title: Mia Darling

text: Darling on opiskellut klassista pianonsoittoa musiikkiopistossa. Hän on aiemmin laulanut ja soittanut kosketinsoittimia yhtyeessä The Pansies, joka toimi vuosina 1993–2000 ja julkaisi neljä studioalbumia.


title: Mia Darling

text: Darlingilla oli kiinnitys Poko Rekordsille. Hän julkaisi esikoissinglensä ”Fish Bowl” alkuvuonna 2007 ja ensimmäinen sooloalbuminsa "Paradoxes" alkukeväästä 2007.


title: Velhojen valtakunta

text: Velhojen valtakunta voi olla:


title: Arska Tiainen

text: Ari ”Arska” Tiainen on suomalainen muusikko ja musiikkivaikuttaja. Hänet tunnetaan parhaiten Levy-yhtiö Recordsin perustajana ja toimitusjohtajana. Arska Tiainen soitti kitaraa Tehosekoitin-yhtyeessä vuosina 1992–2001. Hän on toiminut myös Lordin managerina vuosina 1997–2006.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1 Powerboat Racing (puhekielessä usein F1-veneet) on moottoriveneiden korkein kilpa-ajosarja. Kuten maalla ajoradoilla kilpailtava vastaavanlainen Formula 1, F1-veneetkin kilpailevat ympäri maailmaa osakilpailuissa keräten maailmanmestaruuspisteitä, joiden perusteella maailmanmestaruuksia jaetaan niin kuljettajien kuin tallien sarjoissa.


title: F1 Powerboat Racing

text: Vesistöön poijutettu rata on yleensä noin 2000 metriä pitkä ja osakilpailu kestää noin 30 minuuttia plus 2 kierrosta.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1 Power Boat Racingin järjestäjänä toimii Union Internationale Motonautique (lyh. "UIM"), jonka presidenttinä on toiminut vuodesta 1993 lähtien Nicoló di San Germano. F1-veneiden sarja ajetaan pääasiassa Aasiassa ja pari osakilpailua Euroopassa. Muilla alueilla on vastaavia paikallisempia sarjoja.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1-veneet ovat katamaraaneja muistuttavia ns. koppiveneitä. Ne pystyvät saavuttamaan n. 220 km/h huippunopeuden. Kokonaisuudessaan veneet painavat vajaat 400 kg ja moottori hieman alle 120 kg. Veneet ovat n. 6 metriä pitkiä ja n. 2 metriä leveitä.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1-veneet ovat nopeita, koska huippunopeudella vain veneen potkuri ja muutama sentti veneen pohjaa on vedessä. Vene toimii samaan tapaan kuin lentokoneen siipi. Erään venesuunnittelijan mukaan F1-vene on enemmän lentokone kuin vene.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1-veneissä on Mercury V6 -kaksitahtimoottori, joka kuluttaa noin 120 litraa polttoainetta tunnissa. Moottorissa on parhaimmillaan 350 hevosvoimaa ja kampiakseli pyörii 10 500 kierrosta minuutissa. Moottorien ansiosta veneet kiihtyvät 0–100 km/h alle neljässä sekunnissa.Lähde: F1 Boat Grand Prix 2008 Lahti-opas


title: F1 Powerboat Racing

text: F1 Powerboat -kuljettajiksi pääsemiseksi vaaditaan superlisenssi, jonka suorittamiseksi kuljettajalla pitää olla kokemusta alemmista luokista. Lisäksi kuljettajalta vaaditaan hyväksytty lääkärintesti sekä uintitaito.


title: F1 Powerboat Racing

text: Kuljettajien turvallisuus nousee jokaisen moottoriurheilulajin tapaan huolenaiheeksi. Lajin poikkeaa monin tavoin auto- ja moottoripyöräilystä. Sää ja sen muutosten vaikutukset tuulen lisäksi ajoalustan käyttäytymiseen. Lisäksi veneet itsessään muuttavat ajo-alustan joka kierroksella uudenlaiseksi tyynelläkin kelillä. Talli joutuu ilmoittamaan kuljettajalleen joka kerta muun muassa hyökyaallokosta, joita saattaa ilmaantua. Aallokot voivat aiheuttaa esimerkiksi hyppyrin, jota kautta veneet saattavat heittää voltin. Aina kuitenkaan voltit eivät onnistu ja veneet saattavat pudota ylösalaisin veteen, jolloin kuljettajat ovat vaarassa jopa hukkua. Yleensä tämä estyy katon lähtiessä irti, jolloin he voivat uida takaisin pinnalle. Kuljettajien on myös pakollista käyttää HANS-niskatukea.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1 Powerboat Racing järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1981. Mestaruuden voitti italialainen Renato Molinari, joka voitti mestaruuden myös 1983 ja 1984. Vuosina 1987–1989 sarjaa ei järjestetty. Vuonna 1993 maailmanmestariksi ajoi Guido Cappellini. Mestaruus oli hänen ensimmäinen kaikkiaan kymmenestä maailmanmestaruudesta (1993–1996, 1999, 2001–2003, 2005 ja 2009). Yhdysvaltalainen Scott Gilman voitti neljä maailmanmestaruutta (1997, 2000, 2004, 2006). Sami Seliö voitti maailmanmestaruuden vuosina 2007 ja 2010. Vuosina 2011–2013 ja 2017 maailmanmestaruuden voitti Alex Carella. Vuosina 2014–2016 mestari oli Philippe Chiappe.


