaakinen" n. 7500–3000 radiohiilivuotta sitten alkaenPauketat Loren 2005, s 88. ja Floridassa sama kuoritunkiokumpujen kasvu 6000 eaa alkaen, mikä jatkui myöhemmin St. Johnsin perinteenä. Näitä simpukankuorikumpuja ei pidetä hautakumpuina joitain poikkeuksia lukuun ottamatta. Etelä-Atlantin rannikolla tehtiin simpukankuorikehiä n. 4500–3000 radiohiilivuotta sitten myöhäisarkaaisella kaudella.


title: Poverty Point

text:
Poverty Pointin tapaisia paikkoja on tulva-alueilla.
Nämä arkaaiset yhteisöt viljelivät puutarhoissa kurpitsoita joiden siemeniä syötiin ja kuoret käytettiin astioina. Poverty Pointin kulttuurin vaikutus säteili kauas. Poverty Pointin tyylisiä työkaluja oli Tampassa Floridassa, Etelä-Georgiassa ja Tennessee- ja Missouri-joilla. Itse Poverty Pointin vaikutus ulottui voimakkaana vain noin 40 km päähän. Tältä säteeltä on löydetty kymmeniä Powerty Pointin kulttuurin löytöpaikkoja. Muita Etelä-Mississippin Poverty Pointin paikkoja olivat läheinen Copes, Yazoo-laaskon Jaketown,
ja rannikon lähellä sisämaassa Cedarland ja Claiborne. Nämä olivat kaikki Mississippi-joen lähellä. Poverty Pointin tyylisten työkalujen löydöt keskittyvät tietyille alueilla, joiden koko on ainakin 15x5 km ja joiden välissä on tyhjää tilaa noin 30-100 km. Poverty Pointin asuinpaikkojen ala on noin 0,5- yli 40 ha. Näissä saattoi olla muutama - kymmeniä taloja.


title: Fisker Automotive

text: Fisker Automotive Inc. on yhdysvaltalainen automuotoiluyritys ja -valmistaja, joka valmistaa yksilöllisiä urheiluautoja. Yhtiön perustivat 2005 tanskalaissyntyinen Henrik Fisker ja saksalainen Bernhard Koehler toimittuaan tätä ennen yhdessä usean muun autovalmistajan alaisuudessa. Fisker Automotive esitteli 14. tammikuuta 2008 North American International Auto Show-autonäyttelyssä (NAIAS) Detroitissa ensimmäisen tuotantomallinsa neliovisen plug-in sarjahybridiauton Fisker Karman. Karman ensimmäiset toimitukset alkoivat 2011 ja tuotantomääräksi on suunniteltu 15 000 autoa vuodessa. Valmet Automotive ja Fisker Automotive ovat allekirjoittaneet sopimuksen autojen valmistuksesta Suomessa Uudenkaupungin tehtailla. Tuotanto aloitettiin vuoden 2011 loppupuolella Uudessakaupungissa.


title: Fisker Automotive

text: 2013 Yhtiö palkkasi asianajajat selvittämään yhtiön heikentynyttä tilaa.


Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1975 järjestettiin 11.–16. helmikuuta Anterselvassa, Italiassa.


title: Fendt

text: Fendt on saksalainen traktorinvalmistaja. Sitä maahantuo Suomeen AGCO Suomi Oy eli Valtran oma myyntiyhtiö. Traktori on ollut myynnissä aikaisemmin mm. Tuko-Maataloudella. Fendt on osa AGCO-yhtymää, kuten myös Valtra, Massey Ferguson ja Challenger. Fendt on perustettu 1937 ja se liittyi AGCO:on vuonna 1997.


title: Fendt

text: Fendtin traktoritehdas ja päämaja sijaitsee Marktoberdorfissa Baijerissa, aivan eteläisessä Saksassa. Lisäksi yhtiöllä on mm. ohjaamotehdas Asbach-Bäumenheimissä sekä nurmityökoneita valmistavat tehtaat Hohenmölsenissä ja Feuchtissa. Fendtin puimurit valmistetaan AGCO:n tehtaalla Italian Breganzessa. AGCO Suomi otti traktoreiden lisäksi valikoimiinsa myös Fendtin leikkuupuimurit, paalaimet ja noukinvaunut marraskuussa 2018.


title: Fendt

text: Fendt-yhtiöillä on noin 6000 työntekijää ja sen liikevaihto on yli 2 miljardia euroa.


title: Fendt

text: Veljekset Hermann ja Xaver Fendt valmistivat ensimmäisen traktorinsa vuonna 1930 isänsä Johann Georg Fendtin opastuksella. Traktorissa oli kuusi hevosvoimaa ja sen lempinimi oli Dieselross, eli dieselori. Aiemmin yritys oli valmistanut mm. hevosvetoisia maataloustyökoneita.


title: Fendt

text: Sodan jälkeen Fendtin kuuluisimpia traktorimallisarjoja olivat Farmer, Favorit ja Fix. Fendt ei ollut kiinnostunut oman moottorin valmistamisesta, kuten useimmat kilpailijat, vaan keskittyi omien vaihteistojen kehitystyöhön. Fendt esitteli vuonna 1995 Agritechnica-näyttelyssä Hannoverissa 926 Favorit -mallin, jossa oli ensimmäisenä portaaton Vario-vaihteisto. Portaattomasta vaiheistosta on tullut myöhemmin Fendtin tavaramerkki ja nykyisin kaikki Fendtit on varustettu portaattomalla vaihteistolla. Myös muut traktorinvalmistajat ovat esitelleen omia portaattomia vaihteistojaan. Fendtien lisäksi Vario-voimansiirtoa käytetään mm. monissa muissa AGCO-konsernin traktoreissa.


title: Fendt

text: Fendtin traktorimallisto on nimetty sataluvuin pienimmästä 200-sarjasta suurimpaan 1000-sarjaan. Hevosvoimina teholuokka yltää 72 hevosvoimasta 517 hevosvoimaan. Sarjan nimessä Vario kuvaa portaatonta voimansiirtoa. Tämä mallisto oli voimassa joulukuussa 2018.


title: Fendt

text: Fendt 200 Vario -sarja


title: Fendt

text: - 72–101 hevosvoimaa


title: Fendt

text: Fendt 300 Vario -sarja


title: Fendt

text: - 100–133 hevosvoimaa


title: Fendt

text: Fendt 500 Vario -sarja


title: Fendt

text: - 125–165 Vario -sarja


title: Fendt

text: Fendt 700 Vario -sarja


title: Fendt

text: - 144–237 hevosvoimaa


title: Fendt

text: Fendt 800 Vario -sarja


title: Fendt

text: - 166–211 hevosvoimaa


title: Fendt

text: Fendt 900 Vario -sarja


title: Fendt

text: - 275–396 hevosvoimaa


title: Fendt

text: Fendt 1000 Vario -sarja


title: Fendt

text: - 396–517 hevosvoimaaFendt on portaattomalla voimansiirrolla varustetuista traktoreista tunnettu saksalainen laatumerkki. Fendt on Saksassa markkinaykkönen merkittävällä erolla toiseksi myydyimpiin malleihin. Portaattomassa voimansiirrossa syntyy hieman tehonhävikkiä, jota mekaanisissa voimansiirroissa syntyy vähemmän. Hävikki johtuu voimansiirron hydrostaattisesta osasta, jonka hyötysuhde ei yllä mekaanisen vaihteiston tasolle. Fendtin vaihteiston hyötysuhde on kuitenkin parempi kuin aikaisemmissa portaattomissa johtuen siitä, että se ei ole kokonaan hydrostaattinen. Fendtin vaihteiston hyvästä hyötysuhteesta kertovat useat puolueettomat tutkimukset polttoaineenkulutuksesta sekä se, että Fendtin vaihteistoöljyt eivät lämpene raskaassakaan ajossa juuri yli 80-asteiseksi.


title: Aston Martin Formula 1 -sarjassa

text: Aston Martin oli brittiläinen Formula 1 -valmistaja, joka rakensi DBR4- sekä DBR5-autot, joilla David Brown Corporation -talli kilpaili F1-sarjassa kausina 1959–1960. Talli osallistui kuuteen kilpailuun ja paras sijoitus oli kuudes, jonka Roy Salvadori toi tallille kahdesti kauden 1959 Britannian sekä Portugalin GP:stä.


title: Wow! What Was That, Baby?

text: Wow! What Was That, Baby? on Pintandwefallin esikoisalbumi, joka julkaistiin 17. lokakuuta 2007. Albumin äänitti Pepe Trouble.


title: Sirkka Norrlund

text: Sirkka Norrlund (s. 8. maaliskuuta 1943 Vaasa) on entinen suomalainen pikajuoksija, viisiottelija ja pituushyppääjä. Hän saavutti ulkoradoilla yhteensä 23 Suomen mestaruutta, joista 12 peräkkäistä mestaruutta pika-aitamatkoilla. Norrlund edusti seuratasolla Vaasan Vasamaa.


title: Sirkka Norrlund

text: Norrlund karsiutui Tokion 1964 olympialaisten 80 metrin aitajuoksun alkuerässä. EM-kilpailuihin hän osallistui kolmasti: Budapestissa 1966 hän karsiutui 80 metrin aitojen alkuerissä ja sijoittui viisiottelussa 13:nneksi. Ateenassa 1969 hän pääsi 100 metrin aitajuoksun loppukilpailuun ja sijoittui siinä kahdeksanneksi. Helsingissä 1971 hän karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä.


Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1974 järjestettiin 26. helmikuuta – 3. maaliskuuta Minskissä, Neuvostoliitossa. Pikamatka, 10 kilometriä, oli ensi kertaa MM-kilpailujen ohjelmassa.


title: King Abdullah Economic City

text: King Abdullah Economic City on Saudi-Arabiassa vuonna 2005 käynnistynyt miljardiluokan taloudellinen projekti, jonka tarkoituksena on luoda uusi kaupunki Punaisen meren rannalle tukemaan Saudi-Arabian talouden monipuolistumista ja kasvua. Kaupunki tulee sijaitsemaan noin sata kilometriä Jeddasta pohjoiseen. Kaupunki tullaan jakamaan kuuteen eri osaan ja asukasluku tullee olemaan noin kaksi miljoonaa.


title: King Abdullah Economic City

text: Projektin hinta-arvio on 100 miljardia Saudi-Arabian rialia, eli yli 25 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Kaupungin rakennustyöt aloitettiin 21. joulukuuta 2005. Vuoteen 2015 mennessä kaupungista oli valmiina noin 15 prosenttia.


title: King Abdullah Economic City

text: Kaupunkiin rakennetaan satama, joka pystyy käsittelemään Panamax-luokan rahtilaivoja. Teollisuusalueen pinta-ala tulee muodostamaan lähes kolmanneksen kaupungin pinta-alasta, ts. 63 miljoonaa neliömetriä.


title: King Abdullah Economic City

text: Liikekeskusta pyrkii houkuttelemaan alueelleen kansainvälisiä yrityksiä. Alueelle pyritään luomaan myös korkeatasoinen yliopisto.


title: King Abdullah Economic City

text: Alueelle rakennetaan yli 150 000 asuntoa. Matkailijoita kaupunkiin pyritään houkuttelemaan neljä kilometriä pitkällä rannalla.


title: Kuvakumpu

text:
Kuvakummut ovat muinaisten intiaanien tekemiä, monesti eläintä ylhäältä katsoen muistuttavia kumpuja Pohjois-Amerikassa. Kuvakumpu saattoi myös esittää uskonnollista tunnusta tai ihmistä. Kuvakumpuja tehtiin luultavasti noin 300 eaa - 1350 jaa.
Kuvakumpuja käytettiin monesti hautakumpuina. Tunnetuin kuvakumpu lienee käärmeenmuotoinen Serpent Mound Adamsin piirikunnassa Ohiossa. Kuuluisa on myös kotkanmuotoinen, pienistä kivistä koottu "Rock Ragle", "Kivikotka". Ihmiset ovat aikojen saatossa tuhonneet useita kuvakumpuja muun muassa kaivuutöiden yhteydessä. Eniten kuvakumpuja on Wisconsinissa.


