title: Akropolis (Ateena)

text: Athene Promakhoksen eli Esitaistelijan patsas sijaitsi Akropoliin länsipäässä heti Propylaian jälkeen. Suurikokoinen patsas oli tehty pronssista ja näkyi kauas merelle. Patsaan veisti Feidias noin 475–450 eaa.


title: Akropolis (Ateena)

text: Arrheforeion


title: Akropolis (Ateena)

text: Arrheforeion sijaitsi Akropoliin pohjoislaidalla. Se rakennettiin 400-luvun lopulla eaa. Rakennuksessa asuivat "arrheforoi" eli kaksi kulttitehtäviä suorittanutta tyttöä. Sen vierestä johti salaiset portaat alas Akropoliin pohjoisrinteen pyhäköille.


title: Akropolis (Ateena)

text: Khalkotheke


title: Akropolis (Ateena)

text: Khalkotheke sijaitsi Akropoliin etelälaidalla Artemis Brauronian pyhäkön vieressä. Se rakennettiin noin vuonna 450 eaa. ja sai nimensä siitä, että siellä säilytettiin Akropoliille lahjoitettuja pronssisia ja muista metalleista tehtyjä votiivilahjoja.


title: Akropolis (Ateena)

text: Agrippan muistomerkki


title: Akropolis (Ateena)

text: Agrippan muistomerkki sijaitsi Propylaian edustalla. Se sai nykyisen nimensä siitä, että se omistettiin roomalaisella ajalla Marcus Agrippalle. Alun perin se oli kuitenkin Eumenes II:n hellenistisellä kaudella vuonna 178 eaa. pystyttämä, ja sen huipulla oli hevosvaljakkoa esittänyt veistos. Nykyisin ainoastaan muistomerkin pylväs on jäljellä.


title: Akropolis (Ateena)

text: Nykyisin Akropoliin arkeologiseen alueeseen kuuluvat myös linnavuoren etelärinteen kohteet.


title: Akropolis (Ateena)

text:
Dionysoksen teatteri
Dionysos Eleuthereukselle omistettu teatteri sijaitsi Akropoliin etelärinteessä. Se rakennettiin alun perin pääosin puisena 500-luvulla eaa. ja uusittiin kivestä rakennetuksi vuonna 342 eaa. Siinä oli puolikaarenmuotoinen rinteeseen rakennettu katsomo, johon mahtui laajimmassa vaiheessa noin 17 000 katsojaa. Teatterirakennus oli antiikin kreikkalaisen teatterin synnynpaikka, ja siellä esitettiin monien merkittävien kreikkalaisten tragedioiden ja komedioiden ensiesitykset. Teatterin lähellä oli Dionysia-juhlien näytelmäkilpailuvoittoja juhlistaneita muistomerkkejä, kuten Thrasylloksen muistomerkki ja Nikiaan muistomerkki.
Dionysos Eleuthereuksen pyhäkkö


title: Akropolis (Ateena)

text: Dionysos Eleuthereuksen pyhäkkö sijaitsi teatterin vieressä sen eteläpuolella. Pyhäkköön kuului vanha Dionysoksen temppeli, joka oli rakennettu 500-luvulla eaa. yhdessä ensimmäisen teatterin kanssa, sekä uudempi Dionysoksen temppeli ja stoa eli pylväshalli, jotka rakennettiin 300-luvulla eaa. teatterin uusimisen yhteydessä.


title: Akropolis (Ateena)

text: Perikleen odeion


title: Akropolis (Ateena)

text: Perikleen 400-luvulla eaa. rakennuttama odeion eli musiikkiteatteri sijaitsi heti Dionysoksen teatterin itäpuolella.


title: Akropolis (Ateena)

text:
Asklepieion
Asklepieion eli lääkinnän jumalan Asklepioksen pyhäkkö sijaitsi Akropoliin etelärinteessä teatterin länsipuolella.


title: Akropolis (Ateena)

text: Eumeneen stoa


title: Akropolis (Ateena)

text: Eumeneen stoa sijaitsi Herodes Atticuksen odeionin itäpuolella. Sen rakennutti Eumenes II hellenistisellä ajalla noin 197–159 eaa.


title: Akropolis (Ateena)

text:
Herodes Atticuksen odeion
Herodes Atticuksen rakennuttama odeion sijaitsi Akropoliin lounaisrinteessä. Se rakennettiin roomalaisella ajalla noin 161–174. Odeion on osittain kunnostettu ja sitä käytetään teatteriesityksiin edelleen.


title: Akropolis (Ateena)

text: Afrodite Pandemoksen ja Peithon pyhäkkö


title: Akropolis (Ateena)

text: Afrodite Pandemokselle ja Peitholle omistettu pyhäkkö sijaitsi kukkulan lounaisrinteessä Athene Niken temppelin alapuolella.


title: Akropolis (Ateena)

text: Akropoliin pohjois- ja itärinteellä Peripatoksen varrella sijaitsi lukuisia pyhäkköjä ja muita pieniä rakennuksia.


title: Akropolis (Ateena)

text: Afroditen ja Eroksen pyhäkkö


title: Akropolis (Ateena)

text: Afroditelle ja Erokselle omistettu pyhäkkö sijaitsi kukkulan pohjoisrinteessä niin kutsutun Mykeneläisen lähteen lähellä.


title: Akropolis (Ateena)

text:
Aglaureion
Aglaureion oli Aglaurokselle pyhitetty luola, joka on löydetty Akropoliin itäpuolelta. Aiemmin sen luultiin sijainneen kukkulan pohjoisrinteessä jossakin Mykeneläisen lähteen lähellä.


title: Akropolis (Ateena)

text: Muut luolapyhäköt


title: Akropolis (Ateena)

text: Pohjoisrinteessä sijaitsivat Apollon Hypoakraioksen luola, Olympoksen Zeuksen luola sekä Panin luola. Panin kultti perustettiin Apollonin luolan läheiseen luolaan Marathonin taistelun jälkeen, sillä jumalan katsottiin auttaneen ateenalaisia taistelussa.


title: Akropolis (Ateena)

text: Klepsydra


title: Akropolis (Ateena)

text: Klepsydran lähdekaivo sijaitsi kukkulan luoteisrinteessä. Se rakennettiin vuonna 465 eaa.


title: Akropolis (Ateena)

text: Akropoliin alueen esinelöydökset ja rakennusten säilyneet koristeosat ovat esillä Akropolis-museossa kukkulan eteläpuolella. Monia merkittävimmistä rakennusten koristeosista, kuten pääosa Parthenonin marmoriveistoksista, niin kutsutut Elginin marmorit, sekä yksi Erekhtheionin karyatideista on kuitenkin viety British Museumiin. Jäljelle jääneet koristeveistokset on siirretty Akropolis-museoon ja niiden paikalle rakennuksiin on asennettu kopiot. Merkittäviin kukkulalta löydettyihin yksittäisiin veistoksiin lukeutuvat muun muassa niin kutsutut Kritioksen efebi ja Moskhoforos.


title: Francisco de Vitoria

text: Francisco de Vitoria (1473–1546) oli dominikaaninen filosofi, joka puhui kansainvälisen oikeuden puolesta.


title: Francisco de Vitoria

text: Francisco de Vitorian vaikutusta oli mm. se, ettei vuonna 1545 valmistunut Juan Ginés de Sepúlvedan teos "Demócrates Segundo o de las justas causas de la guerra contra los indios", saanut painolupaa Espanjassa. Espanjaksi teos ilmestyi latinasta käännettynä vasta vuonna 1951.


title: Francisco de Vitoria

text: Salamancan yliopistoon oli muodostunut sen rehtorin, teologian ja oikeustieteen professorin, San Estebanin dominikaanilluostarin priorin, Francisco de Vitorian johtama ns. Salamancan koulukunta. Vitoriaa pidetään kansainvälisen oikeuden isänä, jonka toiminta tapahtui kymmeniä vuosia ennen hollantilaista Hugo Grotiusta. Salamancan koulukunnan kantavana voimana Vitorian jälkeen toimi dominikaani Domingo de Soto,joka oli mukana vuosien 1550–51 Valladolidin kokouksessa, jossa Bartolomé de las Casas ja Ginés de Sepúlveda ottivat yhteen.


title: Francisco de Vitoria

text: Konkistadorien valloitusten aikana ja sen jälkeen, muodostui keskustelu intiaanien asemasta hyvin ajankohtaiseksi. Intiaaneja kohdannut julmuus kuitenkin herätti Espanjassa teologien ja lainoppineiden keskuudessa aiheellisesti laajaa vastustusta. Intiaanien oikeuksien puolustajista äänekkäin oli väsymätön ja tulisieluinen Bartolomé de las Casas, joka johti usean vuosikymmenen ajan taistelua intiaanien puolesta. Kuitenkin on Francisco de Vitorian, Salamancan yliopiston teologian ja oikeustieteen professorin osuus johdonmukaisen vastarinnan käynnistäjänä merkittävä. Vitoria, ”Espanjan Sokrates”, ei Las Casasin tavoin taistellut etujoukoissa, vaan hoiti teologina ja lainoppineena virkaansa yliopistossa.


title: Francisco de Vitoria

text: Usko intiaanien valmiuteen hallita omaa vapauttaan, oli saanut aikaan uuden suhtautumisen valloitukseen, ja varsinkin sen seuraumuksiin. Vitorian ajatusten mukaisesti yritettiin kiistää valloitussotien laillisuus ja espanjalaisten oikeus oleskella valloittamissaan maissa. Koulukunta tuomitsi imperialistisen politiikan kaikkine seuraumuksineen - intiaanien orjuuttamisen, heidän omaisuutensa ryöstämisen ja maittensa haltuunoton. Intiaaneja koskevan pulman ratkaisemiseksi koetettiin päättäväisesti saada aikaiseksi muutos ja oikaisu koloniaalipolitiikkaan institutioiden inhimillistämisen avulla, jolloin intiaanien ja espanjalaisten välinen kristillisempi yhteiselo olisi mahdollista.


title: Francisco de Vitoria

text: Vitorian pitämistä luennoista relecciónes kootut teokset, "De jure belli" ja "De Indis", ovat kansainvälisen oikeuden perustavanlaatuisia teoksia. Eräs Vitorian pitämien luentojen kopio joutui ranskalaisen Jacob Boyerin haltuun sillä seurauksella, että vuonna 1557 Vitorian Relecciónes painettiin Lyonissa. Vitorian relecciónesista otetaan edelleenkin uusia painoksia.


title: Francisco de Vitoria

text: Vitoria asetti kyseenalaiseksi oikeutetun sodan, orjuuden (jonka katsottiin olevan tulosta oikeutetusta sodasta), kuninkaallisen käskyvallan ja intiaanien verotuksen. Hän tuomitsi demarkaatiolinjan, jonka paavi oli määrännyt espanjalaisten ja portugalilaisten valloitusten välille. Vitoria painotti ja yksityiskohtaisesti erikseen osoitti, että jotkut omistuskirjat ovat laittomia. Että keisari Kaarle V, ei ollut koko maailman hallitsija, kuten ei ollut paavikaan, jolla ei ollut maallista valtaa intiaaneihin tai muihin uskottomiin nähden. Intiaanien kieltäytyminen tunnustamasta paavin valtaa ei ollut syy sodan aloittamiseksi näitä vastaan, tai heidän omaisuutensa ryöstämiseksi, eikä heillä ollut velvollisuutta kuunnella saarnoja. Vaikka hallitsija olisikin koko maailman herra, ei se oikeuttaisi häntä valtaamaan intiaanien maita, nimittämään uusia päälliköitä ja määräämään veroja.


title: Francisco de Vitoria

text: Vitorian mielestä ei paavin, sen paremmin kuin ei kuninkaankaan valta ollut kaiken kattavaa, mutta että asein voitiin kuitenkin tehdä käännytystyötä järkevällä tavalla, sillä niin kuningas, samalla tavoin kuin kansa, jota kuningas edustaa, ovat vastuussa vihollisensa tulevasta käyttäytymisestä. Vitoria kieltää jyrkästi paavin koko maailman ylitse ulottuvan maallisen vallan sillä yksinkertaisella argumentilla, ettei Kristuksellakaan ollut maallista valtaa ihmisenä ollessaan (”Valtakuntani ei ole tästä maailmasta”), eikä tämä sen vuoksi voinut jättää maallista valtaa sijaiselleen, paaville. Vitorian mukaan paavilla on kuitenkin ylin hengellinen valta, mutta se ulottuu vain uskovaisiin kristittyihin ja vasta sitten ihmisiin, jotka muuttuvat pakanoista kristityiksi.


title: Francisco de Vitoria

text: Tähän voisi lisätä William H. Prescottin mielipiteen rikollisen toiminnan luvanvaraisuudesta: ”Mutta on mahdotonta myöntää lisenssiä rikoksen puolikkaaseen, - yleensäkään auktorisoida epäoikeudenmukaisuutta, ja toivoa säännöstelevänsä rikoksen määrää.” Alonso de la Veracruz oli Vitorian oppilas.


title: Syyläjuuri

text: Syyläjuuri eli tummasyyläjuuri ("Scrophularia nodosa") on pahanhajuinen, monivuotinen syyläjuurien sukuun kuuluva kasvi. Se kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi, ja sen pienet kukat ovat pallomaisia. Lajia kasvaa lähes koko Euroopassa ja lisäksi Länsi-, Keski- ja Kaakkois-Aasiassa. Sen elinympäristöjä ovat erilaiset kosteat paikat, ja se houkuttelee erityisesti ampiaisia. Syyläjuuri on perinteinen rohtolääkinnässä käytetty kasvi.


title: Syyläjuuri

text: Monivuotinen syyläjuuri kasvaa 30–100 cm:n korkuiseksi. Varsi on kalju ja nelisärmäinen, särmät ovat toisinaan kapealti siipipalteisia. Lehdet ovat pareittain vastakkain pitkin vartta. Lehtilapa on puikea, laidaltaan kerrannaissahainen ja tyveltä herttamainen tai tylppä. Kukinto on pitkä, terttumainen latvaviuhkosto. Kaksineuvoiset kukat ovat pieniä ja pallomaisia. Kukan verhiö on viisiliuskainen ja säteittäinen. Teriö on 7–10 mm pitkä, vastakohtainen, lyhyttorvinen, väljä ja sen laide on usein kaksihuulinen. Väriltään teriö on vihreä lukuun ottamatta ylähuulta, joka on ruskeanpunainen. Suomessa syyläjuuri kukkii heinä-elokuussa. Kota on laitaluomainen. Kasvin juurakko on vaakasuora ja tunnusomaisen turpea.


title: Syyläjuuri

text: Syyläjuurta tavataan koko Euroopassa mantereen eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue ulottii idässä Kaukasuksen alueelle, Länsi-Siperiaan ja Keski-Aasian pohjoisosiin. Lajia on tavattu myös Turkista sekä Kaakkois-Aasiasta. Syyläjuurta on tavattu myös Pohjois-Amerikan itärannikolla, jossa se on todennäköisesti tulokaslaji.


title: Syyläjuuri

text: Suomessa syyläjuuri on alkuperäislaji, jota tavataan yleisesti Jyväskylän korkeudelle saakka. Runsaimmillaan laji on eteläisimmässä Suomessa. Syyläjuuri harvinaistuu pohjoiseen päin mentäessä, mutta sitä tavataan paikoitellen Raahe–Lieksa-linjan korkeudelle asti. Satunnaisia havaintoja lajista on Etelä-Lapista saakka.


title: Syyläjuuri

text: Syyläjuuri kasvaa kosteissa paikoissa, kuten rehevissä metsissä, pensaikoissa, kalliolehdoissa, metsänreunamissa ja ojanvarsilla. Kasvin kukat huokuttelevat mehiläisiä ja erityisesti ampiaisia, ja se kuuluukin suhteellisen harvalukuiseen joukkoon ampiaispölytteisiä kasvilajeja. Syyläjuuri haisee pahalta, minkä takia karja ei syö sitä.


