title: Somalian klaanit

text: Kuudes klaani on somalinaisten kansanliike, jonka perusti Asha Haji Elmi. Kansanliikkeen nimi viittaa siihen, että Somalian hallintomalli on perinteisesti perustunut viiden suurimman klaanin yhteistyöhön. Kuudes klaani on somalialainen naisten liike, joka yhdistää naisia yli klaanirajojen. Erityisen tärkeä on ollut naisten osuus yritettäessä yhdistää sodan repimää Somaliaa ja diasporassa eläviä somalialaisia perheitä. Kuudes klaani pohjaa Asha Haji Elmin perustamaan somalinaisten ja lasten pelastusliikkeeseen Save Somali Women and Children (SSWC), joka kasvoi klaanien välisten perheitten naistenliikkeestä.


title: Somalian klaanit

text: Asha johti naisten ryhmää Somalian rauhanneuvotteluissa 2002 Eldoretissa, Keniassa. Siellä Kuudes klaani tunnustettiin virallisesti ja naisten edustaja hyväksyttiin mukaan rauhanneuvotteluihin.


title: Turtolan kirkko

text: Turtolan kirkko on Pellon seurakunnan toinen kirkko ja se on rakennettu vuosina 1950−53 amerikkalaisten antamalla Marshall-tuella.. Rakennus tehtiin entisen suuren puisen ristikirkon (1819−1944) tilalle, joka tuhoutui sodassa. Kirkko vihittiin käyttöön päivä Pellon kirkon vihkimisen jälkeen 17. elokuuta 1953. Turtolan kylässä sijaitsevassa kirkossa on paikkoja 220 ihmiselle. Kirkossa on esillä myös Turtolan vanhan kirkon kattokruunu, jonka Turtolan pappilassa syntynyt entinen pääministeri Kaarlo Castrén lahjoitti veljiensä kanssa vanhempiensa muistoksi vuonna 1932. Kirkon edessä on Pellon sankarihautausmaa ja sankaripatsas. Kirkon alttaritaulu on aiheeltaan sama kuin oli vanhan kirkonkin, "Jeesus ristillä" (330x165 cm öljymaalaus). Taulun maalasi Aale Hakava vuonna 1953.


title: Lääkevaihto

text: Lääkevaihto eli geneerinen substituutio on käytäntö, jossa lääkärin määräämän lääkkeen tilalle vaihdetaan apteekissa edullisempi rinnakkaisvalmiste, jos sellainen on lääkkeestä markkinoilla.


title: Lääkevaihto

text: Lääkevaihdon tavoitteena on edistää kustannustehokasta lääkehoitoa ja alentaa sekä veronmaksajien että valtion lääkemenoja. Lääkevaihto otettiin Suomessa käyttöön huhtikuussa 2003. Lääkevaihto on voimassa Suomen lisäksi useissa EU-maissa, mm. Saksassa, Ruotsissa ja Tanskassa.


title: Lääkevaihto

text: Lääkkeen ostajan ei tarvitse apteekissa erikseen pyytää lääkkeen vaihtamista halvempaan, vaan apteekin henkilökunta tarjoaa oma-aloitteisesti edullisempaa valmistetta, jos sellainen lääkkeestä on saatavilla. Kaikki lääkkeet eivät kuulu lääkevaihdon piiriin. Sen ulkopuolella on mm. epilepsia- ja rytmihäiriölääkkeitä. Näistä lääkkeistä apteekki ei siis voi tarjota edullisempaa rinnakkaisvalmistetta. Myös lääkäri voi kieltää lääkevaihdon hoidollisin tai lääketieteellisin perustein, jolloin hän merkitsee vaihtokiellon reseptiin. Lääkkeen ostaja voi aina kieltäytyä apteekin tarjoamasta edullisemmasta lääkevaihtoehdosta ilman perusteluja.


title: Lääkevaihto

text: Fimea valvoo kaikkien Suomessa markkinoilla olevien lääkkeiden turvallisuutta ja määrittelee keskenään vaihtokelpoiset lääkevalmisteet neljä kertaa vuodessa. Lääkevaihto tehdään aina Lääkelaitoksen luettelon mukaan. Lääkevaihdon periaatteena on, että vaihdettavassa lääkkeessä on sama määrä samaa vaikuttavaa ainetta samankaltaisessa annosmuodossa kuin alkuperäisessä valmisteessa ja että valmisteet ovat keskenään biologisesti samanarvoisia. Rinnakkaisesta lääkevalmisteesta tulee myös imeytyä testeissä lähes sama määrä lääkeainetta kuin alkuperäisestä lääkevalmisteesta. Esimerkiksi tablettimuotoista lääkettä ei voida korvata liuoksella mutta kapseleilla voidaan, kunhan vaikuttava aine on sama. Potilas saa siis yhtä hyvän lääkehoidon yhtä tehokkailla, yhtä turvallisilla ja yhtä laadukkailla mutta halvemmilla lääkevalmisteilla.


title: Lääkevaihto

text: Lääkevaihdosta hyötyvät sekä lääkkeen ostaja että yhteiskunta, joka maksaa potilaalle lääkkeestä sairausvakuutuskorvauksen. Säästöä syntyy sekä valmisteiden vaihdosta että lääkeyritysten välisen hintakilpailun lisääntymisestä. Lääkevaihdon voimassaolon ensimmäisenä vuonna säästöä kertyi yhteensä 88,3 miljoonaa euroa, josta potilaille 38,2 miljoonaa ja Kansaneläkelaitokselle 49,1 miljoonaa euroa.


title: Lääkevaihto

text: Vuonna 2008 toteutetun tutkimuksen mukaan 71 prosenttia suomalaisista piti lakiuudistusta onnistuneena ja vain kaksi prosenttia huonona. Myönteisimmin lääkevaihtoon suhtautuivat ne lääkkeiden käyttäjät, joilla oli itsellään kokemusta lääkevaihdosta. Lääkäreistä puolestaan 86 prosenttia suhtautui lääkevaihtoon positiivisesti.


title: José Villanueva

text: José Luis Villanueva (19. maaliskuuta 1913 Binondo, Manila – 1983) oli filippiiniläinen nyrkkeilijä, hän voitti pronssia vuoden 1932 kesäolympialaisissa Los Angelesissa alle 53,5 kiloisten sarjassa.


title: José Villanueva

text: Hänen poikansa Anthony Villanueva oli myös nyrkkeilyn olympiamitalisti.


title: Lori Harrigan

text: Lori Harrigan–Mack (s. 5. syyskuuta 1970) on yhdysvaltalainen entinen softballpelaaja ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Yhdysvaltain kultaa voittaneessa joukkueessa sekä Atlantan, Sydneyn että Ateenan olympialaisissa.


title: Lori Harrigan

text: Softball-uransa jälkeen Harrigan on työskennellyt turvallisuuspäällikkönä Las Vegasin Mandarin Oriental-hotellissa. Aktiiviuransa lopettamisen jälkeen Harrigan alkoi kärsiä masennuksen aiheuttamasta ylensyönnistä ja ylipainosta, minkä vuoksi hän osallistui vuonna 2014 Suurin pudottaja -ohjelman urheilijoille tarkoitettuun erikoiskauteen.


title: Lentolaivue 32

text: Lentolaivue 32 oli Suomen ilmavoimien hävittäjälentolaivue, joka perustettiin nimeämällä talvisodan aikana perustettu Lentolaivue 22 uudelleen 9. huhtikuuta 1940. Jatkosodan alkuvaiheessa Lentorykmentti 3:een kuulunut, aluksi Fokker- ja myöhemmin Curtiss-hävittäjäkoneilla varustettu laivue osallistui Etelä- ja Kaakkois-Suomen ilmapuolustukseen sekä Karjalankannakselle hyökkäävän kenttäarmeijan suojaukseen. Hyökkäysvaiheen jälkeen laivue suoritti suojaustehtäviä muun muassa Suursaaren valtauksen yhteydessä.


title: Lentolaivue 32

text: Keväällä 1942 laivue alistettiin Lentorykmentti 1:lle ja sen toiminta-alueeksi tuli Aunuksenkannas. Laivue suoritti torjunta- ja suojauslentoja Nurmoilan lentokentälle tukeutuen aina kesäkuuhun 1944 saakka, jolloin venäläisten suurhyökkäys Aunuksenkannaksella alkoi. Laivue vetäytyi kenttäarmeijan mukana suorittaen eri työkentille tukeutuen rynnäköintiä, tiedustelua ja pommituskoneiden suojauslentoja. Aselevon solmimisen jälkeen laivue siirtyi Rantasalmen kautta Mikkeliin, jossa se lakkautettiin ilmavoimien rauhanajan organisaatioon siirtymisen yhteydessä 4. joulukuuta 1944. Laivue saavutti jatkosodassa 190 ⅓ ilmavoittoa ja menetti 24 konetta ja 16 ohjaajaa.


title: Lentolaivue 32

text: Lentorykmentti 2:n alaisuuteen perustettu Lentolaivue 22, komentajanaan kapteeni Erkki Heinilä, siirrettiin talvisodan jälkeen, 9. huhtikuuta 1940, Lentorykmentti 3:een ja nimettiin uudelleen Lentolaivue 32:ksi (LLv 32). Laivueen kalustona oli 18 Brewster B-239 -konetta, jotka kuitenkin luovutettiin toukokuun alussa Lentolaivue 24:lle. Luovutetun kaluston tilalle laivue sai LLv 24:n Fokker-hävittäjät. Laivue siirtyi perustamisensa jälkeen Ruovedelle, Siikakankaan lentokentälle, jossa se jatkoi koulutustoimintaa koko välirauhan ajan.


title: Lentolaivue 32

text: Jatkosodan liikekannallepanossa laivue sai 20. kesäkuuta 1941 siirtokäskyn Hyvinkäälle, joka toteutettiin 21. kesäkuuta alkaen siten, että laivueen viimeiset osat olivat perillä 25. kesäkuuta. Laivueen kalustona oli tässä vaiheessa 36 Fokker-hävittäjää. Laivueen päätehtävänä oli Helsingin ja sieltä Riihimäelle kulkevan rautatien suojaus mahdollisia venäläisten pommikoneiden hyökkäyksiä vastaan. 25. kesäkuuta 1. lentueen luutnantti Veikko Evinen saavutti laivueen ja samalla Lentorykmentti 3:n ensimmäiset ilmavoitot ampuessaan alas kaksi SB-2 -pommituskonetta. Tämän jälkeen ei Hyvinkäältä suoritetuilla lennoilla kohdattu vastustajan koneita lukuisista hälytyslennoista huolimatta; 25. kesäkuuta kärsimistään tappioista johtuen neuvostokoneet kääntyivät Suomen rannikolta takaisin havaitessaan starttaavien suomalaishävittäjien nostattamat pölypilvet. 1. heinäkuuta laivueen tehtävää muutettiin niin, että ilmasta suojattavaksi tuli Vuoksen lounaispuolella olevat kenttäarmeijan joukot sekä Lappeenrannan ja Vuoksenlaakson teollisuusalueet. Uudeksi tukikohdaksi määrättiin Utti, johon laivue siirtyi Vesivehmaan kautta 4. heinäkuuta mennessä. Samalla laivueelle alistettiin Lentolaivue 30:n Hurricane-koneilla varustettu lentue, kapteeni Heikki Kalajan johtama Osasto Kalaja. 11. heinäkuuta aamuyöllä kaksi venäläiskonetta hyökkäsi Uttiin tuhoten kaksi ja vaurioittaen neljää Fokker-konetta. 12. heinäkuuta laivueen komentaja vaihtui: uudeksi komentajaksi saapui majuri Olavi Ehrnrooth ja kapteeni Heinilä siirtyi Täydennyslentolaivue 35:n komentajaksi. 13. heinäkuuta annetun käskyn mukaisesti laivue luovutti Fokker-hävittäjänsä lentolaivueille 12 ja 14 ja sai tilalle Curtiss Hawk -kaluston. Ensimmäinen ilmavoitto Curtiss-kalustolla saavutettiin 16. heinäkuuta kun kolmen CU:n osasto ampui alas yhden I-153-koneen neljän venäläisen osastosta.


title: Lentolaivue 32

text: Hyökkäyksen Karjalankannakselle alkaessa laivue alistettiin ilmavoimien komentajalle tehtävänään kenttäarmeijan suojaus. Laivue siirtyi tehtävän suorittamiseksi lähemmäs rintamalinjaa, Lappeenrantaan, 30. heinäkuuta. 14. syyskuuta alistus ilmavoimien komentajalle päättyi, ja laivue palautettiin Lentorykmentti 3:n yhteyteen. 19. syyskuuta laivueen tehtäväksi tuli kenttäarmeijan edetessä Kannaksen joukkojen ja Vuoksen ylimenopaikkojen suojaus sekä tiedustelutehtävät, tämän vuoksi laivue siirtyi 23. syyskuuta Suulajärvelle. Lokakuussa laivue sai määräyksen yhden Curtiss-lentueen siirtämisestä Hangon alueelle. 1. lentue (Osasto H) siirtyi Nummelan lentokentälle 30. lokakuuta, josta se suoritti muutamia torjuntalentoja ampuen alas kaksi viholliskonetta menettäen kaksi omaa konetta. Venäläisten tyhjennettyä Hangon tukikohdan lentue siirtyi takaisin laivueen yhteyteen 7. joulukuuta. Ensimmäisen sotavuoden aikana laivue ampui alas 65 vastustajan konetta ja menetti 8 omaa konetta.


title: Lentolaivue 32

text: Vuoden alku oli rintamaosalla hiljainen. Laivueen koneet kohtasivat viholliskoneita vain kerran, 8. tammikuuta, kun luutnantti Pentti Nurmisen johtama osasto ampui alas kolme I-152-hävittäjää. Yhden tuloksettoman, 5. helmikuuta suoritetun torjuntalennon jälkeen laivue osallistui sotatoimiin seuraavan kerran Suursaaren valtauksen yhteydessä 27.–28. maaliskuuta. Laivueen lentäjät ampuivat saaren valtausparaatia suojatessaan alas 15 neuvostokonetta ilman omia tappioita. 3. toukokuuta 1942, ilmavoimien uudelleenjärjestelyn seurauksena, laivue alistettiin uudelleen perustetulle Lentorykmentti 1:lle. Laivueen tehtäväksi määrättiin 14. toukokuuta Aunuksenkannaksen alueella suoritettavat torjunta- ja suojauslennot. Lisätehtäväksi määrättiin näkötiedustelu vihollisen puolella lennettäessä. Laivueen uudeksi tukikohdaksi määrättiin rykmentin komentajan, everstiluutnantti Rekolan sekä majuri Ehrnroothin suorittaman tiedustelun perusteella Nurmoila. Laivueen viimeiset lennot Suulajärven tukikohdasta lennettiin 17. toukokuuta, jonka jälkeen koneet siirtyivät Immolaan, josta edelleen Nurmoilaan. Nurmoilan kentällä vallinnut kelirikko viivästytti siirtolentoja niin, että laivueen viimeiset lentävät osat olivat perillä 30. toukokuuta 1942. Venäläisten ilmatoiminta oli kesäkuukausina erittäin vilkasta; laivue joutui usein kiivaisiin ilmataisteluihin uuden venäläiskaluston kanssa, johon kuuluivat muun muassa nopeat MiG-1, MiG-3 ja Pe-2 -koneet. Pe-2-koneiden torjuntaan laivue joutui kehittämään uuden taktiikan, koska nopeat venäläispommittajat pääsivät taistelukosketukseen jouduttuaan irtautumaan helposti nopeutensa turvin. Ainut keino, jolla Pe-2-koneen kykeni yllättämään, oli syöksy ylempää korkeuseroa hyväksi käyttäen. Tätä taktiikkaa käyttäen laivue onnistui ampumaan loppuvuoden aikana alas kymmenen Pe-2-konetta.


