title: Jelena Grušina

text: Jelena Grušina (, s. 8. tammikuuta 1975 Odessa) on ukrainalainen taitoluistelija ja olympiamitalisti, joka kilpaili jäätanssissa parinaan Ruslan Gontšarov. Grusinan suurin saavutus on jäätanssin olympiapronssi vuodelta 2006.


title: Jelena Grušina

text: Grusina on ollut Gontsarovin parina vuodesta 1995 lähtien. Hänen muita saavutuksiansa ovat kaksi EM-hopeaa vuosilta 2005 ja 2006 ja yksi EM-pronssi 2004 ja MM-pronssi vuodelta 2005.


title: Viktor Sidjak

text: Viktor Aleksandrovitš Sidjak (, s. 24. marraskuuta 1943 Moskova) on entinen Neuvostoliittoa edustanut miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli säilä.


title: Viktor Sidjak

text: Sidjak voitti säilämiekkailussa kultaa neljissä peräkkäisissä kesäolympialaisissa. Méxicossa 1968, Montréalissa 1976 ja Moskovassa 1980 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa ja Münchenissä 1972 henkilökohtaisessa kilpailussa. Yhteensä hänellä on kuusi olympiamitalia.


title: Viktor Sidjak

text: Henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Sidjak voitti vuonna 1969 Havannan MM-kilpailuissa. MM-hopeaa hän sai vuonna 1973 sekä MM-pronssia vuosina 1971 ja 1974. Lisäksi hän voitti maailmanmestaruuksia joukkuekilpailussa.


title: Naurattajat

text: Naurattajat – Suomalaisen komiikan tekijät 2007–1907 on tietokirja suomalaisesta komediasta elokuvissa ja televisiossa. Kirjan on tehnyt Tuomas Marjamäki ja sen on julkaissut Edita Publishing Oy vuonna 2007.


title: Naurattajat

text: Naurattajissa lähes sata suomalaista koomikkoa, komedianäyttelijää tai -ohjaajaa kertoo työstään. Kirjassa on myös tietoiskuja, anekdootteja ja valokuvia.


title: Naurattajat

text: Kirja on kirjoitettu käänteisessä aikajärjestyksessä. Se lähtee vuodesta 2007 ja päättyy vuoteen 1907. Luvut on jaksotettu vuosikymmenien mukaan.


title: Naurattajat

text: 2007–2000 – Häpy endkö? Eli kuinka suomalainen komiikka pirstaloitui niin pieniksi palasiksi


title: Naurattajat

text: Luku käsittelee suomalaisen komiikan pirstaloitumista, tulevaisuutta sekä ilmiöitä kuten stand up -komiikka, Star Wreck -elokuva, camp-huumori, elokuvien tuotteistaminen ja viimeinen Uuno Turhapuro -elokuva.


title: Naurattajat

text: 1999–1990 – Paluu menneisyyteen


title: Naurattajat

text: Luku käsittelee Kummelin, Pekko Aikamiespojan ja Markku Pölösen kukoistuksen aikaa, imitaattoribuumia sekä poliittista huumoria, kuten "Hyvät herrat".


title: Naurattajat

text: 1989–1980 – Sketsikkoaika


title: Naurattajat

text: Luku käsittelee sketsien kulta-aikaa, Aki Kaurismäen elokuvia ja lastenhuumoria.


title: Naurattajat

text:
1979–1970 – Jäniksen vuosikymmen
Luku käsittelee Neil Hardwickin tv-sarjoja, Risto Jarvan elokuvia, Uuno Turhapuroa ja Kivikasvoja.


title: Naurattajat

text: 1969–1960 – Vanhat kulissit kaatuvat


title: Naurattajat

text: Luku käsittelee Spede Pasasen, Vesa-Matti Loirin ja Simo Salmisen suosion huippua, Leo Jokelaa, elokuva-alan lakkoa, televisioteatteria ja Komisario Palmu -elokuvia.


title: Naurattajat

text: 1959–1950 – Hyi ruma rillumarei!


title: Naurattajat

text: Luku käsittelee elokuvakriitikkoja, Suomen Filmiteollisuuden Liisankadun elokuvastudioita, Matti Kassilan elokuvia, Pekka Puupää -elokuvia, rillumarei-ilmiötä sekä Tuntematon sotilas -elokuvaa.


title: Naurattajat

text: 1949–1940 – Naurua juoksuhaudoissa


title: Naurattajat

text: Luku käsittelee Hannes Häyristä, Suomisen perhettä, totisia koomikoita ja sota-ajan komediatuotantoa.


title: Naurattajat

text: 1939–1930 – Sano se suomeksi!


title: Naurattajat

text: Luku käsittelee Sotilasfarsseja, Valentin Vaalan elokuvia, Siiri Angerkoskea, Aku Korhosta ja Uuno Laaksoa, Lapatossu-elokuvia ja Suomen Filmiteollisuus oy:tä.


title: Naurattajat

text: 1929–1920 – Mykkä kausi


title: Naurattajat

text: Luku käsittelee Erkki Karun elokuvia, Suomi-Filmi oy:tä, kadonneita mykkäelokuvia sekä ensimmäistä suomalaista näytelmäelokuvaa "Salaviinanpolttajat" (1907).


title: Daniel Revenu

text: Daniel Revenu (s. 5. joulukuuta 1942) on entinen ranskalainen miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli floretti.


title: Daniel Revenu

text: Revenu voitti olympiakultaa florettimiekkailun joukkuekilpailussa Méxicossa 1968. Lisäksi hän sai neljissä peräkkäisissä kesäolympialaisissa yhteensä viisi pronssimitalia, kaksi niistä henkilökohtaisessa kilpailussa.


title: Daniel Revenu

text: Maailmanmestaruuskilpailuissa Revenu sai henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa Pariisissa vuonna 1965 maanmiehelleen Jean-Claude Magnanille hävinneenä. Joukkuekilpailussa Revenu voitti MM-kultaa vuosina 1971 ja 1975 sekä MM-pronssia vuosina 1963, 1965 ja 1974.


title: Edward German

text: Sir Edward German (17. helmikuuta 1862 – 11. marraskuuta 1936) oli brittiläinen säveltäjä. Hänet tunnetaan parhaiten hänen koomisista oopperoistaan.


title: Edward German

text: German syntyi Whitchurchissa, Shropshiressä vanhempiensa viidestä lapsesta toiseksi ja aloitti pianon- ja urkujensoiton viisivuotiaana kirkkourkuri-isänsä johdolla. Saatuaan yksityisopetusta Walter Haylta hän pääsi 18-vuotiaana Royal Academy of Musiciin, jossa hän opiskeli urkujensoiton ja sävellyksen ohella viulunsoittoa.


title: Edward German

text: German voitti vuonna 1885 mitalin teoksellaan "Te Deum". Sitä seurasivat ooppera "The Two Poets" (1886) ja ensimmäinen sinfonia (1887). Säveltäjästä tuli vuonna 1888 Globe Theatren kapellimestari ja musiikillinen johtaja Lontoossa. Hän oli teostensa suhteen ankara ja julkaisi niistä uudistettuja versioita jatkuvasti.


title: Edward German

text: German oli vanhoilla päivillään oikeasta silmästään sokea. Hänestä tehtiin ritari vuonna 1928, ja hänelle myönnettiin Royal Philharmonic Societyn kultamitali vuonna 1934. Hän kuoli 74-vuotiaana Lontoossa.


title: Sage Francis

text: Paul "Sage" Francis on yhdysvaltalainen hip-hop artisti


title: Nonpoint

text: Nonpoint on yhdysvaltalainen nelihenkinen alternative metalia soittava yhtye, joka on kotoisin Fort Lauderdalesta, Floridasta. Yhtyeen musiikissa on myös paljon vaikutteita latinomusiikista yhtyeen rumpali Robb Riveran ja laulaja Elias Sorianon sukujuurien vaikutuksesta.


title: Jean-Claude Magnan

text: Jean-Claude Magnan (s. 4. kesäkuuta 1941) on entinen ranskalainen miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli floretti.


title: Jean-Claude Magnan

text: Magnan osallistui olympialaisten florettimiekkailuun ensimmäisen kerran Roomassa 1960 mutta jäi vielä mitalisijojen ulkopuolelle. Hän voitti olympiakultaa joukkuekilpailussa Méxicossa 1968. Lisäksi hän sai joukkuekilpailussa olympiapronssia Tokiossa 1964 ja Münchenissä 1972. Paras henkilökohtainen olympiasaavutus oli hopeamitali Tokiossa 1964, jolloin hän hävisi vain Puolan Egon Frankelle. Méxicossa 1968 Magnan sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi.


title: Jean-Claude Magnan

text: Henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Magnan voitti Gdańskissa 1963 ja Pariisissa 1965. Moskovan MM-kilpailuissa 1966 hän hävisi Neuvostoliiton German Svešnikoville ja sai hopeaa. Joukkuekilpailussa Magnan voitti MM-kultaa vuonna 1971 sekä MM-pronssia vuosina 1963 ja 1965.


title: Risto Leppänen (taikuri)

text: Risto Leppänen on tuusulalainen taikuri ja koomikko, joka tunnetaan myös magikoomikkona. Hän on voittanut urallaan taikuuden suomenmestaruuksia ja näyttämötaikuuden pohjoismaiden mestaruuspronssia vuonna 2011. Suomen Taikapiiri palkitsi Leppäsen 2015 Timo Tuomivaara -palkinnolla sinnikkäästä ja määrätietoisesta työstä taikuuden parissa. Leppänen on esiintynyt Suomen lisäksi useita kertoja Yhdysvalloissa, Aasiassa ja Afrikassa.


title: Nicolas de Staël

text: Nicolas de Staël (5. tammikuuta 1914 – 16. maaliskuuta 1955) oli ranskalais-venäläinen taidemaalari. Hän on abstraktia tyyliä käyttävä impressionisti joka tunnetaan voimakaista värien käytöstä ja paksusta öljymaalikerroksista, impastostoista joita hän teki monesti palettiveistä käyttäen. Hänen aiheitaan olivat maisemat ja asetelmat.


title: Nicolas de Staël

text: Staël syntyi Pietarissa vuonna 1914 aristokraattiseen perheeseen. Hänen isänsä oli Tsaarin armejan upseeri vuonna 1917. Vuonna 1919 perhe joutui pakenemaan Venäjän vallankumousta Puolaan jossa hänen vanhempansa kuolivat vuonna 1921. Heidän kuolemansa jälkeen hänet lähetettiin vuonna 1922 kahden sisarensa kanssa Brysseliin jossa he asuivat venäläisessä perheessä. Hän opiskeli Brysselissä Académie Royale des Beaux-Artsissa arkkitehtuuria ja taitedetta. 1930-luvulla hän asui Pariisissa. Hän matkusteli myös paljon Euroopassa. Myöhemmin Pohjois-Afrikassa etsiessään kirkasta valoa ja vuonna 1936 hän kohtasi kumppaninsa Jeannine Guilloun Marokossa. Vuonna 1939 hän vietti kesän Jeanninen serkun Jean Deyrollen kanssa Concarneaussa ja he kehittivät jälkikubistisen, geometrisen maalaustyylin.


title: Nicolas de Staël

text: Hän liittyi Ranskan Muukalaislegioonaan alkuvuodesta 1940, mutta se lopetettiin saman vuoden syyskuussa. Sen jälkeen Staël ja Jeanninne asuivat Nizzassa Vichyn Ranskan alueella Natsi-Saksan miehitettyä Ranskan. Hän teki sisustussuunnittelijan töitä vuoteen 1943 asti jolloin luopui työstä joka takasi toimeentulon. Hän muutti Pariisiin ja alkoi täysipäiväiseksi taitelijaksi. Vuonna 1944 oli Jeanne Bucherin taidegalleriassa Staëlilla uransa ensimmäinen näyttely yhdessä César Domelan ja Wassily Kandinski kanssa. Samana vuonna Pariisi vapautettiin. He elivät vaikeita aikoja ja Jeannine Guillou kuoli 1946 ja Staëlin jäi poikapuolen ja tyttövauvan yksinhuoltajaksi.


title: Nicolas de Staël

text: Hän sairasti masennusta, joka johti hänen itsemurhaansa 41-vuotiaana.


title: Christian Noël

text: Christian Noël (s. 13. maaliskuuta 1945) on entinen ranskalainen miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli floretti.


title: Christian Noël

text: Noël saavutti florettimiekkailun joukkuekilpailussa mitalin neljissä peräkkäisissä kesäolympialaisissa: kultaa hän voitti Méxicossa 1968 ja sai lisäksi kolme pronssia. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän saavutti olympiapronssia Münchenissä 1972. Lisäksi hän sijoittui neljänneksi Méxicossa 1968 ja seitsemänneksi Montréalissa 1976.


title: Christian Noël

text: Henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Noël voitti Göteborgissa 1973 ja Budapestissa 1975.


title: Claude Arabo

text: Claude Arabo (3. lokakuuta 1937 Nizza – 3. heinäkuuta 2013) oli ranskalainen miekkailija. Hänen aseenaan oli säilä.


title: Claude Arabo

text: Arabo saavutti säilämiekkailun henkilökohtaisessa kilpailussa olympiahopeaa Tokiossa 1964. Ratkaisevassa ottelussa hän hävisi Unkarin Tibor Pézsalle osumapistein 5–2. Neljä vuotta aiemmin Rooman 1960 olympialaisissa Arabo sijoittui neljänneksi vaikka voittikin kultamitalin lopulta vieneen unkarilaisen Rudolf Kárpátin keskinäisessä ottelussa. Méxicossa 1968 Arabo oli yhdeksäs. Joukkuekilpailussa Arabon edustama Ranskan joukkue sijoittui viidenneksi Roomassa 1960 sekä neljänneksi Tokiossa 1964 ja Méxicossa 1968.


title: Claude Arabo

text: Buenos Airesin maailmanmestaruuskilpailuissa 1962 Arabo saavutti pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa, ja myöhemmin kolme pronssia säilän joukkuekilpailussa.


title: Claude Arabo

text: Arabo kuoli 3. heinäkuuta 2013, 75-vuotiaana.


title: Tibor Pézsa

text: Tibor Pézsa (s. 15. marraskuuta 1935, Esztergom) on entinen unkarilainen miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli säilä.


title: Tibor Pézsa

text: Pézsa voitti säilämiekkailun henkilökohtaisessa kilpailussa olympiakultaa Tokiossa 1964 vaikka hävisikin 19 ottelustaan seitsemän. Joukkuekilpailussa Unkarin joukkue sijoittui viidenneksi. Méxicon 1968 olympialaisissa Pézsa sai pronssia sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että joukkuekilpailussa. Vielä Münchenin 1972 olympialaisissa hän sai joukkuekilpailussa pronssia.


title: Tibor Pézsa

text: Henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Pézsa voitti Ankaran MM-kilpailuissa 1970. MM-hopeaa hän sai vuonna 1966 ja MM-pronssia vuonna 1967.


title: Turengin rautatieasema

text: Turengin rautatieasema () on Janakkalan kunnassa, Turengin taajamassa rataosuudella Riihimäki–Tampere sijaitseva rautatieasema. Turengissa pysähtyy nykyisin vain taajamajunia, eikä asemalla ole lipunmyyntiä. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Tampereelle raiteelta 3. Aseman ohittavat kaukojunat käyttävät raidetta 2.