title: Syyläjuuri

text: Syyläjuuri on vanha lääkekasvi. Kansanlääkinnässä syyläjuurta on käytetty yleisesti syylien poistoon ja ihotautien hoitoon, mutta myös peräpukamien, riisitaudin ja jopa silmävaivojen hoitoon. Rohtona on käytetty kasvin juurakkoa tai lehtiä. 1900-luvulla tehdyissä tutkimuksissa kasvin on todettu alentavan veren sokeripitoisuutta. Syyläjuuren käytössä on kuitenkin oltava varovainen, sillä se sisältää luultavasti sydämeen vaikuttavia glykosideja.


title: Glims

text: Glims eli Talomuseo Glims on osa Espoon kaupunginmuseota. Glims sijaitsee keskellä Espoota, lähellä Jorvin sairaalaa ja lähellä entistä Helsinki-Turku valtatietä eli niin sanottua Kuninkaantietä. Glims sijaitsee Karvasmäen kylässä, jonka tilat ovat muodostuneet jo keskiajalla. Talomuseon alueella on kaikkiaan 11 alkuperäisillä paikoillaan olevaa rakennusta.


title: Glims

text: Ensimmäinen nimeltä tunnettu isäntä Glimsissä oli Peder Nilsson, josta on tieto vuodelta 1540. Vanhimmat rakennukset ovat 1700-luvulta peräisin olevat aitta ja tuparakennus. Glims on ollut toimiva maatila vielä 1900-luvun alussa. Glimsissä on ollut kestikievari ainakin kolmeen otteeseen 1700- ja 1800-luvuilla. Museona Glims on ollut vuodesta 1958. Talomuseo Glimsissä järjestetään vaihtuvia näyttelyitä sekä tapahtumia, kuten työnäytöksiä ja opastuksia. Päärakennuksessa on myös museopuoti ja alapihalla kahvila.


title: Glims

text: Glimsin kaksi asuinrakennusta ja luhtiaitta muodostavat oman yhtenäisen pihapiirinsä. Tuparakennuksessa voi tutustua 1800-luvun lopun asumiseen. Rakennuksessa on myös kestikievarihuone.


title: Glims

text: Espoon kaupunginmuseo: "Glims talomuseo: Elämyksiä eilisestä".


title: Patton

text: Patton voi tarkoittaa seuraavia:


title: Assi Koivisto

text: Assi Elina Koivisto-Allonen (s. 20. toukokuuta 1957 Turku) on presidentti Mauno Koiviston ja Tellervo Koiviston tytär. Hän on vanhempiensa ainoa lapsi. Assi Koivisto on koulutukseltaan ekonomi ja työskentelee Access Partners Oy:n toimitusjohtajana. Koiviston ensimmäinen puoliso oli liikemies Jari Komulainen. Toinen ja nykyinen puoliso on diplomi-insinööri Heikki Allonen.


title: Assi Koivisto

text: Vuoden 1982 presidentinvaalissa Koivisto valittiin isänsä valitsijamieheksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Muutoin hän ei ole osallistunut politiikkaan.


title: Rosenbad

text: Rosenbad on Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskustassa sijaitseva rakennus. Rakennuksessa sijaitsevat muun muassa Ruotsin pääministerin työtilat sekä useita Ruotsin hallituksen tiloja. Rosenbad sijaitsee Norrmalmilla Norrströmin pohjoisrannalla Riksbron-sillan ja Drottninggatanin länsipuolella.


title: Rosenbad

text: Jugend-tyyliä edustava Rosenbad rakennettiin vuosina 1899–1904, ja sen suunnitteli arkkitehti Ferdinand Boberg. Kyseessä oli alkujaan liike- ja asuinrakennus, jonka toisessa osassa toimi Nordiska Kreditbanken -pankki ja toisessa Rosenbad-ravintola. Talon julkisivu on joelle päin. Rakennus saneerattiin Ruotsin hallituksen kanslian käyttöön vuonna 1981. Jo sitä ennen tiloissa oli toiminut pitkään kauppaministeriö.


title: Rosenbad

text: Rosenbad sijaitsee lähellä Ruotsin pääministerin virka-asuntoa, Sagerin taloa. Ruotsin valtiopäivätalo on suoraan Rosenbadia vastapäätä Helgeandsholmenin saarella. Myös Tukholman kuninkaanlinna sijaitsee rakennuksen lähettyvillä.


title: Venäläis-eurooppalainen laika

text: Venäläis-eurooppalainen laika on venäläinen koirarotu.


title: Venäläis-eurooppalainen laika

text: Venäläis-eurooppalaisen laikan esi-isät olivat metsästyspystykorvia, joita eli Venäjän Euroopan puoleisilla alueilla. Aiemmin suuret siitoskennelit olivat varsin yleisiä. Tämä koirarotu muistuttaa hyvin paljon karjalankarhukoiraa, mutta on sirompi kaikkea riistaa metsästävä koira.


title: Venäläis-eurooppalainen laika

text: Venäläis-eurooppalainen laika on pienin laika. Se on keskikokoinen, vankkarakenteinen pystykorva. Sen pää on kolmiomainen, silmät vinot ja häntä kaartuva. Niskassa on karvapeitteen muodostama kaulus. Suora karvapeite on yleensä väriltään mustavalkoinen, mutta myös harmaa, musta, pippuri & suola ja valkoinen ovat mahdollisia. Uroksen ihannekorkeus on 56 cm ja nartun 52 cm.


title: Venäläis-eurooppalainen laika

text: Venäläis-eurooppalainen laika on luonteeltaan eloisa ja arvonsa tunteva koira. Sillä on tarkka haju-, näkö- ja kuuloaisti ja sen suunnistusvaisto on erinomainen. Rodun terveys on melko hyvä.


title: Blond Ambition Tour

text: Blond Ambition Tour oli yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan vuoden 1990 huhtikuussa alkanut konserttikiertue. Konsertit pidettiin 27 eri kaupungissa ympäri Japania, Yhdysvaltoja, Kanadaa ja Eurooppaa. Konsertteja oli yhteensä 63, mutta 6 niistä peruutettiin. Kiertue oli Madonnan kolmas kiertue.


title: Blond Ambition Tour

text: Kiertuetta ei ole julkaistu dvd:llä, mutta Madonnan entinen manageri Caresse Henry vahvisti, että kiertueen jokin konsertti tultaisiin julkaisemaan.Kiertueella oli kappaleita Like a Prayer ja I'm Breathless-levyiltä, sekä 80-luvun hittejä ("Holiday", "Into the Groove", "Papa Don't Preach", "Material Girl" "Live to Tell", "Like a Virgin" ja "Open Your Heart") ja kaksi hieman tuntemattomampaa kappaletta ("Causing A Commotion" ja "Where's The Party").


title: Matthew Perry (upseeri)

text: Matthew Calbraith Perry (1794–1858) oli Yhdysvaltain laivaston kommodori, joka osallistui Kanagawan sopimuksen solmimiseen 1854. Sopimuksella Japanin tietyt satamat avattiin myös ulkomaisille aluksille. Hänen mukanaan olleita neljää sotalaivaa, Mississippiä, Plymouthia, Saratogaa ja Susquehannaa, kutsutaan Japanissa nimellä "kurofune", ”Mustat laivat”.


title: Matthew Perry (upseeri)

text: Ennen lähtöään Japaniin Perry osallistui aktiivisesti laivaston kehittämiseen. Hän loi sille koulutusjärjestelmän ja ajoi kaluston modernisointia höyrylaivojen aikakaudelle.


title: Parempi kuin Beckham

text: Parempi kuin Beckham on englantilainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Parminder Nagra, Keira Knightley ja Jonathan Rhys Meyers. Elokuva valmistui vuonna 2002.


title: Parempi kuin Beckham

text:
Jesminder (Nagra) asuu Lontoossa ja on maahanmuuttaja toisessa polvessa. Jesminderin koko perhe on intialainen, ja se tarkoittaa etteivät tytön vanhemmat ja sukulaiset hyväksy tytön rakkautta jalkapalloon, vaan tahtovat tämän opettelevan ruoanlaittoa. Englantilainen poikatyttö Jules (Knightley) kuitenkin näkee Jessin pelaavan puistossa ja pyytää tätä tulemaan tämän jalkapallojoukkueen Hounslow Harriersien pääsykokeisiin. Jess pääsee sisälle ja rupeaa käymään harjoituksissa väittäen vanhemmilleen että hän käy kesätöissä.
Lopulta vanhemmat kuitenkin saavat selville että tyttö on pelannut salaa jalkapalloa ja pitävät huolen ettei sellainen toistu. Tämä ei kuitenkaan ole Jessin ainoa huoli: kun Hounslow Harriersien pelimatkalla Saksassa valmentaja Joen (Rhys Meyers) ja Jessin suhde lähenee, mistä Jules ei pidä, ystävysten välit katkeavat. Tämän lisäksi Julesin äiti luulee että Jessillä ja Julesilla on suhde. Mutta kun tärkeä peli, jossa myös amerikkalainen kykyjenetsijä on paikalla, koittaa, tytöt unohtavat riitansa ja päättävät keskittyä vain peliin. Se kannattaa, sillä kykyjenetsijä tarjoaa molemmille tytöille stipendiä Kaliforniaan, missä heidän on mahdollisuus kouluttautua ammattilaispelaajiksi. Lopussa Jess saa Joen itselleen.
"Parempi kuin Beckham" oli ensimmäinen Pohjois-Korean televisiossa näytetty länsimaalainen elokuva. Elokuvasta oli sensuroitu kymmenen minuutin verran materiaalia ja sillä juhlistettiin Pohjois-Korean ja Ison-Britannian pitkiä diplomaattisuhteita.


title: Françoise Hardy

text: Françoise Madeleine Hardy (s. 17. tammikuuta 1944 Pariisi, Ranska) on ranskalainen laulaja ja lauluntekijä.


title: Françoise Hardy

text: Françoise Hardy syntyi Pariisissa ja eli lapsuutensa ja varhaisnuoruutensa kaupungin 9. arrondissementissa. Hänellä on yksi nuorempi sisar, Michelle. Perheen vanhemmat elivät erillään ja isä ei ollut juurikaan tekemisissä perheen kanssa tai auttanut taloudellisesti. Hardy sai ensimmäisen kitaransa 16-vuotiaana syntymäpäivälahjaksi ja myös hyvän koulumenestyksen ansiosta. Hän alkoi hyvin pian tehdä omia kappaleitaan ja käydä koe-esiintymisissä.


title: Françoise Hardy

text: Hardy solmi levytyssopimuksen Disques Voguen kanssa marraskuussa 1961 ja julkaisi esikoissinglensä ”Oh oh chéri” vuonna 1962. B-puolen laulu ”Tous les garçons et les filles” oli huikea menestys, ja levyä myytiin lopulta yli kaksi miljoonaa kappaletta. Laulut julkaistiin samana vuonna myös EP-levyllä. Hardyn ensimmäinen LP, hittikappaleen mukaan nimetty "Tous les garçons et les filles" julkaistiin myös vuonna 1962.


title: Françoise Hardy

text: Hardysta tuli 1960-luvulla nopeasti yé-yé-tyylin johtava ja näkyvin hahmo ja samalla ranskalaisen musiikin eturivin tähti ja maan musiikkiviennin ykkösnimi. Hardy saavutti nopeasti lukuisia nimekkäitä ihalijoita kuten Bob Dylan, Miles Davis, Mick Jagger, David Bowie, Brian Jones, George Harrison, Keith Richards, Paul McCartney ja John Lennon.


title: Françoise Hardy

text: Musiikkiuransa rinnalla Hardy aloitti myös menestyksekkään malliuran tuolloisen poikaystävänsä valokuvaaja Jean-Marie Périerin tuella. Hardy saavutti mallin urallaan ajattoman ja arvostetun tyyli-ikonin aseman.


title: Françoise Hardy

text: Musiikin ja mallintöiden ohella Françoise Hardy on esiintynyt myös useissa elokuvissa, joista kenties tunnetuimpina Grand Prix ja "A Bullet Through the Heart."


title: Françoise Hardy

text: Hardy on laulanut ranskaksi, englanniksi, italiaksi, espanjaksi ja saksaksi.


title: Françoise Hardy

text: Hardy edusti Eurovision laulukilpailussa vuonna 1963 Monacoa ja sijoittui viidenneksi laululla ”L’amour s’en va”. Vuonna 1963 hän sai Académie Charles-Cros’n Grand Prix du Disque -palkinnon.


title: Françoise Hardy

text: Françoise Hardy avioitui pitkäaikaisen miesystävänsä Jacques Dutroncin kanssa 30. maaliskuuta vuonna 1981. Parilla oli jo entuudestaan poika Thomas, joka syntyi vuonna 1973. Hardy jatkaa uraansa edelleen. Vuonna 2000 hän julkaisi albumin "Clair obscur". Vuonna 2012 hän juhli 50-vuotista taitelijauraansa julkaisemalla 27. studioalbuminsa "L'Amour fou." Vuoden 2018 huhtikuussa julkaistiin Hardyn uusin albumi nimeltään "Personne d’autre."


title: Mnesikles

text: Mnesikles oli kuuluisa antiikinkreikkalainen arkkitehti, joka vaikutti Perikleen aikana viidennellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua. Hänen parhaiten tunnetuin työnsä on Ateenan Akropoliilla sijaitseva Propylaia, johon hän kopioi Parthenonin doorilaista tyyliä. Mnesikles oli myös luultavasti mukana suunnittelemassa Erekhtheionin temppeliä.


title: Ystävyyden puisto

text: Ystävyyden puisto eli Ystävyyden luonnonsuojelualue on viiden kainuulaisen ja yhden venäläisen luonnonsuojelualueen muodostama kokonaisuus itärajan molemmin puolin. Suomi ja Neuvostoliitto perustivat vuonna sen vuonna 1989. Suomen alueet sisältyvät myös Natura 2000 -alueisiin.


title: Ystävyyden puisto

text: Puiston tarkoituksena on säilyttää edustavia näytteitä raja-alueen erämaisesta luonnosta: metsistä, soista, järvistä ja virtaavista vesistä. Raja-alueella olevat eläimet, kuten karhut ja metsäpeurat vaeltavat maasta toiseen, joiden liikkumista myös yhteinen luonnonsuojelualue suojelee.


title: Ystävyyden puisto

text: Puiston tavoitteena on metsäpeuran suojelun lisäksi Suomen ja Venäjän ympäristön tutkimuksen ja ympäristönsuojelualan yhteistyö. Ystävyyden puiston tutkimuskeskus ja Kostamuksen luonnonpuisto toteuttavat raja-alueella yhteisiä tutkimushankkeita.


title: Ystävyyden puisto

text: Kuhmossa sijaitsee Luontokeskus Petola, jossa annetaan tietoa Ystävyyden puistosta ja Kainuun muista luonnonsuojelualueista sekä myös suurpedoista.


title: Synkkien laulujen maa

text: Synkkien laulujen maa on albumi, jolla suomalaiset artistit esittävät uusina versioina koko kansan tuntemia synkkiä ja murheellisia kappaleita. Se pohjautuu Helsingin Sanomien vuonna 2006 julkaisemaan artikkelisarjaan "Suomen synkin laulu", ja Radio Helsingin ja HS:n äänestykseen. Albumi julkaistiin 22. marraskuuta 2006.


title: Synkkien laulujen maa

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 4.


title: Kleinspitz

text: Kleinspitz on pienikokoinen Saksasta kotoisin oleva koirarotu.