title: Lentolaivue 32

text: 5. heinäkuuta venäläiskoneet pommittivat Nurmoilan tukikohtaa useaan otteeseen pudottaen palavaa naftaa ja fosforia. Vaurioiden jäivät kuitenkin pieniksi. Elokuun taistelutoiminta oli vähäistä johtuen osin huonosta säästä ja toisaalta venäläisten vähäisestä lentotoiminnasta; kuukauden aikana laivue sai vain yhdeksän viholliskosketusta. Ainoastaan Pe-2-koneet lensivät säännöllisesti tiedustelulentojaan suomalaisten rintaman taakse. Syyskuussa laivue kävi useita kiivaita ilmataisteluita vihollisen suuria lentomuodostelmia vastaan. Merkittävin taistelu käytiin 5. syyskuuta, kun laivueen kaksi lentuetta taisteli läntisellä Aunuksenkannaksella vihollisen noin 40 hävittäjäkonetta vastaan. Yli tunnin kestäneen taistelun aikana suomalaiset onnistuivat ampumaan alas 13 venäläiskonetta ilman omia tappioita. Lokakuun alusta vuoden loppuun laivueen toiminta-alueella vallitsi huono sää, minkä vuoksi lentoja oli vähän.


title: Lentolaivue 32

text: Vuoden alussa lentotoiminta pysyi päivisin sään takia hiljaisena, mutta venäläiset pommittivat Nurmoilaa useana yönä. Näissä pommituksissa tuhoutui ja vaurioitui useita CU-koneita. Laivueen komentajan majuri Ehrnroothin siirtyessä komentamaan perustettavaa Lentolaivue 34:ää uudeksi komentajaksi määrättiin 20. tammikuuta 1943 majuri Lauri Bremer. Komentajan lisäksi siirrettiin alkuvuoden aikana 14 kokenutta ohjaajaa LeLv 34:ään, ja täydennyslaivueesta tilalle tulleiden ohjaajien myötä lentueet järjestettiin uudelleen siten että kokeneempia ohjaajia oli jokaisen lentueen runkona. Uutta kalustoa laivue sai, kun peruskorjauksesta saapui 18. maaliskuuta ensimmäinen sotasaaliiksi saatu LaGG-3-hävittäjä. Myöhemmin koneita saapui kaksi lisää. Konetyypillä oli tarkoitus parantaa pääsemistä taistelukosketukseen nopeiden Pe-2-koneiden kanssa. LG-koneiden käyttöarvoa rajoittivat kuitenkin toistuvat tekniset ongelmat.


title: Lentolaivue 32

text: Maaliskuun lopulla Nurmoilassa alkanut kelirikko keskeytti lentotoiminnan 25. huhtikuuta asti. Laivueen kuusi lentokunnossa olevaa CU-konetta oli sijoitettu kelirikon ajaksi Immolaan. 5. toukokuuta käydyn ilmataistelun jälkeen, jossa venäläiset menettivät neljä konettaan, ilmatoiminta rauhoittui venäläisten välttäessä harvoilla lennoillaan taistelukosketusta. Elokuun alkupuolella laivueeseen alkoi saapua keväällä 1943 Saksasta ostettuja, Valtion Lentokonetehtaan peruskorjaamia CU-koneita. Nämä paransivat kalustotilannetta niin, että syyskuun aikana lentokunnossa olevien koneiden määrä nousi toiselle kymmenelle. Lentotoiminta hiljeni syyskesällä molemmin puolin rintamaa. Tähän vaikutti osaltaan myös huonona pysynyt lentosää.


title: Lentolaivue 32

text: Vuoden alku oli laivueen osalta hiljaiseloa, ensimmäiset ilmataistelut käytiin vasta helmikuun puolessavälissä. 14. helmikuuta laivueen nimeä täsmennettiin lisäämällä siihen toimintaa kuvaava etuliite: uudeksi nimeksi tuli Hävittäjälentolaivue 32 (HLeLv 32). 16. helmikuuta käydyssä ilmataistelussa lentomestari Eino Koskinen saavutti laivueen ainoan LG-koneiden ilmavoiton ampuessaan alas 415 IAP:n LaGG-3-hävittäjän. Nurmoilassa huhtikuun alussa alkanut kelirikko lopetti lentotoiminnan yli kuukaudeksi, laivueen koneet aloittivat tiedustelu- ja torjuntalennot vasta 8. huhtikuuta. Kevään aikana venäläiset siirsivät La-5-kalustoaan myös Aunuksenkannakselle. Suorituskyvyltään CU-koneita tehokkaammat La-5-koneet aiheuttivat laivueelle vaikeuksia niin, että HLeLv 24:stä siirrettiin 12. toukokuuta kuuden Messerschmitt Bf 109 -koneen lentue (1/HLeLv 24) Nurmoilaan torjumaan lisääntyviä La-5-koneiden hyökkäyksiä. Lentueen päällikkönä toimi Mannerheim-ristin ritari luutnantti Lauri Nissinen. Osasto palasi takaisin laivueensa yhteyteen 3. kesäkuuta ammuttuaan alas viisi La-5-konetta.


title: Lentolaivue 32

text: 17. kesäkuuta laivueen komentaja majuri Bremer siirrettiin toisiin tehtäviin. Komentajan sijaisena toimi kapteeni Aaro Virkkunen 23. kesäkuuta asti, jolloin komentajaksi määrättiin kapteeni Kullervo Lahtela. Venäläiset aloittivat suurhyökkäyksen Aunuksenkannaksella 21. kesäkuuta. Tämä johti pian myös laivueen vetäytymiseen. Laivue vetäytyi 23. kesäkuuta Uomaalle, josta se suoritti rynnäköintiä venäläisten maihinnousujoukkoja vastaan Tuuloksessa. Laivueen päätehtäväksi määrättiin samana päivänä tiedustelu. Laivue vetäytyi edelleen 4. heinäkuuta Mensuvaaraan, josta se suoritti tiedustelutehtäviä sekä pommikoneiden saattolentoja. Laivue sai Mensuvaarassa käyttöönsä sotasaaliina saadun ja kunnostetun Curtiss P-40M -koneen, jolla ei suoritettu taistelulentoja, mutta useat ohjaajat suorittivat sillä kuitenkin tutustumislentoja. Rintamalinjojen vakiinnuttua heinäkuun puolessa välissä venäläiskoneita kohdattiin vain muutaman kerran. Laivueen viimeisen ilmavoiton saavutti 2. lentueen luutnantti Jorma Pesola, joka ampui 27. heinäkuuta alas U-2-tiedustelukoneen Syvälammella.


title: Lentolaivue 32

text: 4. syyskuuta alkaneen aselevon jälkeen laivue siirtyi 6. syyskuuta alkaen Rantasalmelle ja sieltä Mikkeliin 21. syyskuuta mennessä. Välirauhan ehtojen mukaan laivueen reserviläiset kotiutettiin 20. marraskuuta 1944 mennessä. Ilmavoimien organisaatio supistettiin tämän jälkeen rauhanajan vahvuuteen, jolloin muun muassa Lentolaivue 32 lakkautettiin 4. joulukuuta 1944. Laivueen konekalusto luovutettiin tämän jälkeen toimintaansa jatkaville laivueille, CU-kalusto hävittäjälentolaivueille 11 ja 13 sekä LG-koneet Hävittäjälentolaivue 11:lle.


title: Kraniometria

text: Kraniometria eli kallonmittaus tarkoittaa ihmispääkallon mittasuhteiden selvittämistä tieteellistä tarkoitusta varten. Nykyisin kraniometriset mittaukset kuuluvat biologiseen antropologiaan ja osteologiaan. Aikaisemmin on puhuttu myös kraniologiasta ihmisen kallon mittasuhteiden ja koon mittauksiin ja tutkimukseen keskittyneenä tieteenä, jota harjoitettiin frenologian yhteydessä.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Kettukankaan muinaisjäännösalue sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Mattilanperällä entisen Saloisen kunnan alueella. Jylhänharjuun kuuluvalla Kettukankaalla on satakunta muinaisjäännöstä, jotka edustavat viittä muinaisjäännöslajia: röykkiö, asumuspainanne, jätinkirkko, palokivikumpu ja kuopparakennelma.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Oulun yliopisto on tehnyt Kettukankaalla kaivauksia vuonna 1996 Aulis Forssin johdolla. Avatusta palokivikummusta tehdyn radiohiiliajoituksen mukaan alue on ollut käytössä noin 3200 eaa., eli tyypillisen kampakeramiikan aikana. Myös maankohoaminen tukee tätä ajoitusta. Alue on ollut siihen aikaan vasta merestä noussut niemi, joka on ollut osa suurempaa Vihannista Saloisia kohti työntyvää niemeä. Myös vuonna 1999 tehdyt lisäkaivaukset tukevat tätä ajoitusta.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Alueelta tavataan viittä eri muinaisjäännöslajia, eniten röykkiöitä ja painanteita.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Alueelta on löydetty yli 30 kivistä tehtyä röykkiötä. Ne sijaitsevat enimmäkseen kankaan 57,5–55 m merenpinnasta korkeudella. röykkiöt on koottu 10−30 cm:n suuruisista kivistä. Iso osa röykkiöstä on matalia, noin puolen metrin korkuisia kehämäisiä muodostelmia. Alueella on myös kasamaisia röykkiötä, joista korkeimmat ovat yli metrin korkuisia. Useiden röykkiöiden keskellä on painanne tai syvä keskuskuoppa. Röykkiöt on tulkittu muinaisiksi "kivikellareiksi", purnuiksi joihin saalis kätkettiin ja joiden viileydessä se säilyi pitkiäkin aikoja, ollen samalla suojassa pedoilta. Vuonna 1999 tutkitusta röykkiöstä otettu radiohiilinäytteen ajoitus antoi tulokseksi 550-300 vuotta sitten. Todennäköisesti kivikautiset rakennelmat on otettu silloin uusiokäyttöön.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Alueen noin 30 painannetta on tulkittu asumuksen pohjiksi. Ne ryhmittyvät harjanteen pituussuuntaa noudattaen samalle korkeudelle kuin röykkiöt. Liki toisiaan sijaitsevat painanteet muodostavat muinaisen rantaviivan suuntaisia jonomaisia, pitkänomaisten tai soikeiden kuopanteiden muodostamia ketjuja. Painanteiden syvyys on 0,3–0,8 m. Useita kuopanteita reunustaa joko yhdeltä tai useammalta puolelta kivistä, sorasta tai näiden yhdistelmästä tehty valli. Vuonna 1999 tehdyissä kaivauksissa yhdestä asuinpainanteesta löydettiin norpan palanut sormiluu.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Kettukankaan jätinkirkko sijaitsee harjanteen eteläpäässä, lähellä sen lakikohtaa. Jätinkirkko on osittain tuhoutunut soranoton yhteydessä, mutta ilmeisesti se on alun perin ollut muodoltaan suorakaide jonka kulmat ovat olleet pyöristyneet, ja mitoiltaan noin 30×20 metriä. Säilyneiden vallien korkeus on noin 30 senttimetriä, ja leveys 3–4 metriä. Lounaisessa päätyvallissa on havaittavissa noin neljä metriä leveä porttiaukoksi tulkittu notkelma.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Kehävallin sisäpuolinen ala on verraten tasainen ja kivetön. Ilmeisesti keskustasanteen alueella on ihmisen toiminnan tuottama kulttuurikerros, sillä sorakuopan reunasta, itäpuolisen vallin luota on löydetty kvartsi-iskos ja palaneen luun kappale.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Kettukankaalta tunnetaan yhteensä 16 palokivikumpua. Kummut on kasattu nyrkinkokoisista, voimakkaasti rapautuneista kivistä. Ne rajautuvat muinaiseen rantaviivaan jonomaiseksi vyöhykkeeksi, pari metriä muiden muinaisjäännösten alapuolelle. Kummut ovat muodoltaan pyöreitä tai soikeita, kooltaan 2,5−8 metriä ja korkeudeltaan 0,3−1,1 metriä.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Yksi palokivikummuista tutkittiin vuonna 1996 suoritetuissa kaivauksissa. Kummun havaittiin koostuvan pääosin soraan sekoittuneista voimakkaan kuumentamisen yhteydessä rikkoutuneista kivistä. Tämän kerroksen paksuus oli suurimmillaan noin 70 cm. Kiviä kummussa oli kaiken kaikkiaan vajaat seitsemän tonnia. Tutkimuksen yhteydessä kummun alueelta löytyi liki 300 kvartsi- ja kvartsiitti-iskosta. Kummun alimmasta kerroksesta löytyi lisäksi hiiltä ja nokea.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Ainakin kaksi kummuista tukeutuu rinteenpuoleiseen suurehkoon maakiveen. Palokivikumpujen käyttötarkoituksesta ei ole varmuutta, mutta niiden on tulkittu liittyvän hylkeenrasvan eli traanin prosessointiin.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Alueen kymmenkunta kuopparakennelmaa ovat sidoksissa kankaan muinaisrantoja myötäileviin rantavoimien synnyttämiin kivipalteisiin. Muodoltaan ne ovat kraatterimaisia. Halkaisija on 1−3 metriä ja syvyys 0,3−0,5 metriä.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Kettukangas on ollut viitisentuhatta vuotta sitten hylkeenpyytäjien käsittely- ja varastointipaikka sekä asuinleiri. Hylkeen pyynti on tuohon aikaan ollut hyvin suurisuuntaista. Pyynti tapahtui ilmeisesti kevättalvella jäillä, jolloin hylkeet tulivat laumoittain poikimaan Perämeren jäille. Etelämpänä hylkeiden tarvitsemaa jäätä oli ilmaston lämpimyyden takia vain vähän. Saaliin pyyntimiehet säilöivät alueella oleviin röykkiöihin. Traanin he sulattivat käyttäen kuumennettuja kiviä. Halkeilleet ja huonot kivet hylättiin palaneen kiven kumpuihin. Ilmasto oli kivikaudella hieman nykyistä lämpimämpi. Kivikauden loppupuolella ilmasto kuitenkin muuttui kylmemmäksi ja hyljesaaliit pienenivät. Tällöin loppui myös alueen jätinkirkkojen ja niihin liittyvien rakennelmien käyttö.


title: Kettukankaan muinaisjäännösalue

text: Kettukankaan lähistöllä on myös muita saman aikakauden jäännöksiä, joista osalla, kuten myös itse Kettukankaalla, on opastustaulut. Tärkeimmät kohteet ovat:


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Sodankylän vanha kirkko on yksi Suomen vanhimmista puukirkoista. Kirkko on rakennettu vuonna 1689 Kuninkaallisen Majesteetin eli Kaarle XI:n kustannuksella. Sodankylän kirkko oli vasta kolmas Kemin Lappiin rakennettu kirkko, Inarin ja Kemijärven kirkkojen jälkeen. Sodankylä sijoittuu näiden kahden paikkakunnan puoliväliin, ja sen kirkko oli tarkoitettu nykyisen Sodankylän, Kittilän, Pelkosenniemen ja Savukosken alueen silloisia asukkaita varten.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Tyylillisesti kirkko edustaa toisaalta keskiaikaista kirkonrakennustraditiota, toisaalta pohjalaista puukirkkojen muotoperinnettä. Kirkko on satulakattoinen ja torniton. Sakaristo liittyy kirkon pohjoisseinään ulokkeena, samoin kuin eteinen länsipäätyyn. Interiööri on vuoraamaton ja maalaamaton. Seinien vahvikkeena ovat pohjalaistyyppiset tukiarkut. Mielenkiintoisia yksityiskohtia ovat vesikaton harjakampa ja viirit, jotka edustavat keskiajalle palautuvaa tyylikerrostumaa. Sisätilan tynnyriholvi on vuodelta 1703, ja kuorin erottaa muusta kirkosta vaatimaton kuoriaita. Kirkon lehteri on rakennettu 1700-luvun lopulla. Kirkkoon mahtuu noin 220 ihmistä. 1700-luvun hengessä kirkon lattian alle on haudattu arvokkaita henkilöitä. Muumiona parhaiten on säilynyt pariviikkoinen kirkkoherran poika Abraham Cajander.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Syksyllä 1989 ilmestyi Paavo Huovisen suunnittelema postimerkki, joka kuvaa Sodankylän vanhaa kirkkoa.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Kemin Lapissa oli alun pitäen vain kaksi kirkkoa, luultavasti 1646 rakennetut Inarin ja Kemijärven kirkot. Helmikuussa 1674 esitettiin Sompion ja Sodankylän käräjillä Kuninkaallisen Majesteetin plakaatti, jonka mukaan Sompioon rakennettaisiin kirkko kruunun kustannuksella. Rahvas kuitenkin vastasi molemmilla käräjillä, että uudelle kirkolle ei ole tarvetta, vaan Kemijärven kirkko riittäisi. Kirkonrakennushanke lykkääntyi näin ollen kymmeneksi vuodeksi.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Kemin kirkkoherran Johan Tuderuksen Kuusamossa pitämässä rovastintarkastuksessa 24. joulukuuta 1685 kirjattiin pöytäkirjaan Sompion, Sodankylän ja Kittilän lappalaisten nöyrä pyyntö, että maaherra ja konsistori anoisivat Kuninkaalliselta Majesteetiltä pappia, joka saisi asua Sodankylässä. Kuningas viittaa 3. toukokuuta 1686 Turun konsistorille lähettämässään kirjelmässä aikaisempaan päätökseen uusien kirkkojen ja kappeleiden rakentamisesta ja vakinaisesti paikkakunnalla asuvista sielunhoitajista. Turun piispa Johannes Gezelius vastasi kuninkaalle, että hän oli käynyt maaliskuussa Kemissä ja saanut tietää Kemin kirkkoherralta, että nykyisten pappien lisäksi tarvittaisiin vielä yksi Sodankylään ja yksi Kuusamoon. Kuningas kirjoitti jo 15. toukokuuta 1686 Pohjanmaan maaherralle Gustaf Grasselle, että tämän olisi huolehdittava Kuusamon kappelin rakennuttamisesta ja ilmoitettava Länsipohjan läänin maaherralle Hans A. Krusenille, että tämän tehtävänä taas olisi huolehtia lääniinsä kuuluvan Sodankylän kappelin rakennustyöstä.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Hans A. Krusen lähetti kirjeen kuninkaalle 10. marraskuuta 1687. Kirjeessä maaherra kertoi, että Tornion ja Kemin vouti Jacob Grape oli tiedustellut häneltä, mistä varat Sodankylän kirkkoa varten otettaisiin. Erityisesti Grape tarkoitti varoja kirvesmiesten palkkaamiseen ja saarnatuolin, vähintään yhden kellon sekä muiden tarpeellisten tavaroiden maksamiseen. Vouti oli kertonut myös, ettei lappalaisilla ollut tarvittavia varoja eikä ammattitaitoa kirkon rakentamiseen. Ainoastaan rakennushirret he voisivat hankkia. Näihin kysymyksiin maaherra Krusen toivoi vastauksia kuninkaalta.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Kuningas vastasi 25. marraskuuta 1687, että hän tarvitsisi ehdotuksen siitä, mitä kirkon vaatimat tarvikkeet ja kirvesmiesten palkat tulisivat maksamaan. Asiaa selvittämään Krusen määräsi lapinvouti Grapen. Lopullisen vastauksen kuluista maaherra lähetti kuninkaalle vasta 16. heinäkuuta 1688. Vastauksessaan maaherra pahoitteli, että vastauksen antaminen oli kestänyt niin pitkään. Syiksi maaherra mainitsi, että vouti oli ollut veronkannossa ja käräjillä koko talven, ja kirvesmiesten mielipiteen saaminen oli kestänyt kauan pitkien välimatkojen ja huonon tien vuoksi. Maaherra sanoi jäävänsä odottamaan kuninkaan vastausta siihen, mitä varoja rakentamiseen käytetään. Kirvesmiehet olivat halunneet ryhtyä töihin seuraavana syksynä, niin että kirkko valmistuisi jouluksi. Kuningas näyttää hyväksyneen kustannusarvion sellaisenaan 30. heinäkuuta 1688. Hänen allekirjoittamansa kirjeen konseptista käy ilmi, että myönnetty summa oli 900 kuparitaaleria. Valtiokonttori kääntyi kuitenkin vielä kuninkaan puoleen 15. syyskuuta 1688 ja pyysi päätöstä, mistä varat otettaisiin. Kuningas vastasi 23. syyskuuta 1688, että varat otettaisiin hänen käyttövaroistaan.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Uuden kirkon sijoituspaikaksi lappalaiset olivat myöntäneet vuonna 1687 Skaitma-nimisen paikan. Luultavasti Skaitma on sama tasainen hiekkakangas Kitisen ja Jeesiöjoen välisen niemen itärannalla, vastapäätä Sodankylän silloista kyläasutusta. Tälle paikalle kirkko myös sittemmin pystytettiin.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Erityisestä rakennusmestarista ei ole säilynyt mitään tietoa, mutta oletettavaa on, että yksi kirvesmiehistä johti työtä. Rakennustyöt on aloitettu aikaisintaan syksyllä 1688. Täysin poissuljettua ei ole myöskään se, että koko rakennustyö olisi suoritettu vuoden 1689 aikana. Joka tapauksessa kirkko valmistui vuonna 1689. Eteisen alkuperäisenä säilyneen ulko-oven ovilevyn sisäpinnan reunaan on vuoltu merkintä MM2 ja vuosiluku 168(?). Molemmat kaiverrukset ovat epäilemättä kirkon rakennusajalta. Voidaan olettaa, että ne on tehnyt rakennustyöhön osallistunut kirvesmies, ellei peräti työtä johtanut rakennusmestari. Muita rakennusaikaan viittaavia merkintöjä kirkosta ei ole löytynyt.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Tornion kirkkoa rakennettiin vuodesta 1684 lähtien. Tornion kirkon rakennustyötä johti Matti Härmä ja työhön osallistui suuri määrä kirvesmiehiä. Suuri osa näiden kirvesmiesten nimistä mainitaan kirkon tileissä. Voidaan olettaa, että useimmat Tornion seudun kirvesmiehet ovat osallistuneet rakennustöihin. Lapinvouti Grapella on ollut erinomaiset mahdollisuudet tutustua näihin miehiin. Tileissä mainitaan vain yksi kirvesmies, johon sopisivat kirjaimet MM. Tämä maininta on "Michel Michelsson i Wåhnom" (). Toistaiseksi voidaan pitää mahdollisena, että juuri Mikko Mikonpoika Alatornion Vuonosta (nykyisin Ruotsin puolella, noin 5 km Haaparannasta länteen) olisi ollut Sodankylän kirkon rakennustöiden johtaja. Kirkon koko ja kattorakenne ovat Lars Petterssonin näkemyksen mukaan voineet sallia töiden johdon jättämisen kirvesmiehen käsiin, eikä olisi ollut tarvetta Matti Härmän kaltaiselle miehelle.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Tyypiltään kirkko liittyy erityisesti Pohjanmaalla esiintyviin niin sanottuihin tukipilarikirkkoihin. Sisältä kirkko on vuoraamaton ja maalamaton. Ulkoseinät ovat nykyisin täysin laudoitetut. Valtaosa rakenteista on nähtävissä tai muuten helposti selville saatavissa. Näin ollen kirkolla on Suomen puurakennustaiteen selvittelyssä keskeinen asema.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Kirkossa on ollut alusta alkaen runkohuoneen lisäksi pohjoisen puolen itäpäädyn puolella sakaristo ja länsipäädyssä sijaitseva eteinen. Runkohuoneen sisätilan mitat ovat 12,9 × 8,3 metriä, ja sivuseinien korkeus kivijalan yläreunasta on noin 3,85 metriä. Runkohuoneen korkeus kivijalasta harjavuoliaisen yläpintaan on noin 7,5 metriä. Kaikki seinät päätykolmiot mukaan lukien ovat vaakasuorista hirsistä, eikä tahallisia kallistumia ole. Molempiin sivuseiniin liittyy ontto tukipilari, ja nämä pilarit ovat täsmälleen seinien keskellä.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Kirkossa ei ole lainkaan kattotuoleja vaan vuoliaiskatto. Näin on itse runkohuoneessa, kuten myös eteisessä ja sakaristossa. Runkohuoneessa on harjavuoliaisen lisäksi kahdeksan välivuoliaista, neljä kummallakin puolella. Eteisessä ja sakaristossa on ainoastaan harjavuoliainen. Kaikissa vesikatoissa vuoliaisten varassa on laudoitus. Laudoitus on normaaliin kattotuolirakenteeseen nähden tehty poikkeuksellisella tavalla, nimittäin se on katonharjan suuntaan nähden poikittainen. Nykyinen laudoitus on peräisin vuoden 1992 korjauksesta, ja se on tehty samanlaisin työmenetelmin kuin alkuperäinenkin, eli lautoja ei ole sahattu, vaan ne on käsin lohkottu. Sakaristossa ja eteisessä ei ole koskaan ollut erityistä välikattoa, vaan kattolaudoitus on näkynyt sellaisenaan sisäpuolelle.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Kirkon vesikattoihin on kuulunut vanhastaan paanutus ja harjakourut. Lisäksi runkohuoneen katonharjalla on ollut harjakampa ja kolme koristeellisesti muotoiltua viirintankoa. Alkuperäiset harjakampa ja viirintangot olivat pahasti rappeutuneet, mutta kuitenkin sen verran säilyneet, että ne voitiin pääpiirteittäin uusia vuoden 1926 korjauksen yhteydessä. Samassa korjauksessa tehtiin harjakammat myös eteisen ja sakariston katoille, vaikka näitä ei aiemmin liene ollutkaan.