title: Turengin rautatieasema

text: Turengin aseman sijaan radan väliasemaksi kaavailtiin 1850-luvulla alun perin Leppäkoskea, joka sijaitsee kuuden kilometrin päässä Riihimäen suuntaan. Vuonna 1858 suunnitelmiin ilmaantui Turenki, joka oli yksi vaihtoehto Pietarin radan risteysasemaksi. Rautatien tullessa paikkakunnalle Turenki oli melko vaatimaton maalaiskylä, josta oli kuuden kilometrin matka Janakkalan kirkolle. Se sijaitsi kuitenkin melko hyvien yhteyksien varrella, koska aseman kohdalla oli vanhan Helsinki–Hämeenlinna-maantien risteys, ja läheltä haarautui tie myös Lammin suuntaan. Lisäksi kylän arvioitiin kasvavan Hämeenlinnan vaikutuksesta. Turengin asukasluku alkoi kasvaa sotien jälkeen sinne vuonna 1940 perustetun sokeritehtaan ansiosta. Vuonna 1960 Turengissa oli noin 2 600 asukasta, vuonna 1980 jo liki 6 000 ja 2000-luvun alussa yli 7 000. Turengista muodostuikin Janakkalan kunnan keskustaajama.


title: Turengin rautatieasema

text: Turengin asema on Suomen vanhimpia, sillä se kuuluu vuonna 1862 avatun Suomen ensimmäisen rataosuuden (Helsinki–Hämeenlinna) alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Carl Albert Edelfeltin piirtämä puinen asemarakennus samalta vuodelta on lähes alkuperäisessä asussaan, vain katolla ollut torni on purettu. Asemarakennus piti alun perin rakentaa tiilistä, mutta suunnitelmia jouduttiin kustannussyistä muuttamaan. Turenki on vanhan Helsinki–Hämeenlinna-radan asemista ainoa, jossa alkuperäinen laiturikatos on säilynyt. Asema-alueella sijaitsee myös vanha asuinrakennus. Asema on Museoviraston suojelukohde. Aseman miehitys lopetettiin vuonna 1995 ja asemarakennus siirtyi Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.


title: Turengin rautatieasema

text: Alkuperäisessä asemarakennuksessa oli kolme odotushuonetta, kaksi pakaasihuonetta ja kaksi postihuonetta. Yläkerrassa oli asemapäällikön asunto. Rakennuksessa oli etelän puolella kellotorni, jonka kelloa soitettiin junan saapumisen ja lähtemisen merkiksi. Erityisenä ominaisuutena oli rakennuksen eristäminen, joka oli tehty tuohella. Lisäksi asemarakennuksen takana oli erillinen asuinrakennus, jossa asui asema kirjuri ja jota laajennettiin toisen asunnon verran. Siihen sijoittui asumaan aseman sähköttäjä.


title: Turengin rautatieasema

text: Turengin asemalta rakennettiin jo 1800-luvulla sivuraide kaakkoon sorakuopalle ja 1940-luvulla aseman pohjoispuolelta sokeritehtaalle. Sorakuopan raide on nykyisin viljavaraston raiteena, mutta sokeritehtaan raide ei ole enää liikennöitävässä kunnossa.


title: Turengin rautatieasema

text: Turenki on esimerkiksi Lammin keskustaajaman lähin rautatieasema noin 32 kilometrin etäisyydellään tasaväkisesti Järvelän kanssa.


title: Turengin rautatieasema

text: Nykyisin asemarakennuksessa sijaitsee ravintola, josta voi esimerkiksi vuokrata tilaa juhlia varten.


title: Turengin rautatieasema

text: Pari kilometriä Turengin asemalta Hämeenlinnan suuntaan sattui juuri ennen talvisodan päättymistä maaliskuussa 1940 Suomen kaikkien aikojen pahin junaonnettomuus, joka vaati 39 ihmishenkeä.


title: Kuka kukin luulee olevansa

text: Kuka kukin luulee olevansa on "Kuka kukin on" -tietokirjaa parodioiva teos. Sen ovat toimittaneet Esa Mäkinen ja Mikko Metsämäki ja kustantanut Ajatus Kirjat.


title: Kuka kukin luulee olevansa

text: Kirja on julkaistu kahdesti, vuosina 2005 ja 2007.


title: Kuka kukin luulee olevansa

text: "Kuka kukin luulee olevansa" esittelee tunnettuja suomalaisia matrikkelimaisesti kahdesta näkökulmasta: mitä he luulevat olevansa ja mitä he todellisuudessa ovat.


title: Kuka kukin luulee olevansa

text: "Kuka kukin luulee olevansa '07" sisältää 600 suomalaisjulkkiksen kuvauksen. Kirja on kirjastoissa luokiteltu huumoriksi.


title: Casablanca (täsmennyssivu)

text: Casablanca voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Highway

text: Highway on Jukka Kuoppamäen vuonna 1973 julkaistu albumi. Se on englanninkielinen versio "Valtatie"-albumista.


title: Highway

text: A-puoli


title: Highway

text: B-puoli


title: Mikko Huhto

text: Mikko Huhto (s. 23. maaliskuuta 1984 Parainen) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue HC Indians Kaarinassa. Hän toimii joukkueen kapteenina. Huhto on pelannut urallaan aiemmin myös ulkomailla Latvian, Tšekin ja Sveitsin sarjoissa.


title: Mikko Huhto

text: Huhto on Turun Palloseuran kasvatti. Hän voitti joukkueessa B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2001 ja A-nuorten SM-hopeaa vuonna 2002. Huhto toimi kaudella 2003–2004 TPS:n A-nuorten kapteenina ja hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 8+11=19. Huhto jakoi koko A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssin kahdeksannen sijan neljän muun pelaajan kanssa. Hänellä oli myös TPS:n paras teholukema (+19). Kaudeksi 2004–2005 Huhto siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, jossa tulokaskausi toi 29 runkosarjaottelussa kaksi syöttöpistettä. Hänen kautensa päättyi kuitenkin polven sivusidevammaan tammikuussa 2005.


title: Mikko Huhto

text: Kaudeksi 2005–2006 Huhto siirtyi kaksivuotisella sopimuksella TuToon. Hän pelasi joukkueessa lopulta vain viisi ottelua ja siirtyi kesken kauden Forssan Palloseuraan. Loukkaantumisten takia Huhto pelasi kuitenkin TuTossa ja FPS:ssä yhteensä vain 20 runkosarjaottelua tehden niissä kuusi syöttöpistettä. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi Latvian pääsarjajoukkue DHK Latgalen paitaan. Huhto oli joukkueen tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 8+20=28, joilla hän jakoi liigan puolustajien pistepörssin viidennen sijan ASK Ogren Petr Chvojkan kanssa. Kaudeksi 2007–2008 Huhto siirtyi Tšekin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. Národní Hokejová Ligassa pelaavaan HC Havířoviin, jonka tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 4+9=13. Kesken kauden 2008–2009, joulukuussa 2008 Huhto siirtyi sieltä Sveitsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle National League B -joukkue HC Thurgaun riveihin.


title: Mikko Huhto

text: Huhto oli kauden 2009–2010 kokonaan pelaamatta, mutta kaudella 2010–2011 hän palasi kaukaloihin turkulaisen III-divisioonajoukkue HC Mean Machinen paidassa. Kaudella 2011–2012 Huhto toimi pelaamisen ohella myös joukkueen päävalmentajana. Kesken kauden hän siirtyi kuitenkin sarjatasoa ylemmäs II-divisioonajoukkue Kaarinan Kiekko-Poikiin. Kaudella 2012–2013 Huhto nousi joukkueen kapteeniksi ja hän oli KaKiPon paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Topi Taavitsaisen jälkeen tehtyään pelipaikkaansa nähden hurjasti 36 runkosarjaottelussa tehot 16+45=61. Huhto voitti koko II-divisioonan puolustajien piste- ja syöttöpörssin. KaKiPo eteni jokaisella hänen kolmella kaudellaan lohkovoittoon ja Suomi-sarjan karsintoihin, mutta sarjanousu tapahtui lopulta keväällä 2014. Kaudeksi 2014–2015 joukkue lähti Suomi-sarjakauteen uudella HC Indians Kaarina -nimellä.


title: Mikko Huhto

text: Huhto edusti Suomen Mestis-pelaajista koottua B-maajoukkuetta marraskuussa 2004, jolloin joukkue kohtasi Minskissä kahdesti Venäjän alle 20-vuotiaiden maajoukkueen.


title: Live from Radio City Music Hall

text: Live from Radio City Music Hall on heavy metal -yhtye Heaven and Hellin (eli Black Sabbath-yhtyeen vuosien 1980-1982 ja 1991-1992 kokoonpanon) vuonna 2007 julkaistu livealbumi. Se nauhoitettiin yhtyeen konsertissa New Yorkin Radio City Music Hallissa 30. maaliskuuta 2007.


title: Live from Radio City Music Hall

text: Kiertueella yhtye promotoi "The Dio Years"-kokoelmaa, jossa oli materiaalia Dion aikaisilta Sabbath-albumeilta. Kokoonpano käytti nimeä Heaven and Hell väärinkäsitysten välttämiseksi, sillä alkuperäinen Sabbath-kokoonpano oli tehnyt edellisvuosina kiertueita vokalisti Ozzy Osbournen johdolla ja myös valittu vuonna 2006 Rock and Roll Hall of Fameen. Heaven and Hell-yhtyeen oli alun perin tarkoitus tehdä vain yksi kiertue kokoelman promotoimiseksi, mutta hyvän vastaanoton jälkeen yhtye jatkoi toimintaansa aina Dion kuolemaan (2010) saakka. Radio City Music Hallin taltioitu konsertti oli kiertueen alkupäästä. Yhtyeen oli tarkoitus soittaa pidempi setti, mutta New Yorkin kaupungin työntekijöiden liiton säännöt estivät sen. Tämän vuoksi kappale "Ear in the Wall"-kappale jäi pois konsertista.


title: Live from Radio City Music Hall

text: Albumi julkaistiin alun perin sekä CD- että DVD-formaatissa ja siitä on myös saatavilla kummatkin formaatit sisältävä pakkaus, joka sisältää myös muita oheistuotteita. Vuonna 2008 konsertti julkaistiin editoituna 2LP-versiona ja vuonna 2011 HD-versiona (teräväpiirto) Blu-ray-formaatissa. Alun perin konsertti oli kuvattu HD-tekniikalla, mutta DVD-julkaisuissa kuvanlaatu oli kuitenkin vielä SD-tekniikalla (standardi-laatu) toteutettua.


title: Randy Turpin

text: Randolph Adolphus "Randy" Turpin (7. heinäkuuta 1928 Royal Leamington Spa, Warwickshire, Englanti - 17. toukokuuta 1966) oli englantilainen keskisarjan ammattinyrkkeilijä. Häntä on pidetty yhtenä sarjansa parhaista eurooppalaisista nyrkkeilijöistä kautta aikojen. Hänen lempinimensä oli The Leamington Licker.


title: Randy Turpin

text: Randy Turpin aloitti ammattilaisuransa Lontoossa vuonna 1946. Hän aloitti voitolla Gordon Griffithistä ja takoi 16 voittoa kotimaassaan peräjälkeen kunnes hävisi Albert Finchille.


title: Randy Turpin

text: Randy Turpin sai tunnetuimman saavutuksensa 10 heinäkuuta 1951 voittamalla silloisen maailmanmestarin Sugar Ray Robinsonin pistein 15-eräisessä ottelussa, Turpin kyllä menetti Robinsonille maailmanmestaruutensa takaisin jo 12. syyskuuta samana vuonna.


title: Randy Turpin

text: Turpin palasi vielä kehiin vaihtelevalla, mutta suhteellisen hyvällä menestyksellä. Hänelle kertyi paidattomana 75 ottelua. Näistä 66 hän voitti ja peräti 48 tyrmäyksellä. Hän koki vain kahdeksan tappiota ja yhden ratkaisemattoman.


title: Randy Turpin

text: Randy Turpin teki ampumalla itsemurhan.


title: Ivan Rakitić

text: Ivan Rakitić (s. 10. maaliskuuta 1988 Rheinfelden, Sveitsi) on sveitsiläis-kroatialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Barcelonaa ja lukeutuu myös Kroatian maajoukkueen vakiopelaajiin.


title: Ivan Rakitić

text: Rakitić syntyi ja kasvoi Sveitsissä. Hänellä on myös Sveitsin kansalaisuus, ja hän on edustanut Sveitsin nuorten maajoukkueita.


title: Ivan Rakitić

text: Rakitić pelasi juniorina Baselin juniorijoukkueissa. Ammattilaisuransa Rakitić aloitti Baselin riveissä vuonna 2005. Ensimmäisen ottelunsa Rakitić pelasi 17-vuotiaana syyskuussa 2005 UEFA cupin ottelussa NK Široki Brijegia vastaan. Rakitić valittiin kauden 2006-07 päätteeksi Raiffeisen Super Leaguen parhaaksi nuoreksi pelaajaksi tehtyään 33 ottelussa 11 maalia. Hän voitti kauden päätteeksi Baselin kanssa Sveitsin cupin. Rakitić pelasi Baselissa yhteensä 34 ottelua, joissa teki 11 maalia.


title: Ivan Rakitić

text: Heinäkuussa 2007 Rakitić siirtyi gelsenkircheniläiseen Schalkeen 5 miljoonan euron siirtosummalla. Hän pelasi Schalkessa 3,5 kautta, joissa teki 12 maalia 97 ottelussa.


title: Ivan Rakitić

text: Tammikuuta 2011 hän siirtyi espanjalaisseura Sevillaan 1,5 miljoonan euron siirtosummalla ja sopimuksen pituus oli 4,5 vuotta. Rakitić pelasi ensimmäisen ottelunsa Sevillan paidassa 6. helmikuuta 2011 Málagaa vastaan. Kaudella 2013-14 Rakitić toimi joukkueensa kapteenina. Kauden päätteeksi Sevilla voitti Eurooppa-liigan ja Rakitić valittiin loppuottelun tärkeimmäksi pelaajaksi. Rakitić pelasi 117 ottelua Sevillassa ja teki 25 maalia.


title: Ivan Rakitić

text: Kesällä 2014 Rakitić siirtyi FC Barcelonaan viiden vuoden sopimuksella. Siirtosumma oli 18 miljoonaa euroa. Ensimmäisen ottelunsa Barcelonassa hän pelasi Elcheä vastaan 24. elokuuta 2014. Rakitić voitti ensimmäisellä kaudellaan Barcelonassa Espanjan mestaruuden, Copa del Reyn ja Mestarien liigan.


title: Ivan Rakitić

text: Rakitić pelasi Sveitsin juniorimaajoukkueissa, mutta päätti kuitenkin edustaa aikuisten tasolla Kroatiaa. Kroatian maajoukkueessa hän debytoi syyskuussa 2007 Viroa vastaan jalkapallon EM-kisojen 2008 karsinnoissa. Ensimmäisen maalinsa Rakitić teki Andorraa vastaan 12. syyskuuta 2007. Rakitić on edustanut Kroatiaa EM-kilpailuissa 2008, EM-kilpailuissa 2012 ja MM-kilpailuissa 2014. EM-kilpailuissa 2008 hän pelasi kolmessa ottelussa Kroatian pudottua puolivälierissä. MM-kilpailuissa 2010 Rakitić pelasi kaikissa kolmessa ottelussa. MM-kilpailuissa 2014 hän pelasi jokaisessa Kroatian ottelussa. Hän on pelannut Kroatian maajoukkueessa 71 ottelua tehden niissä 9 maalia.


title: Ivan Rakitić

text: "Tilanne 31. heinäkuuta 2015"


title: Jean Charest

text: John James Charest, ranskalaisittain Jean Charest (s. 24. kesäkuuta 1958 Sherbrooke, Québec, Kanada) on Quebecin provinssin 29. pääministeri ja hallitsevan liberaalipuolueen johtohenkilö. Hän oli aiemmin konservatiivien (Progressive Conservative Party of Canada) johtaja vuosina 1993–1998.