title: Kleinspitz

text: Kleinspitz on yleensä ystävällinen, sisukas, valpas ja vilkas. Se on uskollinen omistajalleen, helppo kouluttaa ja oppii nopeasti. Se ei sovi metsästykseen vietittömyyden takia (tosin poikkeuksiakin löytyy), mutta toiset yksilöt ovat edelleen hyviä vahtikoiria. Kleinspitz ei ole aggressiivinen muille koirille. Vahtimisvietin voimakkuus vaihtelee yksilön mukaan, mutta valppaana ja terhakkaana koirana kleini saattaa olla herkkähaukkuinen. Toimintakykyä ja -halukkuutta rodusta löytyy, mistä todisteena ovat monet luonnetestin erinomaisin pistein läpäisseet yksilöt. Omistajaansa se kiintyy todella usein hyvinkin voimakkaasti. Väärällä koulutuksella sillä on kuitenkin taipumus kehittää hyvinkin aggressiivista käytöstä mm. vieraita ihmisiä kohtaan, kuten Pomeranianillakin.


title: Kleinspitz

text: Kleinspitz on suhteellisen terve rotu. Sillä on vain vähän perinnöllisiä sairauksia ja polvivikaa esiintyy melko harvoin. Kleinspitzien keskuudessa on esiintynyt jonkin verran hammaspuutoksia -rotumääritelmä tosin sallii muutaman puuttuvan hampaan. Kleinspitziä voidaan pitää myös sangen pitkäikäisenä.


title: Kleinspitz

text: Kleinspitzin kantamuoto oli muinainen Canis familiaris palustris. Aiemmin saksanpystykorvat toimivat pihavahteina, mutta pienimmät niistä alkoivat muuttua seurakoiriksi 1800-luvulla. 1900-luvulla määriteltiin 5 eri kokomuunnosta: keeshond, grosspitz, mittelspitz, kleinspitz ja pomeranian.


title: Kleinspitz

text: Kleinspitz on pieni, runsasturkkinen pystykorva. Karvapeite on kaksinkertainen ja tuuhea ja rodussa esiintyy lukuisia värityksiä mukaan lukien musta, ruskea, oranssi, oranssisoopeli, valkoinen. Kleinspitzin valkoinen tai valkokirjava. Ihannesäkäkorkeus on 26 cm, josta sallitaan kolmen sentin poikkeama molempiin suuntiin. Paino määräytyy koon mukaan ja on keskimäärin 3–5 kg.


title: Barquisimeto

text: Barquisimeto on kaupunki Venezuelan luoteisosassa. Vuonna 2011 siellä oli 936 065 asukasta. Vuonna 2001 siellä laskettiin 895 989 asukasta. Väestonkasvu on siis nopeaa. Barquisimeton työssäkäyntialueella asuu noin puolitoista miljoonaa ihmistä. 66 % asukkaista on mestitsejä.


title: Barquisimeto

text: Barquisimeto sijaitsee 556 metrin korkeudessa Caracasin ja Maracaibon puolivälissä, Turbiojoen varrella. Se on Laran osavaltion pääkaupunki. Kaupungissa on paljon elintarviketeollisuutta, sillä se sijaitsee lähellä hedelmien ja sokeriruo’on viljelyalueita.


title: José Lezama Lima

text: José Lezama Lima () oli kuubalainen kirjailija ja toisinajattelija.


title: José Lezama Lima

text: Lezama syntyi 19. joulukuuta 1910 Havannassa. Hänen isänsä oli sotilas. Lezama oli aktiivinen opiskelija-aikanaan ja hän osallistui poliittiseen liikkeeseen, jonka tarkoituksena oli kaataa Gerardo Machadon sotilasdiktatuuri. Valmistui juristiksi mutta ei hoitanut ammattiaan. Vuodesta 1929 Lezama asui Havannan vanhassa kaupungissa talossa, josta tuli kirjallisten piirien tärkeä keskus. Lezama oli naimisissa sihteerinsä Maria Luisa Bautistan kanssa. Avioliitto oli lapseton ja Lezamalla oli sen rinnalla toinen yksityiselämä, josta hänen runonsa kertovat paljaasti.


title: José Lezama Lima

text: Lezama auttoi monia nuorempia kirjailijoita suoraan ja epäsuorasti, taloudellisesti ja taiteellisesti. Vaikka hän ei aina ollut samaa mieltä kirjallisesti kuin kollegansa, hän majoitti, ruokki ja tuki julkaisutoimintaa sellaisten poliittisesti epäsuosiossa olleiden kirjailijoiden kohdalla kuin Virgilio Piñera ja Reinaldo Arenas. Lezama perusti yhdessä José Rodriguez Feon kanssa kirjallisen aikakauslehden nimeltään Origenes, jolla oli suuri vaikutus Kuuban modernismissa. Monet myöhemmin kirjoina ilmestyneet teokset ovat ilmestyneet ensin tässä lehdessä.


title: José Lezama Lima

text: Lezama sai Maldoror-palkinnon vuonna 1972. Hänen pääteoksensa Paradiso on saanut palkintoja Italiassa, Espanjassa ja Meksikossa.


title: José Lezama Lima

text:
Romaani Paradiso kertoo José Cemí-pojasta, jonka isä kuolee yllättäen ja tämän seurauksena José aikuistuu vauhdilla. Romaani sijoittuu 1900-luvun alkuun. Josélle Kuuba oli "paratiisisaari, jossa taikuus ja filosofia väänsivät vanhan Kuuban porvariston omituisen elämän entistäkin kummallisempiin muotoihin". José etsii isänsä jäljissä elämän arvoituksellisuutta syöksymällä aina uusiin ja uusiin seikkailuihin, tutkimalla seksuaalisuuden eri muotoja omassa lihassa ja antautumalla jokaiselle vastaantulijalle kuin tämä olisi hänelle määrätty kohtalo. Paradison kieltä ja esittämistapaa kutsutaan "barokkiseksi" sen tavattoman kielellisen runsauden, ylettömän ornamentiikan ja rehevän tyylilajien vaihtelun vuoksi. Teos muistuttaa Proustin tyyliä vaikka onkin vahvasti kuubalainen eikä lainkaan lihallisesti estynyt.
Lezama kuoli 9. elokuuta 1976 astman ja sydämen vajaatoiminnan seurauksena.


title: Propylaia

text: Propylaia () on Ateenan Akropoliin porttirakennus ja yleisesti mikä tahansa monumentaalinen porttikäytävä, joka pohjautuu Akropoliin alkuperäiseen Propylaiaan. Sana "propylaia" on yhdistelmä "pro"-etuliitteestä (ennen tai edessä) ja kreikkalaisen sanan "pylon" tai "pylaion" (portti) monikosta. Se tarkoittaa siis kirjaimellisesti "ennen porttia olevaa".


title: Propylaia

text: Akropoliin Propylaia sijaitsee linnavuoren länsipäässä, jossa ovat ylös kukkulalle johtavat portaat. Se rakennettiin Perikleen hallitessa Ateenaa. Feidias sai vastuun Akropoliin uudelleen rakentamisen suunnittelusta persialaissotien jälkeen. Akropoliin vanha Peisistratoksen aikainen sisäänkäynti, niin kutsuttu arkaainen Propylon, sijaitsi nykyisen Propylaian lounaispuolella. Uuden porttikäytävän suunnitteli arkkitehti Mnesikles. Propylaian rakentaminen aloitettiin vuonna 437 eaa., ja työt päätettiin vuonna 432 eaa. Rakennus jäi kuitenkin jossain määrin keskeneräiseksi.


title: Propylaia

text: Akropoliin Propylaia on myöhemmin toiminut mallina monille muille monumentaalisille porttirakennuksille. Ensimmäisiä oli Eleusiin Suuri propylaia, joka rakennettiin 100-luvun jälkimmäisellä puoliskolla.


title: Propylaia

text: Nykyisinkin Propylaia on ainoa tie ylös Akropoliille, ja kaikki kukkulalla vierailevat lukuisat turistit kulkevat sen kautta.


title: Propylaia

text: Propylaia yhdisteli doorilaista ja joonialaista tyyliä. Se oli rakennettu Pentelikon-vuoren valkoisesta marmorista. Rakennus oli sijoitettu samaan linjaan ylhäällä linnavuorella olevan Parthenonin temppelin kanssa.


title: Propylaia

text: Rakennus muodostui keskushallista sekä sen pohjois- ja eteläpuolella olevista sivurakennuksista. Koko rakennuksen leveys oli 48 metriä ja keskushallin leveys 18 metriä ja syvyys 25 metriä.


title: Propylaia

text: Keskushallin etu- ja takapuolella oli rivi doorilaisia pylväitä. Halliin johti viisi oviaukkoa, joista keskimmäinen oli levein ja leveydeltään 4,3 metriä. Sen ympärillä oli kuusi joonialaista pylvästä, kolme kummallakin puolella. Jokaisessa viidessä oviaukossa on ollut kaksi ovea.


title: Hodgesin meteoriitti

text: Hodgesin meteoriitti on greipin kokoinen meteoriitti, joka syöksyi 30. marraskuuta 1954 Ann Elizabeth Hodgesin (1923–1972) asunnon katon läpi Sylacaugassa, Alabamassa. Se tuhosi Hodgesin radion ja kolhi myös naista itseään. Hodgesin meteoriitti oli pitkään ainoa tunnettu tapaus, jossa meteoriitti on varmuudella iskeytynyt ihmiseen. Hodgesin meteoriitti oli osa isompaa Sylacauga-meteoriittia.


title: Hodgesin meteoriitti

text: Meteoriitin omistajuudesta tuli kiistaa, mutta Hodges ja hänen aviomiehensä Eugene saivat lopulta pitää sen. Vastoin miehensä tahtoa, kyllästyneenä kinaan ja julkisuuteen, Ann lahjoitti sen museolle. Kyseessä on noin neljän kilon painoinen kondriitti.


title: Me Tammelat

text: Me Tammelat on suomalainen vuosina 1963–1969 valmistunut draamasarja. Sarjaa esitettiin MTV:llä joka toinen lauantai vuosina 1963–1969. Sarjan ohjasi Liisa Nevalainen ja henkilöohjauksesta huolehti Eine Laine. Sen tuotti Felix-Filmi Oy. Sarjasta ei ole arkistoissa tallella yhtään kokonaista jaksoa. Sarjaa edelsi "Tuttavamme Tarkat", jossa esiintyivät samat näyttelijät samoissa roolihahmoissa.


title: Me Tammelat

text: "Me Tammelat" oli 1960-luvun lopulla yksi katsotuimmista televisio-ohjelmista Suomessa. Esimerkiksi 27. huhtikuuta 1969 lähetetty jakso sai 2,22 miljoonaa katsojaa ja saavutti näin 59 prosenttia Suomen yli 12-vuotiaasta väestöstä.


title: Djuna Barnes

text: Djuna Barnes (12. kesäkuuta 1892 – 18. kesäkuuta 1982) oli yhdysvaltalainen kirjailija, jolla oli tärkeä osa 1900-luvun modernistisen englanninkielisen naiskirjallisuuden kehittymisessä. Hän oli 1910-luvulla yksi Greenwich Villagen kuuluisista boheemeista ja jatkoi samaa Pariisissa 1920- ja 1930-luvuilla. Hänen romaanistaan "Yömetsä" (Nightwood, 1936) tuli modernin kirjallisuuden kulttikirja, jonka nousua maineeseen auttoi T. S. Eliotin esipuhe. Se on edelleen tunnettu lesbokulttuurin kuvaus ja näyte omaleimaisesta kirjallisesta tyylistä.


title: Djuna Barnes

text: Barnesilla oli ankea lapsuus ja nuoruus: hän joutui ensin vahtimaan monia sisaruksiaan ja sisarpuoliaan, myöhemmin elättämään perhettään journalistina. Hän joutui raiskatuksi 16-vuotiaana ja kertoo tapauksesta sekä ensimmäisessä romaanissaan "Ryder" että viimeisessä näytelmässään "Antiphon".


title: Djuna Barnes

text: Barnesin koulunkäynti oli vähäistä ja epäsäännöllistä, mutta 23-vuotiaana hän onnistui käymään taidekoulua New Yorkissa samalla kun elätti itseään kirjoitushommilla. Ensimmäinen runokokoelma ilmestyi samana vuonna 1915.


title: Djuna Barnes

text: Vuonna 1920 Barnes muutti Pariisiin, sujahti modernistipiireihin ja ystävystyi mm. James Joycen kanssa. Vuonna 1923 ilmestyi runokokoelma "A Book". Vuonna 1928 tuli ensimmäinen romaani, omaelämäkerrallinen "Ryder", joka jäljitteli Elisabethin ajan tyyliä. Kirjasta tuli bestselleri Yhdysvalloissa. Barnes julkaisi myös salanimellä avainromaanin "Naisten almanakka", joka kertoo Pariisin lesbopiirien elämästä.


title: Koreanjindonkoira

text:
Koreanjindonkoira on eteläkorealainen koirarotu.
__notoc__
Koreanjindonkoira on keskikokoinen pystykorva. Sillä on vinot silmät ja joko sirppimäinen tai kippura häntä. Karvapeite on väriltään valkoinen, kellanruskea, sudenharmaa, brindle eli juovikas, musta tai musta ruskein merkein. Uroksen ihannesäkäkorkeus on 53–54 cm ja nartun 48–49 cm.


title: Koreanjindonkoira

text: Koreanjindonkoira on hyvin vahvaluonteinen, omanarvontuntoinen ja valpas. Se on rohkea ja kiivas, mutta myös luontaisen siisti. Vaikka se on omistajaansa kohtaan uskollinen, vieraisiin se suhtautuu pidättyväisesti. Se on aggressiivinen vieraita koiria kohtaan ja puolustaa pelottomasti omaa reviiriään. Vahva suuntavaisto ja metsästysvietti tekevät siitä hyvän riistakoiran, vaikka Suomessa sitä ei olekaan käytetty metsästykseen.


title: Koreanjindonkoira

text: Koreanjindonkoiran arvellaan eläneen Koreassa Jindon saarella tuhansia vuosia. Koska saarelle on aiemmin ollut vaikea päästä, rotu on pysynyt melko puhtaana ja alkuperäisenä. Vuonna 1962 sille myönnettiin kansallisaarteen arvo.


title: Koreanjindonkoira

text: Ensimmäiset koreanjindonkoirat on rekisteröity Suomessa vuonna 1999 ja näistä koirista on syntynyt yksi pentue vuonna 2001. Seuraavan kerran koreanjindonkoira on rekisteröity Suomessa vuonna 2016 milloin myös perustettiin rodulle yhdistys nimeltä Suomen Koreankoirat Ry. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 2017.


title: Mongoliankirvinen

text: Mongoliankirvinen ("Anthus godlewskii") on västäräkkien heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin nimesi Władysław Taczanowski vuonna 1876.


title: Mongoliankirvinen

text: Linnun pituus on 15½–17 cm ja paino 25–29 g. Ulkonäöltään se muistuttaa suuresti isokirvistä ollen kuitenkin hieman pienempi ja lyhytpyrstöisempi. Myös koivet ovat hieman lyhyemmät, samoin takavarpaan kynsi. Selkäpuolella on enemmän tummaa viirutusta ja alapuoli tavallisesti ruskehtavampi kuin isokirvisellä. Myös muita vähäisiä värieroja on. Äänet muistuttavat sekä iso- että nummikirvisen ääniä. Koiras laulaa laululennossa. Sukupuolet ovat saman värisiä.


title: Mongoliankirvinen

text: Vanhoilla linnuilla on täydellinen sulkasato kesällä, nuorilla osittainen.