title: F1 Powerboat Racing

text: Jokainen F1-rata on erikokoinen, mutta yleensä rata on noin 2 000 metriä pitkä. Jokaisella radalla on ainakin yksi pitkä suora ja useita tiukkoja kaarteita. Kaarteita on enemmän vasemmalle kuin oikealle, oikealle kaartavia kaarteita on 1–2. Kaarteissa g-voima saattaa nousta 4,5:een – Formula 1-autoissa g-voima on suurimmillaan nopeissa mutkissa 5,0, kuten Silverstonen Copse ja Becketts mutkissa.


title: F1 Powerboat Racing

text: Kaudelta 2009 alkaen kisaviikonloppu järjestetään siten, että viikonlopun aikana ajetaan kaksi osakilpailua: molempina päivinä järjestetään vapaat harjoitukset, aika-ajot ja kilpailu. Kilpailun pituus on 30 minuuttia plus 2 kierrosta.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1-veneiden pääasiallinen kilpailukeskus sijaitsee Aasiassa, jossa kilpaillaan vuonna 2007 kauden yhdeksästä kilpailusta seitsemän. Loput kaksi kilpailua käydään Euroopassa: Portugalissa ja Ranskassa.


title: F1 Powerboat Racing

text: Australiassa järjestetään erillistä kansallista sarjaa. Australiassa sarja tunnetaan nimellä F1 Superboat.


title: F1 Powerboat Racing

text: Etelä-Afrikassa järjestetään erillistä kansallista sarjaa.


title: F1 Powerboat Racing

text: Lahdessa Vesijärvellä järjestettiin F1 Powerboat Racing 6.6.2008-8. kesäkuuta 2008. Kilpailu ajettiin Teivaanmäen rannassa noin kahden kilometrin pituisella radalla. Ajatus Lahdessa järjestettävästä kilpailusta syntyi Tarmo Pipatin kaupunginjohtajakaudella, jolloin muodostui ajatus Lahdessa järjestettävien tapahtumien lisäämisestä matkailun edistämiseksi.


title: F1 Powerboat Racing

text: Lahdessa järjestettiin F1 Powerboat-kisaviikonloppu 12. kesäkuuta 2009.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1-venekilpailuja on järjestetty Suomessa myös Tampereella vuonna 1998 ja Helsingissä vuosina 2002 ja 2003.


title: F1 Powerboat Racing

text: Yhdysvalloissa järjestetään erillistä F1 Champboat-sarjaa, jossa Champ class (F1)-luokan veneet ovat lähes identtisiä UIM:n veneisiin verrattuna.


title: F1 Powerboat Racing

text: F1 Powerboat Racingissa on 2008 seuraavat joukkueet:


title: Australian Grand Prix 1991

text: Australian Grand Prix 1991 oli Formula 1 -kauden 1991 päätösosakilpailu. Se ajettiin 3. marraskuuta 1991 Adelaiden katuradalla. Kilpailu jouduttiin keskeyttämään rankkasateen takia, kun kilpailua oli ajettu 14 kierrosta. Senhetkiset tulokset jäivät voimaan. MM-pisteet puolitettiin tämän takia. Kausi päättyi McLarenin juhliin, sillä talli voitti sekä valmistajien että kuljettajien maailmanmestaruudet.


title: Jyväskylän kaupunginvaltuusto

text: Jyväskylän kaupunginvaltuusto on Jyväskylän kaupungin ylintä päätösvaltaa käyttävä elin, johon kuuluu nykyisin 67 kunnallisvaaleilla valittua jäsentä.


title: Jyväskylän kaupunginvaltuusto

text: Kaupunginvaltuusto aloitti toimintansa vuonna 1875, jolloin valtuustoon valittiin 15 jäsentä. Valtuutettuja oli 41 vaaleihin 1960 asti ja 47 vaaleihin 1972 asti. Vuodesta 1976 lähtien siihen on kuulunut 59 jäsentä, ja määrä vaihtui kuntaliitoksen myötä 75 vuonna 2008. Vuoden 2012 kuntavaaleissa valittiin 67 valtuutettua.