title: Sodankylän vanha kirkko

text:
Paanutuksessa on vanhastaan kolmioaiheinen kuviointi, joka on saatu käyttämällä sopivasti rinnakkain tasapäisiä ja suippokärkisiä paanuja. Runkohuoneen katonlapeissa on kolme päällekkäistä kolmiosarjaa ja eteisen sekä sakariston katonlapeissa yhdet. Vuoden 1926 korjauksen yhteydessä paanutusta muutettiin siten, että runkohuoneen katonlapeissa oli kuusi päällekkäistä kolmiosarjaa ja sakaristossa ja eteisessä kaksi. Vuoden 1992 korjauksessa paanutus palautettiin alkuperäiseen asuunsa.
Kirkon alttaritaulu on nimeltään "Ehtoollinen" ja sen on maalannut mestari Petter Bergström Tukholmasta. Taulu on signeerattu merkinnällä "Pictus 1739 6/9 P.Bergström". Bergström asui tuolloin Torniossa. Torniossa ollessaan hän maalasi myös toisen ehtoollista esittävän taulun, joka päätyi Ruotsin Ylitornion eli Matarengin kirkkoon. Kolmas samanaiheinen maalaus valmistui 1741 Limingassa ja se sijoitettiin Pudasjärven kirkkoon. Kaikissa näissä tauluissa Bergström on käyttänyt luultavasti samaa esikuvaa kuin Möllerum, jonka 1701 maalaama Tornion kirkon alttaritaulu on aiheosiltaan samanlainen kuin Bergströminkin. Taulun keskeisin aihe on Jeesus, joka pitää sylissään Johannesta ja ojentaa pöydän yli ehtoollista Juudakselle, jolla on rahapussi kädessään petturuuden merkkinä. Yksi mahdollisuus on, että Bergström olisi tehnyt piirustuksen Möllerumin työstä ja käyttänyt sitä mallina. Kirkon tilien mukaan alttaritaulusta maksettiin vuonna 1739 84 kuparitaaleria. 1741 maksettiin vielä kehyksistä ja kuljetuksesta 24,16 kuparitaaleria. Veistoskoristeiset kehykset on maalattu samoilla väreillä kuin itse taulukin. Kehysten erikoisuus on Golgatan ja kolmen ristiinnaulitun käyttäminen kehysten koristeena. Kehyksetkin saattavat olla Bergströmin tekemät, sillä ristiinnaulittujen lannevaatteet on tehty samalla tavalla kuin Limingan ja Säämingän kirkkojen maalauksissa, jotka Bergström on myös tehnyt.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Kellotapuleita kirkossa on ollut arkistotietojen perusteella kolme. Ensimmäinen rakennettiin 1700-luvun alkupuolella "Kuninkaallisen Majesteetin" 1690-luvulla lahjoittamaa kelloa varten. Ennen varsinaista tapulia kello roikkui Samuli Paulaharjun muistiin merkitsemien perimätietojen mukaan "renkkujen päällä". Tapuli on luultavasti ollut verrattain pieni sivuilta auki oleva pukkitapuli, jossa on ollut suppea katos. Kyseinen tapuli oli ilmeisesti jo niin huonossa kunnossa rovastintarkastuksessa 1. tammikuuta 1747, että seurakuntalaiset lupasivat rakentaa uuden tapulin kellolle. Vanha kuninkaan kello valettiin uudelleen 1748 Tukholmassa entistä kookkaammaksi. Tämä kello halkesi vuonna 1855 keisari Nikolai I:n kuolinkelloja soitettaessa. Kello korjattiin heti seuraavana vuonna Tukholmassa.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Toinen tapuli rakennettiin 1748–1749 kahdelle kellolle. 1764 ostettiin toiseksi kelloksi suurempi yhden kippunnan (noin 170 kg) painoinen kello. Se on valettu uudelleen vuonna 1845. Kyseisen tapulin pystytyksessä on ollut ilmeisesti kaksi rakennusmestaria: Henrik Tepasto ja Matts Palko, molemmat oletettavasti paikkakuntalaisia. Kummallakaan ei tiettävästi ole ollut aikaisempaa kokemusta tapulin rakentamisesta, ja pian uusi tapuli osoittautuikin heikoksi. Tapulia korjattiin useaan otteeseen. Kirkonkokouksessa 19. heinäkuuta 1793 todettiin tapuli kelvottomaksi. Tapulia kuitenkin kunnostettiin vielä tämänkin jälkeen moneen kertaan. Kirkkoherra Nils Enckell ilmoitti 1. kesäkuuta 1798 päiväämässään kertomuksessa, että tapuli on vanha mutta korjattu ja voi seistä vielä jonkin aikaa. Useissa inventaarioluetteloissa vuosien 1764–1823 välillä tapulin ilmoitettiin olevan kehno, vanhalla tavalla tehty ja huonosti rakennettu. Rovastintarkastuksessa 1804 kirkkoherra ilmoitti tapulin olevan niin huonossa kunnossa, että niin kellot kuin ihmisetkin olivat vaarassa, minkä vuoksi uusi tapuli olisi tehtävä heti ensi tilassa. Seurakuntalaiset myönsivät asian olevan näin, mutta valittivat katovuosista ja poronhoidon epäonnistumisesta johtuvaa köyhyyttään, minkä vuoksi he pitivät avustusta välttämättömänä. Säilyneiden tietojen perusteella tapulin on arveltu olleen keskiaikaisperinteen mukainen pukkitapuli. Tapulissa on ollut välipohja, mikä viittaa kellohuoneen lattiaan. Tiedoista käy ilmi, että tapulissa on ollut portaat. Myös ovi mainitaan, mikä tarkoittanee, että jalusta on ollut umpinainen. Läpikäytävää tapulissa tuskin on ollut. Vuoden 1750 inventaariotiedoissa tapulin kerrottiin olevan kaunis, mistä voidaan päätellä, että katolla lienee ollut rikkaampiakin arkkitehtonisia jäsentelyjä.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: 16.–17. maaliskuuta 1817 pitämässään rovastintarkastuksessa lääninrovasti Mathias Castrén totesi, että Sodankylän kirkon tapuli oli ikänsä ja puutteidensa vuoksi niin rappeutunut, että uusi tapuli olisi erittäin tarpeellinen. Tuomiokapituli esitti, että Keisarillinen Majesteetti myöntäisi varoja joko valtion kassasta tai Lapin kirkollisrahastosta uuden tapulin rakentamiseksi, koska katovuosien vuoksi seurakuntalaisilla ei ollut tähän hankkeeseen omia varoja. Tuomiokapituli esitti myös, että majesteetti myöntäisi varoja myös Kittilän rukoushuonetta varten. 6. joulukuuta 1817 Senaatti pyysi Oulun maaherra Carl Henrik Ehrenstolpelta lausuntoa Tuomiokapitulin esityksestä. Lausunnossaan maaherra asettui Tuomiokapitulin taakse. Summan määräämiseksi tuli kuitenkin määrittää kustannusarvio tapulin ja rukoushuoneen kustannuksista. Senaatti määräsi 26. tammikuuta 1818 maaherran teettämään erityiset piirustukset sekä materiaali- ja kustannusarviot kyseisistä rakennuksista. Maaherra antoi vastauksensa 9. toukokuuta 1818 piirustuksineen ja kustannusarvioineen, mutta ei kuitenkaan maininnut, miten uudet asiakirjat oli saatu aikaan. Intendentinkonttorin vastauksen ovat Turussa 12. kesäkuuta 1818 allekirjoittaneet Charles Bassi ja Anton Wilhelm Arppe: ""Koska 'sisäänlähetetyt' piirustukset ovat oikein kopioitu niistä piirustuksista, jotka Intendenttikonttori 'ulosantoi' vuonna 1811 Kolarin kylän uutta rukoushuonetta ja Karungin kappelin kellotapulia varten, sisäänlähetettyjen piirustusten suhteen ei ole huomautettavaa."" Intendenttikonttori antoi kuitenkin kustannusarviosta huomautuksen, jossa se arvosteli kuluarvioita liioitelluiksi. Intendenttikonttori jätti asian Keisarillisen Majesteetin tarkastettavaksi ja harkittavaksi.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Rakennushankkeet olivat esillä Senaatin talousosaston täysistunnoissa kahteen kertaan. 16. joulukuuta 1820 pidetyn ensimmäisen istunnon pöytäkirjoista käyvät ilmi hankkeen aikaisemmat vaiheet. Osasto piti tarpeellisena selvittää, millä varoin Kittilän silloinen rukoushuone oli rakennettu ja voitaisiinko sitä kunnostaa. Maaherra vastasi, että rukoushuone oli rakennettu seurakunnan kustannuksella, eikä sitä voitaisi korjata menestyksellä. Maaherra ilmoitti myös, että puutavaraa ja eräitä muita rakennustarvikkeita oli saatavilla, eivätkä Kittilän ja Sodankylän asukkaat hyvien satojen ansiosta enää olleet niin köyhiä, etteivätkö he olisi valmiita osallistumaan kustannuksiin. Niin Senaatin jälkimmäisessä talousosaston istunnossa 29. toukokuuta 1821 päätettiin hanke alistaa Hänen Majesteetilleen Keisarille. Senaatti päätyi tässä esittämään, että Sodankylän tapulille myönnettäisiin 300 hopearuplaa ja Kittilän rukoushuoneelle 150 hopearuplaa Lapin kirkollisrahastosta. Talousosaston kirjelmän Keisarilliselle Majesteetille allekirjoittivat 29. toukokuuta 1821 nähtävästi kaikki senaattorit, E. Mannerheim ja A. Ehrenström ensimmäisinä. Keisari Aleksanteri I antoi myönteisen päätöksen 27. helmikuuta 1822 Pietarissa.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Tapulin pystyttäminen näyttää pääosiltaan tapahtuneen 15. huhtikuuta – 3. toukokuuta 1827. Perustusten teko oli aloitettu ilmeisesti jo edellisenä syksynä. Rakennusmestarina toimi rovaniemeläinen Abraham Halvari. Vasta valmistunut tapuli esiteltiin vuoden 1828 inventaarioluettelossa melkoisen yksityiskohtaisesti: ""Tapuli oli ristikkorakenteinen, laudoilla vuorattu, seisoi 2 kyynärän kivijalalla ja oli 14,5 kyynärän korkuinen, pohjaltaan 10×10 kyynärää, ristiin päättyvän paanukaton suojaama, sekä maalamaton ja varustettu yhdellä välipohjalla, yhdellä ovella ja neljällä isolla luukulla. Tapulissa riippuivat molemmat jo edellisessä kirkossa olleet kellot."" Vuoden 1836 inventaarioluettelossa ilmoitetaan jo, että tapuli oli "punaiseksi sivelty". Tapuli purettiin vuonna 1859 uuden kirkon valmistuttua, ja kellot siirrettiin siihen.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Sodankylän vanha kirkko jäi pois käytöstä vuonna 1859 uuden kirkon valmistuttua. Kirkolle jätettiin jäähyväiset sunnuntaina 23. lokakuuta 1859. Kirkko alkoi hiljalleen rapistua, kunnes 1800-luvun loppupuolella ymmärrettiin kirkon historiallinen arvo. Kirkon ensimmäinen restaurointi toteutettiin vuonna 1926. Kirkko kunnostettiin uudelleen Museoviraston johdolla 1979–1980, jolloin kunnostettiin myös kirkkoa ympäröivä hirsiaita. Museovirasto entisöi kirkkoa jälleen 1992–1995. Kirkon paanukatto uusittiin, ja aiemmin lähes vuoraamattomat hirsiseinät pintalaudoitettiin kokonaan. Kirkko dokumentoitiin huolellisesti ja kirkon restauroinnissa säilytettiin mahdollisimman paljon alkuperäistä. Tuhoutuneita osia uudelleen tehtäessä käytettiin vanhoja työmenetelmiä ja materiaaleja. Materiaalit ja työntekijät löytyivät paikkakunnalta.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: Vuonna 1688 Sodankylä perustettiin kappelikunnaksi Kemin Lapin kirkkoherrakuntaan. Sodankylä itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1747, tällöin entisestä kappelikirkosta tuli poikkeuksellisen laajan alueen emäkirkko. Kittilä erotettiin Sodankylän seurakunnasta kappeliseurakunnaksi vuonna 1825, ja vuonna 1854 siitä tuli oma kirkkoherrakunta. Vuonna 1917 Sodankylästä erotettiin myöhemmin yhdeksi kirkkoherrakunnaksi yhdistetyt Pelkosenniemi ja Savukoski.


title: Sodankylän vanha kirkko

text: 1688–1747 Sodankylä oli Kemin Lapin kirkkoherrakunnan kappeliseurakunta.Sodankylästä tuli itsenäinen seurakunta 26. heinäkuuta 1747 kuninkaallisen kirjeen määräyksestä.


title: Rideau (joki)

text:
Rideau on 146 kilometrin pituinen joki Ontarion provinssissa Kanadassa. Se saa alkunsa Upper Rideaun järvestä ja laskee Ottawajokeen Ottawan kaupungin kohdalla.
Rideau virtaa ravinteikkaalla maalla entisellä merenpohjalla. Sen rannat houkuttelivat 1800-luvulla uudisasukkaita. Joesta kiinnostuttiin myös, kun huomattiin, että reitti Ala-Kanadan Montréalista Ylä-Kanadan Kingstoniin Saint Lawrencen jokea pitkin oli haavoittuvainen. Tästä syystä rakennettiin Rideaun kanava Rideau- ja Cataraquijoen välille uudeksi vesireitiksi Kingstoniin.


title: Gennadi Prigoda

text: Gennadi Prigoda (, s. 2. maaliskuuta 1965) on venäläinen entinen uimari ja olympiamitalisti, joka kilpaili Neuvostoliitolle ja IVY:lle. Prigoda voitti urallaan neljä olympiamitalia, joista kaksi oli hopeisia ja kaksi pronssisia. Hän sai yhden hopeisen ja yhden pronssisen mitalin sekä Soulin että Barcelonan olympialaisissa. Prigoda on menestynyt myös EM-kilpailuissa: näistä kilpailuista hän saavutti kaksi kultaista, kaksi hopeista ja yhden pronssisen mitalin.


title: Christoph Meiners

text: Christoph Meiners (1747–1810) oli saksalainen historioitsija ja filosofi, joka toimi professorina Göttingenin yliopistossa. Meiners oli Johann Friedrich Blumenbachin ohella ensimmäisiä tiedemiehiä, joka pyrki luokittelemaan ihmislajin systemaattisiin rotukategorioihin.


title: Christoph Meiners

text: Meiners yhdisti 1793 ilmestyneessä teoksessaan "Historische Vergleichung" kulttuurien kehittyneisyyden rotutyyppeihin. Kulttuurit hän jakoi "villeihin", "barbaarisiin", "alkavasti valistuneisiin" ja "valistuneisiin". Hän myös loi ihmisten nousevan asteikon, jossa ryhmät asetettiin seuraavaan järjestykseen: ihmisapinat, "metsäneekerit", "pensashottentotit", "bushmannit", "Etelänmeren neekerit", suomalaiset, mongoliset paimentolaiskansat, Länsi-Aasian nomadit, Etelänmeren saarikansat, eteläaasialaiset, hindut, länsiaasialaiset ja eurooppalaiset. Meiners myös katsoi, ettei "alempiarvoiset" voineet vaatia samoja oikeuksia "ylempiarvoisten kanssa".


title: Pohjan jääkäripataljoona

text: Pohjan Jääkäripataljoona (PohJP) aloitti toimintansa Jääkäriprikaatin joukkoyksikkönä 1. lokakuuta 1998. Pataljoona peri nimensä, lippunsa ja kunniamarssinsa vuonna 1998 lakkautetulta, Oulussa toimineelta Pohjan Prikaatilta.


title: Pohjan jääkäripataljoona

text: Pohjan Jääkäripataljoona vaali Pohjan Prikaatin perinteitä. Pataljoonan perinnepäivä oli 16.2., joka oli Kuninkaallisen Pohjanmaan Jalkaväkirykmentin perustamispäivä vuonna 1626.


title: Pohjan jääkäripataljoona

text: Pataljoonaan kuului loppuvaiheessa kaksi perusyksikköä: 3. Jääkärikomppania (3.JK) antoi kulloisenkin saapumiserän peruskoulutuskaudella alokaskoulutusta ja toimi sen jälkeen koko prikaatin aliupseerikouluna kouluttaen jalkaväen eri koulutushaarojen ryhmänjohtajia. Sissikomppania (SissiK) puolestaan kouluti sissi-, tiedustelu- ja sotilaspoliisikoulutushaarojen miehistöä sekä sissiradistiryhmänjohtajia. Aikaisemmin pataljoonaan kuuluivat myös Kranaatinheitin- (KrhK), sekä Huolto- ja kuljetuskomppania.


title: Pohjan jääkäripataljoona

text: Pohjan Jääkäripataljoonan viimeisenä komentajana toimi nykyisin everstiluutnantti Jukka Kotilehto. Hänen edeltäjinään toimivat mm. evl Jari Osmonen, evl Jari Haataja, evl Asko Muhonen ja evl Hans Ehnrooth.


title: Pohjan jääkäripataljoona

text: Pohjan Jääkäripataljoona lakkautettin vuonna 2014.


title: Cataraqui

text: Cataraqui on 113 kilometriä pitkä joki Ontarion provinssissa Kanadassa. Cataraqui saa alkunsa Upper Rideaun järvestä Itä-Ontariossa, josta se virtaa mutkitellen kohti lounasta ja laskee Ontariojärven itäpohjukkaan Kingstonin kaupungin kohdalla. Upper Rideaun järvestä saa alkunsa myös Rideaujoki, joka virtaa koilliseen ja laskee Ottawajokeen. Molemmat joet ovat osa Rideaun kanavaa, joka rakennettiin 1826–1832. Rakentamisen aikana Cataraquijokea ja sen ympäristöä muokattiin huomattavasti ja joen varrelle muodostui uusia soita ja järviä.


title: Cataraqui

text: Cataraquijoesta käytetään myös nimityksiä ”Great Cataraqui River” ja ”Greater Cataraqui River” erotukseksi Little Cataraqui Creekin joesta, joka sijaitsee 4,5 kilometriä lännempänä.


title: Vaivaishoitohallitus

text: Vaivaishoitohallitus oli jokaisessa kaupungissa ja kauppalassa toiminut köyhäinhoitolautakunta. Niitä syntyi vuoden 1865 kunnallisasetuksen säätämisen jälkeen, ja ne toimivat vuoden 1922 köyhäinhoitolain säätämiseen saakka.


title: Vaivaishoitohallitus

text: Sen tehtävänä oli panna toimeen kunnan päätöksiä ja valvoa vaivaishoitoasetuksen ja -ohjesäännön noudattamista. Maalaiskunnissa vaivaishoitohallituksen perustaminen oli vapaaehtoista, ja jos sitä ei perustettu, niin kunnallislautakunta hoiti sen tehtävät. Vaivaishoitohallitukseen kuului kaupungeissa ja kauppaloissa vuoden 1879 vaivaishoitoasetuksen mukaan esimies (= puheenjohtaja) ja vähintään viisi jäsentä, jotka valitsi raastuvankokous tai kaupunginvaltuusto. Maalaiskunnissa siihen kuului puheenjohtaja ja vähintään kaksi jäsentä. Kirkkoherralla tai hänen sijaisellaan oli oikeus osallistua vaivaishoitohallituksen keskusteluihin ja päätöksiin.


title: Vaivaishoitohallitus

text: Vaivaisapua tarvitsevan tuli itse tai asiamiehen välityksellä ilmoittaa tarpeistaan puheenjohtajalle tai jäsenelle, joka hankki tarkat tiedot tarvitsijan elinolosuhteista ja esitteli asian vaivaishoitohallitukselle. Kiireellisissä tapauksissa apua sai puheenjohtajan päätöksellä. Vaivaisapua saavalle lapselle piti elatuksen ja vakinaisen asunnon lisäksi järjestää kristillistä kasvatusta ja mahdollisuus koulunkäyntiin.


title: Vaivaishoitohallitus

text: Vaivaishoitohallituksen tuli myös valvoa, että myönnettyä apua käytettiin oikein. Kunnan alue jaettiin "peräänkatsomusalueisiin", joihin valittiin vaivaishoitohallituksen jäsen toimimaan "peräänkatsojamiehenä". Yli 15-vuotiaat kerjäläiset peräänkatsojamiehen tuli toimittaa kruunun- tai kaupunginpalvelijan luokse, jotta tämä toimittaisi hänet kuvernöörin haltuun. Viisitoistavuotiaat tai sitä nuoremmat kerjäläiset tuli toimittaa siihen kuntaan, jossa heillä oli kotipaikkaoikeus.