title: Kuvakumpu

text: Kuvakumpujen keskus on eteläisessä Wisconsinissa Michiganjärven länsipuolella ja alue ulottuu kaakkoiseen Minnesotaan, koilliseen Iowaan ja pohjoiseen Illinoisiin sekä Ohioon. Kuvakummut ovat karhun, peuran, pantterin, suden, ketun, biisonin, kilpikonnan, kotkan, hanhen, pääskyn ja joskus ihmisen muotoisia. Useimmat eläimen kuvat ovat sivukuvia, mutta jotkin ovat ylhäältä päin kuvattuja. Kuvakumpujen koko vaihtelee suuresti.


title: Kuvakumpu

text:
Kuvakumpujen ajoituksesta on kiistelty.
Kuvakumpujen edeltäjinä pidetään kartiomaisia ja neliömäisä hautakumpuja, joita tehtiin jo 700 eaa. Käärmekumpu tehtiin vuonna 2017 julkaistujen ajoitusten mukaan luultavasti noin 320 eaa Adenan kulttuurin osana. Käärmekumpua ehkä paranneltoon noin vuonna 1070. Ohion Granvillebn alligaattorikumpu on ajoitetu aikaan 800 jaa - 1200 jaa.


title: Juha Porkka

text: Juha Porkka (s. 2. elokuuta 1953 Kymi) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän saavutti ulkoradoilla kaksi Suomen mestaruutta. Porkka käytti kierähdystyyliä, ja hän on viimeisin Suomen mestaruuden tällä tyylillä voittanut Kalevan kisoissa 1981. Hänen ennätystuloksensa 221 cm on vuodelta 1982. Seuratasolla hän edusti Kymin Koskenpoikia, Laukaan Urheilijoita ja Karhulan Katajaisia.


title: Pentti Kuukasjärvi

text: Pentti Kuukasjärvi (s. 28. marraskuuta 1946 Pudasjärvi) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän oli lajissaan Suomen paras 1970-luvulla ja on edelleen Suomen kaikkien aikojen kolmiloikkatilastossa neljäntenä ennätyksellään 16,87 m. Sisäradoilla hän hyppäsi Suomen ennätyksen 16,44 m 21. helmikuuta 1976. Ennätyksen rikkoi Johan Meriluoto 17.2.2001.


title: Pentti Kuukasjärvi

text: Kuukasjärvi osallistui yksiin olympialaisiin ja kaksiin ulkoratojen EM-kisoihin. Montréalin olympialaisissa 1976 hän sijoittui kymmenenneksi ja Rooman EM-kisoissa 1974 yhdeksänneksi. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi 1976 ja kymmenenneksi 1978.


title: Pentti Kuukasjärvi

text: Seuratasolla Kuukasjärvi edusti Pudasjärven Urheilijoita ja Oulun NMKY:n Urheilijoita. Hän voitti kolmiloikassa seitsemän Suomen mestaruutta. Hänen valmentajansa oli Jussi Saarela.


title: ”Heroes”

text: ”Heroes” on brittiläisen muusikon David Bowien lokakuussa 1977 julkaistu albumi, joka on toinen osa ”Berliini-trilogiaa”. Kriitikot ovat usein nostaneet albumin Bowien parhaimmistoon kuuluvaksi. Tyyliltään albumi jatkoi Bowien edellisen levyn, "Low’n", kokeellista linjaa, joka sisälsi vaikutteita ambient-musiikista. Kuten edellisellä levyllä, myös "”Heroesilla”" kakkospuoli on omistettu kokonaan ambient-musiikille. Levy myös äänitettiin edeltäjänsä tapaan Länsi-Berliinissä.


title: ”Heroes”

text: Albumin nimikappale ”Heroes” on kiistatta yksi suurimmista Bowie-klassikoista. Se julkaistiin singlenä (UK #24), kuten myös avausraita ”Beauty and the Beast” (UK #39). Muita albumin merkittäviä kappaleita ovat muun muassa instrumentaali ”V-2 Schneider” sekä levyn päättävä ”The Secret Life of Arabia”.


title: ”Heroes”

text: Levyn kansikuva sai vaikutteensa Bowien hyvän ystävän Iggy Popin albumista "The Idiot", joka oli julkaistu aiemmin samana vuonna 1977.


title: ”Heroes”

text:
A-puoli
B-puoli


title: Ulla Hovinen

text: Ulla Kaija Hovinen (o.s. Lundholm, s. 20. tammikuuta 1957 Helsinki) on suomalainen kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä. Hovinen saavutti kiekonheitossa neljä Suomen mestaruutta ja hänen ennätystuloksensa 67,02 m vuodelta 1983 on voimassa oleva Suomen ennätys. Los Angelesin olympialaisissa 1984 Hovinen sijoittui neljänneksi. Seuratasolla hän edusti Viipurin Urheilijoita.


title: Ulla Hovinen

text: Hän on naimisissa keihäänheittäjä Seppo Hovisen kanssa. Pariskunnan keskimmäinen poika Niko on jääkiekkomaalivahti ja nuorin poika Miro jääkiekkopuolustaja.


title: Siret

text: Siret (, , ) on Karpaateilta Ukrainan Tšernivtsin alueelta alkunsa saava, etelään virtaava joki, joka yhtyy Tonavaan Romanian Galațin kaupungin lounaislaidalla. Joki on pituudeltaan 706 kilometriä ja sen valuma-alueen koko on noin 45 000 neliökilometriä. Joen keskivirtaus alajuoksulla on luokkaa 185 m³/s. Joen vettä käytetään kasteluun ja siihen on rakennettu pieniä vesivoimaloita; alaosa on navigoitavissa.


title: Australian avoin tennisturnaus 2008

text: Vuoden 2008 Australian avoin tennisturnaus pelattiin 14.–27. tammikuuta 2008 Melbournessa. Kaksinpelien puolustavat mestarit olivat Sveitsin Roger Federer ja Yhdysvaltain Serena Williams.Loppuottelu:


title: Australian avoin tennisturnaus 2008

text: Loppuottelu:


title: Fjord Line

text: Fjord Line AS on norjalainen matkustajalaivayhtiö, joka liikennöi Länsi- ja Etelä-Norjasta Tanskaan.


title: Fjord Line

text: Fjord Line AS perustettiin vuonna 1993 "Rutelaget Askøy-Bergen AS":n tytäryhtiönä, jonka tehtävänä oli markkinoida ja operoida uutta risteilyreittiä Bergenistä Egersundin kautta Hanstholmiin Tanskaan. Aiemmin reitillä oli liikennöinyt vuosina 1982–1989 varustamo Fred. Olsen. Reitille hankittiin uusi alus, M/S Bergen, joka aloitti liikennöinnin 27. kesäkuuta 1993. Emoyhtiö Askøy-Bergen AS oli perustettu vuonna 1950 lautta- ja bussiliikenteeseen Askøyn ja Bergenin välillä. Askøy-sillan avaamisen jälkeen vuonna 1992 tämä toiminta loppui. Yhtiöllä oli myös lauttaliikennettä Bergenin ja Stavangerin välillä ja viiden vuoden ajan Boknavuonossa Rogalandissa, vuoteen 1992. Yhtiöt fuusioituivat 1. tammikuuta 1995 ja jatkoivat Fjord Line -nimen alla, pääkonttorinaan Bergen.


title: Fjord Line

text: Marraskuussa 1995 Bergen Nordhordland Rutelag (BNR) osti Fjord Linen kilpaillakseen Color Linen kanssa. Fjord Linen osakkeet arvioitiin tuolloin 82,2 milj. NOK:n arvoisiksi. Syksyllä 1997 Fjord Line hankki ro-ro-alus M/S Lygran Seatrans AS -yhtiöltä tavaraliikenteeseen.


title: Fjord Line

text: Syksyllä 1998 alkoivat neuvottelut Color Linen kanssa perinteikkään Englanninlinjan, Bergen–Haugesund–Stavanger–Newcastle, ostamisesta. Linjalla on yli 100-vuotinen historia ja se oli ensimmäinen kokovuotinen ulkomaanreitti Vestlandetilta. Fjord Line hankki Englanninlinjan 1. joulukuuta 1998 työntekijöineen, terminaaleineen, sopimuksineen sekä M/S Jupiter matkustajalaivan yhteensä 388 miljoonalla kruunulla. Hankinnan myötä Fjord Linen liikevaihto kaksinkertaistui.


title: Fjord Line

text: 1. tammikuuta 2002 Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap hankki BNR:n linja-auto- ja rahtiliikenteen haltuunsa, minkä jälkeen Fjord Line oli ainut BNR:n jäljellä oleva yhtiö. Vuodesta tuli liiketaloudellisesti erittäin kannattava ja matkustajamäärät ulottuivat uusiin ennätyksiin, joten Tanskan linjalle hankittiin uutta kapasiteettia. Myös kilpailijat huomasivat menestyksen ja marraskuussa 2002 Color Line hankki 59 % BNR:n osakkeista haltuunsa ajaakseen Fjord Linen itsenäisenä toimijana alas ja ottaakseen haltuunsa Tanskan- ja Englannin linjat. Norjan kilpailuvirasto ja työministeriö kuitenkin pysäyttivät kaupan. Color-yhtiöiden täytyi myydä osakkeet, jolloin Troms Fylkes Dampskibselskap (TFDS) osti osakkeet. TFDS halusi Fjord Linen pysyvän omana yrityksenään ja oli myönteinen myös uuden Tanskan-laivan hankintaan.


title: Fjord Line

text: Joulukuussa 2002 Fjord line osti M/S Spirit of Tasmania -nimisen laivan TT Line -yhtiöltä Sydneystä, Australiasta. Laiva korjattiin perusteellisesti talvella 2003 ja se uudelleennimettiin M/S Fjord Norwayksi. Laivaan palkattiin 100 työntekijää ja sen ensimmäinen matka matkustajineen tapahtui 8. huhtikuuta. Heinäkuuhun mennessä laivalla oli matkustanut jo 70 000 matkustajaa, 40 % enemmän kuin M/S Bergenillä edellisvuonna. Tanskanlinja paransi tulostaan 35 % vuodesta 2002 vuoteen 2003.


title: Fjord Line

text: M/S Bergen vuokrattiin DFDS-varustamolle 57 kuukaudeksi, jolloin se sai nimen M/S Duchess of Scandinavia reitillä Harwich–Cuxhaven. Välillä laiva myytiin tanskalaiselle "NAL Operations" -yhtiölle. Syksystä 2005 laiva liikennöi jälleen Fjord Linen Tanskanlinjalla nimellä M/S Atlantic Traveller, tanskalaisyhtiöltä vuokrattuna.


title: Fjord Line

text: Vuosina 2004 ja 2005 yhtiö kärsi vakavista talousvaikeuksista. Vuonna 2004 yritys teki 27,3 miljoonaa kruunua tappiota ja 2005 jo 206,5 miljoonaa. Syynä vaikeuksiin oli kiristynyt kilpailu etenkin Color Linen ja uusien halpalentoyhtiöiden tahoilta. Color Line avasi huhtikuussa 2005 uuden linjan Bergen-Stavanger-Tanska, jolloin Fjord Line syytti sitä monopoliaseman tavoittelemisesta toimien tarkoituksella tappiollisesti pienemmän kilpailijansa tukahduttamiseksi. Samana kesänä Fjord Line valitti asiasta kilpailuvirastolle, joka käynnisti tutkimuksen. Myöhemmin syksyllä muun muassa färsaarelainen Smyril Line oli kiinnostunut hankkimaan vaikeuksissa olleen yhtiön, mutta neuvottelut kariutuivat. Lopulta TFDS myi osuutensa Fjord Linesta "KS Nordsjøferger" ja "KS Bergensfjord" -yhtiöille yhdellä kruunulla 2. marraskuuta 2005. Yhtiöt olivat jo aiemmin ostaneet Fjord Linen laivat Fjord Norwayn ja Atlantic Travellerin. M/S Jupiter myytiin samana vuonna.