title: Jyväskylän kaupunginvaltuusto

text: SDP on perinteisesti ollut Jyväskylän kaupunginvaltuuston suurin puolue, mutta vuoden 2017 kuntavaalien jälkeen vihreät nousi valtuuston suurimmaksi puolueeksi. Samalla Piraattipuolue sai ensimmäistä kertaa edustajan kaupunginvaltuustoon.


title: Jyväskylän kaupunginvaltuusto

text: Muutokset kokoonpanossa


title: Givenchy

text: Givenchy [ʒivɑ̃ʃi] on ranskalainen muotitalo, jonka perusti vuonna 1952 muotisuunnittelija Hubert de Givenchy. Ranskalainen muotitalo tunnettaan eleganteista vaatteistaan sekä muoti-ikoni Audrey Hepburnin puvustuksesta. Hubert de Givenchy työskenteli talon pääsuunnittelijana eläkkeelle siirtymiseensä asti vuonna 1995. Hänen jälkeensä taloa johtivat nuoret suunnittelijat kuten John Galliano, Alexander McQueen ja Julien MacDonald.


title: Givenchy

text: Givenchyn muotitalo valmistaa sekä miesten- että naistenvaatteita, valmisvaatteita ja haute couturea. Miestenvaatteiden suunnittelusta vastuussa on ollut vuodesta 2003 Ozwald Boateng, ja naisten haute couturen ja valmisvaatteiden pääsuunnittelijana on toiminut Riccardo Tisci vuodesta 2005 asti.


title: Ilmajoki-lehti

text: Ilmajoki-lehti on Ilmajoella tiistaisin ja torstaisin ilmestyvä sitoutumaton paikallislehti. Lehden levikkialue on Ilmajoki. Lehden päätoimittajana toimii Jussi Uusimäki ja toimitusjohtajana Jussi Äärynen. Lehteä kustantaa Avoin Yhtiö Ilmajoki-Lehti ja painaminen tapahtuu I-Print Oy:n painossa Seinäjoella.


title: Ilmajoki-lehti

text: Ilmajoki-lehti on myös Sanomalehtien Liiton jäsen.


title: Ilmajoki-lehti

text: 30. maaliskuuta 2007 lehden levikki oli 5 041 kappaletta.


title: Ilmajoki-lehti

text: 30. maaliskuuta 2015 lehden levikki oli 4466 kappaletta http://mediaauditfinland.fi/levikit/tilastot/levikkitrendihaku/


title: Ilmajoki-lehti

text: Lehden päätoimittajana toimi pitkään Liisa Äärynen.


title: Arthur Andrews

text: Arthur Glenn Andrews () oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän oli Roger Lee Andrewsin ja Beryl Elizabeth (Jones) Andrewsin poika.


title: Arthur Andrews

text: Andrews valmistui Princetonin yliopistosta ja istui vuosina 1965–1967 Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Alabamasta. Hän oli epäonnistuneesti uudelleen ehdolla vuosina 1966 ja 1970.


title: Arthur Andrews

text: Andrewsista tuli vanhin elossa ollut entinen kongressin jäsen 100-vuotiaan Augustus F. Hawkinsin kuoltua 10. marraskuuta 2007.


title: Himki

text: Himki () on kaupunki Moskovan alueella 19 kilometriä Moskovan keskustasta luoteeseen, aivan Pietarista saapuvan M10-valtatien varrella ja Moskovan kehätien (MKAD) vieressä. Himkin keskustan itäpuolitse kulkee Moskvan–Volgan kanava. Noin 9 kilometriä Himkin keskustan pohjoispuolella sijaitsee Šeremetjevon kansainvälinen lentoasema.


title: Himki

text: Kaupunki oli vuoden 2012 väestönlaskennan 218 275 asukkaallaan Moskovan alueen toiseksi suurin kaupunki.


title: Himki

text: Himki perustettiin virallisesti 1939 samannimisen rautatieaseman ympärille, joka on ollut olemassa vuodesta 1850 Moskovan–Pietarin rautatien valmistumisesta lähtien. Toisen maailmansodan aikana marras-joulukuussa 1941 Himki oli Moskovan keskustaa lähimpänä oleva Moskovan alueen paikka, jonne saksalaiset joukot operaatio Barbarossaan aikana pääsivät. Tästä muistoksi on Himkissä suuri panssarieste, jossa lukee kilometri 23:n paikka (55°54´46.103"N, 37°24´10.577"E) Moskovan Leningradin valtakadulla. Lähellä paikkaa on ruotsalaisen Ikean huonekalutavaratalo.