title: Jean Charest

text: Koulutukseltaan Charest on juristi. Hän on suorittanut lakitieteen tutkinnon Quebecin yliopistossa. Charest on aviossa Michèle Dionnen kanssa ja heillä on kolme lasta.


title: Niklas Pokki

text: Niklas Pokki (s. 27. huhtikuuta 1976 Mänttä) on suomalainen pianisti ja pianopedagogi. Hän on toiminut Mäntän Musiikkijuhlien taiteellisena johtajana vuodesta 1999. Hän on Nuorten pianoakatemia -hankkeen perustajajäsen ja koordinaattori.


title: Niklas Pokki

text: Niklas Pokki toimii Taideyliopiston Sibelius-Akatemian pianomusiikin aineryhmän johtajana ja pianomusiikin lehtorina, erityisalana pianopedagogiikka, ja opettaa Turun Konservatoriossa. Hän on opettanut myös Turun ammattikorkeakoulussa ja Käpylän musiikkiopistossa. Hän on pitänyt Turussa seitsemän lukuvuoden ajan pianonsoiton ammattiopiskelijoille suunnattua ympärivuotista luentosarjaa pianonsoiton harjoittelusta ja opettanut myös prima vista -soittoa. Useat hänen oppilaansa ovat menestyneet kansallisissa ja kansainvälisissä kilpailuissa. Pokki pitää vuosittain useita mestarikursseja, luentoja ja koulutuksia koti- ja ulkomaisissa oppilaitoksissa.


title: Niklas Pokki

text: Pokki on esiintynyt omin resitaalein ja kamarimuusikkona Suomessa ja ulkomailla. Hän on esiintynyt muun muassa Baden-Badenin filharmonisen orkesterin, Tallinnan kamariorkesterin sekä useiden suomalaisorkesterien solistina. Hän on kantaesittänyt muun muassa Kalevi Ahon, Jean Sibeliuksen, Osmo-Tapio Räihälän ja Tõnu Kõrvitsin musiikkia sekä soittanut useissa radiokonserteissa (muun muassa YLE, SWR1 ja Eesti Klassikaraadio) sekä tehnyt nauhoituksia Yleisradiolle. Hän toimi yli kymmenen vuoden ajan aktiivisesti pianoduona yhdessä Sonja Fräkin kanssa. Pokin ohjelmisto ulottuu varhaisbarokista uusimpaan musiikkiin, mutta erityisesti hänet tunnetaan vaativan virtuoosimusiikin tulkkina. Hänen levyttämänsä Balakirevin Islamey-fantasia kuullaan suomalaisia nuoria pianisteja esittelevällä levyllä "Danse Infernale".


title: Niklas Pokki

text: Pokki on opiskellut muun muassa Carlos Turriagon, Teppo Koiviston jai Matti Raekallion johdolla. Musiikin maisterin tutkintonsa jälkeen hän suoritti Karlsruhen musiikkikorkeakoulussa Saksan korkeimman musiikillisen jatkotutkinnon, Konzertexamenin, professori Carmen Piazzinin oppilaana. Pokki on täydentänyt opintojaan lukuisilla mestarikursseilla. Tärkeimpinä opettajina mainittakoon Emanuel Krasovsky, Erik T. Tawaststjerna, György Sebök, Lev Natochenny ja Sergio Perticaroli. Pokki on suorittanut taiteellisen tohtorintutkinnon Sibelius-Akatemian DocMus-tohtorinkoulutusyksikössä.


title: 1200 Micrograms (albumi)

text: 1200 Micrograms on psytrancea tuottavan 1200 Micrograms -yhtyeen debyyttialbumi. Levy on julkaistu vuonna 2002 ja kaikki sen kappaleet on nimetty yhtyeen jäsenen Raja Ramin lempihuumeiden mukaan.


title: Sonja Fräki

text: Sonja Fräki (s. 11. kesäkuuta 1977 Helsinki) on suomalainen pianisti.


title: Sonja Fräki

text: Fräki opiskeli Helsingin konservatoriossa 1990–1997 ja Sibelius-Akatemiassa 1997–2003. Hän valmistui musiikin maisteriksi vuonna 2003 opettajanaan Teppo Koivisto. Vuosina 2001–2004 Fräki opiskeli Saksassa Karlsruhessa musiikkikorkeakoulusa (Hochschule für Musik). Siellä hän suoritti vuonna 2004 solistisen Konzertexamen-jatkotutkinnon opettajanaan professori Carmen Piazzini.


title: Sonja Fräki

text: Fräki on osallistunut myös useille mestarikursseille, opettajinaan muiden muassa Emanuel Krasovsky, Peter Eicher, Matti Raekallio, Menahem Pressler, Bernard Ringeissen ja Eugen Indjic. Vuonna 2006 Fräki aloitti jatko-opinnot Sibelius-Akatemiassa. Hän valmistelee väitöskirjaa DocMus-tohtorinkoulutusyksikössä aiheenaan Kalevi Ahon pianomusiikki.


title: Sonja Fräki

text: Fräki työskentelee säestyksen lehtorina musiikkiopisto Juvenaliassa, kamaripianistina Sibelius-Akatemiassa ja opettajana Metropolia-ammattikorkeakoulussa. Syksyyn 2012 saakka hän toimi pianonsoiton lehtorina musiikkiopisto Arkipelagissa ja säestäjänä Turun ammattikorkeakoulussa.


title: Sonja Fräki

text: Fräki on esiintynyt solistina useiden orkestereiden kanssa (Turun filharmoninen orkesteri, Sinfonia Lahti, Neue Philharmonie Westfalen, Pomeranian Philharmonic Orchestra, Mikkelin kaupunginorkesteri ja Joensuun kaupunginorkesteri). Hänet tunnetaan myös kokeneena kamarimuusikkona. Ulkomailla Fräki on konsertoinut muun muassa Ruotsissa, Saksassa, Alankomaissa, Italiassa, Portugalissa ja Venäjällä.


title: Sonja Fräki

text: Fräki on esiintynyt muun muassa Mäntän Musiikkijuhlilla, Kallio-Kuninkalan musiikkifestivaalilla, Nauvon kamarimusiikkipäivillä, Kemiönsaaren musiikkijuhlilla, Pianoaura-festivaalilla sekä Lieksan Vaskiviikoilla. Hän esiintyy säännöllisesti yhdessä pianisti Niklas Pokin kanssa pianoduona sekä muun muassa viulisti Annemarie Åströmin ja Zagros Ensemblen kanssa.


title: Sonja Fräki

text: Fräki on julkaissut oman soololevyn Schubert-Liszt keväällä 2013 Pilfink Records -levymerkille. Lisäksi hän on tehnyt useita nauhoituksia Yleisradiolle.


title: Sonja Fräki

text: Vuonna 1998 Fräki palkittiin Paderewski-kilpailussa Puolassa. Vuonna 2003 hän sai neljännen palkinnon kansainvälisessä Franz Schubert -pianokilpailussa Dortmundissa Saksassa. Fräki palkittiin kansainvälisessä Maj Lind -pianokilpailussa Helsingissä vuonna 2007. Vuonna 2008 hän sijoittui kolmanneksi Wrocławissa Puolan kansainvälisessä Franz Liszt -pianokilpailussa.


title: Sonja Fräki

text: Fräki on saavuttanut välieräpaikan muun muassa Valencian José Iturbi -pianokilpailussa, Ateenan Maria Callas Grand Prix´ssä ja Darmstadtin Chopin-kilpailussa. Hänelle myönnettiin 2003 Karlsruhen musiikkikorkeakoulun DAAD-palkinto. Marraskuussa 2004 hän soitti ensikonserttinsa Sibelius-Akatemian konserttisarjassa.


title: Ulostetyypit

text:
Ulostetyypit eritellään tohtori K. Heringin Bristolin yliopistossa kehittämällä, niin kutsutulla Bristolin ulosteskaala -mallilla ().
Malli on tarkoitettu ihmisen ulosteen analysointiin. Ulosteen muoto ja tyyppi vaihtelee sen mukaan, kuinka kauan se viipyy paksusuolessa.Tyypit 1 ja 2 ovat merkkejä ummetuksesta. Tyypit 3 ja 4 ovat normaaleja, 5 ja 6 merkitsevät laksatiivisia oireita. Tyyppi 7 on ripulia.


title: We Are the Strange

text: We Are the Strange on nimimerkki M dot Strangen ohjaama, tuottama, käsikirjoittama ja animoima elokuva. Elokuvassa on käytetty yksilöllistä animaatiotyyliä, jossa on yhdistetty stop motion, CG artwork ja Chroma key -efektit. Elokuvan ensi-ilta oli 19. tammikuuta 2007 Sundance-elokuvafestivaalilla. "We Are the Strangen" mainoslauseena käytettiin lausahdusta: ”"Monsterit Oy" kohtaa "Painajainen ennen joulua" -elokuvan japanilaisen retrovideopelin sisällä".


title: We Are the Strange

text: "We Are the Strange" on M dot Strangen mukaan ensimmäinen elokuva, joka on tyyliltään "Str8nime", mikä on sekoitus sanoja ”Strange”, ”8-Bit” ja ”Anime”. Elokuvassa on runsaasti Nintendo Entertainment System -pelikonsolin pelejä muistuttavaa tyyliä ja elokuvan hahmoissa, kuten päähahmo Bluessa, on havaittavissa japanilaisten anime-elokuvien vaikutus.


title: We Are the Strange

text: Elokuvaan on saatavilla 7 erilaista soundtrackia (joiden lisäksi myös tekijän kommenttiraita), mukaan luettuna Noise Inc. -soundtrack.


title: We Are the Strange

text: YouTubessa esitettiin traileri "We Are the Strangesta", jonka alussa soi remix t.A.T.u:n kappaleesta ”30 Minutes”. Kappaleesta teki ensimmäisenä vanhaa tietokonepeliä muistuttavan version YERZMYEY AY-RIDERS -yhtyeestä. Lauluraidan sisältävän remixin ”30 Minut – ZX Spectrum Mix” teki Carl/Micromusic vuonna 2003. Virallisessa trailerissa soi puolestaan uusi versio Konamin videopelistä "Dream penguin Adventure (Yume Penguin Monogatari)".


title: We Are the Strange

text: "We Are the Strange" keskittyy kahteen vastakohtaiseen hylkiöön, jotka joutuvat taistelemaan henkiinjäämisestään vaarallisessa fantasiamaailmassa. He ovat kiusaamisen kohteeksi joutunut nainen Blue ja nukke nimeltään eMMM. Blue seuraa eMMM-nukkea Stopmo Cityyn etsimään tämän unelmia vastaavaa jäätelöannosta, mutta he joutuvatkin keskelle omituisten hirviöiden taistelukenttää. Heidän avukseen ilmestyy sankari nimeltään Rain.


title: We Are the Strange

text: M dot Strange halusi julkaista elokuvan näytettäväksi mieluummin Internetissä kuin elokuvateattereissa. Elokuva valmistui Sundance-elokuvafestivaaleille ja se julkaistiin Internetistä ladattavassa muodossa sekä kahden DVD-levyn painoksena elokuussa 2007. M dot Stange on ladannut elokuvan myös YouTube-sivustolle katsottavaksi. Myöhemmin YouTubeen tulivat myös viralliset fanien tekemät eri kielille käännetyt tekstitysversiot, joissa oli mukana myös elokuva suomeksi tekstitettynä.


title: We Are the Strange

text: Torrent-sivustoilla on julkaistu versio elokuvasta, joka sisältää YouTube-videon jossa M Dot Strange kertoo sen olevan "torrentrical release" (sanaleikki, jossa on yhdistetty sanat "theatrical" ja "torrent"). Tämä versio on saanut lisää katsojia elokuvalle ja lisännyt siten myös DVD-julkaisun myyntiä.


title: Nadar

text: Gaspard-Félix Tournachon eli Nadar (6. huhtikuuta 1820 Pariisi – 21. maaliskuuta 1910 Pariisi) oli ranskalainen valokuvaaja, karikatyristi, toimittaja, kirjailija ja kuumailmapalloilija.


title: Nadar

text: Nadar julkaisi henkilövalokuvauksen pioneerina kuuluisien aikalaistensa muotokuvia, heidän joukossaan Franz Liszt, Charles Baudelaire, Guy de Maupassant, Édouard Manet, Gustave Doré, Gustave Courbet ja Jean-Baptiste Corot. Useimpien kanssa hän ystävystyi henkilökohtaisesti.


title: Nadar

text: Nuoruudessaan Nadar vietti kuljeskelevaa elämää, ja hän määritteli itsensä: ”Todellinen rämäpää, jokapaikanhöylä, huonosti kasvatettu, joka kutsui asioita niiden oikeilla nimillä, kuten ihmisiäkin.” Hänen vanhempansa olivat alun perin kotoisin Lyonista. Isä oli kirjanpainaja ja kirjakauppias, joka oli asettunut asumaan pääkaupunkiin.


title: Nadar

text: Nadar kävi koulua useissa Pariisin ympäristön sisäoppilaitoksissa ja opiskeli lopulta myös lycée Condorcet’ssa. Isänsä kuoltua hän aloitti 1837 lääketieteen opiskelun Lyonissa. Hänellä ei kuitenkaan ollut mahdollisuutta saada opiskelulleen taloudellista tukea, joten hän katsoi parhaaksi luopua opiskeluista ja mennä töihin. Hänellä oli elätettävänään myös muu perheensä, äiti ja viisi vuotta nuorempi veli Adrien Tournachon.


title: Nadar

text: Hän työskenteli Lyonissa useissa sanomalehdissä mutta palasi myöhemmin Pariisiin, missä hän työskenteli useissa pienlehdissä. Hän perusti ystävänsä Polydore Millaudin kanssa oikeustieteellisen sanomalehden nimeltään "L’Audience". Tuolloin hän ystävystyi useiden aikakauden kulttuurihenkilöiden kanssa ja vietti aikaansa nuorten taiteilijoiden parissa. Näin hän tutustui esimerkiksi Gérard de Nervaliin, Charles Baudelaireen ja Théodore de Banvilleen. Ystävät nimittivät häntä liikanimellä "Tournader", sillä itse keksimänsä kielen mukaisesti hän lisäsi kaikkiin sanoihin päätteet "-dar". Tästä muodostui sittemmin hänen lisänimensä Nadar.


title: Nadar

text: Nuorukaisen elämä Pariisissa oli ankaraa, ja hän yritti tulla toimeen monilla keinoilla: hän kirjoitti romaaneja, toimi karikatyristinä jne. Erään varakkaan ystävänsä ansiosta hän saattoi perustaa arvostetun ja laadukkaasti painetun lehden "Le Livre d’or", jonka päätoimittajaksi hän itse ryhtyi. Hänen lehteään avustivat monet ajankohdan tunnetut henkilöt, kuten Honoré de Balzac, Alexandre Dumas, Théophile Gautier ja Honoré Daumier. Lehti ei kuitenkaan ollut pitkäikäinen, sillä sen toiminta päättyi yhdeksännen numeron ilmestyttyä.


title: Nadar

text: Tämän epäonnistumisen jälkeen Gaspard-Félix Tournachon aloitti uudestaan aikakauslehtien pilapiirtäjänä. Vuoden 1848 vallankumouksen aattona hän hänen onnistui saada julkaistuksi ensimmäinen pilapiirroksensa Le Charivari -lehdessä.