title: Fjord Line

text:
Vuonna 2006 yhtiön taloudellinen alamäki jatkui, ja yhtiö oli konkurssin partaalla samana syksynä. M/S Fjord Norway -laiva myytiin DFDS-yhtiöille, jolloin 248 norjalaista merimiestä sai lopputilin. Samalla karsittiin muutakin henkilökuntaa ja toimitusjohtaja Ove Solem erosi. MS Fjord Norway -aluksen myynnin jälkeen Fjord Line oli laivayhtiö ilman omia laivoja.
Yhtiö onnistui kuitenkin houkuttelemaan yksityisinvestoijia, etunenässä egersundilaiset Frode ja Ole Teigen, jotka sijoittivat yritykseen "kolminumeroisen summan miljoonia" kruunuja uutta pääomaa ja omistivat loppuvuodesta yli 99 % yrityksestä. 23. marraskuuta 2007 yritys osti Atlantic Travellerin takaisin ja se asetettiin ympärivuotuisesti Bergen-Haugesund-Egersund-Hanstholm -reitille. 3. joulukuuta Fjord Line ilmoitti fuusioituvansa Master Ferries AS -yhtiön kanssa, joka oli liikennöinyt kahden vuoden ajan Kristiansandista Hanstholmiin. Uusi yritys jatkoi 1. tammikuuta 2008 alkaen Fjord Line -nimisenä ja suunnittelee menevänsä Oslon pörssiin vuonna 2009. Uuden yrityksen hallussa on fuusion jälkeen 4 % Norjan ulkomaanlaivamatkailusta.
Master Ferries Holding AS -yhtiö perustettiin 22. elokuuta 2005 Kristiansandissa, pääomistajina veljekset Bernt ja Frank Mykjåland.. Vuonna 2006 yritys teki tappiota yli 54 miljoonaa kruunua käynnistäessään Color Linelle kilpailevaa vaihtoehtoa Kristiansandin ja Tanskan välillä. Yhtiö hankki erään maailman nopeimmista matkustaja-aluksista, katamaraani HSC Master Catin, joka käytti aikaa yhdensuuntaiseen matkaan Kristiansandista Hanstholmiin noin kaksi tuntia. Yhtiö kauppasi erittäin halpoja matkoja, mutta sai myös kielteistä julkisuutta erityisesti kesällä 2007 useiden säästä ja myös konerikoista johtuneiden peruutusten ja edelleen siitä aiheutuneiden matkustajien informointivaikeuksien vuoksi. Yhtiöllä oli vaikeuksia myös satamaviranomaisten kanssa, jotka vaativat ympärivuotista liikennöintiä pelkän kesäsesongin hyödyntämisen sijaan. Master Ferries fuusioitui osaksi Fjord Linea 1. tammikuuta 2008. Master Ferriesin entisistä omistajista tuli fuusion myötä Fjord Linen osaomistajia. Yhtiön M/S Bergensfjord (aik. Atlantic Traveller) tuli Kristiansand-Hanstholm -reitille talviajaksi, koska nopeat katamaraanialukset eivät pysty sään vuoksi liikkumaan.


title: Fjord Line

text: Kristiansandin satamaviranomainen päätti 20. lokakuuta 2008, että kaupungin sataman käyttö edellyttää ympärivuotista liikennöintiä. Yhtiön Kristiansand-Hanstholm -reitti lakkautettiin, koska katamaraanialus ei pysty liikennöimään talvella. HSC Fjord Cat -katamaraanialus poistettiin toistaiseksi liikenteestä.


title: Fjord Line

text:
Fjord Line on tilannut kaksi uutta alusta korvaamaan vanhan M/S Bergensfjordin. Niistä ensimmäisen, M/S Stavangerfjordin, piti aloittaa liikenteensä toukokuussa 2013, mutta myöhästymisen vuoksi liikenteen aloittaminen siirtyi heinäkuuhun 2013. Toisen aluksen nimeksi tulee M/S Bergensfjord, edeltäjänsä mukaan.
Fjord Line ilmoitti 5. kesäkuuta 2013 solmineensa sopimuksen STX Finlandin Rauman telakan kanssa M/S Bergensfjordin (1993) päivittämisestä Sandefjord-Strömstad-linjalle sopivaksi. Laiva tullaan myös nimeämään uudelleen M/S Oslofjordiksi. Liikenne on tarkoitus aloittaa toukokuussa 2014.


title: Maria Rus

text: Maria Rus (s. 19. tammikuuta 1983) on romanialainen yleisurheilija, jonka päälajit ovat 400 metrin juoksu sekä 400 metrin aitajuoksu.


title: Maria Rus

text: Rus karsiutui 1999 Bydgoszczin alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 400 metrin juoksun välierissä ajalla 55,26. Seuraavana vuonna hän sijoittui matkan neljänneksi Santiago de Chilen nuorten MM-kisoissa ajalla 53,46. Rus voitti pronssia 4 x 400 metrin viestijuoksussa alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa Grossetossa 2001. Vuonna 2003 hän voitti Romanian mestaruudet 400 metrillä sekä 400 metrin aidoissa. Myöhemmin samana vuonna hän juoksi neljänneksi Universiadeissa 400 metrin aidoissa ajalla 56,34. Rus oli Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 2004 mukana Romanian joukkueessa, joka voitti MM-pronssia 4 x 400 metrin viestijuoksussa. Kaksi vuotta myöhemmin hän oli kahdeksas 400 metrin sileällä Euroopan cupin superliigassa.


title: Snooker-pelin kulku

text: Snookeria pelataan suorakaiteen muotoisella, veralla päällystetyllä pöydällä, jonka sisämitat ovat 6 x 12 jalkaa (noin 1,83 m x 3,66 m). Pöydässä on kuusi pussia, yksi kussakin kulmassa ja kaksi pöydän pitkien sivujen keskellä. Pöydälle asetetaan 15 punaista palloa ja kuusi värillistä palloa kukin erikseen määrättyyn paikkaansa. Punaisten pallojen muodostama kolmio asetetaan pinkin ja mustan pallon väliin siten että kolmion kärki osoittaa pinkkipalloa. Punaiset pallot tulee asettaa mahdollisimman lähelle pinkkiä kuitenkaan koskettamatta sitä.


title: Snooker-pelin kulku

text:
Peliä pelaa kaksi pelaajaa tai kaksi joukkuetta, jotka vuorotellen yrittävät pussittaa palloja lyömällä kepillään valkoista lyöntipalloa. Lyöntivuoronsa aluksi pelaajan on osuttava punaiseen palloon. Mikäli punainen pallo pussitetaan ja virhettä ei tapahdu, poistuu punainen pallo pelistä ja pelaaja saa siitä yhden pisteen. Tällöin hänen lyöntivuoronsa myös jatkuu, ja hänen on osuttava valitsemaansa väripalloon. Väripallon pussittamisesta saa pisteitä seuraavasti:
Jos pöydällä on jäljellä punaisia palloja, pussitettu väripallo palautetaan takaisin pöydälle alkuperäiselle pisteelleen. Pussitettuaan väripallon pelaajan tulee jälleen osua punaiseen palloon seuraavalla lyönnillään. Punaisia palloja ja väripalloja pussitetaan vuorotellen, kunnes punaisia palloja ei ole enää jäljellä, joilloin väripallot pussitetaan arvojärjestyksessä pienimmästä suurimpaan. Tällöin pelaajan on osuttava pöydän matala-arvoisimpaan palloon. Pelaajan lyöntivuoro päättyy kun hän ei pussita palloa tai tekee virheen. Pelaajan yhden lyöntivuoron aikana saamasta pistemäärästä käytetään nimitystä lyöntisarja tai "breikki" (engl. "break") .


title: Snooker-pelin kulku

text: Jos pelaaja pussittaa samalla lyöntivuorolla kaikki 15 punaista palloa, jokaisen punaisen jälkeen mustan pallon ja lopuksi kaikki väripallot, on kyseessä arvostettu 147 pisteen "maksimibreikki". Ammattilaisturnaustasolla näistä ja muista suurista, yli sadan pisteen lyöntisarjoista pidetään tilastoa . Ammattilaissnookeria hallinnoi lajin kattojärjestö "World Snooker Association" ("WSA") .


title: Snooker-pelin kulku

text: Snooker-peli koostuu eristä tai "freimeistä" (engl. "frame"), joita on voitettava ennalta sovittu määrä. Yhden erän voittaa enemmän pisteitä kerännyt pelaaja tai joukkue. Pöydällä olevien pisteiden määrä riippuu pallojen lukumäärästä pöydällä. Lisäksi pelaaja saa pisteitä, jos vastustaja tekee virheen. Mikäli pelaaja katsoo vastustajan ohi kirimisen olevan käytännössä mahdotonta, on hyvien tapojen mukaista luovuttaa erä.


title: Snooker-pelin kulku

text: Aloituslyönti suoritetaan pöytään merkityn puoliympyrän sisältä, jota kutsutaan myös "D-alueeksi". Aloituslyönti on laillinen, mikäli pelaaja osuu valkoisella pallolla ensin punaiseen palloon, ja virhettä ei tapahdu. Huippusnookerissa aloituslyönnillä ei lähes koskaan koeteta pussittaa palloa, vaan se suoritetaan turvalyöntinä (engl. "safety"), jolloin valkoinen pallo koetetaan tyypillisesti saada takaisin lähtöpäätyyn mahdollisimman lähelle päätyvallia.


title: Snooker-pelin kulku

text: Virheellä tarkoitetaan tilannetta, jossa lyönti ei suju pelin sääntöjen mukaisesti. Virheestä hyvitetään vastustajaa 4–7 pisteellä riippuen tilanteesta, jossa virhe tapahtui. Virheestä hyvitetään normaalisti 4 pistettä, mutta jos virheeseen liittyy oleellisesti väripallo, jonka arvo on enemmän kuin 4 pistettä, virheestä hyvitetään väripallon arvoa vastaava määrä.


title: Snooker-pelin kulku

text:
Tyypillisiä virheitä ovat:
Virheen tapahduttua lyöntivuoroon tuleva pelaaja voi joko jatkaa itse tai käskeä virheen tehneen pelaajan lyömään uudestaan. Mikäli valkoinen pallo jää virheellisen lyönnin jälkeen paikkaan, josta yksikään lyöntivuorossa oleva pallo ei näy kokonaan siten, että olisi leikattavissa kummaltakin puolelta, on kyseessä "vapaapallotilanne" ("freeball"), jossa pelaaja voi halutessaan pussittaa minkä tahansa pallon, ja se lasketaan lyöntivuorossa olleen pallon arvoiseksi. Mikäli virhe katsotaan tahalliseksi, lyöntivuoroon tuleva pelaaja voi laittaa virheen tehneen pelaajan lyömään samasta paikasta uudelleen. Tällöin tuomari siirtää pallot takaisin paikoille, joissa ne olivat lyöntiä ennen.