title: Mongoliankirvinen

text: Lisääntymisalue on Keski-Aasiassa Etelä-Siperiasta Mongoliaan, Mantšuriaan ja Tiibetiin. Se on muuttolintu, joka talvehtii Intiassa ja Sri Lankalla. Syysmuutolla laji harhautuu toisinaan Eurooppaan saakka, ja se on tavattu Suomessa ainakin 16 kertaa, ensimmäisen kerran 10. lokakuuta 1974 Lemlandin Lågskärillä ja viimeksi 13.–27. marraskuuta 2005 Lumijoella.


title: Mongoliankirvinen

text: Mongoliankirvisen elinympäristöä ovat avomaat: kuivat, kivikkoiset arot ja vuorenrinteet.


title: Mongoliankirvinen

text: Linnun pesä on maassa ja munia on 3–5. Naaras hautoo 12–14 päivää.


title: Mongoliankirvinen

text: Mongoliankirvinen ruokailee maassa syöden pääasiassa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia sekä siemeniä.


title: Boško Janković

text: Boško Janković (s. 3. tammikuuta 1984 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, joka on edustanut urallaan serbialaista Belgradin Punaista tähteä, espanjalaista RCD Mallorcaa, italialaista US Palermoa, sekä edustamaansa italialaista Genoaa. Janković on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Boško Janković

text: Janković siirtyi elokuussa 2006 Mallorcaan kasvattajaseurastaan Belgradin Punaisesta Tähdestä. Hän oli yhdeksällä maalillaan Mallorcan paras maalintekijä kaudella 2006-2007. Kaudeksi 2007-2008 Janković siirtyi US Palermoon.


title: Boško Janković

text: Janković kuuluu Serbian maajoukkueeseen. Hän on pelannut 24 maaottelua ja tehnyt 5 maalia. Nuorten maaotteluita Jankovićille on kertynyt 14 kappaletta.


title: Alonso de la Veracruz

text:
Alonso de la Veracruz (alun perin Alonso Gutiérrez, 1507–1584) oli tomistinen filosofi ja augustiini. Hän oli kotoisin Toledosta, mutta vaikutti ennen kaikkea Meksikossa.
Salamancan yliopistossa Alonso de la Veracruz, silloiselta nimeltään vielä Alonso Gutiérrez, oli kuunnellut Francisco de Vitorian luentoja kansainvälisestä oikeudesta, paavin ja maallisen hallitsijan vallan oikeutuksesta, sekä Vitorian luentosarjaa, joka tunnetaan Relectiones- nimisenä. Salamancassa Alonso Gutérrez tapasi augustiini Francisco de la Cruzin, joka oli palannut Meksikosta Espanjaan, tarkoituksenaan värvätä apulaisia lähetystyöhön. Alonso Gutiérrez hyväksyi kutsun ja vuoden 1536 kesäkuussa hän nousi maihin Veracruzissa yhdessä kahdentoista augustiinin kanssa, jotka kuuluivat niin kutsuttuun kolmanteen augustiinien laivaukseen.


title: Alonso de la Veracruz

text: Veracruziin saavuttuaan Alonso Gutiérrez luopui maallisesta nimestään liittyessään augustiineihin ja otti hengelliseksi nimekseen Alonso de la Veracruz. Noviisiaikansa päätyttyä Alonso de la Veracruz antoi munkkilupauksen Méxicossa 1537. Augustiinien toiminta-alueeksi oli varakuningas Mendoza antanut fransiskaanien ja dominikaanien välimaaston Michoacánissa. Encomenderoja suosivat kirkonmiehet pilasivat Veracruzin maineen Espanjassa. Veracruz sai määräyksen palata Espanjaan.


title: Alonso de la Veracruz

text: Espanjaan saavuttuaan Veracruz voitti nopeasti Filipin ja Intioiden neuvoston luottamuksen ja sai nämä puolelleen Meksikon papiston ja sääntökuntien välisessä riidassa, joka koski munkkien oikeutta jatkaa työtään paavin heille aikoinaan myöntämän erioikeuden turvin. Filip II tarjosi Veracruzille pysyvää asemaa hovissaan, josta tämä kuitenkin kieltäytyi koska suunnitteli paluuta Meksikoon. Paavin vuonna 1567 uudistama, tuota asiaa koskeva bulla, joka salli munkkien jatkaa työtään intiaanien keskuudessa, oli paljolti Veracruzin ansiota.


title: Alonso de la Veracruz

text: Espanjassa ollessaan Veracruz puolusti augustiini Luis de Leónia, Salamancan yliopiston opettajaa, jota inkvisitio syytti harhaoppisuudesta. León oli kääntänyt Laulujen laulun hepreasta espanjaksi, ohittaen kirkon auktorisoiman latinakielisen Vulgatan. Kaiken lisäksi León moitti kirkon virallista Laulujen laulun eli Korkean veisun latinalaista tekstiä vääristyneeksi, koska se ei ollut rehellinen, kuten alkuperäinen hepreankielinen, jonka teksti kertoo kansanomaisesti katseilta peitetyistä ihmisen ruumiinosista. Luis de Leónilla on muistopatsas pienellä aukiolla Salamancan yliopiston edessä. Alonso de la Veracruzilla on muistopatsaansa pienessä Tiripitíossa, Meksikon Michoacánissa, lähellä Moreliaa.


title: Alonso de la Veracruz

text: Palatessaan vuonna 1573 Meksikoon Veracruz toi mukanaan kuusikymmentä laatikollista kirjoja. Kuningas oli määrännyt varattavaksi laivasta kahdentoista tonnin tilat Veracruzin matkatavaroille, kirjoille ja tieteellisille kojeille. Nuo Veracruzin Meksikoon tuomat kirjat olivat tiettävästi Amerikan mantereen ensimmäinen kirjasto. Eräiden tietojen mukaan joitakin Alonson tuomia kirjoja säilytetään vielä Michoacánin museossa Moreliassa. Vuonna 1999 eivät Morelian museon virkailijat tienneet kertoa mitään Veracruzin mahdollisesti jäljellä olevasta kirjastosta, vaikka joissakin lähdeteoksissa mainitaan näin olevan. Vuonna 1731 Gazeta de Méjico mainitsee Alonso Veracruzin San Pablon kollegiossa sijaitsevan kirjaston vielä tuolloin käsittäneen neljätuhattaseitsemänkymmentä nidosta ja kirjaston olevan kansakunnan ylpeyden aiheen.


title: Alonso de la Veracruz

text: Ennen teoksen "De dominio infidelium et iusto bello" löytymistä, Veracruz oli tullut tunnetuksi filosofina, teologina, moralistina, lähetyssaarnaajana, professorina ja jopa eräänä Meksikon yliopiston perustajana. Sen sijaan hänen ei tiedetty olleen ennen jesuiitta Burrusin tekemää Veracruzin käsikirjoitusten löytöä nykyaikaisen käsityksen mukaisen, ihmisoikeussopimukseksi kelpaavan tekstin laatijan, vaikkakin hyvin tiedettiin hänen olleen intiaanien oikeuksien esitaistelijan. Veracruz otti avoimesti kantaa vaikeaan voittajien ja voitettujen väliseen ristiriitaan, johon etsi ratkaisua oikeudenmukaisella ja kestävällä tavalla, ympärillään kiukkuiset encomenderot, joiden oikeudetonta valtaa Veracruz suosijoineen halusi rajoittaa ja saada koko encomiendajärjestelmän lakkautetuksi.


title: Alonso de la Veracruz

text: Alonso de Veracruz asettuu Francisco de Vitorian luoman ns. Salamancan koulukunnan omaksuman kannan mukaisesti vastustamaan Hostiensin ja tämän seuraajien käsitystä, että pakanoilla ei ole uskottomuutensa johdosta minkäänlaisia oikeuksia, josta seuraa, että näillä ei ole lakien tarkoittamaa omistusoikeutta tavaroihinsa. Hostiensialaisen määritelmä pakanoiden omaisuudesta vastasi roomalaisen lain res nulliusta, eli että omaisuus kuuluu sille, joka sen ensimmäisenä ottaa haltuunsa.


title: Alonso de la Veracruz

text: Jos tuo mielipide on oikea, toteaa Veracruz, niin silloin on katsottava Ferdinandin ja Isabellan ja heidän jälkeensä Kaarle V:n Uuteen maailmaan lähettämien asemiesten olevan oikeutettuja anastamaan alistamiensa ihmisten omaisuuden. Veracruzin mukaan tästä seuraa automaattisesti, että saman minkä kyseiset hallitsijat ovat tehneet, voi tehdä kuka tahansa kristitty. Eli siis ensimmäinen Uuteen maailmaan saapunut retkikunnan päällikkö, vaikka olisi sellaisen lähettämä, jolla omasta mielestään on valta lähettää hänet, voikin itse julistautua kaiken löytämänsä omistajaksi samalla tavoin kuin jos kyseessä olisi omistajaa vailla olevan kiven nostaminen maasta tai villieläimen kiinniottaminen. Veracruz selventää yllä esittämäänsä mielipidettä ensimmäisen omistajan suhteen siten, että intiaanit eivät koskaan olleet luopuneet omaisuudestaan, tai kylistään, ja että he siten olivat ensimmäisiä omistajia ensimmäisen omistajan oikeuksin.


title: Alonso de la Veracruz

text: Oppituolistaan käsin Veracruz julistaa oppi-isänsä Francisco de Vitorian käsitystä oikeutetusta sodasta ja tekee kaikkensa soveltaakseen sitä espanjalaisten ja intiaanien välisiin suhteisiin. Veracruz puolustaa intiaanien henkilökohtaista vapautta ja itsehallintoa, ja koettaa saada encomiendajärjestelmän lakkautetuksi. Opetustoimessaan Veracruz otti avoimesti kantaa voittajien ja voitettujen väliseen vaikeaan ristiriitaan ja etsi siihen ratkaisua oikeudenmukaisella ja kestävällä tavalla, ympärillään kiukkuiset encomenderot.


title: Taneli Kekkonen

text: Taneli Kaleva Kekkonen (4. syyskuuta 1928 Helsinki – 11. heinäkuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti ja toinen presidentti Urho Kekkosen kaksospojista. Taneli Kekkonen oli naimisissa vuodesta 1952 K. A. Fagerholmin tyttären Brita Fagerholmin (1927-2013) kanssa ja heillä oli kaksi lasta Timo Kekkonen (s. 1957) ja Tea Kekkonen (s. 1963).


title: Taneli Kekkonen

text: Koulutukseltaan Taneli Kekkonen oli valtiotieteen kandidaatti, ja hän toimi ulkoasiainministeriön palveluksessa vuodesta 1952. Kekkonen toimi uransa aikana suurlähettiläänä Belgradissa, Ateenassa, Roomassa 1975–1980, Maltalla, Varsovassa 1980–1984 ja viimeksi Tel Avivissa 1984–1985.


title: Taneli Kekkonen

text: Kun Kekkonen jäi kiinni rattijuopumuksesta 1980-luvun alussa, ulkoministeriö kutsui hänet kotiin Tel Avivista. Kekkonen masentui syvästi ja ilmoitti vaimolleen Britalle tekevänsä itsemurhan. Vaimo pyysi odottamaan ainakin vuoden. Sen vuoden Kekkonen istui ulkoministeriön työhuoneessaan virka-ajalla eikä hänelle osoitettu enää tehtäviä. 11. heinäkuuta vuonna 1985 Taneli Kekkonen teki itsemurhan.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt muodostuvat monenlaisista rekisteröidyistä yhdistyksistä Venäjällä, Suomessa, Virossa ja Ruotsissa, joiden avulla inkerinsuomalaiset pyrkivät vaalimaan kulttuuriperintöään ja pitämään yhteyttä toisiinsa sekä viranomaisiin.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Kansallisuusaate virisi myös Länsi-Inkerissä 1800-luvulla. Suomen liittäminen Venäjän yhteyteen tarjosi otolliset olot suomenkielisen kulttuurin kehittämiseksi myös Inkerissä.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Suomenkielistä kulttuuria ylläpitäneiden luterilaisten pappien ajatuksesta perustettiin Kolppinan seminaari 1863 kansakoulunopettajien valmistamiseksi inkerinsuomalaisiin kansakouluihin. Vuonna 1913 toimi Inkerissä 229 suomenkielistä koulua, joissa opetettiin 8 000 lasta.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Kansalaisjärjestötoiminta eteni Inkerinnmaalla suunnilleen samassa tahdissa Suomen kanssa. Tärkeässä asemassa olivat raittiusseurat, niistä ensimmäinen Inkerinmaalla perustettiin tiettävästi 1872 Markkovassa. Inkeriläiset alkoivat viettää kansanjuhlia, joissa oli sivistävää ohjelmaa. Ensimmäiset inkeriläiset kansanjuhlat pidettiin Lempaalassa 1885. Kun kuorotoiminta Inkerissä vilkastui ja Virossa oli pidetty ensimmäiset yleiset laulujuhlat 1869 sekä Suomessa 1884, musiikkimies Mooses Putron johdolla järjesti raittiusseura Inkeri laulujuhlat myös Skuoritsassa. Näitä kesäjuhlia ehdittiin pitää seitsemät, ennen Neuvostoliiton syntyä.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Samaan tapaan kuin Suomessa, toimi Inkerissäkin ensimmäiseen maailmansotaan mennessä kymmeniä kansalaisjärjestöjä, mm. vapaaehtoisia palokuntia, urheiluseuroja, kuoroja ja soittokuntia. Järjestöt suuntautuivat yhä enemmän politiikkaan Venäjän poliittisen tilanteen kiihtyessä ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Lokakuun vallankumous, heimosodat sekä sisällissodan aiheuttaman sekasorron seurauksena jäi Suomeen 1920-luvulla 4000 Inkerin pakolaista. He järjestäytyivät lukuisiksi yhdistyksiksi. 1924 perustettiin Inkeriläisten toimikunta Suomessa, jonka tehtävä oli ajaa pakolaisten etuja. Sen tilalle perustettiin 1934 Inkeriläisten yhdistys, joka toimi "Suomessa laillisen oikeuden nojalla oleskelevien inkeriläisten yhdyssiteenä" ja valvoi heidän etujaan. Toiseen maailmansotaan mennessä yhdistyksellä oli kautta Suomen 20 jäsenyhdistystä ja tuhatkunta jäsentä. Toiminta huipentui lähes vuosittain järjestettäviin valtakunnallisiin kesäjuhliin.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Sodan jälkeen Inkeriläisten yhdistys piti matalaa profiilia, mutta se sai poliittisestikin epäsuotuisana aikana jatkaa toimintaansa. Kesäjuhlia alettiin pitää jälleen 1950-luvulla ja toiminta hiljalleen elpyi. Vuodesta 1958 järjestö on julkaissut omaa lehteään Inkeriläisten viesti.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: 1926 Neuvostoliitossa pyrittiin kansallisuuspolitiikkaa NEP-kaudella, mutta 1931-1932 kollektivisointi johti vainoihin maaseudulla, mikä vaikutti käytännössä pienten kansallisten kulttuurien laitosten ylläpitoon Neuvostoliitossa. 1926 98% inkerinsuomalaisista puhui suomea keskenään. Evankelisluterilainen kirkko ja kansakoululaitos ylläpitivät kieltä.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: 1930-luvulla poliittinen tilanne Neuvostoliitossa kiristyi. Vähemmistökansallisuuksia koskevia yhdenmukaistamistoimenpiteitä jatkettiin pidätyksin. 1937 kiellettiin uskonnollinen ja seurakunnallinen toiminta sekä sekä 1938 lakkautettiin suomenkielinen koululaitos.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: 1960-luvulla inkerinsuomalainen maallikkosaarnaajatoiminta sai tukea Viron luterilaiselta kirkolta ja myöhemmin myös Suomesta. Narvassa alettiin pitää suomenkielisiä jumalanpalveluksia 1961 ja 1969 perustettiin Petroskoin suomenkielinen seurakunta. 1976 perustettiin Puškinin seurakunta, jonka käyttöön vihittiin entinen saksalaisen seurakunnan kirkko 1977.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Ensimmäinen merkki Neuvostoliiton henkisestä vapautumisesta oli Punalippu-kulttuurilehden julkaisema artikkeli 8/1987, missä pääkirjoituksessa esitettiin: "Vaalikaamme kansan kulttuuriperinnettä". Tästä alkoi Neuvostoliiton inkerinsuomalaisten järjestäytyminen yhdistyksiksi. Kesään 1990 mennessä Leningradin alueella toimi yhdeksän, Virossa kymmenen ja Neuvosto-Karjalassa viisi inkeriläisyhdistystä, joissa oli yli 5 000 jäsentä.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Myös Inkerin kirkko elpyi. Keväällä 1991 oli toimivia seurakuntia 18, joissa nykyään on jäseniä noin 15 000. Inkerin kirkon seurakuntamäärä on nykyään noin 80. Sitä johdetaan Pietarista käsin, ja siihen kuuluvia seurakuntia on Inkerinmaan lisäksi Karjalan tasavallassa, Uralilla ja Siperiassa.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: 1934 perustetun Inkeriläisten yhdistyksen seuraaja, vuodesta 1994 Suomen Inkeri-liitto. Liittoon kuuluu kahdeksan jäsenyhdistystä eri puolilla Suomea, mm. Turun seudun Inkeri-seura, Hyvinkään Inkeri-kerho, Lahden seudun Inkeri-kerho jaHelsingin seudun Inkeri-seura.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Liiton jäsenjärjestöt ovat järjestäneet vuosittain valtakunnallisia kesäjuhlia. Vuonna 2008 juhlia ei pidetty, mutta vuonna 2009 ne jälleen pidetään, joskin yksipäiväiseksi tilaisuudeksi supistettuna. Liiton työtä tukee 1965 perustettu Inkeriläisten Sivistyssäätiö. Liitto julkaisee kuudesti vuodessa ilmestyvää tiedotuslehteä "Inkeriläisten viesti" (perustettu 1958).