title: Himki

text: Sodan jälkeen kaupungista tuli useiden Neuvostoliiton ilmailu- ja puolustusteknologian laitosten sijaintipaikka, jotka työllistivät suuren osan väestöstä. Tästä syystä se oli niin sanottu suljettu kaupunki, jonne ulkomaalaisilla ei ollut pääsyä. Himkissä työskennellään muun muassa Kansainvälisen avaruusaseman projektien parissa. Himkissä tuotekehiteltiin mm. S-75-, S-125-, S-200 - ja S-300 -ilmatorjuntaohjuksia. Nykyään kaupungilla on naukogradin, venäläisen tiedekaupungin asema.


title: Himki

text: Viime vuosina Himki on kasvanut nopeasti Moskovan metropolialueen osana asuntotuotannon ja uudisrakentamisen myötä. Sen sijainti on erinomainen Moskovan ja Šeremetjevon lentoaseman välissä.


title: Himki

text: Himkin kaupungin ja Šeremetjevon kansainvälinen lentoaseman välissä sijaitsee tuhannen hehtaarin suuruinen suojeltu tammimetsä, joka on moskovalaisten suosittu virkistysalue. Sen läpi on linjattu kulkevaksi uusi Moskova–Pietari-moottoritie. Rakennustyöt ovat olleet laajan kiistan ja protestiliikkeen aihe jo vuosia. 26. elokuuta 2010 presidentti Medvedev määräsi rakennustyön keskeytettäväksi kiistojen takia, mutta 14. joulukuuta 2010 Venäjän hallitus päätti rakentaa sittenkin moottoritie metsän läpi. Hallitus on luvannut korvata metsälle aiheutuvista tuhoista lähes 100 000 euroa.


title: Himki

text: Kiistasta on kasvanut paikallista luonnonsuojelua yleispoliittisempikin kiista, joka on johtanut ympäristöliikkeen kannattajien kiinniottoihin ja pidätyksiin. Mm. Jevgenia Tširikova otettiin kiinni Venäjällä arestiin ilman pidätystä tai tutkintavangitsemisoikeudenkäyntiä ennen kuin hänen piti tulla Vihreän liiton puoluekokoukseen 20. toukokuuta 2012 puhumaan Venäjän demokratian tilasta ja Vladimir Putinin kolmannesta presidenttikaudesta 2012-2016. Jevgenia Tširikova on esiintynyt Suomessa myös Finrosforumin vieraana.


title: Hugh Carey

text: Hugh Leo Carey (11. huhtikuuta 1919 – 7. elokuuta 2011) oli yhdysvaltalainen lakimies ja demokraattisen puolueen poliitikko.


title: Hugh Carey

text: Carey syntyi Brooklynissä ja valmistui St. John's Universitystä. Hän istui vuodesta 1961 lähtien seitsemän kautta Yhdysvaltain edustajainhuoneessa, ensin New Yorkin 12., sitten vuodesta 1963 15. vaalipiiristä.


title: Hugh Carey

text: Hugh Carey toimi New Yorkin osavaltion 55. kuvernöörinä vuosina 1975–1982. Häntä edelsi Malcolm Wilson ja seurasi Mario M. Cuomo.


title: Neuvoton

text: Neuvoton on kylä ja taajama Haminan kaupungissa Suomenlahden rannalla Kymenlaakson maakunnassa. Taajama sijaitsee Haminan länsiosassa Haminan ja Kotkan keskustojen välissä. Etäisyys Haminan keskustaan on noin 10 kilometriä ja Kotkan keskustaan noin 20 kilometriä. Neuvoton kuului alun perin Vehkalahden kuntaan, joka yhdistyi vuonna 2003 Haminaan. Tie 170 kulkee Neuvottoman halki ja vieressä kulkee moottoritienä Valtatie 7 (E18). Neuvoton on myös esiintynyt MTV3:n Kymmenen uutisten loppukevennyksessä hassujen paikannimien jutussa.