title: Nadar

text: Hän liittyi 30. maaliskuuta 1848 Puolan legioonaan, jonka oli tarkoitus tukea Puolaa sen kapinassa venäläisiä vastaan. Hänellä oli nimelle Nadarsky kirjoitettu passi. Hän joutui kuitenkin vangiksi, ja hänet tuomittiin pakkotyöhön kaivokseen. Vapauduttuaan hän kieltäytyi ilmaisesta paluumatkasta ja päätti palata kotiin jalkaisin. Kahden kuukauden kuluttua hän oli Pariisissa päähineenä paksu karvalakki. Pitkän matkansa aikana hän oli joutunut Preussin sotilaiden pidättämäksi Saksissa.


title: Nadar

text: Heti hänen palattuaan Ranskan väliaikainen hallitus otti häneen yhteyttä ja palkkasi hänet salaisen palvelun jäseneksi. Palkkaaja oli kustantaja Jules Hetzel, joka oli sillä hetkellä ulkoministeriön kabinettipäällikkö. Mutta Nadarin seikkailunhalu ei vieläkään ollut saanut tyydytystä Puolan epäonnistuneesta retkestä huolimatta. Hän lähti hankkimaan tietoja venäläisten joukkojen liikehdinnästä Preussin rajan tuntumassa.


title: Nadar

text: Palattuaan Pariisiin hän toimi jälleen pilapiirtäjänä pienissä julkaisuissa ja alkoi vähitellen saada suurempaa arvostusta. Vuonna 1851 hän ryhtyi suureen "Musée des gloires contemporaines" -hankkeeseen, johon hänen tarkoituksenaan oli saada mukaan mahdollisimman monta yhteistyökumppania. Hankkeen päämääränä oli tehdä karikatyyrit kaikista aikakauden merkittävistä henkilöistä. Hankkeesta saatiin valmiiksi suunnitellun sijasta vain 300 henkilön piirrokset.


title: Nadar

text: Vaurastuttuaan hän saattoi muuttaa erään rue Saint-Lazaren rakennuksen ylimpään kerrokseen. Siellä hänellä oli ateljeetila, jota valaisi luonnonvalo. Juuri tässä studiossa hän loi ehkä merkittävimmät teoksensa. Hän jatkoi muotokuvien tekemistä, jotka olivat jatkoa karikatyyreille, mutta nyt hän käytti uutta tekniikkaa, valokuvausta.


title: Nadar

text: Nyt hän hallitsi muotokuvien tekniikan, ja laatu oli ensiluokkainen. Myös työn hinta oli edullisempi. Useat aikakauden valokuvastudiot kuvasivat juuri henkilöitä – taiteen, kirjallisuuden, politiikan, teatterin ja kirkon eliittiä.


title: Nadar

text: Vuonna 1854 Nadar avioitui Ernestinen kanssa, joka oli varakkaasta protestanttisesta perheestä, mutta avioitumisestaan huolimatta hän vietti runsaasti aikaansa tuttavapiirinsä kanssa ja eli boheemia elämää. Samoihin aikoihin särkyi Nadarin suhde nuorempaan veljeensä, joka veljensä avustuksella oli ryhtynyt valokuvaaja-muotokuvaajaksi. Pikkuveli halusi käyttää samaa nimeä kuin Nadar.


title: Nadar

text: Nadar halusi jo 1850-luvulla, että vastaisuudessa valokuvausvälineistöä voitaisiin kuljettaa mukana matkoille lähdettäessä. Hän oli ensimmäinen, joka kokeili kuvaamista kuumailmapallosta, ja näin hänestä tuli ilmavalokuvauksen uranuurtaja. Vuoteen 1869 mennessä ateljeen tilat olivat käyneet pieniksi, joten Nadar muutti Sait-Lazare-kadun studiosta Boulevard des Capucines -kadun tiloihin. Uusissa tiloissa hän aloitti kokeilut keinovalossa kuvaamiseksi.


title: Vincent Defrasne

text: Vincent Defrasne (s. 9. maaliskuuta 1977) on ranskalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä, olympiavoittaja, ja moninkertainen arvokisamitalisti.


title: Vincent Defrasne

text: Defrasne voitti yllättäen olympiakultaa takaa-ajosta Torinossa 2006, jossa hän yllätti 2002 kultaa vieneen Norjan Ole Einar Björndalenin. Defrasne kertoi kilpailun jälkeen että "en olisi unissakaan osannut haaveilla voitosta". Lisäksi hän voitti pronssin viestistä ja 2002 myös viestipronssia. Hänellä on kuusi MM-mitalia, joista kaksi on kultaista, yksi hopeinen ja kolme pronssista.


title: Vincent Defrasne

text: Maailmancupissa Defrasne on voittanut kauden 2007–2008 jälkeen kolme osakilpailua, ollut kolme kertaa toinen ja kolmesti kolmas. Kauden 2005–2006 kokonaispisteissä hän sijoittui kuudenneksi.


title: Vincent Defrasne

text: Talviolympialaiset


title: Vincent Defrasne

text: MM-kilpailut


title: Prinsessa Ruusunen

text: Prinsessa Ruusunen on vanha satuaihe, josta muun muassa Charles Perrault ja Grimmin veljekset ovat kirjoittaneet toisistaan hieman eroavat muunnelmat.


title: Prinsessa Ruusunen

text: Tarinan neito pistää itseään pellavasta irronneella tikulla, nukahtaen syvään uneen. Kuningas löytää neidon ja raiskaa hänet. Tämän seurauksena neito tulee raskaaksi ja synnyttää kaksoset. Toinen heistä imee tikun pois äitinsä sormesta, päättäen neidon syvän unen. Kuninkaan vaimo saa selville miehensä teon ja päättää surmata niin kaksoset kuin heidän äitinsäkin. Kuningas ehtii kuitenkin hätiin ja surmaa neidon sijaan kuningattaren. Kuningas ja neito elävät onnellisina elämänsä loppuun saakka.


title: Prinsessa Ruusunen

text: Tarinan alussa Prinsessa Ruusunen syntyy ja hänelle järjestetään hienot ristiäiset. Haltiatarkummit antavat prinsessalle lahjoja. Kolmastoista haltiatar ilmoittaa juhlaväelle, että prinsessa kuolee pistäessään sormensa värttinän piikkiin 16-vuotissyntymäpäivänään. Syntymäpäivänään Ruusunen pistää sormensa värttinään, mutta vaipuukin vain uneen.


title: Prinsessa Ruusunen

text: Prinssi kiipeää nukkuvan prinsessan torniin ja suutelee tätä. Prinsessa herää ja heille järjestetään häät.


title: Prinsessa Ruusunen

text: Grimmin veljesten versio sadusta päättyy Prinsessa Ruususen ja hänet herättäneen prinssin häihin. Mutta Perrault'n satu jatkuu.


title: Prinsessa Ruusunen

text: Mentyään naimisiin Prinsessa Ruusunen synnyttää kaksi lasta, ensin tyttären, joka saa nimen Aurora (=Aamurusko) ja vuotta myöhemmin pojan, joka saa nimen Päivä. (Toisin kuin Walt Disneyn samannimisessä elokuvassa, Aurora ei siis Perrault'lla ole Ruususen itsensä vaan hänen tyttärensä nimi.)


title: Prinsessa Ruusunen

text: Vaikka prinssi onkin hyvä ja sankarillinen, käy kuitenkin ilmi, että hänen äidistään, kuningattaresta, on tullut paha syöjätär, jolla on voimakas halu syödä pikkulapsia. Siksi Auroran ja Päivän olemassaolo yritetään pitää häneltä salassa. Se kuitenkin tulee ilmi, kun Aurora on neli- ja Päivä kolmivuotias. Silloin paha kuningatar antaa palvelijalleen tehtäväksi teurastaa heidät, ensin Auroran ja viikkoa myöhemmin myös Päivän, ja antaa hänelle myös ohjeet siitä, millä tavalla heidät olisi valmistettava ruoaksi. Palvelija kuitenkin kummallakin kerralla kieltäytyy tottelemasta saamaansa julmaa käskyä, joten hän vie lapset turvaan piilopaikkaan ja teurastaa sen sijaan karitsan ja vuohen ja valmistaa ne kuningattarelle ruoaksi. Kuningatar luulee syöneensä lapsenlapsensa ja kiittää palvelijaa kehuen saaneensa erittäin maukkaat ateriat.


title: Prinsessa Ruusunen

text: Mutta myöhemmin hän pyytää palvelijaa teurastamaan itse Prinsessa Ruususenkin. Kun tämä suree lapsiaan luullen heitä kuolleiksi, hän olisi jopa suostunut siihen. Silloin palvelija kuitenkin tunnustaa myös pahalle kuningattarelle, mitä hän oli tehnyt. Kun tämä saa tietää tulleensa petetyksi, hän raivostuu ja käskee tuoda kuninkaanpalatsiin ruukun, joka on täynnä kyykäärmeitä ja muita vaarallisia pikkueläimiä. Siihen hän aikoo prinssin poissa ollessa heittää Prinsessa Ruususen molempine lapsineen sekä palvelijan. Kun prinssi kuitenkin palaa kotiin odotettua aikaisemmin, hän kysyy kauhuissaan, mitä on tekeillä. Tästä pelästyneenä kuningatar hyppääkin itse ruukkuun ja saa surmansa; prinsessa lapsineen sen sijaan pelastuu.


title: Prinsessa Ruusunen (vuoden 1949 elokuva)

text: Prinsessa Ruusunen on Edvin Laineen vuonna 1949 ohjaama elokuva.


text: Elokuva pohjautuu vanhaan kansansatuun ja Sakari Topeliuksen näytelmään. Spektaakkelin nimiosaa esittää Tuula Usva. Kuningasta esittävä Aarne Laine on ohjaajan veli, kuningatar ohjaajan vaimo Mirjam Novero.


title: Carlos Torre Repetto

text: Carlos Torre Repetto (23. marraskuuta 1905 Mérida – 19. maaliskuuta 1978 Mérida) oli meksikolainen shakinpelaaja.


title: Carlos Torre Repetto

text: Hänen kansainvälinen uransa shakin huipulla kesti vain vähän yli vuoden. Voitettuaan 1924 vakuuttavasti turnauksen Detroitissa ja jätettyään siellä taakseen muiden muassa Samuel Reshevskyn, pelasi hän 1925 Baden-Badenin, Marienbadin ja Moskovan turnauksissa. Vaikka Torre ei saavuttanutkaan kokonaisvoittoa missään näistä suurista turnauksista, hänen taitonsa saivat ansaitun huomion. Erityisen suuren kohun herätti hänen vaikuttava voittonsa entisestä maailmanmestarista Emanuel Laskerista Moskovan turnauksessa. Johtuen psyykkisestä sairaudesta, jonka syytä ei tarkasti tiedetä, Torre vetäytyi pian kaiken tämän jälkeen pois kilpashakista 1926. Mitä silminnäkijöiden kertomuksiin voidaan luottaa, hän osoitti häiriintyneitä ruokailutottumuksia ja eli etupäässä makeisia syömällä. Sen jälkeen kun Torre oli bussimatkalla New Yorkin halki kaiken kansan nähden hankkiutunut eroon vaatteistaan, passitettiin hänet muutamaksi viikoksi sairaalaan. Sieltä kotiuduttuaan Torre matkusti takaisin Meksikoon ja vietti kotimaassaan koko loppuelämänsä, pelaamatta enää koskaan yhtäkään shakkiottelua tosissaan.


title: Carlos Torre Repetto

text: Vähän ennen kuolemaansa Carlos Torre Repetto sai 1977 suurmestarin arvonimen, jonka FIDE myönsi hänelle kunniatittelinä. Hänestä tuli Meksikon ensimmäinen tämän tittelin haltija. Carlos Torren pelien perusteella laskettu "historiallinen" ELO-luku oli parhaimmillaan 2668. Tämän hän saavutti toukokuussa 1926, jolloin hänen voidaan laskea olleen maailman kymmenen parhaan shakinpelaajan joukossa.


title: Carlos Torre Repetto

text: Hänen mukaansa on nimetty vielä nytkin suosittu shakkiavaus, Torre-aloitus. Lisäksi hän esitteli Baden-Badenissa pelinalun 1. d2-d4 Rg8-f6 2. c2-c4 Rb8-c6, jota kutsutaan meksikolaiseksi torjunnaksi (saksaksi "Mexikanische Verteidigung", englanniksi yleensä "Black knight's tango" siinä hyödynnettävien mustien ratsujen mukaan).


title: Carlos Torre Repetto

text: Voittaessaan sensaatiomaisesti Laskerin hän teki tunnetuksi pelitavan, jota saksaksi kutsutaan nimellä "Zwickmühle" ("mylly"). Torreen liittyy myös eräs historian kuuluisimmista shakkiotteluista, jossa hänen väitetään olleen toisena osapuolena jo 1920: Adams – Torre, New Orleans 1920. Tätä ottelua ei kuitenkaan välttämättä koskaan edes pelattu.


title: Carlos Torre Repetto

text: Vuoden 1925 Moskovan turnauksessa kuvattiin Neuvostoliitossa elokuva "Šahmatnaja gorjatška", jossa Torre esiintyy eräiden muiden huippupelaajien tavoin pelaamassa shakkia. Kotimaassaan Meksikossa Carlos Torre Repetto muistetaan edelleen maansa suurimpana shakinpelaajana, ja Gabriel Velasco on kirjoittanut hänen elämästään ja shakkiotteluistaan kirjan "Vida Y Partidas De Carlos Torre".


title: Prinsessa Ruusunen (täsmennyssivu)

text: Prinsessa Ruusunen voi tarkoittaa:


title: Tuula Rosenqvist

text: Tuula Rosenqvist (ent. Ignatius, o.s. Usva; 13. huhtikuuta 1933 – 7. helmikuuta 2011 Espoo oli Yle TV1:n ja Yle TV2:n kuuluttaja. Hän menestyi Telvis-äänestyksissä, ja hänet valittiin vuosina 1967 ja 1973 television parhaaksi naispuoliseksi esiintyjäksi. Jo 10-vuotiaana koulutyttönä hän tuli tunnetuksi Orvo Saarikiven elokuvasta "Suomisen taiteilijat", joka oli kolmas Suomisen perhe -elokuva. Siinä Usva esitti Pipsa Suomisen luokkatoveria. 15-vuotiaana hän näytteli nimiroolin Edvin Laineen elokuvassa "Prinsessa Ruusunen" vuodelta 1949. Ennen vuonna 1959 alkanutta televisiouraansa hän toimi muun muassa matkatoimistovirkailijana, myymäläemäntänä ja mannekiinina. Myöhemmin hän toimi myös juontajana ja muotinäytösten vetäjänä. Erotessaan Yleisradiosta vuonna 1974 hän oli TV2:n pääkuuluttaja.


title: Tuula Rosenqvist

text: Rosenqvist oli avioliitossa ekonomi Panu Ignatiuksen kanssa, ja heillä on kaksi poikaa. Toisen aviomiehensä Jan Rosenqvistin kanssa hän asui pitkään Ranskassa ja muutti takaisin Suomeen vuonna 2010 jäätyään leskeksi. Hän kuoli 77-vuotiaana Jorvin sairaalassa Espoossa 7. helmikuuta 2011.


title: Tuula Rosenqvist

text: Hänen poikansa on Sanoma-konsernin taloudesta ja hallinnosta vastaava johtaja Kim Ignatius.


title: Oceans of Fantasy

text:
Oceans of Fantasy on saksalaisen Boney M. -yhtyeen neljäs albumi vuodelta 1979.
Levy sisältää muun muassa hittikappaleet ”Gotta Go Home” ja ”El Lute”.


title: Oceans of Fantasy

text: Britanniassa "Oceans of Fantasy" meni listan kärkeen heti avausviikollaan. Suomessa albumi oli listaykkösenä kahdeksan viikkoa ja myi platinaa.