title: Snooker-pelin kulku

text: Pelin nimi, snooker, tarkoittaa tilannetta, jossa lyöntipallolla ei ole suoraa reittiä kohdepalloon. Tällöin kohdepalloa on lyötävä joko vallin kautta tai kierrelyönnillä. Snookereilla, eli lyöntipallon "piilotuksilla", on myös mahdollista kerätä pisteitä. Tämä mahdollistaa sen, että häviöllä olevan pelaajan on mahdollista kiriä erää johtavan pelaajan ohi, vaikka pöydällä olisi pisteitä vähemmän kuin pelaajilla piste-eroa.


title: Yu-Gi-Oh!: Elokuva

text: Yu-Gi-Oh!: Elokuva (, ) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalaisten ja japanilaisten yhteistuottama anime-elokuva. Sen ohjasi Hatsuki Tsuji ja käsikirjoitti Michael Pecerlello. Pääosassa ääninäyttelivät sarjaa alun perin englanniksi dubanneet Dan Green, Eric Stuart ja Scottie Ray. Elokuvan soundtrack on tehty yhdysvaltalaisten toimenpiteiden avulla.


title: Yu-Gi-Oh!: Elokuva

text: 5 000 vuotta sitten muinainen faarao kukisti miehen nimeltä Anubis, joka halusi käyttää kiellettyjä Varjopelejä maailman hallitsemiseen. Samaan aikaan kun poika nimeltä Yugi Muto sai koottua Millennium-arvoituksen, jonka sisällä faaraon sielu eli, arkeologit löysivät Anubiksen haudan sekä kaulariipuksen nimeltä Valon Pyramidi. Millennium-arvoituksen kokoaminen herätti Anubiksen ja aloitti tämän nousemisen kuolleista.


title: Yu-Gi-Oh!: Elokuva

text: Jakamalla ruumiinsa faaraon sielun ("Varjo-Yugin") kanssa Yugi on noussut Pelien Kuninkaaksi voittamalla Maxillion J. Pegasuksen tämän itse keksimässä ja erittäin suositussa Otteluhirviöt-korttipelissä sekä voittanut Ottelu Cityn turnauksessa itselleen kolme vahvinta korttia: Egyptiläisjumalakortit ("Slifer, the Sky Dragon", "Obelisk, the Tormentor" ja "The Winged Dragon of Ra"). Yugin pitkäaikainen vihollinen Seto Kaiba, joka haluaa epätoivoisesti voittaa Yugin, vaatii Pegasusta antamaan kortteja, joilla voittaa Jumalakortit. Kaiba haastaa Pegasuksen otteluun ja voittaa. Hän ottaa Pegasukselta kaksi Jumalakorttien voittamiseen soveltuvaa korttia, vaikka Pegasus väittää, että niitä oli vain yksi.


title: Yu-Gi-Oh!: Elokuva

text: Sillä välin Yugi on ystävänsä, Téa Gardnerin, sekä isoisänsä, Solomon Muton kanssa paikallisessa museossa katsomassa Anubiksen muumiota. Solomon lukee ennutuksen jossa puhutaan "silmästä, joka tuhoaa maailman, elleivät ennalta määrätyt tapahtumat sokaise sitä". Yugi saa näyn, jossa hän ottelee Anubiksen manipuloimaa Kaibaa vastaan. Yhtäkkiä Anubiksen ruumis ja Valon Pyramidi katoavat, minkä jälkeen Yugi saa Kaibalta otteluhaasteen. Voittamisesta pakkomielteinen Kaiba ei kuuntele Varjo-Yugin puheita, vaan käyttää yhtä uusista korteistaan, ansakorttia "Valon Pyramidi", poistaakseen Yugin Jumalakortit pelistä. Oikean Yugin sekä hänen ystäviensä, Joey Wheelerin ja Tristan Taylorin, sielut imeytyvät Millennium-arvoitukseen.


title: Yu-Gi-Oh!: Elokuva

text: Yugi, Joey ja Tristan saapuvat Millennium-arvoituksen sisällä olevan Anubiksen hautaan samaan aikaan kun Varjo-Yugi jatkaa otteluaan Kaibaa vastaan. Ottelun aikana Varjo-Yugi menettää suuren osan pakkansa korteista "Deck Destruction Virusin" vaikutuksesta ja Kaiba onnistuu kutsumaan toisen uuden korttinsa, "Blue-Eyes Shining Dragonin", jonka myötä Varjo-Yugille jää enää 200 elämäpistettä. Pegasus saapuu helikopterilla paikalle ja noutaa Téan, Solomonin sekä Kaiban pikkuveljen, Mokuban, turvaan. Mutta Téa päättää mennä Millennium-arvoitukseen Yugin ja muiden avuksi. Yugi löytää Kohtalon Tikarin ja käyttää sitä haudassa olevaan silmään tuhoten sen, kuten ennustuksessa sanottiin. Samalla hänen ja hänen ystäviensä sielut palaavat taas omiin ruumiisiinsa.


title: Yu-Gi-Oh!: Elokuva

text: Anubis ilmestyy todelliseen maailmaan ja ottaa Kaiban paikan ottelussa Varjo-Yugia vastaan. Varjo-Yugi ottaa "Blue-Eyes Shining Dragonin" hallintaansa ja tuhoaa "Valon Pyramidin" käyttäen lopuksi strategiaa, jolla Kaiba suunnitteli voittavansa hänet: käyttää Jumalakortteja häntä itseään vastaan. Anubis häviää ottelun ja muuttaa itsensä demoniseksi hirviöksi muuttaen Otteluhirviöt oikeiksi hirviöiksi. Mutta sitten Yugi ja Varjo-Yugi tuhoavat hänet "Blue-Eyes Shining Dragonilla". Kaiba poistuu vannoen vielä jonain päivänä voittavansa Yugin. Yugi sen sijaan uskoo, ettei voitto merkitse mitään, ellei sitä voi jakaa ystäviensä kanssa.


title: Jaakko Mattila

text: Jaakko Antti Mattila (s. 30. heinäkuuta 1976 Oulu) on suomalainen taidemaalari, joka on tehnyt myös taidegrafiikkaa. Mattila opiskeli kuvataidetta The Surrey Institute of Art & Design University Collegessa vuosina 1998–2001 ja sai Bachelor of Arts with Honours in Fine Arts arvon vuonna 2001. Mattila on toiminut vapaana taiteilijana vuodesta 2003.


title: Jaakko Mattila

text: Mattila pyrkii kohti täydellisyyttä ja totuutta. Hänen abstaktin taiteensa pääosassa ovat selkeät muotoelementit; erityisesti erilaiset liikevaikutelmat ja pallo-ympyrä -kuvio. Pallo-ympyrä -kuvion lisäksi tyypillisiä Mattilan alkydi-, oljyväri- ja vesivärimaalauksissa esiintyviä elementtejä ovat kuutio ja spiraali. Hänen tyyliä on kuvattu niukkaeleiseksi ja puhtaasti estetisoivaksi. Peruselementeikseen hän on nimennyt pallon tai ympyrän. Hän käyttää monissa teoksissaan hyväksi myös painovoimaa ja antaa maalin valua. Grafiikkaa Mattila on tehnyt yhteistyössä grafiikanpaja Himmelblaun kanssa ja käyttänyt heliogravyyri-tekniikkaa.


title: Jaakko Mattila

text: Mattilan mukaan hänen teoksillaan ei ole mitään erityistä aihetta. Omien sanojensa mukaan hän pyrkii jatkuvasti haastamaan itseänsä töissään. Ideat teoksiin syntyvät ja polveutuvat niitä tehdessä; ne muodostavat jatkumon jossa jokainen teos on osa suurempaa ajatuksen linjaa. Inspiraatio kaikkeen löytyy luonnosta ja sen rajattomuudesta. Häntä kiinnostaa äärimmäinen monimuotoisuus ja yksinkertaisuus. Mattilan yksittäisissä teoksissa on vähän viitteitä hänen elämäänsä tai hetkellisiin tunteisiinsa. Hän ei halua nostaa omia tunteitaan tai itseään jalustalle vaan pyrkii puhtauteen tuon kaiken taakse. Mattilan mielestä ihmisillä ja myös taiteilijalla on suuri vastuu siitä mitä hän antaa itsestään ulos, sillä tällä on vaikutusta yhteiseen tilaamme. Luonnosta saamansa inspiraation ohella Mattilaa kiehtovat äärettömyys, pienuus, suuruus ja aika. Ideat Mattilan töissä esiintyviin abstrakteihin maisemiin tulevat hänen kotiseudultaan Oulun ympäristöstä.


title: Jaakko Mattila

text: Mattilan teoksia on esillä useissa julkisissa kokoelmissa. Maalaustensa lisäksi hän on tehnyt julkisia teoksia sekä taidehuonekaluja, joita on ollut esillä muun muassa Turun Design Week’illä ja hänen vuonna 2005 valmistuneesta "Pallautuneet"-veistoksestaan on tullut Oulun Nallikarin leirintäalueen maamerkki. Mattila toimi Oulun Musiikkijuhlien vuoden 2009 kuvataiteilijana.


title: Jaakko Mattila

text: Mattila on Taidemaalariliiton, Oulun taiteilijaseuran sekä CollectEast-taiteilijaryhmän jäsen. Taiteilijan työnsä lisäksi hän on tullut tunnetuksi DJ:nä ja musiikkiklubien isännöijänä. Oulusta lähtöisin oleva Mattila asuu nykyään Helsingissä.


title: David Gillick

text: David Gillick (s. 9. heinäkuuta 1983 Dublin, Irlanti) on irlantilainen 400 metrin juoksija.


title: David Gillick

text: Gillick oli Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 2004 mukana Irlannin joukkueessa, joka voitti MM-pronssia 4 x 400 metrin viestijuoksussa. Seuraavana vuonna hän voitti Madridin sisäratojen EM-kisoissa kultaa 400 metrillä ajalla 46,30 s ja voitti Euroopan cupin ykkösliigan ajalla 45,96 s. Vuonna 2006 hän karsiutui Moskovan sisäratojen MM-kisoissa alkuerissä. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Euroopan cupin kakkosliigan ja karsiutui Göteborgin EM-kisoissa välierissä. Gillick voitti seuraavana vuonna EM-kultaa Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa ajalla 45,52 s. Osakan MM-kisoissa hän karsiutui välierissä ajalla 45,37 s. Pekingin olympialaisissa 2008 hän karsiutui alkuerissä ajalla 45,83 s. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui kuudenneksi ajalla 45,53 s.


title: David Gillick

text: Vuonna 2010 hänet hylättiin Dohan sisäratojen MM-kisojen loppukilpailussa ja myöhemmin samana vuonna hän oli viides Barcelonan EM-kisoissa ajalla 45,28 s.


title: Erkki Järvinen

text: Erkki Viljo Järvinen (15. lokakuuta 1904 Lahti – 9. kesäkuuta 1991 Lahti) oli suomalainen kolmiloikkaaja ja mäkihyppääjä.


title: Erkki Järvinen

text: Järvinen sijoittui Amsterdamin 1928 kesäolympialaisten kolmiloikkakilpailussa kuudenneksi tuloksella 14,65 m. Hän oli Suomen olympiavalintakilpailuissa hypännyt myötätuulituloksen 15,40, mutta hänen laillisissa oloissa hypätyksi ennätyksekseen jäi 14,90. Hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1926 ja sijoittui Ruotsi-maaottelussa toiseksi vuonna 1931.


title: Erkki Järvinen

text: Mäkihypyn Suomen mestaruuden Järvinen voitti vuonna 1928. Veljensä Esko Järvisen kanssa hän perusti urheiluvälineliikkeen vuonna 1930.


title: Erkki Järvinen

text: Seuratasolla Erkki Järvinen edusti Lahden Ahkeraa ja Lahden Hiihtoseuraa.


title: Allen Trimble

text: Allen Trimble (24. marraskuuta 1783 – 3. helmikuuta 1870) oli yhdysvaltalainen federalistipuoluetta edustanut poliitikko.