title: Neuvoton

text: Saksalaiset hansakauppiaat ovat myötävaikuttaneet erityisesti Neuvottoman kylän kehitykseen. Tällöin Kymenlaaksosta tarjottiin myyntiin muun muassa kalaa, jota esimerkiksi Tallinnan saksalaiset kauppiaat kävivät täältä ostamassa. Moni hansapursi matkasi tuolloin Kaarniemeen lahden pohjukkaan, josta paikallisilta asukkailta sai ostaa niin lohta kuin silakkaa. Alkujaan kyliä oli kaksi, nimiltään Suur- ja Pien-Nefitte, myöhemmin kylät tunnettiin myös Suur- ja Pien-Newingtonina. Suur-Newingtonin nimeksi vakiintui vähitellen Saksala/Kaarniemi. Pien-Newington-nimi jäi nykyiselle Neuvottoman lahden ympäristölle. Kalan ostossa liikkuneet saksalaiset eivät osanneet suomea. Jostakin syystä he ristivät Kaarniemenlahden ja Neuvottomanlahden lastauspaikat uusiksi kalasatamiksi (engl. ’new white’). Nimitys johtunee rantatulista, joilla ohjattiin laivoja lahdenpoukamiin. "Nyyvait" tarttui suomalaisten korvaan ja jäi väännöksenä pysyvään käyttöön. Aikaa myöten kauppiaiden New Whitestä tuli suomenkielen muunnos Nefitte-Newington-Neuvottoma ja lopulta 1960 posti-ja lennätinhallituksen avustuksella nimeksi Neuvoton. 1600–1800-luvun asiakirjoissa, jotka ovat useimmiten kirjoitetut ruotsiksi, nimi on asussa Nevitto.


title: Neuvoton

text: Perimätiedon mukaan nykyisessä Neuvottoman lahdessa on käyty myös kauppaa ja valmistettu isoja käsinveistettyjä proomuja. Muistona tästä ovat melkoiset lastukerrostumat lahden pohjakerrostumissa. Neuvoton on tunnettu myös veneveistämöistään. 1960–1970-lukujen kuuluisimpia veistämöitä olivat muun muassa Suntion veneveistämö, missä valmistettiin mahonkisia veneitä ulkomaita myöten.


title: Neuvoton

text: Hansakauppiaiden matkat päättyivät viimeistään 1500-luvun alussa. Neuvottomalaiset ryhtyivät itse viemään kalansa Viron puolelle – näin sai tuotteesta paremman hinnan. Muistoksi saksalaisista jäi läheisen Saksalan kylän nimi.


title: Neuvoton

text: Neuvottomassa on ala-asteen vieressä liikuntahalli sekä ala-asteen pihalla urheilukenttä, jossa on kesäisin jalkapallomaalit ja talvisin luistelurata. Valaistulla pururadalla voi hiihtää talvisin.Neuvottoman venerannassa on kaksi laituria. Vieressä on hiekoitettu uimaranta, jossa on pukukoppi sekä lentopallokenttä.


title: Tuoni

text: Tuoni on suomalainen suomeksi laulava metalliyhtye. Sen perusti basisti Tuomas Leinonen vuonna 2004. Yhtyeen debyyttialbumi "Elävät & kuolleet" ilmestyi vuonna 2005. Laulaja-rumpali Aksu Hanttu vaikuttaa myös Entwinessa.


title: Tuoni

text:
Kitaristi Jaani Kähkönen jättäytyi pois yhtyeestä vuonna 2007 ja hänet korvasi Tom Mikkola, jonka puolestaan korvasi alkuvuodesta 2009 Tomi Luoma Kill the Romance -yhtyeestä. Liverumpali Dani Miettisen korvannut Heikki Saari tunnetaan Norther-yhtyeen rumpalina.
Studioalbumit


title: Tuoni

text: Singlet


title: Edgar Whitcomb

text: Edgar Doud Whitcomb (6. marraskuuta 1917 Hayden, Indiana – 4. helmikuuta 2016 Rome, Indiana) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän syntyi Haydenissa, Indianan osavaltiossa John Whitcombin ja Louise Doud Whitcombin toiseksi lapseksi.


title: Edgar Whitcomb

text: Whitcomb joutui toisen maailmansodan aikana vangituksi Filippiineillä ja kertoi myöhemmin kokemuksistaan kirjassa "Escape from Corregidor" (1958). Hän oli varsinaiselta ammatiltaan lakimies.


title: Edgar Whitcomb

text: Whitcomb toimi Indianan 43. kuvernöörinä vuosina 1969–1973. Häntä edelsi Roger D. Branigin ja seurasi Otis R. Bowen.


title: FPS Creator

text: FPS Creator on The Game Creators -yhtiön julkaisema pelieditoriohjelma, joka mahdollistaa omien ensimmäisen persoonan ammuntapelien tekemisen vaatimatta käyttäjältä minkäänlaisia koodaustaitoja. Ohjelma julkaistiin joulukuussa 2005.


title: FPS Creator

text: Ohjelma mahdollistaa melko suurienkin pelien tekemisen. Maksimi kentän koko on 40x40 'laattaa' 20 eri kerroksessa. Valmiita aseita on 18 ja hahmoja 13, joilla on paljon vaihtoehtoja eri tekstuureihin. Lisää hahmoja, aseita, esineitä ja muita rakennusobjekteja on saatavana maksullisina Model Packeina tai ilmaisia fanien tekeminä. Osa niistä vaatii FPS Creatorin päivityksiä.