title: Vaivaishoitohallitus

text: Vuonna 1889 tuli mahdolliseksi myös naisen valitseminen vaivaishoitohallitukseen. Ensimmäinen nainen lautakunnissa oli suomalaisen sosiaalityön uranuurtajana tunnettu diakonissa Cecilia Blomqvist. Vuoden 1922 köyhäinhoitolain mukaan kuntiin tuli perustaa köyhäinhoitolautakunta, jolle vaivaishoitohallituksen tehtävät siirtyivät. Laki tuli voimaan vuoden 1923 alussa.


title: Ray McKinnon

text: Raymond ”Ray” McKinnon (s. 15. marraskuuta 1957 Adel, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on Bill Coleman amerikkalaisessa draamasarjassa "Comanche Moon". Hän on ollut naimisissa vuodesta 1998 näyttelijä Lisa Blountin kanssa.


title: Geeniklusteri

text: Geeniklusteri on joukko samassa kromosomissa sijaitsevia, toisiinsa läheisesti kytkeytyneitä geenejä, joiden tehtävät liittyvät samaan metaboliaprosessiin. Esimerkkinä ovat geenit, jotka tuottavat tietyn aineenvaihduntaketjun peräkkäisiä reaktioita katalysoivia entsyymiproteiineja. Termin ottivat vuonna 1959 ensimmäisenä käyttöön Demerec ja Hartman joukolle geenejä, jotka tuottivat ruuansulatusprosessissa tarvittavia entsyymejä.


title: Keith Robinson

text: Keith D. Robinson (s. Kentucky, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näyttelee "Comanche Moon" -sarjassa Joshua Deets -nimistä hahmoa.


title: Scooby-Doo, Where Are You!

text: Scooby-Doo, Where Are You! on yhdysvaltalainen Hanna-Barberan tuottama piirrossarja, jota esitettiin CBS:llä vuosien 1969–1970 aikana yhteensä 25 jakson verran. Sarjan jälkeen siitä on tullut erityisesti Yhdysvalloissa suosittu piirrossarja, josta on tuotettu useita piirrossarjoja, animaatio- ja näytelmäelokuvia, sekä oheistuotteita pehmoleluista kahvikuppeihin ja t-paitoihin asti.


title: Scooby-Doo, Where Are You!

text: "Scooby-Doo, Where Are You!" oli CBS:n ja Hanna-Barberan tulos heidän luodessaan väkivallattoman lauantaiaamu-piirretyn, joka saisi vanhempien hyväksynnän, jotka protestoivat supersankariteemaisia lastenohjelmia vastaan 1960-luvulla. Alun perin sarjan nimeksi ajateltiin ”Mysteries Five” ja myöhemmin ”Who’s S-S-Scared?” ennen lopullista nimeä "Scooby-Doo, Where Are You!". Tuotanto vaiheessa sarja koki useita muutoksia niin käsikirjoituksessa kuin animoinnissa. Pääidea kuitenkin pysyi läpi tuotannon samana: neljä teini-ikäistä ja heidän hassu koiransa ratkoivat yliluonnolliseen liittyviä mysteereitä.


title: Scooby-Doo, Where Are You!

text: "Scooby-Doo"-konseptin luoneet Joe Ruby ja Ken Spears toimivat myös sarjan lopullisten tarinoiden tarkastajina, sekä käsikirjoittivat Bill Lutzin kanssa ensimmäisen kauden jaksot. Toisen tuotantokauden kahdeksan jaksoa käsikirjoittivat Rubyn, Spearsin ja Lutzin lisäksi Larz Bourne ja Tom Dagenais.


title: Scooby-Doo, Where Are You!

text: Kuten useat Hanna-Barberan tuottamat sarjat myös "Scooby-Doossa" korostettiin enemmän ääninäyttelemistä kuin rajoittunutta animointia. Sarjan ehdoton ääninäyttelijä oli Don Messick, joka oli työskennellyt Hanna-Barberalle jo vuodesta 1957 lähtien sai roolikseen Scooby-Doon. Mukana oli myös DJ:nä tunnettu Casey Kasem, joka alun perin koe-esiintyi Freddien roolia varten saikin Shaggyn roolin. Frank Welker tuli sarjaan aivan uutena ollessaan vielä kokematon ääninäyttelemisessä. Hän päätyi sarjaan mukaan erään koiranruokamainoksen tuottajan tyttöystävän kautta, joka halusi Welkeriä koe-esiintymään Scooby-Doon rooliin. Roolin mennessä Messickille häntä kehotettiin kokeilemaan aikaisemmin Kasemin kokeilemaa Freddien roolia, jonka Welker myös sai. Nicole Jaffe toimi Velman äänenä. Stefanianna Christopherson puolestaan toimi Daphnen äänenä, mutta vain ensimmäisellä tuotantokaudella, kun hän muutti New Yorkiin mennessään naimisiin ennen sarjan toisen tuotantokauden tuotannon alkamista. Tämän seurauksena Nicole Jaffen huonekaveri Heather North sai Daphnen roolin kyettyään parhaaseen imitointiin. Päänäyttelijöiden lisäksi mukana olivat John Stephenson ja Jack Angel, jotka Messickin tavoin ääninäyttelivät suurimman osan sarjan sivuhahmoista.


title: Scooby-Doo, Where Are You!

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2008 "Scooby-Doo, Where Are You!" -sarjan sijalle 38 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 24.


title: Irene Guest

text: Irene May Guest (22. heinäkuuta 1900 – kesäkuu 1970) oli yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja.


title: Irene Guest

text: Guest voitti sekä kultaa että hopeaa Antwerpenin olympialaisissa 1920. Guest sai kultaa 4×100 metrin vapaauinnissa, jossa Yhdysvaltain joukkue ui uuden maailmanennätyksen 5.11,6. Lisäksi hän ui hopeaa 100 metrin vapaauinnissa. Guestin aika oli 1.17,0, jolla hän hävisi kultaa voittaneelle Ethelda Bleibtreylle 3,4 sekuntia.


title: Nokkavero

text: Nokkavero eli "nokkaverovoi" (ruots. "näbbeskattsmör") oli Ruotsissa ja Suomen niin sanotulla ruotsalaisen oikeuden alueella ennen uskonpuhdistusta kannettu kirkollinen vero. Ruotsalaista oikeutta noudatettiin Varsinais-Suomen ja Satakunnan ruotsinkielisissä osissa sekä Etelä-Pohjanmaalla, Uudellamaalla ja Ahvenanmaalla. Piispan saamat kymmenykset maksettiin nokkaverovoina siten, että esimerkiksi vuonna 1331 veron suuruus oli yksi naula eli 425 grammaa voita kutakin seitsemän vuotta täyttänyttä henkilöä kohden. Uskonpuhdistuksen jälkeen nokkaveron tuotto meni valtiolle.


title: Adam Beach

text: Adam Beach (s. 11. marraskuuta 1972 Ashern, Manitoba, Kanada) on kanadalainen näyttelijä.


title: Adam Beach

text:
Hän on näytellyt muun muassa sarjoissa "Kova laki" (2007–2008) sekä minisarjassa "Comanche Moon" (2008) roolihahmonaan "Blue Duck" -niminen intiaani.
Hän on ollut naimisissa Meredith Porterin kanssa 1999–2002 (2 lasta) ja Tara Masonin kanssa 2003–2007. Hän on näytellyt myös elokuvassa Suicide Squad.


title: James Rebhorn

text: James Robert Rebhorn (1. syyskuuta 1948 Philadelphia, Pennsylvania – 21. maaliskuuta 2014 South Orange, New Jersey) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi monissa televisiosarjoissa jo 1980-luvulta lähtien sekä yli 100:ssa elokuvassa. Rebhorn tunnettiin muun muassa draamasarjasta "Comanche Moon". Kuolemansa aikaan hänellä oli roolit sarjoissa "Kovat kaulassa" ja "Isänmaan puolesta". Tunnettuja elokuvia, joissa Rebhorn esiintyi, ovat mm. "Naisen tuoksu", "Serkkuni Vinny", "Carlito's Way", "Independence Day – Maailmojen sota" ja "Perhe on painajainen".


title: James Rebhorn

text: Hän oli naimisissa Rebecca Linnin kanssa, ja heillä on kaksi tytärtä, Emma ja Hannah.


title: James Rebhorn

text: Rebhorn kuoli kotonaan New Jerseyssä 65-vuotiaana melanoomaan, jota hän oli sairastanut vuodesta 1992 lähtien.


title: Candy Costie

text: Candy Costie (s. 12. maaliskuuta 1963 Seattle) on yhdysvaltalainen entinen taitouimari ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Los Angelesin olympialaisissa 1984 pariuinnissa yhdessä Tracie Ruizin kanssa. Costie menestyi myös muissa kilpailuissa: MM-kilpailuista hän sai hopeaa vuonna 1982 ja Pan-Amerikan kisoista vuonna 1983.


title: Candy Costie

text: Costie valittiin International Swimming Hall of Fameen vuonna 1995.


title: Jake Busey

text: Jacob ”Jake” Busey (oik. William Gareth Jacob Busey Jr., s. 15. kesäkuuta 1971 Los Angeles, Yhdysvallat) on kalifornialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa draamasarjasta "Comanche Moon", jossa hän näyttelee Tudwal-nimistä hahmoa. Jake Busey on näyttelijä Gary Buseyn poika.


title: Goy

text: Goy tai goj (, monikko גויים, "goyim") on juutalaisten ei-juutalaisista käyttämä, mahdollisesti loukkaava ilmaus.


title: Goy

text: Toorassa käytettynä "goyim" ("gojim") käännetään tavallisesti kansakunnaksi tai pakanoiksi. Ensimmäisen Mooseksen kirjan 14. luvun ensimmäisessä jakeessa viitataan kuitenkin "Gojimin" kuningas Tidealiin.


title: Goy

text: "The Huffington Post" herätti huomiota nimitettyään Stephen Bannonia tällä termillä, kun hänet erotettiin presidentti Donald Trumpin hallinnosta elokuussa 2017.


title: Troll Scientists

text: Troll Scientists oli psytrance-musiikkityyliin keskittynyt suomalainen duo, jonka muodostivat Staffan Ström ja Jani Inkeroinen. Nykyään Ström käyttää sitä taiteilijanimenään.


title: Troll Scientists

text: Suomalaisissa metsäbileissä tavattuaan Inkeroinen ja Ström päättivät perustaa yhtyeen tuottaakseen psytrance-tyylistä musiikkia, joka on saanut vaikutteita kaikesta, mistä he itse nauttivat. Duo tuotti alkuun lukuisia, kaikkien ladattavissa olevia internet-julkaisuja. Lokakuussa 2007 he julkaisivat debyyttialbuminsa "Useless Science", joka sisältää kymmenen kappaletta. Kesällä 2008 duo kiinnitettiin Exogenic Records -levy-yhtiön listoille. Vuonna 2009 ilmestyi toinen albumi, "Sir Eel", joka on ollut monien kriitikkojen mieleen.


title: Troll Scientists

text: Vuonna 2012 Inkeroinen erosi duosta, mutta Ström jatkaa Troll Scientists -nimellä sooloartistina. Syksyllä 2013 julkaistiin kolmas albumi "the Synchronicities of Captain Clark". Levy on teemalevy Robert Anton Wilsonin ja William Borroughsin 23 enigmasta.


title: Elegant Gypsy

text: Elegant Gypsy on yhdysvaltalaisen jazz-kitaristi Al Di Meolan vuonna 1977 julkaistu toinen albumi. Albumi sisältää erittäin nopean ja teknisen jazz-rock -fuusion lisäksi myös flamenco -tyylistä, akustista tunnelmointia.


title: Yoo Nam-Kyu

text: Yoo Nam-Kyu (, s. 4. kesäkuuta 1968) on eteläkorealainen entinen pöytätennispelaaja ja olympiavoittaja. Hän voitti urallaan neljä olympiamitalia, joista yksi oli kultainen ja kolme pronssisia. Soulin olympialaisissa 1988 hän voitti kultaa kaksinpelistä ja pronssia nelinpelistä. Neljä vuotta myöhemmin Barcelonan olympialaisissa hän voitti pronssia nelinpelistä ja uusi mitalinsa Atlantassa 1996.


title: Norbert Leo Butz

text: Norbert Leo Butz (myös Norby Kitty, s. 30. tammikuuta 1967 St. Louis, Missouri, Yhdysvallat) on amerikkalainen miesnäyttelijä. Hänet tunnetaan draamasarjasta "Comanche Moon". Hän näyttelee sarjassa kapteeni Richard Kingin roolia. Hän on ollut naimisissa näyttelijä Michelle Federerin kanssa vuodesta 2007. Hänellä on aiemmasta avioliitosta kaksi lasta.


title: Michelle Federer

text: Michelle Federer (s. 5. joulukuuta 1973 Shaker Heights, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijätär. Hän on ollut vuodesta 2007 lähtien naimisissa näyttelijä Norbert Leo Butzin kanssa. Federer tunnetaan komediaelokuvasta Rachel Getting Married, jossa hän näyttelee Michelle-nimistä naista. Federerillä ja Butzilla ei ole yhteisiä lapsia.


title: Bruno Kreisky

text: Bruno Kreisky (22. tammikuuta 1911 Wien – 29. heinäkuuta 1990) oli itävaltalainen poliitikko ja Itävallan liittokansleri 1970–1983.


title: Bruno Kreisky

text: Kreisky syntyi Wienissä varakkaan juutalaisen vaatturin poikana. Hän liittyi 15-vuotiaana Itävallan sosiaalidemokraattisen puolueen nuoriso-osastoon ja toimi aktiivisesti politiikassa opiskellessaan lakia Wienin yliopistossa. Vuonna 1934, kun diktaattori Engelbert Dollfuss kielsi sosialistipuolueen, hän liittyi maanalaiseen poliittiseen toimintaan. Hän oli vangittuna tammikuusta 1935 heinäkuuhun 1936 syytettynä maanpetoksesta.


title: Bruno Kreisky

text: Maaliskuussa 1938 Itävallan valtio oli lakkautettu Saksassa, ja syyskuussa Kreisky muutti poliittisena pakolaisena Tukholmaan, missä hän toimi vuoteen 1945 saakka osuustoiminnallisen liikkeen tehtävissä. Vuonna 1942 hän avioitui Vera Furthin kanssa. Hän muutti Itävaltaan 1946, mutta palasi pian Tukholmaan lähetystötehtäviin. Vuonna 1951 hän muutti takaisin Wieniin, missä liittopresidentti Theodor Körner valitsi hänet poliittiseksi avustajaksi. Vuonna 1953 hänet oli valittu Ulkomaansuhteiden osastoon. Tässä asemassa hän otti osaa Itävallan valtion itsenäisyysneuvotteluihin 1955.


title: Bruno Kreisky

text: Kreisky valittiin Itävallan parlamenttiin, valtiopäiville sosialistina vuoden 1956 vaaleissa. Hänet valittiin puolueen johtoon Bruno Pittermannin kanssa. Vuoden 1959 vaalien jälkeen hänestä tuli ulkoministeri, mutta 1966 hän jätti viran. Kreisky valittiin sosialistipuolueen puheenjohtajaksi 1967. sosialistit voittivat vaalit maaliskuussa 1970, jolloin Kreiskysta tuli liittokansleri.


title: Tervakankaan kalmisto

text: Tervakankaan kalmisto sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla entisen Saloisten kunnan alueella Leinoperän kylällä Raahessa. Tervakangas on rautakautinen kalmisto ja mahdollinen asuinalue.


title: Tervakankaan kalmisto

text: Tervakangas on noussut merestä heti ajanlaskun alun jälkeen. Kankaalla vuosina 1990−1993 suoritettujen kaivausten perusteella kalmisto ajoittuu ajanjaksolle 100−500 jaa., eli roomalaiselle rautakaudelle ja kansainvaellusajalle. Tervakangas on siihen aikaan ollut niemi, aluksi saari, jonka pohjoispuolella, nykyisten Leinoperän ja Peltomaanperän alueella, oli laaja saaristo ja länsipuolella lähes avoin meri. Asutus ja kalmiston käyttö näyttää päättyneen viimeistään 600-luvulla jaa.