title: Allen Trimble

text: Trimble valittiin Ohion osavaltion edustajainhuoneeseen vuonna 1816, jonka jälkeen hän istui Ohion senaatissa vuosina 1818–1826. Hän toimi senaatin puhemiehenä vuosina 1819–1826 ja Ohion kuvernöörinä vuosina 1822 sekä 1826–1830.


title: Judogi

text: Judogi (柔道着 eli 柔道衣) on japaninkielinen nimi perinteistyyliselle japanilaiselle asusteelle, jota käytetään judon harjoittelussa ja kilpailuissa. Puvut ovat muiden japanilaisten budolajipukujen eli keikogien kaltaisia, mutta lajin luonteen vuoksi materiaali on paksumpaa, vahvistettua kangasta. Pukujen kangasvahvuus vaihtelee hintaluokittain.


title: Judogi

text: Nykyaikaiset kilpailupuvut ovat joko sinisiä tai valkoisia. Käytännön syistä useimmat kilpailevat judokat omistavat sekä valkoisen että sinisen puvun, joiden molempien käyttö harjoituksissa on yleensä sallittua. Puvun kanssa käytetään värillistä vyötä, joka ilmaisee kantajansa taitotasoa, joskin vyöjärjestelmät sekä niiden myöntöperuste vaihtelevat jonkin verran maittain. Judogille tyypillinen piirre ovat kauluksesta olkapään yli ulottuvat ommellut koristeraidat, mutta useaimmat valmistajat myyvät myös raidattomia pukuja.


title: Judogi

text: Judopukujen koot ilmoitetaan 10 cm välein, ja periaatesääntö mitoituksessa on, että puvun on oltava hieman isompi kuin judoka eli judon harrastaja itse. Esimerkiksi jos judoka on 175 cm pitkä, puvun on oltava kokoa 180 cm. Naispuoliset judokat käyttävät judogin alla T-paitaa ja sitovat hiuksensa pehmeällä narulla tai lenkillä. Miehet voivat käyttää asun alla sopivaa ns. rash guard -paitaa hiertymien estämiseksi, riippuen paikallisen harjoittelusalin etiketistä. Harjoitusetiketin mukaan puvun tulee olla aina siisti ja puhdas.


title: Judogi

text: Perinteisiä judogien valmistajia ovat Kizoku, KuSakura, Matsuru ja Mizuno, mutta judon laajan suosion vuoksi pukuja valmistavat lukuisat yritykset, tunnetuimpina mm. Adidas.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Porin kaupunginkirjasto – Satakunnan maakuntakirjasto on Porissa sijaitseva yleinen kirjasto. Pääkirjaston lisäksi kirjaston toimipisteitä ovat Ahlaisten kirjasto, Käppärän kirjasto, Lavian kirjasto, Nakkilan kirjasto, Noormarkun kirjasto, Pihlavan kirjasto, Reposaaren kirjasto, Ruosniemen kirjasto, Sampolan kirjasto, Satakunnan keskussairaalan kirjasto sekä kirjastoauto.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Vuonna 2015 kirjastosta tehtiin 1 679 866 lainaa ja lainaajia oli 34 927. Kirjastokäyntejä oli vuodessa 752 557 ja aineistokokoelma käsitti 496 651 kirjan lisäksi 994 lehtivuosikertaa, musiikkiäänitteitä, äänikirjoja, videokasetteja, DVD-levyjä, Blu-ray -levyjä sekä CD-ROM -levyjä.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Porin ensimmäisen yleisen lainakirjaston perustivat vuonna 1858 ylioppilasveljekset Johan Filip ja Claes Gabriel Schantz. Kirjasto perustettiin perheen yksityisasuntoon Porin Aittaluotoon. 1863 he lahjoittivat kirjaston Porin kaupunki- ja maaseurakunnalle. Kirjasto sijoitettiin kansakouluun ja se oli avoinna kolme tuntia viikossa. Lainaus oli maksutonta ja kokoelma käsitti 313 nidettä.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Vuonna 1875 kaupungin kansankirjasto erotettiin maaseurakunnan kansankirjastosta. Kahta vuotta myöhemmin avattiin lukusali kauppatorin varrella. Kirjaston toiminta vilkastui vuosien mittaan ja vuonna 1886 kirjastosta annettiin jo 13.511 kotilainaa. Reposaarelle oli perustettu kirjasto vuonna 1884. Kirjasto ja lukusali muuttivat ns. Luvian palatsiin Etelä- ja Länsipuiston kulmaukseen vuonna 1897. Kirjasto oli avoinna 7 tuntia viikossa.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Vuonna 1904 kirjasto muutti nykyisen kirjasto-työväenopistotalon paikalla sijainneen ns. Iltaman talon kivirakennuksen yläkertaan. Lainaus muuttui maksulliseksi, mikä johti lainausten romahtamiseen. Kirjasto muutti taas vuonna 1910 ja uusina tiloina toimi viiden huoneen ja keittiön käsittävä huoneisto Eteläpuisto 19:ssä, mutta jo vuonna 1912 toiminta siirrettiin ns. Gladen kansakoulutaloon Länsipuiston varteen. Seuraavana vuonna kansankirjaston ja lukusalin nimi muutettiin kaupunginkirjastoksi ja kirjaston menot alettiin kattaa kokonaan talousarviomäärärahoista. Siihen asti rahoitus oli tullut pääosin Porin anniskeluyhtiön voitoista.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Vuonna 1921 kaupunki osti Iltaman talon väliaikaiseksi kirjastotaloksi ja kirjaston toiminta alkoi siellä seuraavana vuonna. Vuosilainausten määrä ylitti ensimmäisen kerran 100.000 lainan rajan vuonna 1941 ja lainaajia oli lähes 6000. Kirjasto siirtyi avohyllyjärjestelmään vuonna 1943 viimeisenä kaupunginkirjastona, siihen asti asiakkaiden ja kirjojen välissä oli ollut tiski ja kirjan sai vain pyytämällä. Sivukirjastojen määrä nousi yhdeksään.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Sanomalehtilukusali sai tilat entisestä Kansan talosta vuonna 1954. Vuosilainaus ylitti 200.000 vuonna 1956 ja lainaajia oli lähes 8000. Kirjaston palveluksessa oli 14 päätoimista työntekijää. Laitoskirjastotoiminta Satakunnan keskussairaalassa ja Porin kaupunginsairaalassa käynnistyi vuonna 1962. Käppärän kirjasto perustettiin vuonna 1966.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Vuonna 1967 Porin maalaiskunta yhdistyi Porin kaupunkiin, jolloin sivukirjastojen määrä lisääntyi kymmenellä eli kahdeksasta kahdeksaantoista. Lainausten määrä ylitti jo puolen miljoonan rajan. Seuraavana vuonna aloitettiin kirjastoautotoiminta ja vähennettiin sivukirjastojen määrä kahteentoista.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Uuden kirjastotalon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1974. Pääkirjasto toimi tilapäisissä toimitiloissa Pohjolan talossa ja Teljäntorilla. Lainausten määrä ylitti miljoonan rajan. Vuonna 1975 Porin kaupunginkirjasto sai Satakunnan maakuntakirjaston tehtävän ja kirjaston viralliseksi nimeksi tuli Porin kaupunginkirjasto – Satakunnan maakuntakirjasto. Uusi kirjasto-työväenopistotalo valmistui seuraavana vuonna ja toiminta uudessa talossa käynnistyi 13.9.1976. Lainausten määrä ylitti 1,5 miljoona vuonna 1977 ja lainaajien määrä nousi 34.000:een. Musiikkikirjastotoiminta käynnistyi pääkirjaston pohjakerroksessa.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Sampolan sivukirjasto aloitti toimintansa vuonna 1981. Kalaholman ja Ulasoorin sivukirjastot suljettiin vuoden 1986 alusta. Atk-pohjainen lainausjärjestelmä otettiin käyttöön pääkirjastossa vuonna 1989 ja muissa toimipisteissä vuonna 1993. Samana vuonna Pihlavan kirjasto sai uudet tilat Meri-Porin palvelukeskuksen yhteydestä.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Internet tuli kirjastossa asiakaskäyttöön vuonna 1995 ja kirjaston aineistorekisteri avattiin Internetin kautta käytettäväksi vuonna 1999. Samana vuonna lopetettiin kuuden sivukirjaston toiminta. Lainausten määrä ylitti kahden miljoonan rajan vuonna 2002. Vuonna 2008 kirjasto vietti 150-vuotisjuhliaan.


title: Porin kaupunginkirjasto

text: Vuonna 2009 Porin kaupunginkirjasto yhdisti kokoelma- ja lainaajatietokantansa 17 muun satakuntalaisen kaupungin- ja kunnankirjaston kanssa, jolloin syntyi Satakirjastot-yhteisjärjestelmä. Porin ja Noormarkun kuntaliitoksen myötä vuonna 2010 Noormarkun kirjastosta tuli Porin kaupunginkirjaston toimipiste. Vuonna 2015 Lavian kunta liittyi Poriin ja Lavian kirjastosta tuli osa Porin kaupunginkirjastoa. Noormarkun uusi kirjasto avattiin vanhan kunnantalon tiloissa 30.8.2015. Saman vuoden lokakuussa otettiin Noormarkun kirjastossa käyttöön Porin ja Satakunnan ensimmäinen omatoimikirjasto, johon asiakkaat pääsivät myös normaalien aukioloaikojen ulkopuolella. Porin kaupunginkirjaston tehtävä maakuntakirjastona päättyi vuoden 2017 lopussa.


title: Manfred Gräsbeck

text: Manfred Uno Gustaf Gräsbeck (s. 16. heinäkuuta 1955, Turku) on suomalainen viulisti, kapellimestari ja säveltäjä. Hänen puolisonsa on urkuri Maija Lehtonen ja veljensä pianisti Folke Gräsbeck. Yvonne Gräsbeck oli Manfred Gräsbeckin sisar.


title: Manfred Gräsbeck

text: Gräsbeck aloitti viulunsoiton 4-vuotiaana isänsä Gottfrid Gräsbeckin johdolla. Hän opiskeli Turun konservatoriossa 1962–1979, Pariisissa 1971–1977 opettajanaan Christian Ferras ja Kiovan Tšaikovski-konservatoriossa 1978–1981 opettajanaan Olga Parhomenko. Västeråsissa järjestetyn pohjoismaisen viulukilpailun Gräsbeck voitti 1977. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1982 ja suoritti Sibelius-Akatemiassa musiikin kandidaatin tutkinnon 1991 ja musiikin maisterin tutkinnon 1997. Kapellimestariksi hän opiskeli Nizzassa 1974–1977 opettajinaan F. Quattrocchi ja Pierre Dervaux. Jorma Panulan mestarikurssille hän osallistui 2003.


title: Manfred Gräsbeck

text: Gräsbeck debytoi 16-vuotiaana Århusin ja Kööpenhaminan sinfoniaorkestereiden solistina. Hän toimii Suomen Kansallisoopperan toisena konserttimestarina. Gräsbeck on esittänyt yli 70 viulukonserttoa, joista monet ovat olleet kantaesityksiä, kotimaassa ja ulkomailla. Hän on konsertoinut lukuisissa kaupungeissa, joihin kuuluvat muiden muassa Bordeaux, Gävle, Hampuri, Katowice, Kaunas, Kööpenhamina, Moskova, Pietari, Reykjavík, Szczecin, Toulouse, Tukholma, Vilna, Volgograd, Västerås ja Århus.


title: Manfred Gräsbeck

text: Gräsbeck on säveltänyt yli 80 teosta. Niiden joukossa on 8 sinfoniaa, 6 viulukonserttoa, 5 sonaattia, pianokvartetto ja trio käyrätorvelle, kontrabassolle ja uruille. Lisäksi hän on säveltänyt lauluja ja elokuvamusiikkia. Gräsbeck on julkaissut kahdeksan levytystä, ja hänellä on oma sinfoniaorkesteri nimeltään The Manfred Gräsbeck Symphony Orchestra.