title: FPS Creator

text: The Game Creatorsin julkaisema FPS Creator X10 poikkeaa FPS Creatorista siten, että tuotokset käyttävät DirectX 10-rajapintaa. Tämä tarkoittaa sitä, että tuotoksien pelaaminen vaatii yhteensopivan DirectX 10 -näytönohjaimen sekä Windows Vista -käyttöjärjestelmän.


title: FPS Creator

text: The Game Creator Storen kautta voi ladata erilaisia MODELEITA maksullisesti. TGC Storessa on myös ilmainen osio, jonne pannaan MODELIT jotka eivät myy tarpeeksi, tai joita tekijä ei päätä myydä, vaan laiittaa ilmaiseksi. The Game Creator Pointseja voi ostaa The Game Creatorin sivuilta, tai lunastaa kortilla.


title: FPS Creator

text: The Game Creators Store sisältyy uusimpaan päivitykseen.


title: Elävät & kuolleet

text: Elävät & kuolleet on Tuonen esikoisalbumi, joka julkaistiin 9. helmikuuta 2005.


title: Kim Edward Beazley

text: Kim Edward Beazley AO (30. syyskuuta 1917 Northam, Australia – 12. lokakuuta 2007 Perth) oli australialainen poliitikko. Hän istui työväenpuolueen edustajana Australian edustajainhuoneessa 32 vuoden ajan vuosina 1945–1977.


title: Kim Edward Beazley

text: Beazley opiskeli Länsi-Australian yliopistolla ja Australian kansallisella yliopistolla. Ennen poliittista uraansa hän toimi opettajana.


title: Kim Edward Beazley

text: Beazley oli tullessaan valituksi Australian edustajainhuoneeseen Fremantlen vaalipiiristä 27-vuotiaana sen nuorin jäsen. Ennen vetäytymistään vuonna 1977 hän oli senaatin silloisista jäsenistä pitkäaikaisin. Hän toimi Australian opetusministerinä Gough Whitlamin hallituksessa 1972–1975.


title: Kim Edward Beazley

text: Beazley kuoli Perthissä lokakuussa 2007 täytettyään vain pari viikkoa aiemmin 90 vuotta. Myös hänen poikansa Kim Christian Beazley on Australian työväenpuolueen poliitikko.


title: Sanomalehtien liitto

text: Sanomalehtien Liitto – Tidningarnas Förbund r.y. (eng. The Finnish Newspapers Association) on sanoma- ja kaupunkilehtijulkaisijoiden toimialajärjestö, joka on perustettu vuonna 1908. Liiton jäsenyritykset ovat sanoma- ja kaupunkilehtien julkaisijoita, konserniyhtiöitä, jakeluyhtiöitä, kuva- ja uutistoimistoja, markkinointiyhtiöitä ja sanomalehtipainoja. Liittoon kuuluu 175 sanomalehteä, 55 kaupunkilehteä, 3 verkkojulkaisua ja 2 muuta lehteä. Liitto julkaisee alan ammattilehteä Suomen Lehdistöä. Liiton hallituksen puheenjohtaja on Petteri Putkiranta.


title: Sanomalehtien liitto

text: Sanomalehtien Liitto on viestintäalan yhteistä edunvalvontaa hoitavan Viestinnän Keskusliiton jäsenjärjestö.


title: Sanomalehtien liitto

text: Sanomalehtien Liitto on pitänyt "vuoden parhaat" -kilpailua vuoden parhaista jutuista. Sitä ei keväällä 2018 enää järjestetty, vaan sanomalehtiä kehotettiin osallistumaan Society for News Design Scandinavian -kilpailuun.


title: Rudolf Brucci

text: Rudolf Brucci (30. maaliskuuta 1917 – 30. lokakuuta 2002) oli kroatialainen säveltäjä. Hän syntyi Zagrebissa ja oli naimisissa jugoslavialaisen oopperalaulaja Olga Bruccin kanssa.


title: Rudolf Brucci

text: Brucci aloitti musiikillisen uransa alttoviulistina. Muutettuaan Belgradiin hän aloitti kolmekymppisenä sävellyksenopintonsa Petar Bingulacin johdolla. Vuosina 1954–1955 hän täydensi opintojaan Wienissä Alfred Uhlin johdolla.


title: Rudolf Brucci

text: Brucci voitti vuonna 1965 sinfoniallaan "Lesta" Brysselissä Kuningatar Elisabetin musiikkikilpailun ensimmäisen palkinnon. Sinfonisten töiden lisäksi säveltäjän tuotantoon kuuluu mm. näyttämömusiikkia (oopperoita, baletteja) sekä kantaatti "Vojvodina".