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Inkerin kulttuuriseura oli yhdistys, jonka tavoitteena oli edistää ja elvyttää inkeriläistä kulttuuria. Yhdistys perustettiin vuonna 1993 ja lakkautettiin vuonna 2015.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Villa Inkerin jäsenistö on pääasiassa suomalaisia, ja yhdistys keskittyy vanhusten hoitoon Venäjällä. Villa Inkerillä on vanhusten palvelutalo Kikkerin kylässä Kupanitsassa. Toimintaa rahoitetaan asiakkaiden palvelumaksuilla ja kirpputoritoiminnalla.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Inkerikeskus ry. on v. 1995 perustettu neuvonta- ja toimintakeskus inkerinsuomalaisia paluumuuttajia varten. Inkerikeskuksen koko toiminta tukee lakisääteistä kotouttamisprosessia koulutuksen, neuvonnan, työhön ohjauksen, kulttuuri- ja harrastustoiminnan muodossa. Inkerikeskus sijaitsee Pohjois-Helsingissä.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: 1988 perustettu inkerinsuomalaisten etujärjestö Inkerinmaalla. Liittoon kuuluu kaikkiaan 24 paikallisyhdistystä eri puolilla Venäjää (paitsi Karjalan tasavallassa). Inkerin Liiton toimisto sijaitsee Pietarissa, ja sen toimintamuotoina ovat suomen kielen opetus, suomalaisen kulttuurin edistäminen ja ylläpitäminen, työvoimaneuvonta jne. Liitto pitää yllä internetportaalia ja julkaisee omaa lehteä. Suurimpia vuosittaisia tapahtumia ovat inkeriläisten juhannusjuhlat, jotka järjestetään eri puolilla Inkerinmaata.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Venäjän inkerinsuomalaiset toimivat tiiviissä yhteistyössä Inkerin kirkon kanssa. Luterilainen kirkko on ollut perinteisesti inkeriläisyhteisöä voimakkaasti yhdistävä tekijä.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: 1989 perustettu Karjalan Inkeri-liitto yhdistää Karjalan tasavallassa eläviä inkerinsuomalaisia. Toiminta keskittyy Karjalan pääkaupunkiin Petroskoihin, missä liitolla on myös toimisto.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Viron inkerinsuomalaisten liitto – "Eesti Ingerisoomlaste Liit" (lyh. VIL/EIL) on perustettu 1989, ja siihen kuuluu 11 paikallisseuraa eri puolilla Viroa. Liiton toimisto sijaitsee Tartossa. Virossa asuvat inkerinsuomalaiset ovat saaneet ensimmäisenä vähemmistönä kulttuuriautonomian.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Liitto on julkaissut vuodesta 1993 kuukausittain suomenkielistä tiedotus- ja kulttuurilehteä INKERI, joka ilmestyy myös internetissä. Suurin vuosittainen tapahtuma on kesäisin järjestettävät laulu- ja tanhujuhlat eri puolilla Viroa.


title: Inkeriläisten kulttuuriyhteisöt

text: Ruotsin Inkeri-liitto – "Sveriges Ingermanländska Riksförbund" (lyh. RIL/SIR) on Ruotsiin toisen maailmansodan jälkeen emigroituneiden inkerinsuomalaisten 1956 perustama kattojärjestö. Siihen kuuluu yhdeksän paikallisseuraa ja se julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää tiedotuslehteä Ingria. Myös Ruotsin inkerinsuomalaiset järjestävät vuosittain kesäjuhlat.


title: Charles Wallace Richmond

text: Charles Wallace Richmond (31. joulukuuta 1868, Kenosha, Wisconsin–19. toukokuuta 1932, Washington DC) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.


title: Charles Wallace Richmond

text: Hänen vanhempansa olivat Edward Leslie Richmond ja Josephine Ellen Henry. Äiti kuoli Charlesin ollessa 12-vuotias. Isä, joka oli ammatiltaan rautatiepostivirkailija, muutti samana vuonna Washingtoniin DC saadessaan työpaikan osavaltion painotalosta. Charles sekä 2 siskoa ja veli muuttivat perässä seuraavana vuonna 1881. Isä oli mennyt uusiin naimisiin lesken kanssa, jolla oli 2 lasta. Perheeseen syntyi vielä 5 poikaa, joista 2 kuoli lapsina.


title: Charles Wallace Richmond

text: Charlesin opinnot jäivät muutamaan vuoteen yleistä koulua, ja sekin sujui huonosti, sillä hän joutui huolehtimaan nuoremmista sisaruksistaan ja auttamaan perheen taloudenpidossa. Syyskuussa 1883 hän lopetti koulun ja meni isän hankkimaan työpaikkaan, lähetiksi geologiselle tutkimusasemalle.


title: Charles Wallace Richmond

text: 1888 hän otti osaa geologiselle tutkimusretkelle Montanaan. Nicaraguaan suuntautuneen keräysmatkan jälkeen hänet palkattiin yövartijaksi Yhdysvaltojen kansallismuseoon Washington DC, jossa hänestä 1894 tehtiin lintuosaston apulaisjohtaja, vuodesta 1918 johtaja.


title: Charles Wallace Richmond

text: Richmond nimesi muun muassa pikkuvarpusen alalajin "dilutus" 1896.


title: Veli-Matti Kaitala

text: Veli-Matti Kaitala (taiteilijanimeltään Veli-Matti, 24. lokakuuta 1935 Tampere – 29. kesäkuuta 1978) oli suomalainen lapsitähti ja yksi Suomen tunnetuimpia sekä käytetyimpiä lapsinäyttelijöitä. Parhaiten hänet muistettaneen nimiroolista seikkailukomediassa "Pikku-Matti maailmalla" (1947). Veli-Matti toimi myös laulajana ja oli aikuisena pääammatiltaan opettaja.


title: Veli-Matti Kaitala

text: Edvin Laine etsi Suomisen Ollin menestyksen innostamana 9–10-vuotiaita esiintymiskykyisiä poikia ja tyttöjä esiintymään elokuvissaan, joissa päärooleja tähdittäisivät lapset. Laine löysi hänet sanomalehti-ilmoituksella elokuvaan "Nokea ja kultaa" (1945). Tarjokkaita oli 250, joista koekuvaukseen kutsuttiin kuusi, ja heistä valittiin Kaitala, Laineen sanoin ”nuori, pirteä poika, jolla on tummat silmät ja hyvä lauluääni!”.


title: Veli-Matti Kaitala

text: Kaitala onnistui elokuvassa ja sai uusia rooleja Laineen ohjauksissa "Kirkastuva sävel" (1946), "Pikku-Matti maailmalla" (1947) ja "Laitakaupungin laulu" (1948). Kaikissa niissä Kaitalan roolina oli resuisissa vaatteissa elämän nurjiin puoliin tutustuva köyhä poika. Kaitala huomautti siitä Laineelle, ja siitä innostuneena Laine keksi antaa hänelle roolin varakkaassa ympäristössä. Elokuva oli Toivo Kauppisen käsikirjoituksen pohjalta kesällä 1948 tehty Kaitalan viides elokuva "Onnen-Pekka".


title: Veli-Matti Kaitala

text: Veli-Matti esiintyi seitsemässä näytelmäelokuvassa,sekä yhdessä lyhyessä dokumenttielokuvassa (Täyttyviä toiveita 1958), ja hänen viimeinen roolinsa näytelmäelokuvissa oli Hauhia "Tuntemattomassa sotilaassa" (1955). Hän oli naimisissa kuvanveistäjä Nina Ternon(1935-2003) kanssa. Kaitala kuoli sairauskohtaukseen vain 42-vuotiaana.


title: Catia

text: CATIA () on suunnittelussa käytettävä 3D-mallinnusohjelmisto. Ohjelmisto on laajalti käytössä erityisesti lentokone-, auto- ja matkapuhelinteollisuudessa.


title: Catia

text: Ohjelmiston kehitti alun perin omaan käyttöönsä hävittäjä- ja liikelentokoneita valmistanut Avions Marcel Dassault-Breguet Aviation -yhtiö. Yhtiö tuotteisti Cati-suunnittelutyökalunsa () ja perusti vuonna 1981 sitä kehittämään yhtiön Dassault Systèmes. Ohjelmiston nimi vaihdettiin CATIAksi. CATIA on myöhemmin integroitu Dassault Systèmesin PLM-tuoteperheeseen (PLM l. "tuotteen elinkaaren hallinta"). Markkinointikanavana toimii IBM.


title: Catia

text: Alun CAD-ohjelmasta CATIA on kehittynyt tuotteita kolmiulotteisesti mallintavaksi suunnittelujärjestelmäksi. Laajimmillaan ohjelmisto jäljittelee ympäristön ja tuotteiden toimintaa kattavilla virtuaalisilla simulaatioilla. Tuotteista voidaan rakentaa virtuaalisesti toimivia malleja, esimerkiksi tosiaikaisesti simuloitu lentokoneen ohjaamo toimintoineen.


title: Catia

text: CATIAn vahvuutena voidaan pitää ydinalgoritmeja (ohjelma laskee pinnat NURBS-pintoina), pitkälle vietyä parametrisuutta ja kokoonpanojen käsittelyä, integraatiota ulkopuolisiin järjestelmiin, sekä virtuaalisten reaaliaikaisten 3D-simulointien mallinnusmahdollisuutta. Käyttöliittymältään ohjelma noudattelee Windows-standardeja: käyttö muun muassa perustuu vahvasti ikoneihin.


title: Catia

text: Muita vastaavan tyyppisiä suunnitteluohjelmistoja ovat muun muassa PTC Pro/Engineer, Autodesk Inventor, Dassault Systèmesin SolidWorks, Solid Edge, Unigraphics NX (aikaisemmin I-DEAS), sekä lähinnä Suomessa tunnettu kotimainen Cadmatic ja Vertex. Ominaisuuksiltaan, laajennettavuudeltaan ja hinnaltaan CATIA sijoittuu näiden ohjelmistojen kärkipäähän.


title: Catia

text: "Piirrepohjaisuus" on useiden mekaniikkasuunnitteluohjelmistojen ominaisuus, jossa mallia muokkaavat toiminnot, eli piirteet, säilyvät mallin rakenteena. Mallia muokkaavat arvot talletaan tietokantaan sen sijaan että niistä ainoastaan generoitaisin mallin geometria. Tällöin arvoja voidan muuttaa myöhemmin, ja geometria päivittyy vastaavasti. CATIAlle ominaista on lisäksi parametrien ja lisättyjen piirteiden luontijärjestyksen tallennus mallin tietokantaan aikajärjestyksessä; tämä antaa lisämahdollisuuksia mallin muokkaukseen ja geometristen piirteiden myöhempään organisointiin.


title: Catia

text: Kokoonpanomallin muutamalla parametrillä voi ohjata kaikkien osien tai osakokoonpanojen piirteitä tehokkaasti (esimerkiksi muuttamalla pituutta ja leveyttä muuttuvat kaikki kokoonpanon osat parametrien mukaan). Malliin voidaan luoda myös erilaisia mallintamisen reunaehtoja ("rules" ja "laws") jotka joko varoittavat tai estävät syöttämästä ei-toivottuja parametreja malliin. Säännöillä voidaan vaikkapa muuttaa automaattisesti osan kokoa jos tietyt reunaehdot täyttyvät (esimerkiksi jos palkin pituus on yli tietyn rajan valitaan korkeampi palkki). Monimutkaisempien sääntöjen luomiseen voidaan käyttää "Knowledgeware" -osioita.


title: Catia

text: Tyypillisten 3D-suunnitteluohjelmistojen tapaan komponenttia (osaa) muutettaessa muutos heijastuu automaattisesti kokoonpanoihin ja piirustuksiin joissa kyseinen osa esitetään.


title: Catia

text: Ohjelmisto on modulaarinen: kuhunkin työasemaan voidaan rakentaa eri ominaisuuksia valitsemalla halutut moduulit, joihin eri tehtäviin tarkoitetut toiminnot on ryhmitelty. CATIAssa näitä moduuleita kutsutaan nimellä "workbenches".


title: Catia

text: Nykyinen versio "CATIA V6" julkaistiin kesäkuussa 2008. Tuote on osa valmistajan PLM 2.0 -tuotetiedon hallintajärjestelmää. Myös edellistä V5 versiota tuetaan ja kehitetään yhä. Muutokset V6:ssa olivat pienempiä kuin edellisessä V5-versiopäivityksessä vuonna 1999. Tuolloin ohjelmisto lähes uudelleenkirjoitettiin V4 versioon verrattuna; perusmuutos oli parametrisuus ja NURBS-pintojen käyttö laskennassa.


title: Catia

text: Pääversioiden lisäksi ohjelmasta tulee noin puolen vuoden välein uusia toimintoja sisältäviä revisioita, esimerkiksi vuoden 2010 lopulla uusimmat versiot olivat Catia V62011 ja Catia V5R20.


title: Kale Teuronen

text: Kale Teuronen (17. tammikuuta 1912 – 24. joulukuuta 1986) oli suomalainen näyttelijä ja muusikko. Teuronen oli kotoisin Viipurista ja teki kiertueita 1930-luvulla Reino Helismaan sekä Martti Niemen kanssa.


title: Kale Teuronen

text: 1950-luvulla Teuronen aloitti elokuvanäyttelijänä, ja hänen tunnetuin roolinsa on "Tuntemattoman sotilaan" sotamies Susi.


title: Barbizonin koulu

text: Barbizonin koulu on taidehistoriallinen liike noin vuosina 1830-1870. Se sai nimensä Barbizonin kylästä läheltä Fontainebleauta Pariisin eteläpuolella, johon kertyi tuohon aikaan taiteilijoita ympäri Eurooppaa.