Ankronikka: Kadonneen lampun metsästäjät ("DuckTales the Movie: Treasure of the Lost Lamp") on Disneyn samannimiseen animaatiosarjaan perustuva animaatioelokuva, joka sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa vuonna 1990. Elokuva parodioi elokuvaa "Indiana Jones ja kadonneen aarteen metsästäjät". Suomenkielisen version ääninäyttelijät ovat samat kuin sarjassa.


title: Ankronikka: Kadonneen lampun metsästäjät

text: Roope Ankka, Tupu, Hupu ja Lupu, Tepa sekä Heimo Huima lähtevät etsimään Collie Baban ja hänen 40 varkaansa aarretta. He löytävät taikalampun ja hengen, joka täyttää jokaiselta kolme toivetta.


text: Myös paha muinainen velho Merlock (alkuperäisenä äänenä Christopher Lloyd) tahtoo lampun, joten hän ja hänen apulaisensa Dijon tekevät kaikkensa saadakseen sen.


title: Angela Moroșanu

text: Angela Moroșanu (s. 26. heinäkuuta 1986 Iași, Romania) on romanialainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa, 400 metrin aitajuoksussa ja pituushypyssä.


title: Angela Moroșanu

text: Moroșanu karsiutui 2003 Sherbrooken alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 200 metrin juoksun välierissä ajalla 24,68. Hän saavutti samana vuonna Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla hopeaa 400 metrin juoksussa ajalla 54,11 ja voitti Romanian mestaruuden 200 metrillä. Seuraavana vuonna hän oli Budapestin sisäratojen MM-kisoissa mukana Romanian joukkueessa, joka voitti MM-pronssia 4 x 400 metrin viestijuoksussa. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Grosseton nuorten MM-kisoissa 400 metrin aidoissa kahdeksanneksi ajalla 1.03,10. Hän voitti myös 200 metrin Romanian mestaruuden sekä sisä- että ulkoradoilla. Vuonna 2005 Moroșanu karsiutui Madridin sisäratojen EM-kisoissa 200 metrin välierissä ajalla 23,63. Kesällä hän sai pronssia Kaunasin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen 200 ja 400 metrillä sekä juoksi viidenneksi Euroopan cupissa 100 metrin juoksussa ajalla 11,47. Hän voitti samana vuonna Romanian mestaruuden ulkoradoilla 100, 200 ja 400 metrin juoksussa sekä sisäradoilla 60 ja 200 metrillä.


title: Angela Moroșanu

text: Moroșanu voitti 2006 Romanian sisäratojen mestaruuden 60 ja 400 metrillä. Moskovan sisäratojen MM-kisoissa hän karsiutui 60 metrin välierissä ajalla 7,33 ja 400 metrin välierissä ajalla 52,57. Ulkoradoilla hän voitti Romanian mestaruuden 100, 200 sekä 400 metrillä ja juoksi Euroopan cupin superliigassa toiseksi 200 metrillä ajalla 22,91 ja neljänneksi 400 metrin aidoissa ajalla 55,99. Göteborgin EM-kisoissa hän karsiutui 400 metrin aitojen välierissä ja sijoittui 200 metrillä kahdeksanneksi. Seuraavana vuonna Moroșanu voitti Romanian sisäratojen mestaruuden 400 metrillä ja oli neljäs Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa 400 metrillä ajalla 51,93. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Romanian mestaruuden 400 metrillä. Hän voitti 400 metrin aitajuoksun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Debrecenissä 2007 ajalla 54,50.


title: Angela Moroșanu

text: Moroșanu voitti 2008 Romanian sisäratojen mestaruuden 60 metrin juoksussa ja 60 metrin aitajuoksussa. Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa hän sijoittui 400 metrillä viidenneksi ajalla 53,07. Pekingin olympialaisissa hän karsiutui 400 metrin aitajuoksun välierissä. Hän voitti maansa sisäratamestaruuden 60 metrillä 2009. Torinon sisäratojen EM-kisoissa 2009 hän karsiutui 60 metrin välierissä ja 60 metrin aitajuoksun alkuerissä. Kesällä 2009 hän voitti 400 metrin aitajuoksun Romanian mestaruuden ja oli Berliinin MM-kilpailuissa samassa lajissa kahdeksas. hän sijoittui neljänneksi. Hän voitti 400 metrin aitajuoksun Romanian-mestaruuden 2010. Barcelonan EM-kisoissa 2010 hän sijoittui 400 metrin aitajuoksussa viidenneksi ajalla 54,58.


title: Angela Moroșanu

text: Moroșanu voitti sisäratojen Romanian-mestaruuden 60 metrillä ja 60 metrin aitajuoksussa 2012. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän karsiutui 60 metrin aitajuoksun välierissä. Helsingin EM-kilpailuissa hän karsiutui 400 metrin aitajuoksun välierissä. Hän voitti samana kesänä Romanian mestaruuden 200 metrillä ja 400 metrin aitajuoksussa. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui 400 metrin aitajuoksun alkuerissä. Hän voitti kotimaansa hallimestaruuden 400 metrillä ja 60 metrin aitajuoksussa 2013. Göteborgin sisäratojen EM-kilpailuissa hän karsiutui 400 metrin välierissä. Hän karsiutui 400 metrin aitajuoksun alkuerissä Zürichin EM-kilpailuissa 2014. Hän voitti saman lajin Romanian mestaruuden 2014 ja 2015. Hän voitti kotimaansa sisäratojen mestaruuden 60 metrillä ja pituushypyssä 2017. Hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta 2017 sekä Belgradin EM-hallikilpailuissa että Lontoon MM-kilpailuissa.


title: Ernst Estlander

text: Ernst Henrik Estlander (18. syyskuuta 1870 Helsinki – 5. helmikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen oikeushistorian professori ja ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko.


title: Ernst Estlander

text: Estlander tunnettiin ennen kaikkea tiukkana laillisuuden puolustajana, sortovuosien perustuslaillisena ja itsenäisyyden aikana myös aitosuomalaisuutta vastustaneena jyrkkänä kielipoliitikkona. Hän oli asennemaailmaltaan konservatiivi ja elitisti sekä ehdottomuuksien kannattaja.


title: Ernst Estlander

text: Estlander oli RKP:n kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä 1907–1914 ja 1917–1945, kaikkiaan 44 valtiopäivillä. Häntä kauemmin kansanedustajana on ollut vain saman puolueen John Österholm, minkä lisäksi Sosialidemokraattien Viljo Rantala oli yhtä kauan kansanedustajana kuin Estlander. Näistä poiketen Estlanderilla oli kuitenkin pohjalla myös vuosikymmen säätyvaltiopäivillä.


title: Ernst Estlander

text: Estlanderin vanhemmat olivat professori, valtioneuvos Jakob August Estlander ja Lovisa Rosina Federley. Hän pääsi ylioppilaaksi 1888 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1891, lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1896 sekä lakitieteen lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot vuonna 1900. Estlander sai varatuomarin arvon 1899 ja toimi Helsingin yliopiston oikeushistorian dosenttina 1902–1908 ja Helsingin yliopiston ylimääräisenä professorina 1908–1937. Hän keskittyi kuitenkin enemmän politiikkaan.


title: Ernst Estlander

text: Estlander oli aatelissukunsa edustajana säätyvaltiopäivillä 1897–1906. Hänen poliittista maailmankatsomustaan hallitsi tinkimätön legalismi ja taipumaton perustuslaillisuus. Vuonna 1904 passiivista vastarintaa kannattanut ja kagaalin johtoon kuulunut Estlander oli karkotettuna Suomesta ja oleskeli Novgorodissa. Toisen sortokauden aikana Estlander kannatti eduskunnan toiminnan vapaaehtoista keskeyttämistä, "valtiopäivälakkoa", protestina laittomalle hallinnolle, mutta ajatus ei saanut kannatusta. Suomen itsenäistymisen ja sisällissodan jälkeen hän omaksui jyrkän konservatiivisen ja anteeksiantamattoman asennoitumisen suhteessa vasemmistoon, mikä kuitenkin sai seuraavalla vuosikymmenellä väistyä ruotsinkielen aseman suojelemisen tieltä. Kammo aitosuomalaisuutta kohtaan sai lopulta hänetkin vastentahtoisesti kannattamaan RKP:n ja SDP:n taktista yhteistyötä. Tämän ja laillisuuden puolustamisen vuoksi hän myös monista ruotsinkielisistä konservatiiveista poiketen vastusti Lapuan liikettä.


title: Ernst Estlander

text: Estlander oli myös Ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa. Samaten hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston ja Ruotsalaisen kansanpuolueen keskushallituksen jäsen sekä kuului Ritarihuoneen johtokuntaan.


title: Ernst Estlander

text: Talvisodan päätyttyä periaatteellisesta taipumattomuudestaan tunnettu Ernst Estlander oli ainoa, joka eduskunnassa esitti Moskovan rauhansopimuksen hylkäämistä laittomana. Jatkosodan aikana hän kuitenkin kuului niin sanottuun rauhanoppositioon ja oli yksi Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän allekirjoittajista.


title: Ernst Estlander

text: Ernst Estlanderin veli oli urheilija ja veneiden sunnittelija Gustaf Estlander ja setä filosofian tohtori Carl Gustaf Estlander, joka teki aloitteen Ateneumin taidemuseon perustamisesta.


title: Wiljo-Kustaa Kuuliala

text: Wiljo-Kustaa Kuuliala (sukunimi vuoteen 1914 Nurminen; 20. huhtikuuta 1891 Pälkäne – 28. marraskuuta 1958 Riihimäki) oli teologian tohtori, rovasti ja Riihimäen kirkkoherra. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa. Kuuliala harrasti myös Hämeen paikallishistorian tutkimusta ja julkaisi aiheeseen liittyen useita kirjoja.


title: Wiljo-Kustaa Kuuliala

text: Kuulialan vanhemmat olivat rusthollari Benjamin Nurminen ja Aliisa Augusta Rapola. Hän pääsi ylioppilaaksi 1910 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1914, teologian kandidaatiksi 1919 sekä teologian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1932. Papiksi Kuuliala vihittiin 1919.


title: Wiljo-Kustaa Kuuliala

text: Kuuliala oli ylimääräisenä pappina Raumalla ja Iissä 1919 sekä Orivedellä 1919–1920. Hän toimi vielä Kalvolan vt. kirkkoherrana 1920–1921 ja ylimääräisenä pappina Sääksmäellä 1921 ennen tuloaan Riihimäen vt. kirkkoherraksi 1922. Riihimäen kirkkoherrana Kuuliala oli sitten vuosina 1923–1958. Hän oli myös Tampereen tuomiokapitulin asessorina 1939–1946 ja Lohjan rovastikunnan lääninrovastina 1940–1948 sekä hoiti Antrean seurakunnan vt. kirkkoherran tehtäviä 1948–1949.


title: Wiljo-Kustaa Kuuliala

text: Kuuliala oli kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1927–1933 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli jäsenenä myös Riihimäen kauppalanvaltuustossa ja osallistui vuoden 1933 kirkolliskokoukseen.


title: Wiljo-Kustaa Kuuliala

text: Kuuliala oli naimisissa vuodesta 1919 Inkeri Kyllikki Leivon kanssa.