title: Rudolf Brucci

text: Brucci kuoli 85 vuoden ikäisenä Novi Sadissa, Vojvodinassa.


title: A Twist in the Myth

text: A Twist in the Myth on Blind Guardianin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 1. syyskuuta 2006. Albumin myötä Blind Guardianin pitkäaikainen rumpali Thomen Stauch jätti yhtyeen ja uudeksi rumpaliksi tuli Frederik Ehmke.


title: A Twist in the Myth

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 30.


title: Hippolytos (mytologia)

text: Hippolytos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Theseuksen ja joko Antiopen tai Hippolyten, hänen ensimmäisen vaimonsa, poika.


title: Hippolytos (mytologia)

text: Theseus kuitenkin jätti ensimmäisen vaimonsa mennäkseen naimisiin Faidran, Minoksen tyttären, kanssa. Kuitenkin synnytettyään Theseukselle Akamaan ja Demofonin, hän rakastui lapsipuoleensa Hippolytokseen. Hippolytos kuitenkin pakeni kaikista Faidran yrityksistä maata hänen kanssaan, koska hän vihasi kaikkia naisia. Faidra, peläten Hippolytoksen antavan hänet ilmi isälleen, halkaisi makuuhuoneensa ovet, repi vaatteensa ja syytti poikapuoltansa päällekarkauksesta tämän isälle.


title: Hippolytos (mytologia)

text: Theseus uskoi vaimoaan ja rukoili Poseidonia tuhoamaan poikansa, ja niin kun Hippolytos oli ajamassa vaunuillaan, Poseidon lähetti härän meren kuohuista. Valjakon hevoset säihkähtivät tätä, jolloin vaunut rikkoutuivat ja Hippolytos raahautui ohjaksiin sotkeutuneena kuoliaaksi. Faidra puolestaan hirtti itsensä hänen himonsa tultua julki.


title: Hippolytos (mytologia)

text: Euripides kertoo tapauksen hieman toisin tragediassaan "Hippolytos". Faidra kertoo rakkaudestaan Hippolytokseen hoitajalle, joka lupaa kertoa asiasta edelleen Hippolytokselle. Ennen kertomustaan hoitaja vannottaa Hippolytosta pysymään asiasta vaiti, mutta kuultuaan rakkaudentunnustuksen Hippolytos alkaa empiä, ja lopulta hän ja hoitaja eroavat hyvin sekavissa merkeissä. Faidran kuultua riskistä tulla paljastetuksi Theseukselle hän kirjoittaa itsemurhaviestin, jossa hän syyttää Hippolytosta väkisinmakuusta, ja tappaa itsensä.


title: Hippolytos (mytologia)

text: Theseuksen löydettyä vaimonsa ruumiin ja viestin hän käy asiasta kiihkeän keskustelun poikansa kanssa, joka ei kuitenkaan riko valaansa. Niin isä käyttää yhden Poseidon hänelle lupaamasta kirouksesta ja langettaa sen poikansa päälle. Hippolytos saa lähes surmansa valjakossaan, mutta Theseuksen oltua tyytyväinen tapahtuneeseen Artemis ilmoittaa hänelle totuuden. Ennen kuolemaansa Hippolytos antaa kuitenkin anteeksi isälleen.


title: Esa Niemelä

text: Esa Niemelä (s. 1963) on suomalainen näyttelijä, joka muistetaan erityisesti Tapio Suomisen elokuvasta "Täältä tullaan, elämä!" (1980). Hän näytteli myös samana vuonna ensi-iltansa saaneessa Rauni Mollbergin elokuvassa "Milka".


title: Esa Niemelä

text: Vuodesta 1987 lähtien Niemelä on toiminut kameramiehenä Yleisradiossa.


title: Viktor Geraštšenko

text: Viktor Vladimirovitš Geraštšenko (, s. 21. joulukuuta 1937) on venäläinen pankkiiri ja poliitikko.


title: Viktor Geraštšenko

text: Hänen isänsä oli Neuvostoliiton johtavia pankkiireita, joka johti ulkoministeriön talousosastoa 1940-luvulla ja päätti uransa keskuspankin varajohtajana. Viktor Geraštšenko valmistui 1960 Moskovan taloustieteiden instituutista ja meni työhön Neuvostoliiton valtionpankkiin. Vuonna 1965 hän johti Moscow Narodny Bankia Lontoossa. Vuonna 1982 hän siirtyi ulkomaankauppaa hallinnoivaan Vneshtorgbankiin. Vuonna 1991 hän oli Neuvostoliiton valtionpankin viimeinen johtaja. Hän oli myös 1992–1994 Venäjän keskuspankin johdossa. Geraštšenkoa pidettiin vastuullisena lokakuun 1994 "mustasta tiistaista", jolloin ruplan kurssi romahti 25 % päivässä. Yhdysvaltalainen Jeffrey Sachs nimitti häntä "maailman huonoimmaksi keskuspankkiiriksi."