title: Barbizonin koulu

text: Barbizonin taiteilijat halusivat kehittää maalaustaidetta lähemmäs realismia. Koulukunta syntyi reaktiona samaan aikaan vaikuttaneeseen romantiikka-liikkeeseen. Se sai alkunsa John Constablen vuonna 1824 Pariisin salongissa näytteille tuomista maalaismaisemista. Koulun johtohahmoja olivat Jean-Baptiste Camille Corot, Théodore Rousseau, Jean-François Millet, Albert Charpin, Charles-François Daubigny ja Charles Olivier de Penne. Barbizonilaisuuden perikuva on Milletin teos "Tähkänpoimijat" (1857), joka kuvaa kolmea maalaisnaista pellolla. Kuva ei ole maisema eikä muotokuva, siinä ei kerrota uskonnollista tai muuta tarinaa, kuva vain esittää ihmisiä pellolla.


title: Barbizonin koulu

text: Koulua pidetään impressionismin edelläkävijänä. Suomessa Barbizonin koulu vaikutti kansallisromantiikkaan.


title: Ayọ

text: Joy Olasunmibo Ogunmakin (s. 14. syyskuuta 1980) on saksalainen laulaja-lauluntekijä, joka asuu Pariisissa. Hänet tunnetaan laulajanimellä Ayọ tai Ayo., joka tarkoittaa joruban kielellä iloista. Ayọn musiikki on soul-, folk- ja reggae-tyylistä.


title: Ayọ

text: Ayọn ensimmäinen albumi "Joyful" julkaistiin vuonna 2006. Albumin ensimmäinen single oli ”Down on My Knees”.


title: Barbizon

text: Barbizon on kunta Ranskassa, noin 55 kilometriä Pariisin eteläpuolella lähellä Fontainebleauta. Vuonna 2006 siellä oli 1 571 asukasta. Kunta tunnetaan taidehistoriassa vaikuttaneesta Barbizonin koulukunnasta. Taiteilijaryhmän keskuspaikkana toiminut rakennus Auberge Ganne on nykyisin museona. Esillä on myös Jean-François Milletin ateljee ja Théodore Rousseaun koti.


title: Barbizon

text: Lev Trotski piileskeli Barbizonissa 1930-luvulla. Järjestyksessä toinen Bilderberg-ryhmän kokous järjestettiin Barbizonissa vuonna 1955.


title: Barbizon

text: Barbizon on valittu kauneimpien ranskalaiskylien "Les Plus Beaux Villages de France" -järjestön jäseneksi.


title: Geneven konferenssi (1954)

text: Geneven konferenssi vuonna 1954 päätti Indokiinan sodan. Konferenssissa Vietnamin itsenäisyys tunnustettiin kansainvälisesti. Neuvotteluihin päädyttiin, kun Ho Tši Minhin johtamat Việt Minhin joukot olivat toukokuussa 1954 lyöneet ranskalaisten siirtomaaisäntien joukot ratkaisevassa Điện Biên Phủn taistelussa.


title: Geneven konferenssi (1954)

text: Vietnamin itsenäisyystaisteluun oli vaikuttanut Kiinan kansantasavallan perustaminen vuonna 1949: sota laajeni pelkästä siirtomaasodasta kansainväliseksi kylmän sodan näyttämöksi. Kommunismin leviämisen pelossa Yhdysvallat ryhtyi rahoittamaan Ranskan käymää sotaa. Vuonna 1954 apu kattoi jo 80 % kaikista kuluista.


title: Geneven konferenssi (1954)

text: Genevessä Vietnam jaettiin kahtia 17. leveyspiirin kohdalta. Yhdysvallat asettui aggressiivisesti tukemaan Saigonin hallitusta. Sissisota Vietnamin yhtenäisyyden saavuttamiseksi laajeni etelässä, kohti uutta sotaa. Sissiliikettä organisoi Vietminhin perillinen, pohjoisen tukema Kansallinen vapautusarmeija (Front National de Libération du Vietnam). Yhdysvaltalaiset tunsivat vastustajansa paremmin nimellä Vietkong.


title: Endriini

text: Endriini on orgaaninen yhdiste (POP-yhdiste), joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan valkoista kiteistä kiinteää ainetta. Sen kemiallinen kaava on CHClO. Endriinia on käytetty hyönteismyrkyissä lähinnä puuvillan, riisin, sokeriruon ja maissin viljelyssä sekä rodentisidina eli jyrsijöiden kuten myyrien torjuntaan. Aine kuuluu Tukholman yleissopimuksen (pysyvien orgaanisten yhdisteiden käyttöä ja päästöjä rajoittava yleissopimus) alaisiin aineisiin. Endriinin markkinointi ja käyttö kiellettiin Suomessa vuonna 1969.


title: Endriini

text: Endriinin moolimassa on 380,9 g/mol, sulamispiste 200 °C, suhteellinen tiheys 1,7 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), lähes veteen liukenematon 0,22 - 0,26 mg/l ja CAS-numero 72-20-8. Endriini hajoaa alle kiehumislämpötilansa. Aineen kuumentuessa yli 245 °C:n siitä muodostuu kloorivetyä ja fosgeenia.


title: Endriini

text: Lyhytaikaisesta altistumisesta endriinille voi seurata vaikutuksia keskushermostossa, johtaen kouristuksiin ja kuolemaan.


title: UFO: Enemy Unknown

text: UFO: Enemy Unknown (Pohjois-Amerikassa nimellä X-COM: UFO Defense) on Mythos Gamesin kehittämä ja MicroProsen alun perin vuonna 1994 julkaisema strategiapeli, joka on "X-COM"-pelisarjan ensimmäinen osa. Peli yhdisti erittäin toimivalla tavalla taktisen taistelun, tutkimisen sekä strategisen resurssienhallinnan ja on edelleen tietyissä piireissä hyvin suosittu. Sarjan jatko-osat on julkaistu X-COM-nimellä.


title: UFO: Enemy Unknown

text: X-Com perustetaan kansainväliseksi sotilaalliseksi kattojärjestöksi, joka yhdistää suurvaltojen voimavarat ja perustaa tukikohtaorganisaation torjuakseen maapallolle hyökkäävät muukalaiset.


title: UFO: Enemy Unknown

text: Aluksi X-Comin teknologia on pahasti jäljessä muukalaisia. Yksi pelin olennaisista osista onkin kaapata muukalaisten teknologiaa, jota voi sitten tukikohdissaan tutkia ja kehittää omaan käyttöönsä.


title: UFO: Enemy Unknown

text: Pelin tehtävät voi jakaa neljään osaan: ensinnäkin pitää varustaa torjuntahävittäjiä, jotka ampuvat alas ympäri maapalloa lentäviä muukalaisaluksia. Toiseksi eri tapahtumapaikoille pitää lähettää miehistönkuljetusaluksia ja sotilaita hyökkäämään muukalaisia vastaan, joko ufojen laskeutumispaikoille, muukalaistukikohtiin tai jopa kaupunkeihin. Kaupungeissa täytyy muukalaisten tuhoamisen lisäksi pyrkiä välttämään siviiliuhreja. Kolmanneksi taisteluista on tarkoitus kerätä mahdollisimman paljon muukalaisteknologiaa, jota voi sitten tutkia omassa tukikohdassaan. Lopuksi täytyy hallita X-Comin taloutta, mikä edellyttää rahoittajamaiden pitämistä tyytyväisinä sekä hyvinkin säästeliästä elämää.


title: UFO: Enemy Unknown

text: Pelin suunnittelija Julian Gollop oli aloittanut jatko-osan kehittämisen "Laser Squad" -pelilleen, mutta MicroProsella ei oltu kiinnostuneita pelistä. Gollop sai pelille kolme vaatimusta: pelin piti sijoittua maahan, siinä piti olla teemana UFO:t ja sen piti sisältää "teknologiapuu" "Civilization"- pelien tapaan.


title: UFO: Enemy Unknown

text: Pelissä olevia ideoita oli mukana jo Gollopin aiemmassa pelissä "Rebelstar Raiders".


title: UFO: Enemy Unknown

text: "UFO: Enemy Unknown" sai Pelit-lehden 4/1994 arvostelussa 94 pistettä. Samainen lehti valitsi UFO:n myöhemmin vuoden 1994 strategiapeliksi. Nykyään peliä usein pidetään kaikkien aikojen parhaana tietokonepelinä.


title: UFO: Enemy Unknown

text: CU Amiga -lehti antoi pelille arvosanaksi 89/100 arvostelussaan. Amiga Format -lehti antoi pelille arvosanaksi 90/100 arvostelussaan.


title: Stagnaatiopiste

text: Stagnaatiopiste on virtaavassa fluidissa kohta, jossa fluidin nopeus on nolla ja paine kaikkein suurin. Pisteen paikkaa voi muuttaa suurentamalla kohtauskulmaa. Mitä alempana piste on, sitä suurempi nostovoima sillä on.


title: AMC

text: American Motors Corporation (AMC) oli amerikkalainen 1950–1980-lukujen autonvalmistaja, jonka automerkkejä olivat AMC, Hudson, Jeep, Nash ja Rambler. Vuonna 1987 se sulautui Chrysler Corporationiin.


title: AMC

text: Yritys perustettiin 14. tammikuuta 1954 Nash-Kelvinator Corporationin ja Hudson Motor Car Companyn fuusiosta. Autojen valmistuspaikkana oli Kenosha, Wisconsin (eli kyse ei ollut Detroitin autokaupungista), sekä myöhemmin autoja alettiin valmistaa myös Bramptonissa, Kanadassa. Myyntisuhdanteiden nousussa American Motors nopeasti teki itselleen loven kolmen suuren valmistajan markkinoille ja oli lopulta viimeinen itsenäinen autonvalmistaja Yhdysvalloissa.


title: AMC

text: Alussa firma erikoistui pieniin autoihin ja hiljalleen siirtyi myös keskikokoisten jenkkiautojen markkinoille ja lopulta myös pitkään välteltyyn urheilu- ja muskeliautojen markkinoille 1960-luvun lopulla. AMC osti vuonna 1970 tappiota tekevän Jeep-divisioonan Kaiser-Frazerilta ja käänsi Jeep-merkin uuteen nousuun, joka jatkuu vielä nykyäänkin.


title: AMC

text: 1970-luvulla iskenyt lama, nousevat bensan hinnat ja kova kilpailu Yhdysvalloissa pakotti AMC:n etsimään kumppania 1970-luvun lopussa, ja johti lopulta yhteistyöhön ranskalaisen Renault'n kanssa vuonna 1979. Tämä tarkoitti, että AMC pääsi käyttämään Renault'n maailmanlaajuista markkinointiorganisaatiota ja AMC tuotti Kenoshan tehtaillaan tietyt erät Renault'n malleja, mahdollistaen ranskalaisten autojen myynnin paremmalla tuotolla ilman tuontiveroja.


title: AMC

text: Renault-yhteistyön myötä jäi suunnittelupuolelle aikaa ja rahaa pienten autojen markkinoilta (joilla nyt myytiin Renault'n malleja) ja AMC laajensi henkilöautovalikoimaansa nelivetomalleilla (AMC Eagle). Eaglet osoittautuivat pian erittäin suosituiksi etenkin nuorten ja maalla asuvien markkinaryhmissä. Ainoa kilpailija nelivetoautojen luokassa oli Subaru, jolla oli Yhdysvalloissa hieman kyseenalainen maine luotettavuuden saralla, kun taas AMC oli tunnettu juuri luottavuudestaan – eli markkinat kävivät.


title: AMC

text: 1980-luvulla energiakriisin pyöriessä taas markkinoilla ongelmaksi muodoistui, ettei AMC:lla oikeastaan ollut jenkkimarkkinoille soveltuvaa kohtuullisen kulutuksen ja riittävän väännön omaavaa nelisylinteristä moottoria ja käytössä oli hetken aikaa jopa GM:n perua oleva Iron Duke -nelonen. 1980-luvun lopulla oman 2.5L nelosmoottorin juuri valmistuessa oli jo liian myöhäistä ja 2. maaliskuuta 1987 Chrysler Corporation osti koko American Motorsin Corporationin osakekannan.


title: AMC

text: Seuraavana vuonna Chrysler lopetti AMC-henkilöautotuotannon, mutta jatkoi voitokasta Jeep-merkkiä. Käytännössä pitkälle 1990-luvulle (osittain 2000-luvulle) Jeepin mallit olivat AMC:n suunnittelemia ja käyttivät AMC:n tekniikkaa. Huonona yrityksenä hyödyntää hyvin myynyttä AMC Eagle-mallinimeä Chrysler perusti Eagle-merkin AMC:n raunioille ja myi Mitsubishin ja Renault'n malleja muutamia vuosia huonolla menestyksellä.


title: AMC

text: AMC:lla oli pitkät perinteet moottorivalmistajana ja sen valikoimaan kuuluivat tunnetut "ikiliikkujat", suorat kuutosmoottorit, kuten 196cid, 199cid (3.2L), 232cid (3.8L) ja 258cid (4.2L), 242cid (4.0L), joita käytettiin niin henkilöautoissa kuin Jeepin malleissakin. AMC ei koskaan käyttänyt henkilöautoissaan minkään muun valmistajan V8- tai kuutosmoottoria (poikkeuksena ensimmäisenä vuotenaan 1955 isokorisissa oli käytössä noin 1½ vuotta Packardin 320cid V8). V8-moottoreita oli vanhemmalla Rambler-merkillä mm. kestävät 250/287/327cid moottorit, sekä AMC-merkin alla 290/343/390cid moottorit ja niistä jalostetut 304/360/401cid moottorit. Kaikki nämä moottorit olivat siis AMC:n omaa suunnittelua ja tuotantoa. Nykypäivänäkin moottoripuoli on yleensä se, joka viimeisenä kestää paljonkin ajetuissa autoissa ja huolto ja osien haku on helppoa useiden keskenään sopivien osien vuoksi.


title: AMC

text: AMC:n valmisti autoja muutaman vuoden vanhoilla Nash- ja Hudson-merkeillä, tämän jälkeen siirryttiin Rambler-merkin valmistukseen, josta sitten n. 1970 siirryttiin käyttämään firman omaa nimeä (AMC). Siirtymä oli Pohjois-Amerikan markkina-alueella liukuva ja alkoi isoimmista korimalleista (Ambassador, Rebel) ja Rambler merkki lopetettiin kokonaan kun viimeinen Rambler (American) rullasi tehtaalta vuonna 1969. Tämän jälkeen kaikki valmistetut autot kantoivat merkkia AMC. Euroopassa ja muualla maailmassa muutosta ei markkinointisyistä kuitenkaan tehty ja Rambler merkki jatkoi 1970-luvun loppuun asti.


title: AMC

text: Joitain AMC:n valmistamia malleja:


title: AMC

text: Rambler:


title: AMC

text: AMC:


title: AMC

text: Jeep:


title: Eagle (automerkki)

text: Eagle oli Chrysler Corporationin automerkki, joka perustettiin vuonna 1989 Chryslerin ostettua AMC:n. Merkin valmistus loppui vuonna 1998. Vaikka merkki olikin melko lyhytikäinen, esimerkiksi sen Talon-coupé-malli myi yli 115 000 kappaletta.


title: Eagle (automerkki)

text: Nimeä Eagle käytti myös Dan Gurney kilpa-autoissaan. Yksi huomattavimmista oli vuoden 1967 Eagle-Weslake Formula 1 -auto.


title: Bohrin epäyhtälö

text:
Bohrin epäyhtälö on kompleksilukuihin liittyvä epäyhtälö. Sen mukaan jos formula_1 ja formula_2 ovat kompleksilukuja ja formula_3 positiivinen reaaliluku, on
formula_4
Epäyhtälössä pätee yhtäsuuruus jos ja vain jos formula_5.


title: 24 (6. tuotantokausi)

text: Televisiosarja 24:n kuudennen tuotantokauden näyttäminen televisiossa alkoi Yhdysvalloissa vuoden 2007 tammikuussa.