title: Evert Huttunen

text: Evert Johan Valdemar Huttunen (8. toukokuuta 1884 Toksova, Inkeri – 29. maaliskuuta 1924 Helsinki) oli sanomalehdentoimittaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Evert Huttunen

text: Huttusen vanhemmat olivat kirvesmies Lauri Huttunen ja Gustava Blom. Hän kävi kyläkoulun Inkerissä, hankki lisätietoja itseopiskelulla ja toimi liikeapulaisena Viipurissa vuoteen 1906 saakka. Huttunen oli Sosialidemokraattisen puolueen kiertävänä puhujana vuosina 1905–1907 ja sitten Viipurissa ilmestyneen "Työ"-lehden palveluksessa ensin toimittajana 1907–1911 ja sitten päätoimittajana 1911–1918.


title: Evert Huttunen

text: Vuonna 1917 venäjän kieltä taitanut Huttunen oli mukana useimmissa Suomen ja Venäjän työväenliikkeen edustajien välillä käydyissä neuvotteluissa. Vuodenvaihteessa 1917–1918 Huttunen vastusti puolueen vallankumoussiipeä ja arvosteli Työ-lehdessä punakaarteja. Hän erosi lopulta lehden päätoimittajan paikalta vastalauseena lehden omaksumalle vallankumousta myötäilleelle linjalle. Suomen sisällissodan jälkeen Huttunen oli Matti Paasivuoren ohella toinen sosiaalidemokraattinen kansanedustaja tynkäeduskunnassa.


title: Evert Huttunen

text: Huttunen toimi "Suomen Sosialidemokraatin" toimittajana 1918, "Kansan Työn" päätoimittajana Viipurissa 1919 sekä viimeksi "Uuden Ajan" päätoimittajana Porissa 1920–1922 ja "Suomen Sosialidemokraatin toimittajana" ja eduskuntapakinoitsijana 1922–1924.


title: Evert Huttunen

text: Huttunen oli SDP:n kansanedustajana 1917–1918 ja 1918–1924 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli myös eduskunnan pankkivaltuusmies ja valtiontilintarkastaja. Huttunen kuului jäsenenä Viipurin kaupunginvaltuustoon ja Sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon. Hän kuului vuoden 1918 jälkeen SDP:n oikeistosiipeen.


title: Evert Huttunen

text: Huttunen oli naimisissa vuodesta 1916 Martta Maria Vuorelan (ent. Wallenius) kanssa.


title: Hedvig Sohlberg

text: Hedvig Sohlberg (29. tammikuuta 1858 Pohja – 6. lokakuuta 1937 Tammisaari) oli opettaja, Tammisaaren seminaarin johtaja ja RKP:n kansanedustaja.


title: Hedvig Sohlberg

text: Sohlbergin vanhemmat olivat kirkkoherra Herman Fredrik Sohlberg ja Maria Rosina Richter. Hän valmistui opettajaksi 1880 Tammisaaren seminaarista ja toimi sitten Mikkelin yksityisen ruotsalaisen tyttökoulun opettajana 1882–1883, kansakoulunopettajana Pohjan pitäjässä 1883–1889 sekä viimeksi Tammisaaren seminaarin johtajana vuosina 1889–1927.


title: Hedvig Sohlberg

text: Sohlberg oli RKP:n kansanedustajana vuosina 1908–1914 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän kuului myös Tammisaaren kaupunginvaltuustoon ja oli Suomen ruotsalaisen raittiusliiton keskushallituksen varapuheenjohtaja. Hedvig Sohlbergin sisaruksia olivat vuorineuvos Seth Sohlberg ja arkkitehti Gerhard Sohlberg.


title: Veikko Svinhufvud

text: Veikko Eivind Svinhufvud (15. helmikuuta 1908 Heinola – 28. helmikuuta 1969 Lappeenranta) oli suomalainen poliitikko, maanviljelijä, metsänhoitaja, pankinjohtaja ja Maalaisliitto-Keskustapuolueen kansanedustaja.


title: Veikko Svinhufvud

text: Svinhufvudin vanhemmat olivat presidentti Pehr Evind Svinhufvud ja Alma Ellen Timgren. Hän pääsi ylioppilaaksi Lappeenrannan yhteiskoulusta 1927 ja valmistui metsänhoitajaksi 1931 ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1934. Svinhufvud toimi Helsingin yliopiston metsänhoidon assistenttina 1933–1934, Keskusmetsäseura Tapion apulaismetsänhoitajana 1936, Enso-Gutzeitin metsäkoulun opettajana 1937–1938 ja suonkuivausmetsänhoitajana 1938–1941. Sotavuosina hän oli pika-asutustoimikunnan jäsenenä 1940–1941 ja päämajan linnoitusosaston metsänhoitajana 1944–1945.


title: Veikko Svinhufvud

text: Sodan jälkeen Svinhufvud oli maanhankintalain toimeenpanon tarkastajana Mikkelin ja Kymen tarkastuspiirissä 1945–1954, Suomen maatalousosakepankin Lappeenrannan konttorin johtajana 1954–1956 sekä Lappeen seudun osuuskassan johtajana 1956–1958. Hän piti Luumäellä sijaitsevaa Kotkaniemen tilaa vanhempiensa jälkeen vuosina 1953–1969. Svinhufvud oli naimisissa vuosina 1932–1942 Magda Ulrika Sofia Lundqvistin kanssa ja 1943-1969 Aune Ester Hätisen kanssa.


title: Veikko Svinhufvud

text: Svinhufvud oli Maalaisliitto-Keskustapuolueen kansanedustajana vuosina 1958–1966 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa. Svinhufvud oli Kansainvälinen rauhantuki -järjestön ja Suomen rauhanpuolustajien puheenjohtajana. Hän kuului myös Maailman rauhanneuvostoon ja Maalaisliiton puoluevaltuuskuntaan.


title: Suomen meriteollisuus

text: Suomalainen meriteollisuus on yksi Suomen keskeisistä teollisuudenaloista. Suomalaisella laivanrakennuksella on pitkä historia. Meriteollisuus muodostuu telakoista, meriteknisen alan kokonaistoimittajista, suunnittelutoimistoista, järjestelmä-, laite- ja materiaalitoimittajista sekä offshore-teollisuudesta. Offshore-teollisuus valmistaa esimerkiksi merenalaisille öljy- ja kaasukentille etsintä- ja tuotantokalustoa.


title: Suomen meriteollisuus

text: Vesikulkuneuvojen tekemisen Suomessa ovat aloittaneet kivikaudella ensimmäiset, hylkeenpyyntiä harjoittaneet asukkaat, jotka mahdollisesti olivat jo saapuneetkin Suomen rannoille veneillä. Pohjoiset hylkeenpyytäjät ovat käyttäneet nahkapohjaisia veneitä. Vanhin Suomessa löydetty ruuhi on noin 5 000 vuotta vanha. Näiden soista löydettyjen ruuhien pituus on ollut noin 4,5 metriä. Joitakin tekstiviitteitä on nahkaisista paateista merikäytössä.


title: Suomen meriteollisuus

text: Puulaivojen rakentaminen on ollut tunnettua Pohjanmaalla ja Etelä-Suomessa ainakin 1300-luvulta lähtien. Turussa rakennettiin keskiajalla pieniä ja keski suuria aluksia. 1500-luvulla perustettiin laivakartanoita Turkuun, Viipuriin ja myöhemmin Helsinkiin. Ne olivat laivaston tukikohtia ja niihin kuului myös veistämö. Pohjanmaan kruununveistämö perustettiin viimeistään 1540-luvulla Pietarsaareen ja Kustaa Vaasa lähetti Tukholmasta venetsialaisen laivanrakennusmestarin opettamaan kaleerien tekoa. Porin kruununveistämöllä rakennettiin 1560-luvulla ”Finske Swan”, joka kantoi 250 lästiä, 99 ampujaa ja 250 miestä. Olaus Magnuksen laatimassa Carta marinassa vuodelta 1539 on Närpiön ja Porin väliseen mastoon sijoitettu rakenteilla olevan laivan kuva ja teksti ”Hic fabricatur naves”, ”täällä rakennetaan laivoja”.


title: Suomen meriteollisuus

text: 1620-luvulla valtio siirsi tilaukset Ruotsin veistämöille ja Saksaan. Kruunupyyssä alkoi 1673 uusi laivanrakennuskausi. Metsävaroiltaan rikkaasta Pohjanmaasta tuli alan keskus, kun tavaraliikenne sinne perustetuista rannikkokaupungeista Tukholmaan vilkastui. Kokkolassa 1694 valmistunut suurin laiva Österbottens Wapn oli kantavuudeltaan 765 tonnia, pituus 143 jalkaa ja leveys 28 jalkaa. Vuosina 1727–1807 toimitettiin lähes 2500 purjealusta Suomesta Tukholmaan.


title: Suomen meriteollisuus

text: Venäjän vallan aikana rakentaminen keskittyi pohjoisemmaksi Raaheen ja Ouluun, joista varsinkin jälkimmäisellä oli edullinen sijainti tervan hankinnan kannalta. Vuosina 1866–1870 puulaivojen tuotanto oli hiipumassa, esimerkiksi vuosittain valmistuneiden kookkaiden kolmimastoisten purjelaivojen määrä putosi kolmestakymmenestä yhteentoista. Puiset laivat pystyttiin Suomessa rakentamaan omalla osaamisella ja omista raaka-aineista teknisesti ajanmukaisesti ja samalla taloudellisesti. Laivanvarustuksesta muodostuikin merkittävä elinkeino 1800-luvulla.


title: Suomen meriteollisuus

text: 1800-luvun lopulla Suomella oli asukaslukuun nähden yksi maailman suurimmista kauppalaivastoista, joka 1880-luvulla käsitti kaikkiaan 782 alusta ja näistä puolet oli valtamerilaivoja. Suomen satamissa nämä alukset kävivät harvoin. Varustamotoiminnan kannattavuus perustui suomalaisten merimiesten alhaisiin palkkoihin ja laivojen edullisuuteen. 1880-luvulta alkaen kannattavuus laski nopeasti, kun höyrylaivat alkoivat laskea rahtihintoja. Suomen telakkateollisuus ei kuitenkaan ollut valmis tuottamaan edullisesti teräsrunkoisia suuria purje- tai höyrylaivoja.


title: Suomen meriteollisuus

text: Paul Wahl & Co:n, myöhemmin A. Ahlström Osakeyhtiön Varkauden telakka oli aikanaan yksi merkittävimmistä sisävesitelakoista. Höyrylaivojen valmistus Varkaudessa alkoi vuonna 1866. Vuosina 1862–1964 valmistui noin 800 erityyppistä alusta matkustajalaivoista hinaajiin ja varppilaivoihin.


title: Suomen meriteollisuus

text: Rautalaivojen rakentaminen pääsi käyntiin 1880-luvulta lähtien, kun Venäjän valtio tilasi melkoisesti kevyitä sotalaivoja Turun ja Helsingin telakoilta. Ensimmäinen maailmansota toi 1914 Suomeen runsaasti myös aluksien tilauksia. Itsenäistymisen jälkeen merkittävimpiä laivanrakennushankkeita olivat panssarilaivojen Väinämöisen ja Ilmarisen rakentaminen 1929–1933 ja edelleen 1930-luvun loppua kohden laivojen rakentaminen lisääntyi.


title: Suomen meriteollisuus

text: Laivanrakennus kiihtyi voimakkasti toisen maailmansodan jälkeen, jolloin yli 500 erilaista sotakorvauslaivaa rakennettiin ja lähetettiin Neuvostoliittoon. Tehtävää varten perustettiin uusia telakoita muun muassa Raumalle, Turkuun ja Loviisaan. Sotakorvausten jälkeen laivojen rakentaminen idänkauppana jatkui pitkin tilaussarjoin. 1950- ja 1960–luvuilla 1950-luvulta 1980-luvulle suurimpina telakkayhtiöinä toimivat Wärtsilä, Rauma-Repola sekä valtio-omisteinen Valmet. Valtio-omisteinen laivanrakennus Suomessa loppui 1980-luvun lopulla. Valmetin ja Wärtsilän laivanrakennustoiminnot yhdistettiin 1986 Wärtsilä meriteollisuudeksi, joka päätyi konkurssiin 1989 ja niin sanottuun telakkakriisiin.