title: Oceans of Fantasy

text:
A-puoli
B-puoli


title: Muolaanjärvi

text: Muolaanjärvi eli Muolajärvi (vuodesta 1948 , "Syväjärvi") on Vuoksen vesistöön kuuluva suurehko järvi Karjalankannaksen keskiosassa Kyyrölän kunnan länsiosassa Leningradin alueella Venäjällä.


title: Muolaanjärvi

text: Järven vesi on kellertävää ja näkösyvyys on noin 1,5 m. Päärynän muotoisen järven pituus on 12,5 km ja suurin leveys 5,7 km. Saarista laajin on Suursaari, jonka korkeus merenpinnasta on 30 metriä. Pienempiä saaria ovat Rumakoira, Vanhapiika, Hepoleuka, Pajupehko, Kangassaari, Louhikko, Lammassaari, Puntari ja Selkäluoto. Suurimmat lahdelmat ovat Ripinlahti, Vehkalahti ja Lavolanlahti. Järven eteläpää on rannoiltaan ruohottunut. Sen vesi laskee pienen Muolaanlammen kautta Äyräpäänjärveen.


title: Muolaanjärvi

text: Järveen laskee Henteenoja, Hotajoki, Kuollatoja, Mustaoja, Rajaoja (Maatlammenoja), Riihioja ja Saaretjoki.


title: Muolaanjärvi

text: Muolaanjärvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella ja sijaitsi Suomelle kuuluessaan Muolaan kunnan alueella. Mannerheim-linjan päävastarinta-asema kulki järven eteläosan poikki.


title: Muolaanjärvi

text: Järven yläpuolella käytiin kesällä 1944 suuria ilmataisteluita. Syksyllä 1943 suomalaiskone pudotti venäläisen tiedustelukoneen veteen lähelle Keskikylän koulua. Koneen lentäjät kuolivat ja yksi heistä haudattiin läheiseen maastoon, loput jäivät veteen. Hauta merkittiin kepillä jonka päässä oli kypärä.


title: Jokelan koulusurmat

text: Jokelan koulusurmat oli 7. marraskuuta 2007 hieman ennen keskipäivää Jokelan koulukeskuksessa Tuusulassa Keski-Uudenmaan alueella tapahtunut aseellinen hyökkäys, jossa koulun oppilas Pekka-Eric Auvinen ampui koulun sisätiloissa pienoispistoolilla useita henkilöitä kohti. Jokelan koulukeskus on yhdistetty yläaste ja lukio, jossa työskentelee noin 500 oppilasta ja 50 henkilökunnan jäsentä.


title: Jokelan koulusurmat

text: Kouluammuskelussa sai surmansa yhdeksän henkilöä: yksi 16-vuotias, kaksi 17-vuotiasta ja kaksi 18-vuotiasta koulussa opiskellutta miespuolista henkilöä, lukion toisella luokalla opiskellut 25-vuotias naispuolinen aikuisoppilas, koulun 43-vuotias naispuolinen terveydenhoitaja, koulun 61-vuotias rehtori Helena Kalmi sekä ampuja itse. Ampuja menehtyi Töölön sairaalan teho-osastolla itse aiheuttamiinsa vammoihin myöhään ampumispäivän iltana. Kaksitoista lievästi loukkaantunutta vietiin hoitoon Hyvinkään ja Töölön sairaaloihin sekä Järvenpään terveyskeskukseen, yksi ampumahaavan ja muut lasinsiruista saamiensa vammojen vuoksi.


title: Jokelan koulusurmat

text: Keskiviikkona, 7. marraskuuta 2007 kello 11.42 Pekka-Eric Auvinen alkoi ampua .22-kaliiberisella (s.o, luodin halkaisija on 5,56 mm) pistoolilla (malliltaan SIG Sauer Mosquito) Jokelan koulukeskuksen aulassa jossa hän oli opiskelijana. Seuraavien noin 22 minuutin aikana hän ampui kuusi opiskelijaa ja kaksi henkilökunnan edustajaa. Hän myös valeli kaksitahtibensiinillä (bensiinin ja öljyn sekoitus) käytävää, ja yritti sytyttää sen ja koulun palamaan. 11 henkilöä haavoittui sekasorrossa, joka syntyi, kun oppilaat ja henkilökunta pakenivat ampujaa muun muassa ikkunoiden kautta.


title: Jokelan koulusurmat

text: Hätäkeskus sai ensimmäisen ilmoituksen tapahtumista klo 11.43. Poliisi sai hälytyksen kello 11.45, ja ensimmäiset Järvenpään poliisilaitokselta lähteneet yksiköt saapuivat koululle kello 11.55. Seuraavat poliisipartiot saapuivat paikalle välittömästi kello kahdentoista jälkeen. Klo 12.04 poliisit saivat näköyhteyden Auviseen, joka ampui näitä kohti 2 laukausta kuitenkaan osumatta ja katosi näkyvistä. Poliisi aloitti koulun hätäevakuoinnin klo 12.08. Ensimmäisten 20 minuutin aikana poliisi evakuoi koulun sisältä noin 150 oppilasta. Klo 12.30 mennessä paikalle saatiin jonkin verran poliiseja, joista osa kutsuttiin töihin vapailtaan.


title: Jokelan koulusurmat

text: Lähistöllä harjoittelemassa ollut poliisin Valmiusyksikkö Karhun ryhmä saapui noin kello 12.30 ja aloitti tekijän etsinnän koulussa. Paikalle saapui lisää Valmiusyksikön ja paikallisen Vati-ryhmän miehiä jonkin ajan kuluttua ja etsintää pystyttiin laajentamaan. Valmiusyksikkö löysi Auvisen wc-tiloista ase vierellään (klo 13.53). Hän oli ampunut itseään ohimoon ja oli tajuton, mutta edelleen hengissä. Auvinen vietiin Töölön sairaalaan, jossa hän menehtyi vammoihinsa kello 22.15. Poliisin raportti sanoo:


title: Jokelan koulusurmat

text: ”Poliisi jatkoi [klo 12.28:n jälkeen] koulurakennuksen tilojen tarkastamista tila ja luokkahuone kerrallaan tarkoituksenaan evakuoida turvallisesti koulurakennukseen jääneet kymmenet oppilaat ja opettajat. Samalla poliisin tehtävänä oli etsiä rakennuksen sisällä olevat loukkaantuneet sekä järjestää pelastushenkilöstölle turvalliset työskentelyolosuhteet hoitotoimenpiteitä varten. Edelleen poliisin tehtävänä oli etsiä surmatyöhön osallistuneet henkilöt ja pyrkiä estämään lisävahingot.”


title: Jokelan koulusurmat

text: Keskusrikospoliisin tutkinnan mukaan Auvinen ampui ainakin 76 laukausta, joista yhdeksän ulkona,ja kantoi mukanaan 500 patruunaa. Auvisella oli käytössään kaksi kymmenen patruunan vetoista lipasta, joten välikohtauksen aikana hän joutui irrottamaan lippaan ainakin seitsemän kertaa ja täyttämään sellaisen ainakin kuudesti.


title: Jokelan koulusurmat

text: Kaikkia uhreja oli ammuttu useita kertoja ja joitakin yli 10 kertaa. Koulun rehtori Helena Kalmi oli viimeinen uhri ja ainoa joka ammuttiin koulun ulkopuolella.


title: Jokelan koulusurmat

text: Suomen tasavallan presidentti Tarja Halonen esitti surunvalittelunsa kuolleiden omaisille. Pääministeri Matti Vanhanen ja opetusministeri Sari Sarkomaa ilmaisivat järkytyksensä. Eduskunta piti hiljaisen hetken torstain istunnossaan. Hallituksen suosituksesta järjestettiin 8. marraskuuta 2007 suruliputus. Kirkoissa järjestettiin rukoushetkiä ja muistotilaisuuksia kautta maan.


title: Jokelan koulusurmat

text: Puhuessaan tapahtumapäivänä hallituksen tiedotustilaisuudessa pääministeri Vanhanen korosti koulun, vanhempien ja erityisesti median vastuuta tapahtuneen käsittelemisessä. Opetushallitus antoi verkkosivullaan jo samana päivänä ohjeet tapahtuman käsittelemiseksi kouluissa. Lisäksi Opetushallitus antoi lyhyemmän ohjeen siitä, miten vanhempien tulisi käsitellä asiaa lastensa kanssa.


title: Jokelan koulusurmat

text: Myös Ruotsin ja Norjan kuninkaat, Viron ja Islannin presidentit sekä Euroopan unionin komission puheenjohtaja José Manuel Barroso esittivät tapauksen johdosta surunvalittelunsa uhrien omaisille.


title: Jokelan koulusurmat

text: Saksalainen metalliyhtye Sturmgeist sai heti tapauksen jälkeen yhteydenottoja lehdistöltä johtuen Auvisen YouTube-profiilin nimeen "Sturmgeist89". Yhtyeen johtohahmo Cornelius Jakhelln julkaisi yhtyeen kotisivuilla tiedotteen, jossa yhtye esitti surunvalittelunsa tapauksesta. Samalla hän muistutti, että yhtyeellä tai heidän musiikillaan ei ole mitään tekemistä Auvisen kanssa.


title: Jokelan koulusurmat

text: Pekka-Eric Auvisen vanhemmat antoivat haastattelun MTV3:n 45 minuuttia -ohjelmalle vuosi tapahtumien jälkeen 5. marraskuuta 2008 estääkseen nuorten väkivallantekoja tulevaisuudessa. Jakso keräsi enimmillään 1,24 miljoonaa katsojaa.


title: Jokelan koulusurmat

text: Suomen Kuvalehti julkaisi marraskuussa 2017 artikkelin, jossa oli haastateltu Auvisen entisiä luokkatovereita. Haastateltujen mukaan Auvinen oli omaperäinen muttei uhkaava. Luokkatoverit kuvaavat häntä vaikutteille alttiiksi: opettaja kutsui Auvista tunnilla bolseviksiksi, vanhojen tanssien jatkoilla hän oli tehnyt natsitervehdyksiä "eikä olisi ollut ihme, jos hän olisi yhtenä päivänä tullut kouluun hare krisna -asussa". Haastatellut luokkatoverit kritisoivat median toimintaa tapauksen jälkeen: monet nuoret löysivät salakuunneltuja kertomuksiaan lehdistä, ja yksi toimittaja esiintyi kriisikeskuksen työntekijänä saadakseen roolihenkilöitä tarinaansa. Myös täysin ulkopuolisten ja Auvista tuntemattomien tarve keksiä selityksiä ärsytti entisiä luokkatovereita: syytä ammuskeluun etsittiin ampumispeleistä, koulukiusaamisesta ja internetistä.


title: Jokelan koulusurmat

text: Pekka-Eric Auvinen (4. kesäkuuta 1989 – 7. marraskuuta 2007) oli Jokelan koulun oppilas, 18-vuotias abiturientti. Hänellä ei ollut rikosrekisteriä eikä hän ollut käyttäytynyt uhkaavasti koulussa. Auvisen muusikkoisä antoi pojalleen etunimen kitaristien Pekka ”Albert” Järvisen ja Eric Claptonin mukaan.


title: Jokelan koulusurmat

text: Keskusrikospoliisin raportin mukaan Auvinen menestyi koulussa kohtuullisesti tai hyvin ja hän valmistautui kirjoittamaan ylioppilaaksi keväällä 2008. Auvista pidettiin yleisesti melko ujona ja hiljaisena ja joidenkin mielestä muista eristäytyvänä oppilaana. Hänen tuttavapiirinsä oli hyvin suppea. Joidenkin mielestä hän erottui ulkoasullaan ja pukeutumisellaan ikäisistään. Seiskaluokalla Auvinen muun muassa pukeutui suoriin housuihin, käytti salkkua ja luki Uutispäivä Demaria luokassa. Auvinen oli joutunut myös vakavan, pitkäaikaisen koulukiusaamisen kohteeksi, mihin oli puututtu sekä koulun että kodin toimenpitein. Auvinen viihtyi hyvin omissa oloissaan ja vietti paljon aikaansa tietokoneen ja Internetin parissa. Kun pitkälliset poliisitutkimukset julkaistiin 17. huhtikuuta vuonna 2008, todettiin, että Auvinen oli kokenut koulukiusaamista enemmän kuin mitä oli aikaisemmin luultu.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen oli käyttänyt hänelle 17-vuotiaana paniikkihäiriöön määrättyjä SSRI-mielialalääkkeitä epäsäännöllisesti, mutta tekohetkellä hän ei ollut lääkkeiden, alkoholin tai huumeiden vaikutuksen alaisena.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen asui perheensä kanssa Tuusulan Jokelassa. Hänellä on veli, jota oli myös kiusattu koulussa ennen tapahtumaa, mikä vaikutti Auvisen mielialaan.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvisella oli varsin radikaaleja mielipiteitä eikä hän hyväksynyt muun muassa yksinhuoltajia tai homoseksuaaleja. Erityisesti homoseksuaaleja hänen on kerrottu pitäneen luonnonoikkuina ja virheinä. Auvinen oli myös ateisti ja tunnettiin vahvoista uskonnonvastaisista mielipiteistään . Hänen kerrotaan myös puhuneen aikomuksesta jättäytyä kutsunnoista tai käydä paikalla ilmoittautumassa totaalikieltäytyjäksi. Ylipäätään hänen tiedettiin olleen kiinnostunut ääri-ilmiöistä. Hän ilmaisi ihailua aiempia koulusurmia kohtaan.


title: Jokelan koulusurmat

text: Helsingin Sanomien kuukausiliite kirjoitti 6. joulukuuta 2008 laajan artikkelin Pekka-Eric Auvisen internetissä kokemasta ensirakkaudesta, joka päättyi onnettomasti. Auvinen oli kotona yksinäinen ja erilainen nuori, mutta Internetissä hänellä oli laaja, kansainvälinen tuttavapiiri.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen koki rakkauden Internetin välityksellä ja tunnusti sen julkisesti YouTubessa. Nettisuhde katkesi, kun kyseinen nainen valitsi toisen nettirakkauden. Auvinen yritti pelastaa suhteen, mutta joutui pettymään. Hän purki pettymystään kirjoituksillaan pitkin syksyä ja vielä päivää ennen koulusurmia.


title: Jokelan koulusurmat

text: Poliisin mukaan Auvinen oli suunnitellut aseellista iskua maaliskuusta 2007 lähtien. Se, kuinka tosissaan Auvinen oli joukkosurmaa suunnitellut jo tuolloin, ei koskaan selvinne. Poliisin mukaan mitään iskun laukaisevaa tekijää ei ole tullut esiin eikä myöskään ole tiedossa, milloin se oli Auvisen päässä täsmentynyt kouluiskuksi. Auvinen oli antanut iskulle nimen ”Operation Mainstrike” ja hän käytti käsitettä jo suunnitteluvaiheessa.


title: Jokelan koulusurmat

text: Poliisin tutkinnassa ei ole tullut tietoon, että kukaan olisi tiennyt iskusta etukäteen. Auvinen oli ladannut tiedot iskusta internetiin puolisen tuntia ennen iskua.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen oli hankkinut Helsingissä toimivan kaupallisen ampumaradan Helsinki Shooting Clubin jäsenkortin. Se on saatavissa käymällä vajaan tunnin mittainen kurssi, joka koostuu aseturvallisuudesta ja ammuntaharjoittelusta. Hän oli esittänyt HSC:n liittymistodistuksen Keski-Uudenmaan poliisille osoittaakseen harrastavansa ammuntaa hakiessaan ampuma-aselupaa. Poliisi ei kuitenkaan myöntänyt lupaa Auvisen hakemaan 9 millimetrin pistooliin, vaan aloittelijalle paremmin sopivaan, .22 LR-kaliiperiseen pienoispistooliin. Luvan myöntäminen oli Keski-Uudenmaan poliisin mukaan ”itsestäänselvyys, jossa ei ollut juurikaan harkintavaltaa”, koska Auvisella ei ollut rikollista taustaa tai muitakaan aseen saannin estäviä ominaisuuksia. Hän sai aseen hankkimisluvan 19. lokakuuta 2007 eli muutamaa viikkoa ennen tapahtumaa.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen oli lähettänyt nimimerkeillä S"turmgeist89" ja NaturalSelector89 YouTube-videopalveluun useita videoita, muiden muassa videon, jossa hän ampuu aseellaan metsässä omenaa ja esittelee asettaan sekä masennuslääkevideon, jossa viitataan Yhdysvalloissa tapahtuneisiin Columbinen ja Virginia Techin kouluammuskeluihin.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen kertoi myös vaikuttimistaan YouTubessa ja hän esitteli historiallisia henkilöitä.