title: Tervakankaan kalmisto

text: Tervakankaan laen kivirakassa on toistakymmentä erimuotoista hautaa. Kaivauksissa on löydetty sekä poltto- että ruumishautauksia. Ensimmäiset esinelöydöt tekivät kivikasaan majanpohjaa raivanneet pikkupojat vuonna 1989. Löydöt olivat palaneita luunpalasia sekä kaksi prossista rannerengasta, ensimmäiset Saloisista löydetyt pronssiesineet. Myöhemmin arkeologisissa kaivauksissa tehtiin seuraavat löydöt: hioinkivi, pieni rautaveitsi, rautasoljen kappale, pronssisormus, Kjelmøyn keramiikkaa, kiille- ja kivimurskasekoitteista keramiikkaa, palamaton maitohampaan pinta sekä pieni määrä palanutta luuta (0,4 g ja 1, 75 g). Metalliesineiden arvellaan olevan kylän omien seppien työtä. Alueelta on löydetty myös merkkejä pienimuotoisesta viljan viljelystä. Asukkaiden päätoimeentulo lienee kuitenkin perustunut riistanpyyntiin ja kalastukseen.


title: Tervakankaan kalmisto

text: Lähistöllä on myös muita muinaisjäännöksiä mahdollisesti samalta ajalta, niitä ei tosin ole tutkittu tarkkaan, Tärkeimmät niistä ovat:


title: Zoltán Kosz

text: Zoltán Kosz (s. 26. marraskuuta 1967 Budapest) on unkarilainen entinen vesipalloilija, hän oli voittamassa maalleen kultaa Sydneyn olympialaisissa 2000. Lisäksi hän oli mukana neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa vuoden 1996 olympialaisissa Atlantassa sekä viidenneksi sijoittuneessa joukkueessa Soulissa 1988.


title: Zoltán Kosz

text: Hän oli myös mukana Unkarin joukkueessa, joka voitti vuoden 1999 maailmancupin.


title: Maarian allas

text: Maarian allas on Turussa, entisen Maarian kunnan alueella sijaitseva Vähäjokeen padottu tekojärvi. Se valmistui 1980-luvun alussa, ja se toimii Turun kaupungin varavesilähteenä, josta johdetaan tarvittaessa vettä Halisten pintavesilaitokselle Aurajokeen. Maarian allas on noin 4,5 kilometrin pituinen ja leveimmältä kohdaltaan noin 350 metrin levyinen. Sen pinta-ala on 74 hehtaaria ja valuma-alue 92 neliökilometriä.


title: Maarian allas

text: Maarian altaan ympäristö on vaihtelevaa. Vesialueen loivarantaista eteläosaa ympäröivät suuret viljelyaukeat, kun taas sen keskiosassa rannat ovat eteläosaa jyrkempiä, ja niitä ympäröi rantaan asti ulottuva havumetsä. Alueen pohjoisosassa allasta reunustavat pääosin pellot ja rantaniityt. Altaan keskiosan ylittää vuonna 1980 rakennettu teräsrakenteinen Myllyojan silta, jonka kautta ulkoilijat voivat ylittää altaan.


title: Maarian allas

text: Maarian altaan läpi Paattistenjoesta Aurajokeen virtaavan Vähäjoen vesi on maaperän savisuudesta johtuen sameaa. Tekoaltaaseen tulevan veden laatua kuormittavat myös sekä sen valuma-alueella harjoitettu maatalous että haja-asutuksen ja pienteollisuuden jätevedet.


title: Michális Mouroútsos

text: Michális Mouroútsos (; s. 29. helmikuuta 1980 Ateena) on kreikkalainen taekwondoin ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Sydneyn olympialaisissa 2000 alle 58-kiloisten sarjassa. Turnauksen loppuottelussa Mouroútsos kukisti espanjalaisen Gabriel Esparzan. Ateenan olympialaisissa 2004 hän sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle.


title: Michális Mouroútsos

text: Mouroútsos voitti Euroopan-mestaruuden alle 58 kg:n painoluokassa Patraksessa 2000. Junioreiden EM-kilpailuissa hän oli kolmas alle 56-kiloisissa 1997. Universiadeissa hän sai pronssia alle 67-kiloisissa 2005.


title: Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL

text: Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL ry on suomalaisten teknologiakeskustoimijoiden valtakunnallinen yhteistyöverkosto, johon kuuluu 29 jäsentä yliopisto- ja korkeakoulukaupungeissa. TEKEL kehittää yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa kansainvälisesti vetovoimaisia innovaatioympäristöjä.


title: Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL

text: TEKEL on teknologiakeskustoiminnan edunvalvoja, asiantuntija ja kehittäjä Suomessa. Yhdessä jäsenkeskustensa kanssa se muodostaa valtakunnallisen TEKEL-verkoston, joka on osa kansallista innovaatiojärjestelmää.


title: Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL

text: TEKEL pyrkii kehittämään yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa suomalaista teknologiakeskustoimintaa. Se johtaa TEKEL-verkoston yhteistyötä, edistää alan kehitystä, osallistuu valtakunnallisten ohjelmien toteutukseen sekä kehittää aktiivisesti alalle merkittäviä kansallisia ja kansainvälisiä verkostoja. TEKEL tekee yhteistyötä erityisesti ministeriöiden sekä keskeisten tutkimuksen, yrityskehityksen, kansainvälistymisen, elinkeinoelämän ja rahoitusalan toimijoiden kanssa. TEKEL edustaa suomalaisia teknologiakeskuksia kansainvälisessä yhteistyössä, kuten Maailman Teknologiakeskusten Liiton IASPin (International Association of Science Parks) toiminnassa.


title: Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL

text: Vuonna 1988 perustettu TEKEL rahoittaa toimintansa jäsenmaksuilla, projektiliiketoiminnalla sekä kotimaisella ja EU-hankerahoituksella. Ylintä päätösvaltaa TEKELissä käyttävät yhdistyksen kevät- ja syyskokoukset. Toimeenpanosta vastaa hallitus.


title: Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL

text: TEKELin toimistot sijaitsevat Vantaalla Technopoliksen tiloissa.


title: Vroni König-Salmi

text: Vroni König-Salmi (o.s. König, s. 6. heinäkuuta 1969 Wellington, Uusi-Seelanti) on sveitsiläinen suunnistaja, joka on kilpaillut maailman huipulla jo 20 vuoden ajan.


title: Vroni König-Salmi

text: Vroni König voitti jo 1980-luvun lopulla juniorien Euroopan ja Pohjoismaiden mestaruuden. Vuodesta 1989 lähtien hän on kilpaillut aikuisten arvokisoissa ja saavuttanut yhteensä seitsemän MM-mitalia ja kolme EM-mitalia. Ensimmäisen arvokisamitalinsa hän saavutti Grimstadin MM-kilpailuissa 1997 suunnistaessaan Sveitsin pronssille yltäneessä viestijoukkueessa. Vuonna 2001 hän voitti Tampereen MM-kilpailuissa sprinttikisassa kultaa kuuden sekunnin erolla isäntämaan Johanna Asklöfiin. Tuolloin König-Salmi asui itsekin Suomessa avioiduttuaan suomalaissuunnistaja Janne Salmen kanssa.


title: Vroni König-Salmi

text: Vuonna 2002 König-Salmi voitti Sümegin EM-kilpailuissa kultaa sprintissä ja hopeaa viestissä. Rapperswilin MM-kilpailuissa 2003 hän voitti kotimaisemissaan toisen maailmanmestaruutensa suunnistettuaan toisen osuuden viestin kultamitalijoukkueessa. Sprintissä hän jäi tällä kertaa neljänneksi. Aichin MM-kilpailuissa 2005 hän saavutti pitkällä matkalla pronssia ja viestissä jälleen kultaa. Vuonna 2006 hän sai viestissä EM-hopeaa ja MM-pronssia. Heinäkuussa 2008 Olomoucin MM-kilpailuissa hän saavutti 39-vuotiaana keskimatkalla hopeaa edellään vain Suomen Minna Kauppi. Viestissä hän oli toisen osuuden nopein ja tuli vaihtoon 54 sekuntia Ruotsin ja yli kaksi minuuttia muiden joukkueiden edellä mutta Sveitsin joukkue jäi lopulta neljänneksi.


title: Vroni König-Salmi

text: Suunnistuksen maailmancupissa König-Salmi on sijoittunut yhteispisteissä toiseksi vuosina 2002 ja 2005. Puistosuunnistuksen maailmancupin hän voitti vuonna 2001.


title: Vroni König-Salmi

text: Avoimissa Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Vroni König-Salmi on voittanut kultaa normaalimatkalla vuonna 2005 ja viestissä vuonna 1999. Lisäksi hänellä on yksi PM-hopea ja kaksi PM-pronssia. Sveitsin mestaruuksien lisäksi hän on voittanut Suomen mestaruuden normaalimatkalla vuosina 1998 ja 2000 sekä viestissä vuonna 2005.


title: Vroni König-Salmi

text: Turun Suunnistajia edustaessaan König-Salmi oli voittamassa Venlojen viestiä vuonna 2002 ja Tiomilaa vuonna 2003. Jälkimmäisenä vuonna joukkue sijoittui Venlojen viestissä toiseksi. Näissä joukkueissa suunnisti myös toinen sveitsiläinen Simone Luder.


title: Niko Snellman

text: Niko Snellman (s. 12. maaliskuuta 1988 Tampere) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-liigassa 11 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun Tampereen Ilveksessä. Jäähyminuutteja kertyi 49. Snellmania luonnehdittiin puhdaspiirteiseksi voimahyökkääjäksi, joka oli isokokoinen ja vahva ja taklasi aktiivisesti. Snellman teloi Jokereiden Simo Mälkiän ottelussa 18.2.2010. Mälkiä joutui lopulta lopettamaan uransa välikohtauksen vuoksi. Kiekollista taitoa Snellmanilla ei ollut tähtiluokkaan asti, mutta riittävästi SM-liigatasolle.


title: Niko Snellman

text: Snellman on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän voitti joukkuessa Suomenmestaruuden B-nuorissa vuonna 2006 ja C-nuorissa vuonna 2004. Nashville Predators varasi Snellmanin neljännellä kierroksella 105. pelaajana . Samana kesänä myös WHL-joukkue Regina Pats varasi hänet 41. pelaajana .


title: Niko Snellman

text: Kesällä 2006 Snellman harjoitteli Ilveksen SM-liigaringissä ja siirtyi kaudeksi 2006–07 Regina Patsiin. Yhden siellä vietetyn vuoden jälkeen hän palasi Suomeen suorittamaan asepalvelustaan ja siirtyi takaisin Ilvekseen kaksivuotisella sopimuksella kaudeksi 2007–2008. Snellman kuitenkin pelasi koko runkosarjan Ilveksen A-nuorissa ja oli 137 minuutillaan koko A-nuorten SM-liigan jäähypörssin toinen SaiPan Kimmo Vesterisen jälkeen. Hän teki SM-liigadebyyttinsä pudotuspeleissä 18. maaliskuuta 2008 puolivälieräottelussa Kärppiä vastaan ja antoi ottelussa syötön Ville Korhosen 2–0-maaliin.


title: Niko Snellman

text: Snellmanin kauden 2008–2009 pilasi paha loukkaantuminen. Hän ei pelannut otteluakaan SM-liigassa, mutta miesten pelit tulivat tutuksi 11 runkosarja - ja kahden playoff-ottelun verran Mestis-joukkue Lempäälän Kisasta. Snellman pelasi kauden aikana myös viisi runkosarjaottelua Ilveksen A-nuorissa. Huhtikuussa 2009 hän teki Ilveksen liigajoukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2009–2010 Snellman pelasi ensimmäiset SM-liigan runkosarjaottelunsa tehden 11 ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän keräsi myös niihin nähden runsaat 49 jäähyminuuttia. Suurimman osan kaudestaan Snellman pelasi kuitenkin lainalla LeKissä tehden 17 runkosarjaottelussa tehot 3+4=7.


title: Niko Snellman

text: Jäätyään vapaaksi agentiksi kevään 2010 jälkeen Snellman löysi uuden osoitteen vasta marraskuussa siirryttyään Mestiksen nousijajoukkue Kiekko-Laserin vahvuuteen. Hänen kautensa jäi kuitenkin vain viiden ottelun mittaiseksi polvivamman vuoksi. Kaudeksi 2011–2012 Snellman siirtyi yksivuotisella sopimuksella Jokipoikiin.


title: Niko Snellman

text: Myös Snellmanin isoveljet Ville ja Mika ovat pelanneet jääkiekkoa, Ville SM-liigassa asti.


title: Harold Mahony

text: Harold Segerson Mahony (13. helmikuuta 1867 Edinburgh – 27. kesäkuuta 1905) oli irlantilainen tennispelaaja ja olympiamitalisti. Hän voitti urallaan kolme olympiamitalia, joista kaksi on hopeisia ja yksi pronssinen. Mahony voitti kaikki mitalinsa Pariisista 1900: hopeaa hän sai kaksinpelissä ja sekanelinpelissä sekä pronssia nelinpelissä. Kaksinpelin loppuottelussa hän hävisi Lawrence Dohertylle erin 6–4, 6–2, 6–3. Sekanelinpelissä hän voitti olympiahopeaa Hélène Prévostin kanssa.


title: Harold Mahony

text: Olympiamitaleista huolimatta Mahony muistetaan ehkä parhaiten siitä, että hän voitti Wimbledonin tennisturnauksen vuonna 1896.


title: Eugen Fischer

text:
Eugen Fischer (5. kesäkuuta 1874 Karlsruhe Saksa – 9. heinäkuuta 1967 Freiburg im Breisgau) oli saksalainen lääkäri, antropologi ja eugeenikko, joka toimi Kaiser-Wilhelm-Institut für Anthropologie, menschliche Erblehre und Eugenik -rotuinstituutin johtajana. Hän toimi berliiniläisen Friedrich-Wilhelm-yliopiston antropologian professorina 1927–1942 ja sen rehtorina 1933–1934 ja oli merkittävä Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen kannattaja.
Fischer kirjoitti yhdessä Edwin Baurin ja Fritz Lenzin kanssa teoksen "Grundriss der menschlichen Erblichkeitslehre und Rassenhygiene" (1921, "ihmisen perinnöllisyysopin ja rotuhygienian perusteet", ei suomennettu), josta muodostui saksalaisen rotuopin keskeisin teos. Fischerin osuus on sen ensimmäisessä osassa "Menschliche Erblichkeitslehre" jakso ihmisten välisistä rodullisista eroista. Teos on ilmestynyt ruotsiksi nimellä "Ärftlighet och rashygien" (1925). Englanniksi siitä on käännetty vain ensimmäinen osa nimellä "Human Heredity" (1931).


title: Saatavuus

text: Saatavuus (eng. "availability") on ominaisuus, joka ilmentää sitä, kuinka varmasti järjestelmä, laite, ohjelma tai palvelu on tarvittaessa käytettävissä. .


title: Saatavuus

text: Esimerkiksi tietojärjestelmän saatavuutta voivat heikentää järjestelmän virheet, jotka ajoittain estävät järjestelmän käytön.


title: Saatavuus

text: Palvelun ominaisuuksiin viitattaessa merkintä 24/7 tarkoittaa, että palvelu on toiminnassa 24 tuntia vuorokaudessa seitsemänä päivänä viikossa.