title: Suomen meriteollisuus

text: Neuvostoliittoon toimitettiin etupäässä rahtilaivoja, tankkialuksia ja proomuja, mutta 1980-luvun toimituksiin sisältyi jo paljon ro-ro-aluksia ja erikoisaluksia kuten tutkimuslaivoja ja nostoaluksia. Jäänmurtajat ovat olleet Helsingin Hietalahden telakan osaamisaluetta. 1970-luvulta alkaen telakat alkoivat saada kauppoja myös länteen ja tuotanto monipuolistui myös autolauttoihin ja risteilyaluksiin. 1990- ja 2000-luku olivat risteilyalusten rakentamisen kulta-aikaa Helsingin ja Turun telakoilla. Suomessa on rakennettu lukuisia kertoja eräitä aikansa maailman suurimpia autolauttoja: Belorussiya 1975, Finnjet 1977, Mariella 1985, Cinderella 1989, Silja Serenade 1990 ja Color Fantasy 2004. Lisäksi Turussa Royal Caribbeanille rakennetut risteilyalukset ovat myös olleet vuorollaan maailman suurimpia: Voyager of the Seas 1999, Freedom of the Seas 2006 ja Oasis of the Seas 2009.


title: Suomen meriteollisuus

text: Telakkateollisuuden sijaan yhä useammin käytetään meriteollisuuden käsitettä, mikä kuvastaa laivanrakennuksessa 1980- ja 1990-luvuilla tapahtunutta muutosta suurista telakkayhtiöistä verkostoituneeksi liiketoiminnaksi, jossa käytetään paljon alihankintaa ja kokonaistoimittajia. Uusimmissa suurissa risteilijöissä jopa yli 75 prosenttia laivan arvosta toteutetaan ulkoistettuna. Suuomen meriteollisuuden liikevaihto oli 7,9 miljardia euroa vuonna 2014. Meriklusteri, johon kuuluu myös merenkulku ja satamatoiminnot, työllistää 48 400 henkeä ja sen liikevaihto oli 12,7 miljardia euroa vuonna 2014.


title: Suomen meriteollisuus

text: Yritysverkoston kirjo on monipuolinen ja laivojen ohella Suomen meriteollisuuden nykyistä erityisosaamista ovat niin sanotut ruoripotkurit, jäänmurtajat ja muut arktisten olojen laivat sekä niiden suunnittelu, monipolttoaineiset laivojen dieselmoottorit, lastinkäsittely- ja sammutusjärjestelmät sekä sisustusvarustelun uudistusprojektit. Alan asiakkuudet ovat lähes kokonaan kansainvälisiä ja alan yrityksillä on paljon erilaisten laitteiden ja suunnittelutyön vientiä. 2010-luvulla laivatyypeittäin toiminnan volyymistä lähes puolet on kohdistunut risteilyaluksiin ja autolauttoihin erityisesti telakoiden kautta, mutta muiden kone- ja laitetoimittajien johdosta myös puolet kokonaistuotannosta päätyy erilaisiin rahti- ja offshore-aluksiin.


title: Suomen meriteollisuus

text: Globaaliin kilpailuun vastatakseen myös meriteollisuusyritysten on todettu pyrkivän jatkossa kehittämään lisää esimerkiksi huoltoon ja palveluihin keskittyvää liiketoimintaa, jolloin liiketoimintaa tehdään pitkin laitteen niin sanottua elinkaarta ennen ja jälkeen toimitettavan laitteen valmistusta.


title: Suomen meriteollisuus

text: Ammattikorkea- ja korkeakoulutason opetusta laiva- ja venetekniikassa saa Suomessa Turun ammattikorkeakoulussa. Lisäksi Satakunnan ammattikorkeakoulussa voi valita laivaopintoja. Meritekniikkaa voi opiskella Espoon Otaniemessä, Aalto-Yliopiston Insinööritieteiden Korkeakoulussa.


title: Octavia maior

text: Octavia Thurina maior (ensimmäinen vuosisata eaa.) oli keisari Augustuksen siskopuoli. Hänen isänsä oli Gaius Octavius, joka kuului varakkaaseen Velitraestä kotoisin olevaan sukuun. Octavian äidin nimi oli Ancharia. Luultavasti Octavian äiti kuoli synnytyksen yhteydessä. Octavius meni tämän jälkeen naimisiin Julius Caesarin siskontyttären Atia Balba Caesonian kanssa. Atia ja Octavius saivat kaksi lasta, tyttären Octavia minorin ja pojan Gaius Octaviuksen. Octavia maiorista ei tiedetä paljon muuta kun että hän oli vielä elossa vuonna 40 eaa.


title: Meriteollisuusyhdistys

text: Meriteollisuus ry:ssä on noin 80 jäsentä, muun muassa meriteknisen alan laitevalmistajat, kokonaistoimittajat, suunnittelutoimistot, ohjelmisto- ja järjestelmätoimittajat sekä laivanrakennus-, korjaus-, ja offshoretelakat. Yhdistys on Teknologiateollisuus ry:n toimialayhdistys.


title: Meriteollisuusyhdistys

text: Meriteollisuus ry:n tärkeimpiä tehtäviä on alan kotimaisen verkottumiskehityksen edistäminen, tuotekehitys- ja tutkimustoiminnan kansallinen ja kansainvälinen koordinointi sekä vaikuttaminen EU:n laivanrakennuspolitiikkaan ja yhteistoiminta kansainvälisissä järjestöissä. Tavoitteiden saavuttamiseksi yhdistyksen puitteissa toimii useita työryhmiä, kuten tutkimustoimikunta, verkostokehitystyöryhmä, verkoston tiedonhallintatyöryhmä, verkostokoulutustyöryhmä, täydennyskoulutustyöryhmä, kansainvälistymisen työryhmä, viestintä- ja koulutustyöryhmä, sääntö- ja suunnittelutyöryhmä, rahoitustyöryhmä ja offshoretyöryhmä. Yhdistys on jäsen alansa eurooppalaisessa jäsenyhdistyksessä SEA Europessa.


title: Iivo Härkönen

text: Iivo Härkönen (25. elokuuta 1882, Suistamo – 28. elokuuta 1941, Helsinki) oli kirjailija, opettaja ja karjalaisen kansanperinteen kerääjä.


title: Iivo Härkönen

text: Härkösen vanhemmat olivat talollinen Ivan Härkönen ja Matrona Jyrkinen. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1906 ja toimi opettajana Suistamolla 1901–1902, Salmissa 1906–1907 sekä Helsingissä 1907–1908 ja 1915–1920. Vuodesta 1908 Härkönen työskenteli myös toimittajana muun muassa Savon Sanomien päätoimittajana 1912–1913 ja Karjalan Lehden toimittajana 1913–1914. Hän oli Karjalan sivistysseuran sihteeri, toimistonjohtaja ja aikakauslehden toimittaja vuosina 1906–1938, Itä-Karjalan toimituskunnan osastonjohtaja ja kansliapäällikkö 1918–1922, pakolaistoimikunnan sihteeri kouluhallituksessa 1922–1924 sekä Suomen kirjailijaliiton sihteeri 1920–1941 ja rahaston hoitaja 1924–1941.


title: Iivo Härkönen

text: Härkönen kuului karjalaiseen runonlaulajasukuun ja hän teki runonkeruumatkoja Karjalaan ja Aunukseen vuosina 1900–1903. "Karjalan kumbuzil" on hänen karjalannoksensa Valter Juvan sanoituksesta suomalaiseen kansansävelmään Karjalan kunnailla.


title: Iivo Härkönen

text: Härkönen oli naimisissa Ida Lindholmin kanssa vuosina 1905–1919. Avioeron jälkeen hän meni uudestaan naimisiin Valborg Sarlinin kanssa 1920.


title: Kaitaisten silta

text: Kaitaisten silta seututiellä 192 yhdistää Kaitaisten ja Lehtisten saaret Taivassalon kunnassa. Se on yksi Suomen pisimmistä silloista. Silta on 477 metriä pitkä, ja sen alikulkukorkeus on 13,5 metriä. Silta valmistui 1982 ja yhdisti Kustavin saaristokunnan mantereeseen. Ennen sillan rakentamista paikalla liikennöi kaksi lossia.


title: Jukka Hauru

text: Jukka Tapani Hauru (s. 13. huhtikuuta 1950 Oulu) on Kirkkonummella asuva musiikkikriitikko, joka kirjoittaa artikkeleita, kolumneja ja arvosteluja "Helsingin Sanomiin" ja musiikkialan ammattilehtiin. Hän kirjoittaa myös pakinoita nimimerkillä Usko Leka.


title: Jukka Hauru

text: Hauru opiskeli Helsingin konservatoriossa 1972–1974 ja toimi freelancekitaristina ja säveltäjänä 1968–1980. Hän soitti kitaraa Jussi and The Boys -yhtyeessä 1969–1971, Tasavallan Presidentissä 1972–1974 ja KOM-teatterissa 1975–1977. Vuonna 1981 hän aloitti musiikkikriitikkona.


title: Jukka Hauru

text: Jukka Hauruun viitataan muun muassa Juice Leskisen, Hectorin ja Mikko Perkoilan sanoittamissa lauluissa. Freud Marx Engels & Jung on julkaissut Mikko Saarelan sanoittaman Jukka Hauru -aiheisen kappaleen nimeltä "Haurutettua kateenkorvaa".


title: Jukka Hauru

text: Hauru oli naimisissa Eva Helena Königsbäckin kanssa vuosina 1975-2001. Heillä on kolme lasta. Vuodesta 2004 hänen puolisonsa on ollut Pirkko Elfvengrén.


title: Nader Dahabi

text: Nader al-Dahabi (s. 7. lokakuuta 1946, Amman) on jordanialainen sotilas ja poliitikko. Hän on entinen ilmavoimien varakomentaja, joka nimitettiin 25. marraskuuta 2007 maan pääministeriksi. Hän toimi pääministerinä 14. joulukuuta 2009 asti.


title: Nader Dahabi

text: Dahabi on opiskellut Kreikan ilmavoimien akatemiassa, Britanniassa Cranfield Institute of Technologyssa sekä Yhdysvalloissa Auburn Universitylla.


title: Nader Dahabi

text: Hän liittyi ilmavoimien palvelukseen 1964 ja kohosi lopulta varakomentajaksi. Vuonna 1994 hän siirtyi Royal Jordanian Airlinesin toimitusjohtajaksi. Hän oli myös IATAn johtokunnan jäsenenä.


title: Nader Dahabi

text: Dahabi oli Aqaban erityistalousalueen kuvernöörinä ja häntä kiitetään alueen kehittämisestä investointimenestykseksi. Hän oli myöhemmin kuljetusministerinä edeltäjänsä Ma’ruf al-Bakhitin hallituksessa. Vuoden 2007 vaalien jälkeen kuningas Abdullah II nimitti hänet pääministeriksi marraskuussa 2007. Hänen 27-jäseniseen hallitukseensa kuului neljä naista.


title: Päivää

text: Päivää on Juice Leskisen neljäs kirja, ja ensimmäinen proosateos. Se ilmestyi Kirjayhtymän kustantamana vuonna 1984. Kirja sisältää yhteiskunta-aiheisia novelleja.


title: Kapitulaatio

text: Kapitulaatio on sotilaskielessä käytetty käsite, joka tarkoittaa antautumista. Useimmiten termiä käytetään, kun antautuminen tapahtuu ehdoitta.