title: 24 (6. tuotantokausi)

text: Neljännen tuotantokauden lopulla Jack Bauer hyökkäsi Valkoisen talon luvalla Los Angelesin Kiinan konsulaattiin. Operaation aikana Kiinan konsuli sai surmansa lähetystön turvamiehen vahinkolaukauksesta. Siitä huolimatta kiinalaiset syyttivät Baueria tapahtumasta ja vaativat Yhdysvaltain hallitusta luovuttamaan Bauer heille, jotta he voisivat viedä Bauerin vankileirille Kiinaan, jossa tämän olisi tarkoitus viettää koko loppu elämänsä. Ydinsodan pelossa Yhdysvaltain hallitus pyysi Jackia luovuttautumaan suosiolla Kiinan hallitukselle. Tästä huolimatta Walt Cummings käski erästä Salaisen Palvelun agenttia tappamaan Bauerin, ettei tämä vuotaisi salaisia tietoja kiinalaisille. Palmer sai kuitenkin Cummingsin suunnitelmat selville ja ehti varoittaa Jackia, jotta tämä ehtisi lavastaa oman kuolemansa.


title: 24 (6. tuotantokausi)

text: Viidennen kauden lopussa kiinalaiset saivat kaapattua Jackin, joka oli viettänyt tätä ennen 18 kuukautta pimennossa, ja veivät tämän rahtilaivaan, jonka kyljessä luki Shanghai.


title: 24 (6. tuotantokausi)

text:
Kuudennen kauden alussa Yhdysvallat on ollut lukuisten terroristihyökkäysten kohteena. Presidentti Wayne Palmer tekee kiinalaisten kanssa sopimuksen, jonka mukaan kiinalaiset luovuttavat Jack Bauerin Yhdysvalloille, jonka jälkeen Yhdysvallat aikovat luovuttaa Bauerin Abu Fayedille, joka sanoo tietävänsä terroristi-iskujen tekijän.
"Muodossa Näyttelijä - Roolihahmo"


title: 24 (6. tuotantokausi)

text:
Seuraavien hahmojen on varmistettu palaavan tulevalle kaudelle:
Seuraavat henkilöt ovat uusia lisäyksiä sarjaan:


title: Fred Hoyle

text: Sir Frederick Hoyle (24. kesäkuuta 1915 – 20. elokuuta 2001) oli brittiläinen tähtitieteilijä ja tieteiskirjailija. Vuonna 1948 hän esitti pysyvän tilan teorian yhdessä Hermann Bondin ja Thomas Goldin kanssa.


title: Fred Hoyle

text: Hoyle oli innostunut tähtitieteellisen tiedon kansantajuistamisesta. Hän piti vuonna 1950 radiossa kosmologian esitelmäsarjan, joka koottiin myöhemmin kirjaksi. Tässä radio-ohjelmassa Hoyle ensimmäisenä käytti vastustamastaan alkuräjähdysteoriasta nimitystä ”Big bang”. Hän kirjoitti myös muita yleistajuisia kirjoja, televisiosarjan käsikirjoituksen sekä tieteiskirjoja.


title: Fred Hoyle

text: Hoyle valittiin Royal Societyyn vuonna 1957 ja lyötiin ritariksi 1972.


title: Fred Hoyle

text: Hoylen tunnetuin tieteisromaani on "Musta pilvi" (1957), joka kertoo aurinkokuntaan saapuvasta jättiläismäisestä, älykkäästä avaruuden pilvestä. Romaanin "Los Angeles ei vastaa" (1966) päähenkilönä on säveltäjä. "Infernossa" (1973) maapalloa uhkaa tuho Linnunradan ytimen räjähtämisen vuoksi. Skotlantilainen tähtitieteilijä nousee maapalloa kohtaavien myrskyjen jälkeen klaanipäälliköksi ja rakentamaan yhteiskuntaa uudelleen vanhojen tapojen mukaisesti.


title: Fred Hoyle

text: Hoyle vieraili syksyllä 1982 Helsingissä ja Turussa esitelmöimässä yleisölle alkuaineiden synnystä tähdissä.


title: Kriittinen laitos

text: Kriittinen laitos eli kriittinen editio on kauno- tai tietokirjallisuudesta tai sävellyksestä laadittu kommentoitu julkaisu, joka pohjautuu huolelliseen lähdeaineiston tutkimukseen.


title: Kriittinen laitos

text: Kirjallisten teosten kriittiset laitokset esittelevät teoksen syntyä, historiaa ja kontekstia ja selittävät sanoja ja käsitteitä sekä teoksen yhteyksiä muuhun kirjallisuuteen ja aatehistoriaan. Kriittiset laitokset ovat perusteoksia, jotka palvelevat laajasti kirjallista kulttuuria.


title: Kriittinen laitos

text: Sävellysten kriittisten laitosten ensisijaisia lähteitä ovat säveltäjän käsikirjoitukset, säveltäjän hyväksymät käsikirjoituskopiot sekä säveltäjän hyväksymät painetut laitokset. Lähteiden tulkintaan vaikuttaa merkittävästi sävellyksen syntyaika. Esimerkiksi varhaisessa länsimaisessa musiikissa nuottikirjoitus sisältää usein vain rakenteellisen rungon ja jättää lopullisen soivan tuloksen esiintyjien päätettäväksi. Tieteelliseen kriittiseen laitokseen kuuluu myös tekstiosa, jossa esitellään käytetyt lähteet, arvioidaan niiden luotettavuutta sekä mahdollisesti esitetään teoksen syntyhistoriaa valottavia tietoja.


title: Kriittinen laitos

text: Suomalaisen kirjallisuuden tekstikriittisiin laitoksiin luetaan lähinnä Johan Ludvig Runebergin koottujen teosten editio. Tekeillä on Elias Lönnrotin teosten kriittinen laitos. Zacharias Topeliuksen teoksista julkaistaan vuosikymmenen aikana historiallis-kriittinen laitos, jonka ensimmäinen osa on ilmestynyt vuonna 2010. Myös Aleksis Kiven "Nummisuutareista" julkaistiin kriittinen laitos vuonna 2010. Samoin Mikael Agricolan "Abc-kiriasta" on valmistunut kriittinen laitos sarjassa "Mikael Agricolan teosten tieteelliset editiot".


title: Kriittinen laitos

text: Svenska litteratursällskapet i Finlandin vuonna 2008 käynnistämä hanke julkaisee Georg August Wallinin tuotannon tekstikriittisenä laitoksena kuudessa osassa alkaen vuodesta 2010.


title: Kriittinen laitos

text: Suomalaisen musiikin merkittävin kriittinen julkaisuhanke on Jean Sibeliuksen sävellysten kokonaisjulkaisu, jota valmistelevat Kansalliskirjasto, Sibelius-Seura ry ja musiikkikustantamo Breitkopf & Härtel. Työ käynnistyi vuonna 1996, ja ensimmäinen nide julkaistiin vuonna 1998.


title: Oneiromantia

text: Oneiromantia ( "oneiros" 'uni' + "manteia" 'ennustaminen') merkitsee unista ennustamista. Oneiromantia on unientulkinnan menetelmä, jonka avulla halutaan nähdä tulevia tapahtumia.


title: Oneiromantia

text: Raamatussa unia käytetään monesti jonkinlaisina enteinä tai viesteinä. Esimerkiksi Paavali saa kehotuksen suunnata Makedoniaan. Unien on voitu uskoa olevan esimerkiksi viestejä, kuten varoituksia jumalalta. Oneiromantia tunnetaan useissa antiikin kulttuureissa ja myös tuoreemmassa kansanperinteessä. Antiikin Kreikassa Artemidoros Daldislainen kirjoitti 100-luvulla varhaisimman tunnetun oneiromantiaan liittyvän teoksen "Suuri unikirja" ("Oneirokritika").


title: Dionysoksen teatteri

text: Dionysoksen teatteri () on antiikin aikainen teatteri, joka sijaitsee Ateenan Akropoliin etelärinteellä. Teatteri oli pyhitetty Dionysos Eleuthereukselle, ja se oli osa Dionysos Eleuthereuksen pyhäkköä.


title: Dionysoksen teatteri

text: Teatteri rakennettiin alun perin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa., ja sitä pidetään maailman ensimmäisenä teatterina. Ennen teatterin rakentamista esitykset olivat mahdollisesti Agoralla. Teatteri liittyi Dionysoksen kulttiin, sillä näytelmät olivat osa jumalan kunnioittamista. Merkittävin teatterijuhla oli Dionysia-juhla. 500-luvulla eaa. teatterin viereen rakennettiin myös Dionysoksen temppeli.


title: Dionysoksen teatteri

text: Dionysoksen teatteri oli kreikkalaisen tragedian ja komedian syntymäpaikka, ja 400-luvulla eaa. siellä esitettiin kaikkein kuuluisimpien kreikkalaisten näytelmäkirjailijoiden, kuten Aiskhyloksen, Sofokleen, Euripideen ja Aristofaneen, näytelmien ensiesitykset.


title: Dionysoksen teatteri

text: Teatteri oli alun perin rakennettu pääosin puusta. Vuonna 342 eaa. Lykurgos rakennutti teatterin uudelleen kivestä. Samoihin aikoihin teatterin alue laajennettiin Dionysos Eleuthereuksen pyhäköksi, ja sinne rakennettiin uudempi Dionysoksen temppeli vanhan temppelin viereen. 330 eaa. teatteriin rakennettiin uusia kivisiä penkkejä lisätilan saavuttamiseksi. Myöhemminkin teatteria uusittiin usein. Suurin osa nykyisin näkyvillä olevista rakenteista on peräisin roomalaiselta ajalta. Rooman keisari Nero teetti teatteriin laajoja entisöintitöitä vuonna 61 jaa.


title: Dionysoksen teatteri

text: Teatterin alueen arkeologiset kaivaukset suoritti Ateenan arkeologinen seura.


title: Dionysoksen teatteri

text: Teatterin keskiössä oli "orkhestra", jossa "khoros" esiintyi. Se oli alun perin suorakulmion muotoinen, sittemmin pyöreä ja viimeisessä vaiheessa puoliympyrän muotoinen. Teatterin katsomossa oli sen laajimmassa vaiheessa kolme osaa: alimpana 32 penkkiriviä, jotka muodostivat täydellisen puolikaaren keskellä olleen "orkhestran" ympärille, ylempänä toiset 32 penkkiriviä, jotka kattoivat ainoastaan katsomoalueen keskiosan, ja aivan ylärivissä vielä lisää penkkirivejä, jotka kattoivat samoin katsomon keskiosan.


title: Dionysoksen teatteri

text: Teatteriin mahtui laajimmillaan 17 000 katsojaa. Ensimmäisen rivin paikoista 67 oli varattu merkkihenkilöille ja tietyille viranhaltijoille. Kaikkein edustavin paikka oli varattu Dionysos Eleuthereuksen papille. Ensimmäisessä rivissä oli myös Dionysoksen patsas, niin että jumala itse saattoi seurata näytelmiä.


title: Dionysoksen teatteri

text: Näyttämön taustalla oli näyttämörakennus. Sen takana teatterin eteläpuolella olivat Dionysoksen vanhempi ja uudempi temppeli sekä jumalan alttari.


title: Kylkirusto

text: Kylkirusto () on rustokudosta, jonka avulla kylkiluut kiinnittyvät rintalastaan. Kylkirustojen ulkopäät ovat kiinnittyneet vastaavan kylkiluun luiseen osaan. Ensimmäisen eli ylimmän kylkiruston sisempi pää kiinnittyy suoraan rintalastaan, 2.–7. kylkirustot kiinnittyvät synoviaalinivelillä () rintalastan ulkoreunoihin, 8.–10. kylkirustot niveltyvät synoviaalinivelillä ylempään kylkiluuhun, ja 11.–12. kylkirustot ovat ihmisellä vapaita kylkiluita eli niiden päällä ei ole kiinnittymispintaa rintalastan tai rustokudokseen.


title: Kylkirusto

text: Kylkirustot koostuvat hyaliinirustosta. Ruston jousto-ominaisuus helpottaa rintakehän liikkuvuutta ja auttaa hengittämisessä.


title: Tuol Sleng

text: Tuol Sleng on koulusta vankilaksi ja kuulustelukeskukseksi muunnettu rakennus Phnom Penhissä, Kambodžassa. Vankilan koodinimi oli S-21. Laitosta johti entinen opettaja Kang Kek Ieu, sissinimeltään "Duch". Nykyään paikalla toimii vankilamuseo.


title: Tuol Sleng

text:
Punakhmerien valtakaudella 1975–1979 Tuol Slengiin koottiin yli 12 000 vankia, yleensä puhutaan noin 17 000 vangista. Vangituista ainakin 2 000 oli lapsia. Eloonjääneitä oli vähän, tiedettyjä selviytyjiä on seitsemän viidestätoista tuhannesta.
Punaisten khmerien hallitessa Kambodžaa myös ulkomaalaisia katosi. Jotkut näistä päätyivät Tuol Slengiin.


title: Tuol Sleng

text:
Vankilan oli tarkoitus olla valtion vihollisten (koulutettu väki, munkit, opiskelijat) kuulustelukeskus, mutta myös kokonaisia perheitä teloitettiin. Vangeilta haluttiin saada tunnustuksia ja nimiä kiduttamalla. Vangin keskimääräinen viipymisaika vankilassa oli kolme kuukautta.
Vankeja kuoli teloituksen ohella aliravitsemukseen, kidutukseen ja huonoon hygieniaan. Alussa vangit haudattiin vankilan pihamaalle, mutta tilan loputtua teloittaminen ja hautaaminen siirrettiin Choeung Ekin kuolemankentille kaupungin ulkopuolelle.


title: Tuol Sleng

text: Vietnamilaiset sotilaat löysivät vankilan vallattuaan kaupungin. Vain muutama lapsi löytyi elossa, ja muut neljätoista viimeistä vankia oli puukotettu vuotamaan kuiviin vartijoiden paettua vankilasta kiireellä. Näiden neljäntoista tuntemattoman uhrin haudat löytyvät vankilan pihalta.


title: Tuol Sleng

text: Virallisesti vankilaan tuotiin kuulusteltavaksi vain keskushallinnon vihollisia, mutta kansanvihollisia nähtiin olevan kaikkialla. Koulutus tai sivistys olivat usein riittävä syy vangitsemiseen, koska keskiluokka oli vallankumouksen tiellä.


title: Steve Bull

text: Stephen George Bull (s. 28. maaliskuuta 1965 Tipton, Englanti) on englantilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi pitkän ja menestyksekkään uran Wolverhampton Wanderersissa.


title: Steve Bull

text: Bull aloitti pelaamisen Tiptonissa paikallisissa koulujoukkueissa, ensin Ocker Hillissä ja myöhemmin Willingsworth High Schoolin joukkueessa. Koulun päätyttyä hän liittyi Tipton Townin vahvuuteen ja West Bromwich Albionin kykyjenetsijän huomattua hänen lahjakkuutensa hän siirtyi ammattilaiseksi Albioniin elokuussa 1985. Englannin 1. divisioonassa Albionin paidassa yhdeksän ottelua (joista neljä liigassa) pelannut Bull siirtyi Wolverhampton Wanderersiin puoli vuotta sen jälkeen kun joukkue putosi 3. divisioonasta toukokuussa 1986.


title: Steve Bull

text: Bullin siirtyessä seuraan Wolves oli historiansa pahimmassa kriisissä. Seura oli jumiutunut divisioonansa keskivaiheille ja pudonnut FA Cupista hävittyään katastrofaalisesti liigan ulkopuoliselle Chorleylle 0-3. Hyökkääjä debytoi uudessa seurassaan 22. marraskuuta 1986 ottelussa Wrexhamia vastaan ja viimeisteli ensimmäisen Wolves-maalinsa Cardiff Cityä vastaan 2. joulukuuta samana vuonna. Ensimmäinen hattutemppu syntyi seuraavana keväänä 9. toukokuuta Hartlepool Unitedia vastaan.