title: Jokelan koulusurmat

text: Ennen hyökkäystään Auvinen lähetti viimeisen videonsa nimeltä ”Jokela High School Massacre – 11/7/2007” (). Videon taustalla soi KMFDM-yhtyeen kappale ”Stray Bullet”.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvisen kaikki videot poistettiin YouTubesta ampumavälikohtauspäivänä kello neljän aikaan iltapäivällä.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen jätti ennen tapahtunutta internetin Rapidshare-tiedostonjakopalveluun tiedostopaketin, joka sisältää 21 tiedostoa. Se koostuu kuvista hänestä itsestään, koulustaan ja ampuma-aseestaan, yhdestä musiikkitiedostosta ja kolmesta asiakirjasta sekä suomeksi että englanniksi.


title: Jokelan koulusurmat

text: Yksi teksteistä sisältää hyökkäyssuunnitelman. Teksteistä pisin oli yli tuhatsanainen ”Luonnollisen valitsijan manifesti”, jossa hän kertoi ajatusmaailmastaan ja syistä, jotka johtivat ammuskeluun Jokelan koulussa. Hän kirjoittaa muun muassa luonnonvalinnasta, yhteiskunnan nykytilasta, sekä omasta sodastaan ihmiskuntaa vastaan.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen pyysi, ettei hänen teostaan syytettäisi kirjoja, elokuvia, musiikkia, videopelejä tai hänen vanhempiaan. Auvinen korosti, että hän toimi yksin eikä ollut kertonut aikeistaan etukäteen muille.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen luetteli verkkosivuillaan erilaisia yhteiskuntakriittisiä ajattelijoita, kuten Platon ("Valtio"), Friedrich Nietzsche ja Pentti Linkola, sekä kaunokirjallisia teoksia, kuten Ray Bradburyn "Fahrenheit 451", George Orwellin "Vuonna 1984" ja Aldous Huxleyn "Uljas uusi maailma". Juha Sihvolan ja Henrik Rydenfeltin mukaan tämä näkyi siinä ideologiassa, jonka hän kuvasi kirjoittamassaan manifestissa. Auvinen muun muassa jakoi ihmiset kolmeen kastiin hieman kuten Platon ja korosti itsenäiseen ajatteluun kykenevän parhaimmiston oikeuksia. Manifestissa on viitteitä myös Nietzschen yli-ihmisestä ja Theodore "Unabomber" Kaczynskin kirjoittamasta manifestista "Teollinen yhteiskunta ja sen tulevaisuus". Yhteydet saivat aikaan keskustelua filosofian opetuksesta ja filosofien väärin tulkitsemisen vaaroista. Professori Tarmo Kunnaksen mukaan Auvinen oli ymmärtänyt Nietzschen väärin, ja edusti enemmän sosiaalidarwinismia kuin nietzscheläisyyttä. Myös Rydenfelt huomauttaa, ettei Nietzsche kehottanut ääritekoihin. Opetusneuvos Pekka Elo sanoi, että tapaus saattaa vaikuttaa koulujen filosofianopetuksen sisältöön. Filosofian tutkijoiden mukaan olisi kuitenkin vaarallista, jos myös kriittisiä ja radikaaleja ajatuksia ei käsiteltäisi kouluissa.


title: Jokelan koulusurmat

text: Auvinen oli jättänyt tietokoneelleen itsemurhaviestejä joukkosurmaa edeltävänä iltana ja yönä. Yhdessä viestissä Auvinen kertoo muun muassa: ”kun luette tätä viestiä, olen luultavasti jo kuollut”. Auvisen koneelta löytyi myös muun muassa video, jossa Auvinen esittelee itsensä englanniksi.


title: Jokelan koulusurmat

text: Verkkolehti Wiredin mukaan YouTubeen nimellä TheAmazingAtheist rekisteröitynyt käyttäjä oli kiinnittänyt huomiota Auvisen YouTube-materiaaliin jo kesäkuussa. Omassa videossaan TheAmazingAtheist kehotti poliisia tutkimaan Auvista ja eräitä muita käyttäjiä, koska nämä olivat lähettäneet YouTubeen useita videoita, joissa muun muassa ihannoitiin Columbinen verilöylyä ja Oklahoma Cityn pommi-iskua. TheAmazingAtheist katsoi näiden YouTube-käyttäjien osoittavan varoittavia merkkejä siitä, että saattavat olla enemmän kuin pelkästään ihastuneita väkivaltaan tai kiinnostuneita siitä. Käyttäjä ei kuitenkaan ottanut itse yhteyttä poliisiin, vaan kehotti muita tekemään niin.


title: Jokelan koulusurmat

text: Kouluammuskelut olivat olleet erittäin harvinaisia Suomessa ja muissa Pohjoismaissa. Vuonna 1989 tapahtui Raumanmeren kouluammuskelu Raumalla, Raumanmeren yläasteella. Silloin koulukiusattu 14-vuotias poika ampui kaksi oppilasta kuoliaaksi. Syyskuussa 2008 tapahtui Suomen kolmas kouluammuskelu, Kauhajoen koulusurmat. Maaliskuussa 2012 tapahtui Suomen historian neljäs kouluammuskelu, Orivedellä, Pirkanmaalla. Koululla tapahtuneessa ammuskelussa ei tullut uhreja, mutta ampuja oli haavoittanut entisen tyttöystävänsä isää ennen koululla ampumista. Ampuja tuomittiin syyntakeettomana ja määrättiin mielentilatutkimukseen.


title: Jokelan koulusurmat

text: Puukotuksia Suomen kouluissa on lähihistoriassa tapahtunut Oulussa lokakuussa 2013, Tampereella lokakuussa 2007, Porissa tammikuussa 2003, Hollolassa tammikuussa 2001 ja Eurajoella huhtikuussa 1999. Viimeksi mainittua lukuun ottamatta tekojen motiiviksi ilmoitettiin koulukiusaaminen. Yksikään näistä tapauksista ei johtanut kuolonuhreihin. Lokakuussa 2014 Utsjoella saamelaislukion 30-vuotias aikuisopiskelija puukotti 16-vuotiaan lukiolaisen kuoliaaksi.


title: Jokelan koulusurmat

text: Maaliskuussa 1981 Turun Puolalanmäen lukiossa oppilas tappoi opettajansa lapiolla.


title: Jokelan koulusurmat

text: Yhdysvaltalaisissa kouluissa kuolonuhreja vaatineita ampumavälikohtauksia on tapahtunut viime vuosikymmeninä lukuisia. Niistä tunnetuimpia ovat vuonna 1999 tapahtunut Columbinen verilöyly, Virginia Techin verilöyly huhtikuussa 2007 ja viimeisimpänä Marjory Stoneman Douglas High Schoolissa, Floridan Parklandissa tapahtunut kouluammuskelu helmikuussa 2018.


title: Jokelan koulusurmat

text: Hallitus päätti 9. marraskuuta myöntyä Euroopan unionin ampuma-asedirektiivin muuttamiseen siten, että alaikäiset eivät enää saisi lupaa omaan aseeseen eivätkä ampua muutoin kuin ampuma-aselupakirjan omistavan aikuisen henkilön valvonnassa. Ennen direktiivin muutosta oman aseen oli Suomessa voinut hankkia 15 vuotta täyttänyt vanhempansa suostumuksella. Aiemmin hallitus oli vastustanut muiden EU-maiden pyrkimystä direktiivin muuttamiseen. Sisäministeri Anne Holmlundin erityisavustaja Ilkka Salmen mukaan kannanmuutos ei liittynyt Jokelan koulusurmiin, vaan siihen, että Suomi oli mielipiteineen yksin. Direktiivi olisi Salmen mukaan tullut voimaan Suomen vastustuksesta huolimatta.


title: Jokelan koulusurmat

text: Hallitus esitti 16. toukokuuta 2008 täsmälakia, jonka perusteella Jokelan surmaa varten perustettaisiin tutkintalautakunta. Vastaava laki on olemassa onnettomuustutkintaa varten, mutta ei sovellu tapaukseen, koska kyseessä ei ollut onnettomuus vaan rikos. Tutkintalautakunnalle tulee lain mukaan oikeus saada muun muassa muutoin salassa pidettäviä terveystietoja tekijästä. Lakiesityksen käsittely aloitettiin eduskunnan kevätkaudella 2008, mutta siirtyi syyskaudelle. Eduskunta hyväksyi lain lokakuussa 2008.


title: Jokelan koulusurmat

text: "Opettaja"-lehden mukaan Jokelaan viitanneita uhkauksia tehtiin marraskuun alun jälkeen kaikissa Suomen lääneissä. Yhteensä ainakin 70 uhkausta tehtiin 40 kunnassa oleviin 64 kouluun. Alaikäisten tekemät tapaukset on selvitelty lastensuojeluviranomaisten kanssa, mutta KRP:n mukaan tutkintapyyntöjä tehtiin 26 kappaletta. Suurin osa uhkauksista tehtiin vuoden 2007 puolella, mutta lehti kertoo kahdesta vielä tammikuun lopulla ilmenneestä uhkauksesta.


title: Jokelan koulusurmat

text: Ehkä tunnetuimmat uhkailut tehtiin Pateniemen lukiota kohtaan, jossa 14-vuotias poika uhkaili koulua nettikeskustelu ”Sturmgeist 2nd 27.11.07 Oulu, Patelan lukio”, sekä esimerkiksi Maaningan Kirkonkylän yläastetta uhattiin tapauksen jälkeen videolla nimeltä ”Maaninka Massacre”.


title: Jokelan koulusurmat

text: Tapauksen jälkeen jokelalaiset nuoret julkaisivat avoimen kirjeen ja adressin, jonka mukaan uhrien omaisia ja silminnäkijöitä on maaniteltu, seurattu ja ahdisteltu puhelimitse. Uhrien omaisten koteihin oli yritetty tunkeutua, ja ihmisten kuvia ja sanomisia on julkaistu lehdissä kielloista huolimatta. Toimittajia syytettiin myös salakuuntelusta ja haastattelulausuntojen vääristelemisestä.


title: Jokelan koulusurmat

text: Julkisen sanan neuvosto katsoi, että "Iltalehti" ja "7 päivää" -lehti loukkasivat uutisoinnissaan surmaajan lähipiirin yksityiselämän suojaa ja rikkoivat siten hyvää journalistista tapaa.


title: Jokelan koulusurmat

text: Myöhemmin, seuraavan vuoden toukokuussa, professori Jukka Kemppinen julkaisi blogissaan eräiden Jokelan koulun oppilaiden laatiman yhteenvedon median toiminnasta surmien jälkeen ja jopa niiden aikana. Siinä kerrottiin muun muassa papiksi ja kriisikeskuksen työntekijäksi esittäytyneistä henkilöistä, jotka pyrkivät haastattelemaan omaisia ja asianosaisia. Esimerkiksi kuolleen terveydenhoitajan alaikäiselle lapselle oli soiteltu vain muutamia tunteja sen jälkeen, kun hän oli menettänyt vanhempansa.


title: Kelsos

text: Kelsos (, ) (100-luku) oli antiikin kreikkalainen platonilainen filosofi, joka tunnetaan kristinuskon vastustajana. Hänet tunnetaan lähes pelkästään teoksestaan "Todellinen oppi" (), joka on säilynyt katkelmina Origeneen Kelsosta vastaan suunnatussa teoksessa "Kelsosta vastaan" ("Contra Celsum", 248).


title: Kelsos

text: Kelsos vaikutti toisen vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla. Hänen henkilöhistoriastaan tiedetään vain vähän: Hän eli keisari Marcus Aureliuksen aikana, hänen kirjallinen toimintansa sijoittuu vuosien 175 ja 180 väliin, ja hän kirjoitti teoksensa "Todellinen oppi" poleemisena kirjoituksena kristinuskoa vastaan. Tuolta ajalta tunnetaan useita samannimisiä henkilöitä, jotka esiintyvät kristinuskon vastustajana. Kyseessä oleva Kelsos oli todennäköisesti Lukianoksen ystävä. Jotkut ovat kuitenkin epäilleet tätä, koska Origeneen mukaan Lukianoksen ystävä oli epikurolainen, mutta teoksen "Todellinen oppi" kirjoittaja vaikuttaa seuraavan Platonia ja mahdollisesti Filonia.


title: Kelsos

text: Yleisesti oletetaan, että Kelsos oli kreikkalainen tai roomalainen. Hänen tietämyksensä juutalaisesta uskonnosta sekä egyptiläisestä ajattelusta ja tavoista ovat saaneet jotkut historioitsijat ajattelemaan, että hän vaikutti valtakunnan itäisissä osissa. Toiset taas uskovat hänen saaneen tietonsa matkustelemalla tai oleilemalla Roomassa ulkomailta tulleen väestön seassa.


title: Kelsos

text: Aiemmin on usein ajateltu, että Kelsos olisi kirjoittanut teoksensa Roomassa, mutta teoksen sisäisen todistusaineiston perusteella se saattaa olla kirjoitettu Aleksandriassa. Tätä tukevat useat viittaukset Egyptin historiaan ja tapoihin. Vaikuttaa myös siltä, etteivät Kelsoksen juutalaiset ole läntisiä tai roomalaisia juutalaisia, vaan itäisiä, ja erityisesti sellaisia, jotka olivat omaksuneet Filonin ajatuksen "Logoksesta".


title: Kelsos

text: Omalta uskonnolliselta kannaltaan Kelsos vaikuttaa olleen pohjimmiltaan agnostikko. Hänelle ei ollut juuri muuta uskontoa kuin Rooman valtakunta, sen keisari ja valtion uskonto. Hänen ajattelumaailmansa on tuon ajan eklektistä platonismia, ilman sen uskonnollista mielialaa. Hän on kirjoitustyyliltään terävä ja innokas, positiivinen ja looginen, ja yhdistelee skeptisismiin moraalisia tuomioita ja laajaa tietämystä erilaisista kansallisista uskonnoista ja mytologioista, joiden suhteellista arvoa hän arvostaa.


title: Kelsos

text: Kelsos kirjoitti teoksensa "Todellinen oppi" noin vuonna 178. Teoksen ajoitusta auttaa viittaus keisarin hallintovirkamiehille antamaan määräykseen, jonka mukaan näiden on pidettävä silmällä kaikkea ylenmääräistä uskonollisuutta. Tämä määrys on annettu noin vuonna 176–177.


title: Kelsos

text: Teos oli jaettu kahteen osaan. Ensimmäisessä kristinuskon vastustajana esiintyy juutalainen keskustelun osanottaja, toisessa Kelsos puolestaan puhuu pakanallisen filosofian edustajana. Kelsos pilkkasi kristittyjä siitä, että he kannattivat sokeaa uskoa järjen sijasta.