title: Saatavuus

text: Tietyissä valtionhallinnon julkaisuissa ja kaupallisten tuotteiden vanhemmissa esitteissä käytetään termiä "käytettävyys" tarkoituksessa saatavuus. Tieteellisissä julkaisuissa ja muissa uudemmissa julkaisuissa termi saatavuus on yleisin. Saatavuus-termiä ei kuitenkaan käytetä teollisuusautomaatiossa, jossa on pitäydytty käyttämään käytettävyys-termiä merkityksessä käytettävyys ajansuhteen.


title: Claude Piquemal

text: Claude Piquemal (s. 13. maaliskuuta 1939 Siguer, Ariège, Ranska) on entinen ranskalainen pikajuoksija. Hän oli 1960-luvulla lajissaan Euroopan parhaita.


title: Claude Piquemal

text: Piquemal karsiutui 100 metrin juoksun puolivälierissä Rooman olympialaisissa 1960. Hän osallistui myös 4 × 100 metrin viestijuoksuun, jossa Ranskan joukkue hylättiin alkuerissä. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 hän voitti kultaa 100 metrin juoksussa ajalla 10,4 s. Tasaisessa juoksussa viisi ensimmäistä saivat saman ajan. Piquemal juoksi myös Ranskan pikaviestijoukkueessa, joka sijoittui neljänneksi. Tokion olympialaisissa 1964 hän juoksi kolmannen osuuden pikaviestijoukkueessa, joka sijoittui pronssille maailmanennätyksen juosseen Yhdysvaltain ja Puolan jälkeen ajalla 39,3 s. Henkilökohtaisella 100 metrin matkalla hän karsiutui välierissä.


title: Claude Piquemal

text: Budapestin EM-kilpailuissa 1966 Piquemal sijoittui 100 metrillä pronssille ajalla 10,5 s. Muut mitalistit saivat saman loppuajan. Viestissä Ranskan joukkue voitti kultaa loppuajan ollessa 39,4 s. Méxicon olympialaisissa 1968 pikaviestijoukkue uusi pronssimitalinsa. Yhdysvallat juoksi jälleen maailmanennätyksen ja Ranskakin alitti entisen ennätyksen ajallaan 38,4 s.


title: Claude Piquemal

text: Piquemal voitti Ranskan mestaruuden 100 metrin juoksussa vuosina 1960 ja 1963. Kesäkuussa 1965 hän juoksi Pariisissa 200 metrin juoksun Ranskan ennätyksen 20,5 s. Hän juoksi 4 × 100 metrin viestijuoksussa useita Ranskan ennätyksiä, joista viisi oli myös Euroopan ennätyksiä.


title: Osteologia

text: Osteologia on luonnontiede, joka tutkii kuolleiden eläinten ja ihmisten luita. Osteologisen tutkimuksen tavoitteita ovat tyypillisesti yksilön lajin, kuoliniän ja sukupuolen määrittäminen sekä yksilön elämään ja kuolemaan liittyviä olosuhteita koskevan tiedon saaminen. Osteologia on yksi arkeologian ja paleontologian apu- ja lähitieteistä.


title: Jocelyn Delecour

text: Jocelyn Delecour (s. 2. tammikuuta 1935 Tourcoing, Nord, Ranska) on entinen ranskalainen pikajuoksija ja moninkertainen arvokisamitalisti.


title: Jocelyn Delecour

text: Delecour saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa Tukholman EM-kilpailuissa 1958 ollessaan 200 metrin juoksussa pronssilla ajalla 21,3 s. Lisäksi hän sijoittui 100 metrin juoksussa neljänneksi (10,5 s) ja 4 × 100 metrin viestijuoksussa viidenneksi. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 hän saavutti hopeaa tasaisessa 100 metrin juoksussa, jossa viisi ensimmäistä saivat saman ajan 10,4 s. Neljänneksi hän sijoittui 200 metrillä (21,0 s) ja viestijuoksussa. Tokion olympialaisissa 1964 hän juoksi viimeisen osuuden viestijoukkueessa, joka sijoittui pronssille maailmanennätyksen juosseen Yhdysvaltain ja Puolan takana ajalla 39,3 s.


title: Jocelyn Delecour

text: Budapestin EM-kilpailuissa 1966 Delecour voitti Ranskan pikaviestijoukkueen toisen osuuden juoksijana kultaa ajalla 39,4 s. Méxicon olympialaisissa 1968 Ranskan pikaviestijoukkue oli jälleen pronssilla. Yhdysvallat juoksi maailmanennätyksen ja Ranskakin alitti entisen ennätyksen ajallaan 38,4 s. Olympialaisten henkilökohtaisilla matkoilla Delecour ei menestynyt; hän karsiutui Rooman olympialaisissa 1960 sekä 100:n että 200 metrin puolivälierissä, Tokiossa 200 metrin välierissä sekä Méxicossa 100 metrin puolivälierissä.


title: Jocelyn Delecour

text: Delecour voitti Ranskan mestaruuden 100 metrin juoksussa vuosina 1958, 1961 ja 1962 sekä 200 metrin juoksussa vuosina 1958 ja 1961–1964. Vuonna 1958 hän sivusi toukokuussa Sofiassa 100 metrin juoksun Ranskan ennätystä 10,5 s, paransi ennätyksen kesäkuussa Varsovassa aikaan 10,3 s ja sivusi ennätystään syyskuussa Pariisissa. Sofiassa hän sivusi myös 200 metrin juoksun Ranskan ennätystä 21,3 s ja paransi sen Varsovassa aikaan 21,0 s. Heinäkuussa 1958 hän juoksi Pariisissa uuden ennätysajan 20,9 s ja vielä heinäkuussa 1963 Zürichissä hän sivusi Ranskan ennätystä 20,7 s. Hän juoksi myös 4 × 100 metrin viestijuoksussa useita Ranskan ennätyksiä, joista kuusi oli myös Euroopan ennätyksiä.


title: Kyynärhermo

text: Kyynärhermo, ("nervus ulnaris") on hermo, joka kulkee kyynärpään alueella ja joka hermottaa kämmenen lihaksia varsinkin pikkusormen ja nimettömän alueella. Se kulkee kyynärluussa olevassa uurteessa ja on altis iskuille ja puristuksille. Jos kyynärpää osuu johonkin, se saattaa osua kyynärhermoon, jolloin tuntuu voimakasta kipua pikkusormen ja nimettömän alueella.


title: Kyynärhermo

text: Jos iskut ovat toistuvia tai hermo on muuten puristuksissa, voi kädessä ilmaantua pitkäaikaisia oireita. Tyypillisiä oireita ovat pikkusormen ja nimettömän puutuminen.


title: Kyynärhermo

text: Valtaosa kämmenen pienistä lihaksista on kyynärhermon hermottamia.


title: Marian Foik

text: Marian Foik (s. 6. lokakuuta 1933 Ruda Śląska – 20. toukokuuta 2005 Varsova) oli puolalainen pikajuoksija, päämatkanaan 100 metrin juoksu.


title: Marian Foik

text: Foik oli mukana Puolan joukkueessa, joka saavutti hopeaa pikaviestistä Tokion olympialaisissa 1964. Hänen lisäkseen joukkueessa juoksivat Andrzej Zieliński, Wiesław Maniak ja Marian Dudziak. Vuoden 1962 EM-kilpailuissa Belgradissa hän saavutti hopeaa 200 metriltä ajalla 20,8 ja oli mukana Tokion olympialaisten tapaan hopeaa voittaneessa Puolan pikaviestijoukkueessa. Tällä kertaa joukkueessa olivat mukana Jerzy Juskowiak, Andrzej Zieliński ja Zbigniew Syka.


title: Roger Bambuck

text: Roger Bambuck (s. 22. marraskuuta 1945 Pointe-à-Pitre, Guadeloupe) on entinen ranskalainen pikajuoksija, joka sivusi 100 metrin juoksun maailmanennätystä vuonna 1968.


title: Roger Bambuck

text: Bambuck osallistui 18-vuotiaana Tokion 1964 olympialaisiin mutta karsiutui 100 metrin juoksun puolivälierissä ja 200 metrin juoksun välierissä. Budapestin EM-kilpailuissa 1966 hän voitti kaksi Euroopan mestaruutta. Hänen voittoaikansa 200 metrin juoksussa oli 20,9 s, ja 4 × 100 metrin viestijuoksussa hän juoksi Ranskan joukkueen ankkurina kultaa loppuajan ollessa 39,4 s. Hopeaa hän sai 100 metrin juoksussa ajalla 10,5 s Puolan Wiesław Maniakin voittaessa samalla ajalla.


title: Roger Bambuck

text: Heinäkuussa 1967 Bambuck juoksi Pariisissa 200 metrin Euroopan-ennätyksen 20,4 s. Kesällä 1968 Sacramentossa hän sivusi Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa 100 metrin juoksun maailmanennätystä 10,0 s. Hän oli kymmenes mies, joka sai tämän ennätysajan nimiinsä. Hän sai olla ennätysmiehenä vain hetken, sillä jo samana päivänä Jim Hines, Ronnie Ray Smith ja Charles Greene paransivat ennätyksen aikaan 9,9 s.


title: Roger Bambuck

text: Méxicon olympialaisissa 1968 Bambuck sijoittui viidenneksi 100 metrillä ajalla 10,1 s sekä 200 metrillä ajalla 20,5 s. Molemmilla matkoilla hän oli paras eurooppalainen. Pikaviestissä Bambuckin ankkuroima Ranska sai pronssia alittaen entisen maailmanennätyksen ajallaan 38,4 s, mutta Yhdysvallat juoksi uuden maailmanennätyksen ja Kuubakin oli nopeampi.


title: Roger Bambuck

text: Bambuck voitti Ranskan mestaruuden sekä 100:n että 200 metrin juoksussa vuosina 1965–1968. Hän juoksi useita Ranskan ennätyksiä ja viestijuoksussa useita Euroopan ennätyksiä. Hänen Méxicossa 1968 juoksemistaan sähköajoista 200 metrin aika 20,47 s säilyi Ranskan ennätyksenä heinäkuuhun 1979 ja 100 metrin aika 10,11 s elokuuhun 1986 saakka.


title: Roger Bambuck

text: Seuratasolla Bambuck edusti CA Montreuilia. Hän on pituudeltaan 180-senttinen ja painoi kilpavuosinaan 75 kiloa.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Naisten Liiga on naisjääkiekon korkein sarjataso Suomessa. Sitä on pelattu kaudesta 1982–1983 lähtien. Vuoteen 2017 asti sarjan nimi oli Naisten SM-sarja.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Eniten mestaruuksia, kolmetoista, on Bluesilla, joka on hallinnut sarjaa lähes koko 2000-luvun: se voitti ennätykselliset seitsemän perättäistä mestaruutta 1999–2005 ja vei nimiinsä kultamitalit myös 2007–2009 sekä 2013–2015. Muina vuosina ovat mestaruuksia voittaneet myös Ilves (10), JYP (3), Kärpät (3), HPK (1) sekä sittemmin sarjasta pudonneet Keravan Shakers (3), Helsingin Jääkiekkoklubi (2) ja Etelä-Vantaan Urheilijat (1).


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Naisten Liigassa pelaavia joukkueita on lisätty kahdella joukkueella, jolloin 8 sijaan liigassa pelaa 10 joukkuetta. Uusina tulokkaina Naisten Mestis-sarjasta ovat nousseet: Vaasan Sportin sekä Turun Palloseuran joukkueet.Ensimmäiset naisten jääkiekkojoukkueet perustettiin Suomessa 1970-luvun alussa. Kesti kuitenkin kauan ennen kuin harrastus levisi niin laajalle, että järjestelmällinen sarjatoiminta voitiin aloittaa.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Vuonna 1978 pelattiin ensimmäinen Lipstick-turnaus, josta muodostui eräänlainen epävirallinen SM-turnaus muutamaksi vuodeksi. Turnausten mitalisteista ei kuitenkaan ole säilynyt tietoa.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Lopulta 1982 aloitettiin SM-sarja 10 joukkueen voimin. Ensimmäisen mestaruuden voitti HJK. Alkuun sarjaa pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa, "pääkaupunkiseutu" ja "muu Suomi", joista kummastakin kaksi parasta selviytyi lopputurnaukseen.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Vuonna 1985 perustettiin SM-sarjan alapuolelle I-divisioona. Samalla SM-sarja muutettiin yksilohkoiseksi, ja runkosarjan voittajasta tuli suoraan Suomen mestari. Vuonna 1989 sarjajärjestelmää uudistettiin jälleen ja otettiin käyttöön normaalit pudotuspelit. Tätä aikaa naisten SM-sarjassa hallitsi Tampereen Ilves, joka voitti neljä perättäistä mestaruutta 1985–1988 ja yhden hopeakauden jälkeen toiset neljä 1990–1993.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Alkuun naisten jääkiekossa pelattiin kolme 15 minuutin erää. Kansainvälisissä otteluissa siirryttiin kuitenkin pian miesten tapaan 20-minuuttisiin eriin, mutta SM-sarjassa tämä tapahtui vasta vuonna 1992.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Seuraava sarjauudistus tapahtui kaudelle 1999–2000, jolloin kaksinkertaisen runkosarjan jälkeen neljä parasta joukkuetta pelasivat keskenään nelinkertaisen jatkosarjan ja neljä muuta joutuivat karsintasarjaan I-divisioonan neljää parasta vastaan.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Kaudelle 2004–2005 joukkuemäärä supistettiin kuuteen, kunnes se laajennettiin taas 2008 kahdeksaan. Kausina 2005–2007 SM-sarjajoukkueet pelasivat kukin kaksi ottelua kaudessa myös Kiinan maajoukkuetta vastaan, ja näiden otteluiden pisteet luettiin mukaan sarjataulukkoon.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text: Keväällä 2011 Kanadan suomalaisyhteisö lahjoitti kiertopalkinnoksi Naisten SM-sarjan voittopokaalin, Aurora Borealis -maljan. Jyväskylän JYP voitettuaan 2016 ei enää saanut uutta joukkuetta kootuksi kasaan, sillä varsin usea avainpelaaja lähti pelaamaan Ruotsiin, kuten Luulajaan ja HV71:een. JYP:n tilalle nousi Rauman Lukko. JYP voitti kaikki pelaamansa ottelut täysin pistein eli 3 pistettä/per peli.


title: Naisten Liiga (jääkiekko)

text:
Kaudella 2017–2018 SM-sarjan nimeksi vaihdettiin Naisten Liiga.
Kaudeksi 2018-2019 nousevat sekä Vaasan Sport että TPS naisten liigaan. Naisten liiga tulee siten laajenemaan nykyisestä 8 joukkueesta 10:een.


title: Sergei Jastržembski

text: Sergei Vladimirovitš Jastržembski (, ), s. 4. joulukuuta 1953 Moskova, on puolalaiseen perheeseen syntynyt venäläinen poliitikko ja diplomaatti.


title: Sergei Jastržembski

text: Jastržembski valmistui Neuvostoliiton ulkoministeriön johtamasta Moskovan valtiollisesta kansainvälisten suhteiden instituutista (MGIMO) vuonna 1976 ja suoritti vuonna 1979 ylemmän tutkinnon Neuvostoliiton tiedeakatemian Kansainvälisen työväenliikkeen instituutissa. Hän valmistui filosofian tohtoriksi pääaineenaan historia.


title: Sergei Jastržembski

text: Suomessa Sergei Jastržembski tuli tunnetuksi toimiessaan 1990-luvun loppupuolella Venäjän silloisen presidentin Boris Jeltsinin lehdistöattaseana. Maaliskuusta 2004 lähtien hän on toiminut Venäjän presidentin Euroopan unionin -erityislähettiläänä.