title: Steve Bull

text: Kaudella 1987/88 hän teki yhteensä huikeat 52 maalia. Bull oli ensimmäinen pelaaja lähes kolmeenkymmeneen vuoteen, joka kykeni viimeistelemään vähintään 50 liiga- ja cupmaalia yhdellä kaudella. Samalla kaudella Wolves voitti 4. divisioonan ja juhli keväällä Wembleyllä Englannin aladivisioonien cupin, Sherpa Van Trophyn voittoa. Myös seuraavalla kaudella (1988/89) Bullin tehokkuus oli murskaavaa. Tuloksena kuusi hattutemppua (joista kahdessa ottelussa neljä maalia) ja yhteensä 50 maalia koko kaudella. Ensimmäisen kerran sitten 1920-luvun puolenvälin jälkeen sama pelaaja oli pystynyt kahtena peräkkäisenä kautena tekemään vähintään 50 maalia. Kauden päätteeksi Wolves voitti 3. divisioonan historiansa parhaalla pistemäärällä.


title: Steve Bull

text: 1992 Bullista tuli Wolverhamptonin kaikkien aikojen paras maalintekijä hänen viimeistellessään seuralle 195. maalinsa. Helmikuussa 1998 hän saavutti huikean 300 maalin rajan ja 18. elokuuta 1998 kirjattiin tilastoihin 18. ja viimeinen hattutemppu, joka syntyi Liigacupin ottelussa Barnetia vastaan.


title: Steve Bull

text: Bull kärsi viimeiset kaudet polvivammoista ja päätti uransa Wanderersissa kesällä 1999 siirtyen Hereford Unitediin. Herefordissa vain seitsemän ottelua pelannut Bull lopetti uransa yhden kauden jälkeen. Bull pelasi Wolvesissa kaiken kaikkiaan 13 kauden aikana 545 ottelua, joista 461 liigassa ja viimeisteli näissä 306 maalia, joista 250 syntyi liigaotteluissa.


title: Steve Bull

text: Bull on eräs Wolverhampton Wanderersin historian arvostetuimmista ja pidetyimmistä pelaajista, eikä vain huikean maalintekotaitonsa ansiosta vaan ennen kaikkea seurauskollisuutensa takia. Hän pelasi uransa parhaat kaudet Wanderersissa, vaikka sai lukuisia tarjouksia monilta Ison-Britannian ja manner-Euroopan huippujoukkueilta. Joulukuussa 1999 Bullille myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan MBE-jäsenyys ja 2003 Wolvesin kotikentän Molineux Stadiumin yksi katsomonosa nimettiin Steve Bull Standiksi.


title: Steve Bull

text: Bull debytoi Englannin maajoukkueessa 27. toukokuuta 1989 tullessaan vaihdosta peliin ystävyysottelussa Skotlantia vastaan Glasgow'n Hampden Parkissa. Bull teki Englannin ensimmäisen maalin 2-0 päättyneessä ottelussa ja vaiensi kritiikin, jonka mukaan hän pystyy tekemään maaleja vain alasarjoissa. Huhtikuussa 1990 hän teki kaksi maalia Tšekkoslovakiaa vastaan ja lunasti paikkansa maajoukkuemiehistöön Italian MM-lopputurnauksessa.


title: Steve Bull

text: Englannin maajoukkueessa Bull pelasi yhteensä 13 ottelua ollen viidesti aloituskentällisessä ja tehden kaiken kaikkiaan 4 maalia. Lisäksi hänelle kertyi muutamia B-maaotteluita.


title: Ammonin kuningaskunta

text: Ammonin kuningaskunta oli israelilaisille etäistä sukua olevien heimojen kuningaskunta Kuolleestamerestä koilliseen.


title: Peruspankki

text: Peruspankki Oy oli vuonna 1963 perustettu työväen liikepankki.


title: Peruspankki

text: Peruspankki perustettiin huolehtimaan työväen säästöpankkien kassavarantotalletuksista, jotka niiden täytyi säästöpankkilain mukaan tehdä johonkin liikepankkiin. Peruspankki lainasi talletetut varat edelleen ja hoiti maksuliikennettä työväen liikelaitosten ja niiden ulkomaisten kauppakumppanien välillä.


title: Peruspankki

text: Peruspankin omisti Suomen ammattiyhdistysliike. Se hankki 1970-luvulla Peruspankista yli 61,5 % osuuden. Loppuosa omistuksesta kuului E-liikkeelle, Kansa-yhtiöille ja työväenliikkeen eri liikelaitoksille. Pankin henkilökunnan määrä oli 1980-luvun alussa alle 20, ja sillä oli yksi toimipaikka.


title: Peruspankki

text: Suomen Työväen Säästöpankki oli luopunut Peruspankin osakkeistaan 1970-luvulla. Vuonna 1980 se palasi takaisin osaomistajaksi. STS:n omistusosuus oli 1980-luvulla noin viidesosa. Yhdeksi vähemmistöomistajaksi tuli Osuuspankki Yhteistuki, niin ikään työväen pankki, vuonna 1984. Omistusjärjestelyt liittyivät työväen rahalaitosten yhteistyön tiivistämiseen.


title: Peruspankki

text: Peruspankki liittyi 1984 pankkien väliseen SWIFT-tietokonejärjestelmään. Sen ansiosta Peruspankki siirtyi ulkomaan maksuliikenteessä ajantasajärjestelmään. Peruspankki kasvoi voimakkaasti vuosina 1984–1985. Taseen loppusumma 1984 oli 566 miljoonaa markkaa.


title: Peruspankki

text: STS osti lisää Peruspankin osakkeita vuonna 1987. Sen omistusosuudeksi tuli nyt 42 %. STS:n ja Peruspankin ulkomaantoiminnot yhdistettiin.


title: Peruspankki

text: Vuonna 1988 Peruspankin toiminnan perustaksi omaksuttiin sidosryhmien palvelemisen sijaan pk-yritysten rahoittaminen. Uuteen linjaan kuului myös riskinotto. Linja tuottikin hyvää tulosta.


title: Peruspankki

text: Peruspankki fuusioitiin liikepankiksi muutettuun STS-Pankkiin vuonna 1990. Peruspankin johtajisto halusi pankin pysyvän itsenäisenä. Pääomistaja STS ei kuitenkaan enää tarvinnut toista työväen liikepankkia, koska se pystyi hoitamaan Peruspankin aiemmat tehtävät itse. Fuusio toteutettiin niin, että Peruspankin osakkeet vaihdettiin STS-Pankin A-osakkeiksi. Omistajia oli tuolloin 150.


title: Johan Bargum

text: Johan Eric Ragnar Bargum (s. 13. toukokuuta 1943 Helsinki) on suomalainen ruotsinkielinen kirjailija. Hän on kirjoittanut romaaneja, novellikokoelmia ja näytelmiä.


title: Johan Bargum

text: Bargum valmistui ylioppilaaksi vuonna 1962 ja humanististen tieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1969. Bargumin esikoisteos, novellikokoelma "Svartvitt", julkaistiin vuonna 1965.


title: Johan Bargum

text: Bargum on kirjoittanut näytelmiä yksin ja yhdessä Bengt Ahlforsin kanssa. Tunnetuin niistä lienee aidsista kertova "Onko Kongossa tiikereitä?" (1986). Myös hänen proosatekstissään on paljon dialogia. Vuonna 2006 ilmestynyt "Ensilumi" on Bargumin ensimmäinen lastenkirja. Sen on kuvittanut Kristiina Louhi.


title: Johan Bargum

text: Bargum oli Lilla Teaternin johtaja vuosina 2000–2001 ja teatterin hallituksen puheenjohtaja 2001–2003. Bargum sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1998.


title: Johan Bargum

text: Bargumin äiti oli kirjailija Viveca Hollmerus.


title: Johan Bargum

text: LähdeLähde


title: Herodes Atticuksen odeion

text: Herodes Atticuksen odeion () eli Herodeion (Ηρώδειο, "Herodeio", "Iródeio") on antiikin aikainen roomalaistyylinen odeion eli laulu- ja musiikkiteatteri, joka sijaitsee Ateenan Akropoliin etelärinteessä. Se on nykyisin raunioitunut mutta kunnostettu teatteri- ja konserttikäyttöön.


title: Herodes Atticuksen odeion

text: Odeionin rakennutti Herodes Atticus vuonna 160 jaa. kuolleen vaimonsa Aspasia Annia Regillan muistolle. Odeion valmistui joskus kyseisen vuoden ja vuoden 174 jaa. välisenä aikana, sillä Pausanias kertoo nähneensä rakennuksen vuonna 174 jaa. Rakennusta käytettiin musiikkikonserttien tapahtumapaikkana.


title: Herodes Atticuksen odeion

text: Rakennus tuhoutui herulien hyökkäyksessä vuonna 267 jaa. Pian tämän jälkeen sen seinämästä tehtiin osa uutta kaupunginmuuria. 1200-luvulla se oli osa Rizokastron eli bysanttilaisaikaisen Akropoliin linnoituksen muuria.


title: Herodes Atticuksen odeion

text: Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvun puolessa välissä. Ne suoritti Ateenan arkeologinen seura. Odeionin katsomo ja esiintymislava korjattiin uudella marmorilla vuosina 1952-1953. Vuodesta 1957 siellä on järjestetty teatteri-, musiikki- ja tanssiesityksiä, kuten antiikin kreikkalaisten näytelmien esityksiä, erityisesti osana vuosittaista Ateenan ja Epidauroksen festivaalia.


title: Herodes Atticuksen odeion

text: Odeion on jyrkästi kalteva teatteri. Sen katsomo on puolikaaren muotoinen, ja sen halkaisija on 76 metriä. Katsomossa oli 32 penkkiriviä, jotka 1,2 metriä leveä käytävä jakoi kahteen osaan. Penkit oli tehty valkoisesta marmorista. Katsomoon mahtui 5 000 katsojaa. Odeionin keskuksessa oli korotettu näyttämö ("skene") sekä "orkhestra", jonka halkaisija oli 19 metriä. Ne oli päällystetty marmorilla. Teatterissa oli julkisivun puolella kolmikerroksinen kivestä rakennettu etuseinä, joka toimii samalla näyttämön taustaseinänä. Siinä on kaarellisia aukkoja ja syvennyksiä patsaille. Seinän korkeus oli 28 metriä. Antiikin aikana rakennuksessa oli seetripuinen katto.


title: Herodes Atticuksen odeion

text: Itäpuolella odeion yhdistyi Eumeneen stoaan. Nykyisin rakennus on Dionysíou Areopagítou -kadun varrella.


title: Sekundaarimetabolia

text: Sekundaarimetabolia eli erikoismetabolia on organismin ei-välttämätöntä metaboliaa eli aineenvaihduntaa. Sekundaarimetabolian reaktiopolut ja tuotteet eivät ole välttämättömiä organismin elossa pysymiselle normaaleissa olosuhteissa. Sekundaarimetabolian tuotteiden puuttuminen johtaa yleensä vain vähäiseen organismin toimintojen kuten kasvun, kehityksen, lisääntymisen ja esteettisten ominaisuuksien heikentymiseen tai sillä ei ole lainkaan vaikutuksia organismin fenotyyppiin.


title: Sekundaarimetabolia

text: Esimerkkejä sekundaarimetaboliiteista eli toissijaisista aineenvaihduntatuotteista ovat muun muassa väriainepigmentit, haju- ja makuyhdisteet ja mikrobien itsensä tuottamat antibiootit, joiden avulla organismi kilpailee muiden lajiyksilöiden ja muiden lajien kanssa ja torjuu petoja ja parasiitteja. Ei-sekundaarimetaboliasta eli primaarimetaboliasta eli tavallisesta metaboliasta käytetään joskus nimitystä perusmetabolia erotukseksi sekundaarimetaboliasta. Sekundaarimetaboliitteja tuottavat niin mikrobit, kasvit kuin eläimetkin, mutteivät kaikki niistä.


title: Sekundaarimetabolia

text: Organismien sekundaarimetabolia voi käynnistyä joskus myös vain tarvittaessa olosuhteiden tai kehitysvaiheiden niin vaatiessa. Esimerkiksi bakteerien sekundaarimetabolia käynnistyy ympäristöolosuhteiden muuttuessa huonommiksi. Kasvaessaan ravinteikkaassa väliaineessa useimmat bakteerit tuottavat lähes yksinomaan perusmetabolian tuotteita kasvaakseen ja lisääntyäkseen. Kun ravinteiden määrä vähentyy, bakteerit alkavat tuottaa sekundaarimetaboliitteja selvitäkseen elossa.


title: Sekundaarimetabolia

text: Myös kasvit tuottavat sekundaarimetaboliitteja selviytyäkseen paremmin haitallisissa ympäristöolosuhteissa ja tietyissä kehitysvaiheissa. Esimerkiksi altistuminen UV-säteilylle käynnistää UV-säteilyä absorboivien yhdisteiden biosynteesin.


title: Punktsipum

text: Punktsipum on Klamydian albumi, joka julkaistiin .


title: Punktsipum

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan kolmannellatoista sijalla, ja pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.


title: Punktsipum

text: Kaikki kappaleet sovittanut Klamydia.


title: Fred Hersch

text: Fred Hersch (s. 21. lokakuuta 1955, Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen jazz-pianisti.


title: Fred Hersch

text: Hersch aloitti pianonsoiton nuorella iällä ja valmistui vuonna 1977 New England Conservatory of Musicista Bostonissa. Häntä opetti mm. Sophia Rosoff. Hersch siirtyi 1970-luvun lopulla New Yorkiin, jossa hän pääsi esiintymään yhdessä Stan Getzin, Joe Hendersonin, Lee Konitzin ja Charlie Hadenin kanssa.


title: Fred Hersch

text: Hersch on saanut vaikutteita Bill Evansilta. Hän on soittanut lukuisissa kokoonpanoissa, ja lisäksi monet albumeista, kuten "Live at the Bimhuis" (2005) ovat sooloresitaaleja.


title: Fred Hersch

text: Hersch todettiin HIV-positiiviseksi vuonna 1986. Hän on saanut mainetta myös musiikin opettajana. Hän on avoimesti homoseksuaalinen.


title: Chris Barber

text: Donald Christopher 'Chris' Barber (s. 1930) on brittiläinen jazzmuusikko, joka soittaa pasuunalla perinteistä Dixieland-jazzia.


title: Chris Barber

text: Chris Barber perusti ensimmäisen oman yhtyeensä 1949. Hän on tukenut monia nuoria muusikoita heidän uransa alkutaipaleella. Näihin kuuluvat skifflemusiikin kuningas Lonnie Donegan ja Ottilia Patterson, jonka kanssa Barber oli välillä naimisissa.


title: Chris Barber

text: Big Chris Barber Band esiintyy mm. Imatra Big Band Festivalilla 2007.


title: Mandatum

text: Mandatum oli Sampo-konserniin kuuluva pankki- ja rahoituslaitos, joka toimi vuosina 1998-2001 ennen fuusioitumistaan Sampo-konserniin.


title: Mandatum

text: Mandatum oli alun perin vuonna 1937 perustettu Yhdyspankin tytäryhtiö. Mandatum toimi holdingyhtiönä omistaen Yhdyspankkia lähellä olevia yhtiöitä. Mandatum on latinaa ja tarkoittaa mandaattia, tehtävää, toimea tai määräystä.


title: Mandatum

text: Vuonna 1992 holdingyhtiö otettiin uudelleen käyttöön. Siitä tehtiin Björn Wahlroosin johtama investointipankki "Mandatum & Co".