title: Kelsos

text: Noin 60 vuotta teoksen kirjoittamisen jälkeen se sai Origeneen kirjoittamaan laajan teoksen "Kelsosta vastaan" Kelsoksen esityksen kumoamiseksi. Origenes on päälähde Kelsoksen ajatteluun. Hän lainaa teosta joskus suoraan, joskus taas parafraaseina, joskus taas pelkästään viittaa siihen; mutta kuitenkin toistaa kaikki Kelsoksen argumentit ja vastaa niihin. Noin kolmasosa teoksesta tunnetaan Origeneen sanasta-sanaan -lainauksina, ja vain noin kymmenesosa teoksesta on kadonnut. Myöhemmin kristinuskon vastaista kritiikkiä jatkoi kreikkalaisista filosofeista mm. Porfyrios.


title: Kelsos

text: Kelsoksella oli laajat tiedot juutalaisuudesta ja juutalaisesta kirjallisuudesta, kuten Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta ja Henokin kirjasta. Hän tunsi myös kristillisiä kirjoituksia, ja puhuu kristillisestä kirjoitusten kokoelmasta. Hän tunsi ainakin synoptiset evankeliumit, mutta ei välttämättä Johanneksen evankeliumia samassa määrin. Hän tunsi Paavalin ajatuksia, mutta ei välttämättä tämän kirjeitä.


title: Kelsos

text: Kelsos tunsi myös gnostilaisia kirjoituksia sekä Markionin teoksia. On viittauksia, että hän tunsi mahdollisesti myös Justinos Marttyyrin teoksia ja Sibyllojen oraakkeleita. Kelsos oli hyvin tietoinen kristittyjen sisäisistä erimielisyyksistä sekä eri vaiheista kristinuskon kehityksen historiassa. Hän hyödyntää näitä tietoja vahvistaakseen kuvaa kristinuskon epävakaudesta. Hän asettaa lahkot katolista kirkkoa, alkukirkon hänen aikansa kirkkoa ja Kristuksen apostoleita vastaan, ja vihjaa Raamatun epäluotettavuudesta, koska se on muodostunut eri tekstiversioista. Hän kuitenkin katsoo, ettei kristinuskossa kaikki ollut alussa yhtä huonosti kuin hänen aikanaan.


title: Kelsos

text: Kelsos aloittaa hyökkäyksensä toistamalla argumentteja, joita juutalaiset suuntasivat kristittyjä vastaan. Niiden mukaan Jeesus syntyi aviorikoksen seurauksena ja oppi viisautta Egyptissä. Hänen väitteensä jumalallisesta asemasta kumoutuvat sillä tosiasialla, että hän oli köyhä ja hänen loppunsa oli surkea. Kristityillä ei ole sijaa Vanhan testamentin profetioissa, ja heidän väitteensä ylönousemuksesta, joka olisi paljastettu vain joillekin henkilöille, oli hullutusta. Kelsos piti kuitenkin juutalaisia yhtä naurettavina kuin kristittyjä, joita vastaan he hyökkäsivät: viimeksi mainitut uskoivat taivaallisen vapahtajan tulleen, ensin mainitut puolestaan odottivat edelleen tämän tulevan. Kelsoksen mukaan juutalaisilla oli kuitenkin se etu, että he olivat ikivanha kansa, jolla oli ikivanha usko.


title: Kelsos

text: Kelsoksen mukaan ajatus Jumalan lihaksi tulemisesta oli absurdi: miksi ihmiskunta kuvitteli itsensä mehiläisten, muurahaisten ja norsujen yläpuolelle ja sijoitti itsensä ainutlaatuiseen suhteeseen luojansa kanssa? Miksi Jumala valitsisi tulla ihmiseksi juutalaisena? Kristinuskon ajatus erityisesti kaitselmuksesta ja siitä, että kaikkeus olisi luotu ihmiskuntaa varten, oli hänelle typeryyttä ja jumalan pilkkaamista. Kelsoksen mukaan oli järkevämpää uskoa, että jokaisella kaikkeuden osalla oli oma jumaluutensa, ja että profeettoja ja yliluonnollisia viestintuojia oli ilmestynyt useammissa kuin yhdessä paikassa.


title: Kelsos

text: Kristinusko näyttäytyy Kelsokselle barbaarisena ja taikauskoisena. Hän lainaa hyväksyvästi Platonin dialogia "Timaios": on vaikeaa löytää kaikkeuden luoja ja isä, ja hänen löydettyään on vaikeaa saattaa hänet kaikkien tietoon. Filosofia voi kehittää jumalasta parhaimmillaankin vain osan siitä ajatuksesta, joka sielun tulee itse kehittää. Kristityt sen sijaan katsoivat, että Jumala on kaikkien tunnettavissa ja saavutettavissa Kristuksessa. Toinen Kelsoksen antiteesi liittyi pahan ongelmaan. Kelsos näki pahuuden aineellisen maailman vakiona. Siksi ruumiillinen ylösnousemus näyttäytyi hänelle karkeana, ja hän pilkkasi kaikkia pyrkimyksiä nostaa vulgaarit massat alennustilastaan.


title: Kelsos

text: Kelsos näki kristinuskon paitsi huonona filosofiana myös epäkunnioitettavana. Hänen mukaansa kristityt opettajat, jotka olivat vain suutareita, kankaankutojia ja muuta rahvasta, eivät lyöneet vertoja oppineille. Hänen mukaansa kristityksi kääntymiseen vaadittiin vain tietämättömyyttä ja lapsellista pelokkuutta. Kuten kaikki puoskarit, kristityt opettajat keräsivät ympärilleen joukon orjia, naisia, lapsia ja tyhjäntoimittajia. Todellisiin mysteereihin kutsutuilta sen sijaan vaaditaan sekä sielun että sanojen puhtautta, rikoksien välttämistä, oikeamielisyyttä ja hyvää omaatuntoa Jumalaa kohtaan. Kristityt sen sijaan kutsuvat syntisiä, kurjia, tyhmyreitä ja lapsia: taivaan valtakunta on avoinna konnille, murtovarkaille, myrkyttäjille, temppelien ja hautojen häpäisijöille; nämä ovat heidän käännynnäisiään. Jeesuksen sanotaan tulleen pelastamaan syntisiä; mutta eikö hän ole tullut auttamaan lainkaan niitä, jotka ovat pitäneet itsensä erossa synnistä? Kristityt opettavat, että Jumala pelastaa syntiset, jos he katuvat nöyrästi, mutta ei katso ihmiseen, joka on pitänyt itsensä hyveellisenä. Kelsos kysyi, miksi kristityt eivät voineet sen sijaan liittyä suuriin filosofisiin ja poliittisiin auktoriteetteihin? Monien jumalien palvonta, oikein ymmärrettynä, on hänen mukaansa verrattavissa puhtaaseen yksijumalisuuteen, ja kristityt voisivat hyvin luopua hullusta ajatuksestaan viranomaisten voittamisesta uskonsa puolelle, tai toivosta, että jumalia koskevista asioista saataisiin universaali ymmärrys.


title: Kelsos

text: Jeesuksen moraaliopetuksia vastaan Kelsoksella ei ollut muuta sanomista kuin, että hän syytti niitä plagiarisoiduiksi. Kristilliseen opetukseen siitä, että "Logos" on Jumalan poika, hän yhtyi.


title: Kelsos

text: Kelsoksen "Todellisella opilla" oli vain hyvin vähän vaikutusta kristinuskon historiaan tai sen asemaan Rooman valtakunnassa, tai klassiseen kirjallisuuteen. Teoksesta voi löytää kaikuja Tertullianuksella ja Minucius Felixillä. Tämän jälkeen teos unohtui, kunnes Origenes herätti sen uudelleen henkiin. Suuri osa uusplatonilaisesta polemiikista palautui Kelsokseen, ja lainauksia häneltä ja hänen ajatuksistaan löytyy sekä Porfyriokselta että Julianukselta, vaikkakin Uuden testamentin kaanonin muotoutuminen muuttikin kristinuskoa vastaan suunnattuja argumentteja jonkin verran.


title: Kelsos

text: Kelsoksen teoksella on suurempi merkitys sen kannalta, että se valottaa kristillisen kirkon tilaa noin vuonna 180 kristinuskon ulkopuolisesta näkökulmasta. Kelsos aliarvioi kirkon merkityksen ja piti sitä yhtenä keskenään kiistelevistä lahkoista, joista osa oli gnostilaisia. Tämän vuoksi hän näki lähinnä heikkoutta. Muuten Kelsos näki kuitenkin kristityt merkittävänä voimana. Tuohon aikaan Rooman kansalaisista jopa kymmenesosa on saattanut olla kristittyjä. Lopussa Kelsos vetoaakin kristityihin. Hän sanoo, ettei heidän tulisi suhtautua hallintoon etäisesti, vaan ottaa paikka keisarin rinnalla, sen sijaan että kristityt väittäisivät omakseen toista valtakuntaa tai mitään erityisasemaa. Jos kaikki tekisivät niin kuin kristityt ja vetäytyisivät politiikasta, maailma suistuisi sekasortoon ja barbaarien käsiin.


title: Kelsos

text: Näin teos on loppujen lopuksi rauhantunnustelu ja vetoomus keisarin puolesta. Kelsos haluaa kristittyjen olevan kunnon kansalaisia; hän sallii heille oman uskonsa, mutta pyytää heitä tunnustamaan myös valtion uskonnon.


title: So Mean (vuoden 1998 albumi)

text: 20 suosikkia – So Mean on Kojon kokoelmalevy vuodelta 1998. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Mielenterveyskuntoutus tarkoittaa palveluja, jotka tukevat mielenterveyden häiriöistä kuntoutumista ja itsenäistä selviytymistä. Kunnat järjestävät kuntoutuspalveluja henkilöille, joilla on mielenterveyshäiriön takia pitkäaikaisia vaikeuksia suoriutua arjesta. Mielenterveyskuntoutuspalveluja ovat asumispalvelut, päivätoiminta, kuntoutusohjaus, työhönvalmennus ja avotyötoiminta. Kunnilla on velvollisuus järjestää mielenterveyskuntoutusta, mikä perustuu sosiaalihuoltolakiin.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Merkittävä tutkimus mielenterveyshäiriöiden yleisyydestä on Uudenkaupungin ja Kemijärven väestöä koskeva UKKI-hanke, josta on julkaistu 16 vuoden seurantatiedot. Tutkimustulosten mukaan mielenterveyden häiriöiden ikävakioitu kokonaisesiintyvyys on 27,4 % (miehillä 23,1 % ja naisilla 31,0 %). Terveys 2000 -tutkimuksen mukaan 30–64-vuotiaista työelämässä olevista noin 25 %:lla on lievää ja 2,5 %:lla vakavaa työuupumusta.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Stakesin ylläpitämän SOTKA-tietokannan mukaan vuonna 2006 oli:Kunnallisen terveydenhuollon kuntoutuspalveluista ei ole kattavia tilastotietoja. Kelan etuus- ja palvelutilastojen mukaan:


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Mielenterveystyö on muuttunut noin viimeisen 100 vuoden aikana paljon. Yleispiirteisesti mielenterveyskuntoutuksessa voi erottaa kolme merkittävästi erilaista vaihetta:


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Mielisairaalapotilaiden lukumäärä on laskettiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1867 ja toisen kerran Mielisairaskomitealle vuonna 1906. Ensimmäisen suomalaisen psykiatrian alan epidemiologisen tutkimuksen teki Martti Kaila vuonna 1942.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text:
Lainsäädännöllisesti ja organisatorisesti mielenterveystyö on yhdistetty muuhun terveydenhuoltoon sen jälkeen, kun erillinen mielisairaalajärjestelmä ja vuodelta 1952 peräisin oleva ja 1970-luvulla merkittävästi muutettu mielisairaslaki (1897/52) lakkautettiin mielenterveyslailla (1116/1990). Sen jälkeistä lainsäädännöllistä ja organisatorista muutosta voi arvioida vertaamalla alkuperäistä 1.1.1991 voimaan tullutta lakia nykyiseen tilanteeseen. Muutoksia on tehty erityisesti kahdessa kohdassa:
Hyvin perusteellisesti suomalaisten terveyttä tutkittiin 1980-luvulla Kelan "Mini-Suomi" –tutkimuksessa ja sittemmin Kansanterveyslaitoksen "Terveys 2000" -tutkimuksessa, joka järjestettiin koko Suomessa syksystä 2000 kevääseen 2001.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Mielenterveyskuntoutus kohosi 1990-luvun puolivälissä merkittäväksi sosiaaliseksi ongelmaksi, mikä näkyy muun muassa kuntoutusselotekojen tavassa käsitellä asiaa. Vuoden 1994 selonteossa on yhden kappaleen mittainen maininta mielenterveyshäiriöistä kärsivistä "toisena suurena väliinputoajaryhmänä". Vuoden 1998 selonteossa oli kaksi kappaletta, ja sana mielenterveyskuntoutus esiintyy siinä kolmeen kertaan. Erityisesti mainittiin Euroopan sosiaalirahaston tuella toteutetut kokeilu- ja kehittämishankkeet, joiden toivottiin vakiintuvan yleisiksi käytännöiksi. Vuoden 2002 selonteossa oli sitten jo useampi sivu ja omat alakohtansa mielenterveyskuntoutuksesta sekä lasten ja nuorten psykiatrisesta kuntoutuksesta.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Syitä mielenterveyskuntoutuksen nousuun yleisen huomion kohteeksi on useita:Mielenterveystyön järjestelmällisen kehittämisen merkittäväksi alkukohdaksi voidaan nimetä vuosina 1981–1987 toteutettu kansainvälisestikin laaja "Skitsofreniaprojekti". Projektin vaikutti merkittävästi hoito- ja kuntoutuskäytäntöihin, mutta myös tapaan ajatella mielisairauksista ja mielenterveystyöstä. Hankkeen loppuraportti tiivisti näkemyksensä kuntoutuksesta tähän tapaan:


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Kuntoutus on nähtävä prosessina, joka tähtää potilaan elämän laadun monipuoliseen parantamiseen ja itsetunnon vahvistamiseen. Täten hoidolla ja kuntoutuksella on monia kytkentöjä keskenään ja rajat ovat liukuvat. Kuntoutustoimenpiteiden tarve on arvioitava ja tarvittavat toimenpiteet toteutettava jo potilaiden tullessa ensi kertaa hoitoon. Kuntoutukseen kuuluu sekä potilaan henkisen tilan, sosiaalisten taitojen, ammatillisten valmiuksien että ruumiillisen tilan parantaminen. Työhön ja ammattiin suuntautuvalla kuntoutuksella on suuri merkitys, mutta sen ei tulisi olla liian ensisijaisena tavoitteena. Kuntoutus onnistuu yleensä parhaiten, kun sen lähtökohtana on kokonaisvaltaisen, myös kuntoutettavan vuorovaikutussuhteisiin ulottuvan prosessin käynnistäminen.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Itsemurhien ehkäisyprojekti ei ole suoranaisesti mielenterveyskuntoutukseen kuuluva hanke, mutta sen toimintaideologinen vaikutus masennuksen hoitoon ja kuntoutukseen on ollut erittäin merkittävä. Hankkeen käynnisti silloinen Lääkintöhallitus toukokuun alussa 1986 ja hanke päättyi vuonna 1996 viiden vuoden mittaiseen toteutusvaiheeseen, jota ohjasi Stakes. Hankkeen johtaja oli Kansanterveyslaitoksen tutkimusprofessori Jouko Lönnqvist. Hanke sai kotimaisessa ja kansainvälisessä arvioinnissa erittäin hyvän arvosanan.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Sosiaali- ja terveysministeriön "Pääsky-hanke" (Mielenterveyttä peruspalveluissa) toteutettiin Stakesin ohjaamana vuosina 1998–2001. Hankkeen tarkoituksena oli edistää peruspalveluiden mielenterveystyötä ja tehdä ehdotuksia jatkotoimenpiteiksi peruspalveluidenhenkilöstön mielenterveystyöhön liittyvien toimintaedellytysten parantamiseksi.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Pääsky-hanke teki loppuraportissaan seuraavat kehittämis- ja jatkotoimenpide-ehdotukset:Sosiaali- ja terveysministeriön "Mielekäs elämä!" -ohjelma toteutettiin Stakesin koordinoimana vuosina 1998–2002. Hankkeen tavoitteena oli parantaa kansalaisten mahdollisuuksia elää mielekästä elämää sekä edistää heidän suoriutumistaan hyvin yhteiskunnassa ja omissa yhteisöissään. Ohjelma teki loppuraportissaan seuraavat suositukset:"Pohjanmaa-hanke" on vuosina 2005–2014 toteutettava hyvin laaja-alainen, useita hallinnonaloja käsittävä hanke, joka koostuu yhdeksästä osahankkeesta:Pohjanmaa-hanke on toiminut alkaen 1.11.2009 Välittäjä 2009 -hankkeen alaisena Etelä-Pohjanmaan osahankkeena.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: "Sateenvarjo-projekti" on Vantaan, Keravan ja Peijaksen sairaalan kehittämishanke, joka hyödyntää "Vantaa Depression Study" -pitkäaikaistutkimuksen tutkimusaineostoa ja -tuloksia. Kolmivuotisessa hankkeessa keskitytään seuraaviin aihealueisiin:Sateenvarjo-hankkeen hoidollisena innovaationa on depressiohoitajan tehtävänkuvan ja ammatillisen käytännön kehittäminen.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Sosiaali- ja terveysministeriön lokakuussa 2007 asettaman "Masennuksen ehkäisyyn ja masennuksesta aiheutuvan työkyvyttömyyden vähentämiseen tähtäävän (MASTO) hankkeen" tavoitteena on edistää ja tukea:Ajalle 1.11.2007–31.5.2011 asetetulle hankkeelle valittiin kansliapäällikkö Kari Välimäen johtama ohjausryhmä ja sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälän johtama koordinaatioryhmä. Hankkeen päätoiminen pääsihteeri on lääketieteen tohtori Teija Honkonen.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Kuntoutuksen kehittämisen osalta tavoitteeksi asetettiin seuraavat asiakohdat:"Kansallinen mielenterveys- ja päihdesuunnitelma" esittää sosiaali- ja terveysministeriön asettaman työryhmän ehdotukset mielenterveys- ja päihdetyön kehittämiseksi vuoteen 2015. Suunnitelmassa linjataan mielenterveys- ja päihdetyön kehittämistä ensimmäisen kerran yhtenä kokonaisuutena valtakunnallisella tasolla.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Vuoden 2002 kuntoutusselontekoon liittyvässä julkaisussa ”Kannattaako kuntoutus?” Jouko K Salminen tiivisti eritasoisten mielenterveyden häiriöiden kuntoutuksesta saadut vaikuttavuustutkimuksen tulokset seuraavalla tavalla:


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: MERTTU-hanke on Stakesin mielenterveysryhmän, Suomen Kuntaliiton ja Suomen Akatemian vuosina 2004–2006 toteuttama mielenterveyspalveluiden vaikuttavuutta selvittävä tutkimusprojekti. Hankkeen tavoitteena oli:MERTTU-hankkeen taustalla oli kasvanut epäily siitä, että 1990-luvun alkuvuosina tapahtunut palvelurakenteen ja ohjausvastuun kehitys (erikoissairaanhoitolaki 1991 ja sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuuslaki 1993) on pahimmillaan tuottanut syrjäytymistä ja väliinputoamista erityisesti mielenterveyden häiriöistä kärsivillä ihmisillä.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin laatima ”Depression Käypä hoito” -ohje julkaistiin maaliskuussa 2004. Ohjeen alakohdassa Depressiopotilaan työkyvyn arviointi todetaan kuntoutuksesta muun muassa seuraavaa:Skitsofrenian Käypä hoito -ohje valmistui vuoden 2001 loppupuolella. Kuntoutusta käsitellään ohjeen laajassa ja yksityiskohtaisessa alakohdassa ”Hoito ja kuntoutus”. Psykososiaalisina hoitomuotoina luetellaan seuraavat menetelmät:Varsinaisen sairaalalaitoksen ulkopuolella on aina toiminut asumisen ja mielenterveyskuntoutuksen pienehköjä yksiköitä. Monet näistä ovat perustaneet toimintansa sosiaalipsykiatriseen näkemykseen, joka varsinkin 1960- ja 1970-luvuilla oli merkittävä ideologinen ja terveyspoliittinen suuntaus.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Sopimusvuori ry on vuodesta 1970 Tampereella toiminut yhdistys, joka tarjoaa sosiaalipsykiatrisia kuntoutuspalveluja mielenterveyskuntoutujille. Sopimusvuorella on yli 20 kuntoutusyhteisöä, joissa on noin 500 kuntoutuspaikkaa ja 100 työntekijää. Jokainen kuntoutusyhteisö toimii terapeuttisen yhteisön periaatteen mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että asiakkaat ja henkilökunta työskentelevät yhdessä kuntoutustavoitteiden saavuttamiseksi. Kaikki päätökset tehdään koko yhteisön voimin.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Helsingissä vuonna 1983 perustetulla, kaupungin organisaatioon kuuluvalla Niemikotisäätiöllä on noin 30 toimintayksikköä kaupungin eri puolilla ja niissä noin 1 300 hoitopaikkaa. Niemikotisäätiön jäsenyhteisöt perustivat vuonna 2003 Lilinkotisäätiön, jolla on puolen tusinaa yksikköä ja noin 300 hoitopaikkaa.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Mielenterveystyön siirtyessä 1980-luvulta lähtien ja erityisesti 1990-luvun alussa laitoksista avohoitoon perustettiin Pohjanmaalla, Kaakkois-Suomessa ja Uudellamaalla yhteensä kymmenkunta sosiaalipsykiatrista yhdistystä. Ainakin seuraavat sosiaalipsykiatriset yhdistykset tuottavat kuntien ja terveydenhuollon kuntayhtymien käyttöön asumis- ja kuntoutuspalvelujaAlan tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että mielenterveydenhäiriöt eivät ole lisääntyneet väestötasoisena terveysongelmana. Kuitenkin masennus työkyvyttömyyseläkkeen perusteena kasvoi 1990-luvun alkuvuosista vuoteen 2005 noin kaksinkertaiseksi; myös kolminkertaisesta kehityksestä on näyttöä. Mikä selittää sen, että masennus terveysongelmana ei ole lisääntynyt, kun se työongelmana on kasvanut enemmän kuin mikään muu terveydellinen haittatekijä. Tavanomainen selitys on, että työelämä ei siedä masentuneita eikä muitakaan mielenterveyskuntoutujia, tai työ on muuttunut niin voimia kuluttavaksi, että vähäinenkin mielialan häiriö johtaa pahaan kielteiseen kierteeseen.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Työelämässä olevat masennuspotilaat ovat jossain määrin kuntoutuksen väliinputoajia, sillä esimerkiksi työeläkekuntoutuksessa heitä on paljon vähemmän kuin tuki- ja liikuntaelinsairauksien takia kuntoutettavia, vaikka vuosittain noin 4 000 henkilöä siirtyy masennusdiagnoosilla työkyvyttömyyseläkkeelle. Heistä monet ovat vielä suhteellisen nuoria ja hyvän koulutuksen saaneita, joiden kohdalla kuntoutuksen pitäisi tulla kysymykseen ja olla tehokastakin. Erityisesti yksityisellä puolella mielenterveyskuntoutujia on vain murto-osa (kuudes- tai viidesosa) tules-kuntoutujiin verrattuna. Valtiolla määrät ovat suunnilleen tasoissa.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Mielenterveyskuntoutus on eri muodoissaan lisääntynyt 2000-luvun alussa sekä erilaisten määräaikaisten hankkeiden että normaalikäytännöissä tapahtuneiden muutosten ansiosta, mutta tästä huolimatta mielenterveyskuntoutujien, etenkin vaikeista mielenterveyden häiriöistä kärsivien henkilöiden, työllistyminen avoimille työmarkkinoille on edelleen vaikeaa. Asenteet ovat kysyttäessä, myönteisiä, mutta tosipaikan tullen työhönottaja katsoo, että heidän työnsä ja asiakassuhteensa ovat sellaisia, että vammainen henkilö tai mielenterveyskuntoutuja ei siihen sovellu.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text:
Tulevasta kehityksestä voi muodostaa mielikuvan katsomalla, miten vuosikymmenten mittaan arviot mielenterveyskuntoutuksesta ovat muuttuneet. Vuonna 1967 julkaistussa kirjassa ajankohtaansa nähden erittäin moderni kirja Psykiatrinen kuntoutuspohdiskeltiin mielenterveystyön ja kuntoutuksen välistä eroa tähän tapaan:
Jouko K Salminen pohdiskeli lähes 40 vuotta myöhemmin hoidon (jota nykyisin sanotaan mielenterveystyöksi) ja kuntoutuksen suhdetta näin: Kuntoutuksen ja hoidon välinen raja on etenkin psykiatriassa epäselvä. Kuntoutukseen kuuluvat selkeästi esimerkiksi sosiaalisten vuorovaikutustaitojen ja elämäntaitojen parantaminen sekä ammatillinen kuntoutus kuten työharjoittelu, tuettu työllistäminen ja koulutus. Siihen kuuluvat myös yhteisön sosiaaliset tukijärjestelyt kuten asuntolat, hoitokodit ja mielenterveysklubitalojen toiminta. Myös potilaalle ja hänen perheelleen kohdistettu ns. psykoedukaatio eli tiedon antaminen sairaudesta on kuntoutuksen toimenpiteitä. Kuntoutuksen piiriin luetaan myös vaikeasti psyykkisille sairaille annettu kognitiivisten taitojen opettaminen. Lääketieteellinen hoito, joka on ensisijaisesti lääkehoitoa ja voi olla joko avohoitoa tai sairaalahoitoa, kuuluu selkeästi hoidon piiriin. Psykoterapiasta on ristiriitaisia näkemyksiä. Useimmiten se luetaan selvästi hoitotoimenpiteeksi, mutta Suomessa psykoterapiaa kustannetaan myös kuntoutuksena.


title: Mielenterveyskuntoutus Suomessa

text: Sosiaali- ja terveysministeriön asettama Mielenterveyskuntoutuksen asiantuntijatyöryhmä laati vuonna 2002 Kuntoutusasiain neuvottelukunnan toimeksiannosta selvityksen ”Näkökulmia mielenterveyskuntoutukseen”. Siinä lueteltiin kymmenkunta keinoa kuntoutujalähtöisyyden lisäämiseksi mielenterveyskuntoutuksessa:


title: Muumit ja Taikurin hattu

text:
Muumit ja Taikurin hattu ("Mumintrollen Jakten på Trollkarlens rubin") on kolmas Muumi-tietokonepeli, joka ilmestyi vuonna 1997. Peli on grafiikaltaan paljon edellisiä muumipelejä kehittyneempi ja monimutkaisempi. Pelissä Muumihahmot puhuvat, ja Muumipappaa, Piisamirottaa, Taikuria sekä Mörköä lukuun ottamatta hahmojen suomenkielisinä ääninä on "Muumilaakson tarinoista" tutut äänet.
Taikuri on pulassa, sillä Kuningasrubiini on jälleen kadoksissa. Peli on vapaamuotoinen jatko Tove Janssonin "Taikurin hattu" -kirjalle. Pelin alussa kertoja kertoo Taikurin – sen jälkeen kun hän sai kuningasrubiinin Tiuhtin ja Viuhtin toivomuksen avulla – törmänneen matkalla pyrstötähteen. Hän selvisi muutamalla mustelmalla, mutta rubiini särkyi ympäri Muumilaaksoa yhdeksäksi palaseksi, ja tämän jälkeen Taikuri on ollut allapäin. Taikurin hattu kuitenkin tietää, että Muumilaakson asukkaat ovat löytäneet kaikki palaset, ja hattu on valmis kokoamaan pelaajan avustuksella rubiininpalaset kokoon erilaisissa tehtävissä ympäri Muumilaaksoa, josta palkkiona saa yhden rubiinin palasen per tehtävä.


title: Muumit ja Taikurin hattu

text: Pelaaja auttaa taikuria tekemällä salaiset tehtävät, joiden avulla Kuningasrubiini saadaan takaisin. Rubiini on hajonnut yhdeksäksi palaksi ympäri Muumilaaksoa, ja laakson asukkaat ovat piilottaneet kukin löytämänsä kappaleen. He luovuttavat palasensa tehtävien ratkaisuja vastaan. Kun kaikki yhdeksän palasta ovat koossa Taikurin hatussa, ne yhdistyvät jälleen kokonaiseksi. Pelaajan oppaina toimivat Muumipeikko ja Niiskuneiti. Hauskat tehtävät opettavat muun muassa kellonajat, kasvien, marjojen ja jalokivien nimiä, aakkoset, sävelasteikon ja paljon muuta.Edellisten pelien tapaan esineiden painaminen hiiren kohdistimella saa aikaan joitain, mutta vain muutamassa kohdassa. Muumitalon vieressä olevasta kristallipallosta kertoja kertoo erilaisista Muumilaakson asukkaista, kuten Möröstä ja hattivateista.


title: Muumit ja Taikurin hattu

text: Pelin alkuvalikosta voi valita, meneekö Taikurin vuorelle kuuntelemaan tarinaa kuningasrubiinista, meneekö suoraan Muumilaaksoon, lukeeko Muumien luojasta, Tove Janssonista, vai lopettaako pelin.


title: Spreeinsel

text: Spreeinsel on Spreejoessa sijaitseva suuri saari Saksan pääkaupungin Berliinin keskustassa, Mitten kaupunginosassa. Saari on osa Berliinin historiallista keskustaa ja sillä sijaitsevat muun muassa suuri museokompleksi ja Berliinin tuomiokirkko. Saaren pohjoispäätä, ja toisinaan koko saarta, kutsutaan myös Museumsinseliksi eli Museosaareksi. Aiemmin Spreeinselillä sijaitsivat myös Preussin kuninkaiden palatsi Berliner Stadtschloss sekä Saksan demokraattisen tasavallan parlamenttitalo Palast der Republik.


title: Spreeinsel

text:
Keskiajalla Spreeinselillä sijaitsi Berliinin sisarkaupunki Cölln, ja varsinainen Berliinin kaupunki oli joen itäpuolella; virallisesti Spreeinselistä tuli osa Berliiniä vasta 1701, kun Berliini ja Cölln yhdistettiin. Ensimmäinen Hohenzollern-sukuinen Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik I teki Berliini-Cöllnistä residenssikaupunkinsa ja rakennutti linnansa Spreeinselille 1400-luvun alussa. 1600-luvulla linnan yhteyteen luotiin hollantilaistyylinen puisto, Lustgarten.
Vuonna 1701 Hohenzollernit nousivat Preussin kuninkaiksi. Ensimmäinen kuningas Fredrik I aloitti vaaliruhtinaiden linnassa Spreeinselillä mittavat uudisrakennustyöt tarkoituksenaan muuttaa se edustuskelpoiseksi kuninkaanlinnaksi. Tuloksena syntyi muhkea Berliner Stadtschloss, saksalaisen barokkiarkkitehtuurin mestarinäyte. Fredrik I:n seuraaja, soturikuningas Fredrik Vilhelm I, hävitti Lustgartenin puiston ja loi sen tilalle hiekkaisen paraatikentän. Vuonna 1747 kentän itälaidalle valmistui arkkitehti Johann Boumannin suunnittelema barokkityylinen Berliinin tuomiokirkko.