title: Marsin aikakirjat

text: Marsin aikakirjat on Ray Bradburyn temaattinen novellikokoelma vuodelta 1950. Amerikkalaiset lähtevät valloittamaan Marsia vuonna 1999. Marsin alkuperäiset asukkaan kuolevat lähes sukupuuttoon ja heidän kulttuuristaan tulee rihkamaa matkailijoille. Tämä vertautuu Amerikan valloitukseen sen alkuperäiskansoilta.


title: Marsin aikakirjat

text: Vuonna 1980 Marsin aikakirjoista tehtiin brittiläis-amerikkalaisena yhteistuotantona 3-osainen minisarja. Sen ohjasi Michael Anderson, ja pääosassa nähtiin Rock Hudson.


title: Marsin aikakirjat

text: Hill House -kustantamon vuonna 2005 julkaisemassa uudessa "The Martian Chronicles" -kirjan laitoksessa on mukana myös muita Bradburyn novelleja, joiden aiheena on Mars. Niistä on suomennettu seuraavat:


title: We Bring the Noise!

text: We Bring the Noise! on saksalaisen dance-yhtye Scooterin kahdeksas studioalbumi. Albumi julkaistiin Saksassa 11. kesäkuuta 2001.


title: We Bring the Noise!

text: Albumilta julkaistiin singlet: "Posse (I Need You on the Floor)" ja remix-versio "I Shot the DJ" uudelleennimettynä "Aiii Shot the DJ". Albumi on Scooterin viimeinen, jolla Axel Coon oli mukana. Hän jätti yhtyeen 2002 ja aloitti soolouran DJ:nä.


title: Hans-Georg Schwarzenbeck

text: Hans-Georg "Katsche" Schwarzenbeck (s. 3. huhtikuuta 1948 München) on saksalainen jalkapalloilija, jonka pelipaikka oli puolustaja. Hän pelasi Bundesliigassa vuodesta 1966 vuoteen 1981 416 ottelussa Bayern Münchenissä. Hän voitti kuusi Saksan mestaruutta, kolme Saksan cupia, yhden Cup-voittajien cupin ja kolme Euroopan cupia.


title: Hans-Georg Schwarzenbeck

text: Schwarzenbeck pelasi 44 maaottelua vuosien 1971 ja 1978 välillä. Tärkein meriitti hänen maajoukkueurallaan oli maailmanmestaruuskilpailujen voitto vuonna 1974. Hän oli voittamassa vuoden 1972 Euroopan-mestaruuskilpailuja. Hän osallistui myös seuraaviin Euroopan-mestaruuskilpailuihin 1976, joissa Saksa pääsi finaaliin.


title: Hans-Georg Schwarzenbeck

text: Schwarzenbeck on peliuransa jälkeen työskennellyt lehdenmyyntiä harjoittavassa yrityksessään.


title: Hans-Georg Schwarzenbeck

text: Seura


title: Hans-Georg Schwarzenbeck

text: Maajoukkue


title: Ruslan

text: Ruslan () on vuonna 2009 suoraan DVD:lle julkaistu toimintaelokuva, joka on kuvattu Maple Ridgessä Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa. Elokuvan ohjasi Jeff F. King ja käsikirjoitti Mark James. Pääosassa esiintyivät Steven Seagal ja Dmitry Chepovetsky.


title: Ruslan

text: Nykyään rikoskirjailijana toimiva entinen venäläinen gansteri Ruslan Drachev (Seagal) joutuu kohtaamaan menneisyytensä ollessaan matkalla tyttärensä häihin. Perillä hän saa huomata tyttärensä sulhasen olevan hänen entisen arkkivihollisen Mikhail Abramovin poika Stephan. Pian Ruslanin entinen vaimo ja tytär joutuvat väkivallan kohteeksi, jonka seurauksena hän alkaa tutkimaan tapausta saadakseen murhaajan kiinni.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Victoria: An Empire Under the Sun (lyhyemmin Victoria) on ruotsalaisen pelitalon Paradox Entertainmentin (sittemmin nimellä Paradox Interactive) kehittämä reaaliaikainen tietokonestrategiapeli, joka julkaistiin vuonna 2003. "Victoria" on valtiosimulaattori, jossa pelaaja hallinnoi jonkin viktoriaanisen ajan valtion taloutta, teollistumista, väestöä, sosiaalista kehitystä, armeijaa ja ulkopolitiikkaa eräänlaisena "takapiruna". Pelaamista ohjaavat historialliset tapahtumat () ja kansainvälisen politiikan voimasuhteiden muutokset. Pelintekijät ovat panostaneet talouden mallintamiseen; "Victoriassa" on monisyinen, kysyntä-tarjontapohjainen maailmanmarkkinajärjestelmä, jota on kutsuttu parhaaksi koskaan luoduksi taloussimulaattoriksi. "Victoria" toimii muokatulla "Europa Universaliksen" pelimoottorilla.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Victorian oppimiskynnys on korkea, mutta aloittelijoiden kohtaamaan informaatioähkyyn tottumisen palkkiona pelikokemuksen on sanottu olevan syvempi ja yksityiskohtaisempi kuin monessa muussa strategiapelissä. Tämä selittää pitkälti pelin suosion Paradoxin tuotteiden pelaajien keskuudessa vielä vuosia "Victorian" julkaisemisen jälkeen.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Ilmestyttyään "Victoria" sai englanninkielisissä pelilehdissä keskinkertaisia arvosteluja, saavuttaen Game Rankings -verkkosivustolla keskiarvosanaksi vain 60,4 %. Suomessa Pelit-lehden Riku Neuvonen kuitenkin ylisti "Victoriaa" "vaikuttavaksi ja todella monipuoliseksi simulaatioksi 1800-luvun valtion johtamisesta" ja antoi pelille 90 pistettä sadasta.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: PC:


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Mac:


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: "Victorian" aikajänne kattaa vuodet 1836–1920, lisäosassa "" pelaamista voi jatkaa aina vuoteen 1936.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Toisin kuin monissa muissa strategiapeleissä, pelaajan menestystä "Victoriassa" eivät määritä niinkään uuden maa-alan valtaaminen tai muiden kansojen alistaminen. Valtioiden välisen paremmuuden ratkaisevat voittopisteet, jotka määrittyvät kolmella eri kehityksen osa-alueella ansaittujen abstraktien pistemäärien perusteella. Osa-alueet ovat:Vaikka pelissä jaetaan voittopisteitä, asettavat useimmat pelaajat itse omat tavoitteensa (alueelliseksi suurvallaksi nouseminen tms.) ja keskittyvät nauttimaan valtion pyörittämisestä. Heille "Victoria" toimii eräänlaisena kansainvälisen politiikan hiekkalaatikkona.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: "Victoriassa" maapallo on jaettu lähes kolmeentuhanteen maa- ja meriprovinssiin. Joukko maaprovinsseja muodostaa läänin (). Raaka-aineiden tuotanto tapahtuu provinssitasolla raaka-ainetuotantoalueilla ( RGO), tehtaita rakennetaan ja hallinnoidaan läänitasolla.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Provinsseissa asuva väestö on jaettu väestöyksiköiksi ( POP). Väestöyksiköt eroavat toisistaan kooltaan, kansallisuudeltaan, uskonnoltaan, ammatiltaan ja yhteiskuntaluokaltaan. Yhteiskuntaluokkia on kolme tai neljä, ammattiryhmiä kaikkiaan kahdeksan.Lisäksi joissakin maissa osa väestöstä on orjia vailla äänestysoikeutta. Yhteiskuntaluokalla on väliä, sillä "Victoriassa" pelaaja määrittää veroprosentin luokkakohtaisesti. Lisäksi ylä- ja keskiluokkaan kuuluva väestö kerryttää pelaajalle tutkimuspisteitä, joilla on mahdollista kehittää uutta teknologiaa eri tieteen ja taiteen osa-alueilla aina psykologiasta metallurgiaan ja asejärjestelmiin.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Jokaiseen väestöyksikköön liittyvät omina muuttujinaan luokkatietoisuus ja kapinahenki (). Luokkatietoisuus kuvaa POPin yhteiskunnallista tietoisuutta niin, että väestöyksikkö, jolla on matala tietoisuus, voi hyvinkin äänestää vaaleissa itselleen epäedullista puoluetta. Hengenmiesten kyky vähentää alaluokan tietoisuutta auttaa tällaisia puolueita pysymään vallassa. Kapinahenki puolestaan kertoo väestöyksikön valmiudesta tarttua aseisiin asemansa kohentamiseksi. POP, jolla on korkea kapinahenki, voi aloittaa aseellisen kansannousun ja provinsseja valtaamalla aiheuttaa vallankumouksen, ellei kapinaa kukisteta aseellisesti ajoissa.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Koska kapinahenkeen ja tietoisuuteen vaikuttaa väestöyksiköiden materiaalisten tarpeiden tyydyttyminen, "Victorian" simuloiman maailman historiakäsityksessä on huomattavissa yhteyksiä marxilaiseen maailmankatsomukseen. Pelintekijät eivät ole tuoneet julkisesti poliittisia käsityksiään esiin.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Victoriassa taloudellista liikehdintää simuloidaan maailmanmarkkinoiden kautta. Jokaisen provinssin RGO:ssa tuotetaan tiettyä raaka-ainetta. Osan raaka-aineista (esimerkiksi vehnän tai oopiumin) ostavat etupäässä väestöyksiköt omiin tarpeisiinsa, mutta joitakin (esimerkiksi puuta) käytetään vain teolliseen jalostukseen tehtaissa. Tuotteiden hinta määrittyy kysyntä-tarjontaperiaatteen mukaisesti maailmanmarkkinoilla, joilla ostajina toimivat POPit ja valtiot.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Victoriassa liikkuu kaikkiaan 47 erilaista raaka-ainetta ja jalostustuotetta, joista tärkeimpiin kuuluvat:


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Peli keskittyy teollistumisen aikakauteen, mikä tekee teknologian kehittelystä ja tehtaiden rakentelusta tärkeää. Pelaajien suuri haaste onkin teollistumisprosessin ja sen taloudellisten ja yhteiskunnallisten muutosten läpivieminen onnistuneesti.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Victoriassa maailman parisataa valtiota ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa keskenään. Kaikki diplomatia tapahtuu pelissä kahdenkeskisesti. Valtioiden on mahdollista esimerkiksi muodostaa sotilasliittoja, turvata toistensa itsenäisyys, kohentaa (rahalla) suhteitaan ja käydä kauppaa vaikkapa teknologiasta tai siirtomaista.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: "Victoriassa" armeijan perusyksikkö on divisioona, joka pelissä vastaa 10 000 miestä. Näiden yhteyteen on mahdollista liittää prikaateja, jotka parantavat yksikön laatua ja lisäävät sen miesvahvuutta 2 000 miehellä. Jalkaväen lisäksi koulutettavissa on husaareja ja rakuunoita.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Yksiköt liikkuvat provinsseista toisiin, ja taistelu syttyy, kun kaksi toisilleen vihamielistä armeijakuntaa kohtaa provinssissa. Taistelun ratkettua voittanut puoli joutuu sitomaan joukkoja provinssiin sen miehittämiseksi, jonka kesto riippuu etupäässä provinssiin sijoitettujen joukkojen määrästä.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Sodat ratkaisee sotilaallinen menestys. Sodan vielä ollessa käynnissä osapuolet käyvät neuvotteluja, joiden asetelmat ratkaisee miehitettyjen alueiden jakauma ja taistelumenestys. Tämä asetelma ilmaistaan sotamenestyksenä (), joka vaihtelee välillä -100% – +100%. Jokaisella provinssilla on oma prosenttiyksikköarvonsa, ja luku ilmaisee pelaajalle, miten suuresta maa-alasta vastustaja (erityisesti tekoälyn tapauksessa) on valmis luopumaan. Alueiden lisäksi voittajan on mahdollista vaatia sotakorvauksia, vihollisen aseistariisuntaa tai peräti vihollisvaltion alistamista voittajan satelliittivaltioksi.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Lopullinen ja äärimmäisin ratkaisu rauhanneuvotteluissa on vihollismaan anneksaatio. Vain sivistymättömien valtioiden ja enintään kolmen provinssin kokoisten sivistyneiden valtioiden anneksointi on mahdollista.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Pelissä Viktorian ajan valtiot on jaettu sivistyneisiin ja sivistymättömiin valtioihin (). Sivistymättömien valtioiden yhteiskuntarakenne oli historian ko. vaiheessa kehittymätön. Pelissä tämä ilmenee valtioiden verotus-, tutkimus- ja asejärjestelmien tehottomuutena ja ulkopolitiikan rajoittuneisuutena, jotka tekevät pääosasta sivistymättömiä valtioita pelin statisteja ja sivistyneiden valtioiden heittopusseja. Sivistyneisiin maihin kuuluvat pelin alussa Euroopan ja Amerikkojen valtiot, lähes kaikki Brittiläisen Kansainyhteisön maat sekä Ottomaanien valtakunta, Venäjä ja Etelä-Afrikan buurivaltiot. Sivistymättömien maiden on mahdollista liittyä vakavasti otettavien toimijoiden joukkoon joko ohjelmoitujen historiallisten tapahtumien kautta tai saavuttamalla huomattavaa menestystä pisteidenkeruussa. Merkittävimmät sivistymättömistä valtioista ovat Kiina, Japani ja Persia.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Victoria on synnyttänyt pelaajiensa keskuudessa satojen modifikaatioprojektien ilmiön. Useimmiten modifikaatioissa peliin lisätään historiallisia tapahtumia ja johtajia tai uusia valtioita pelattavaksi. Modifikaatioilla on myös venytetty pelin aikajännettä ja jopa yritetty siirtää "Victoria" kylmän sodan aikakauteen. Modifikaatiohankkeista laajin on "Victoria Improvement Project" (tunnetaan nimellä VIP). VIP pyrkii lisäämään pelin historiallista realistisuutta ja on muun ohella kehittänyt pelin tekoälyä.


title: Victoria: An Empire Under the Sun

text: Paradox Interactive julkaisi 17. elokuuta 2006 "Victoriaan" lisäosan, Victoria: Revolutionsin (tunnetaan pelaajien kesken Rickynä erotukseksi Vickystä). Lisäosa uudisti pelin poliittisen järjestelmän, siirsi pelin lopetusajankohdan vuoteen 1936 ja toi talouteen mukaan yksityisen sektorin (tehtailijat rakentavat tehtaita ja rautateitä omillaan). Lisäksi "Revolutionsiin" liitetty muunninohjelma mahdollistaa pelien jatkamisen sotapainotteisemmassa "ssa". "Revolutions" on hankittavissa verkkosivusto GamersGatesta joko imuroimalla tai tilaamalla CD-ROMina.


title: Jean Baptiste Guébriant

text: Jean Baptiste Budes, Guébriantin kreivi (1602 Plessis-Budes, lähellä Saint-Brieucia – 24. marraskuuta 1643 Rottweil) oli ranskalainen sotilas ja vuodesta 1642 Ranskan marsalkka.


title: Jean Baptiste Guébriant

text: Guébriant syntyi vanhaan bretagnelaiseen aatelissukuun. Hän aloitti sotilasuransa Alankomaiden armeijassa, mutta siirtyi Ranskan palvelukseen ja johti Bernhard Weimarin armeijassa taistelleita ranskalaisjoukkoja vuosina 1638–39. Hän kunnostautui erityisesti Breisachin piirityksessä. Weimarin kuoltua 1639 Guébriant nousi armeijan johtoon. Hänet ylennettiin Ranskan marsalkaksi 1642. Vuonna 1643 Guébriant valtasi Rottweilin, mutta haavoittui piirityksessä ja kuoli vammoihinsa myöhemmin.