title: Viktor Geraštšenko

text: Geraštšenko palasi keskuspankin johtoon 1998 talouskriisin alettua, ja talous alkoi elpyä romahduksen jälkeen. Maaliskuussa 2002 hän jäi eläkkeelle ikäänsä vedoten, mutta hyväksyi aseman JUKOS-öljy-yhtiön johtokunnan puheenjohtajana. Hän liittyi Rodina-puolueeseen ja nousi sen kanssapuhemieheksi ja valittiin duumaan.


title: Viktor Geraštšenko

text: Geraštšenko oli presidenttiehdokkaana 2004 ja on ilmoittautunut vapaaehtoiseksi "radikaalin opposition" yhteiseksi ehdokkaaksi vuoden 2008 presidentinvaaliin, mutta hänellä on asemaan monta kilpakumppania.


title: Se ei olekaan niin (albumi)

text: Se ei olekaan niin on Maija Vilkkumaan neljäs studioalbumi. Se nousi Suomen virallisella albumilistan ensimmäiselle sijalle. Albumin myynti ylitti platinalevyrajan jo julkaisupäivänä. Kaikkiaan albumia on myyty yli 47 000 kappaletta. Albumin kappaleesta ”Kesä” on tehty musiikkivideo.


title: Se ei olekaan niin (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla, ja pysyi listalla yhteensä 26 viikkoa.


title: Trollz

text: Trollz on yhdysvaltalainen animaatiosarja, joka kertoo viidestä parhaasta trolliystävästä. Ohjelmaa on esitetty Yhdysvalloissa 2005–2006 Nickelodeon-kanavalla ja Suomessa 2006 Nelosella. Trollz-nuket on tuottanut Hasbro ja paperituotteet Kirjalito.


title: Trollz

text:
Amethyst, Onyx, Topaz, Safiiri ja Ruby ovat parhaat ystävät, jotka asuvat Trollzopoliksessa. He elävät samanlaista elämää kuin muutkin trollit. Paitsi silloin, kun Simon hyökkää Trollzopolikseen, trollit muodostavat viiden taian ja estävät Simonin aikeet. Trolleja avustavat Simonin tuhoamisessa viisi Muinaista eli viisi vanhaa viisasta trollia, jotka ovat vuosia sitten yrittäneet itsekin tuhota Simonin. Jokainen ryhmän jäsen on erilainen ja he jokainen muistuttavat yhtä muinaisista luonteenpiirteillään. Ruby on joukon johtaja, Topaz muotifriikki, Safiiri on taas järkevä, Onyx kapinallinen ja Amethyst ystävällinen ja huolehtiva. Yhdessä he ovat BTSA.
Amethyst van der Troll on joukon huolehtivaisin. Hän ajattelee aina ystäviensä parasta, ja hänelle tärkeimpiä ovatkin perhe ja ystävät. Amethyst on täydellinen vastakohta Onyx von Trollenbergille.
Amethyst on 14 vuotta kuten kaikki muutkin ryhmän jäsenet, ja hänen perheeseensä kuuluu äiti ja isoäiti.
Amethystin poikaystävän nimi on Coal Trollwell. Amethystin kivi on vaaleanlila sydän.


title: Trollz

text: Amethystia esittää Suomessa Henna Haverinen, Yhdysvalloissa Britt McKillip, Hollannissa Lizemijn Libgott ja Italiassa Elisabetta Spinelli.


title: Trollz

text: Onyx von Trollenberg on ryhmän kapinallinen, joka on aina sanansa mittainen. Hän on rehti eikä mikään saa häntä muuttamaan mieltään. Onyx on räväkkä ja todella fiksu, mutta hän on surkea historiassa ja on Trollzopoliksen huonoin skuutinajaja. Onyx on kovan ulkokuorensa sisällä kuitenkin herkkä ja huolehtiva, tosin ainoastaan hänen ystävänsä ovat saaneet sen esille.


title: Trollz

text: Onyxin poikaystävän nimi on Flint Trollentino. Onyxin lempipuuhia ovat poikien päihittäminen kaikessa ja pilan tekeminen cheerleadereista.


title: Trollz

text: Onyxin kivi on tummanlila kuu.


title: Trollz

text: Onyxia esittävät Suomessa Tiiamari Mikkola, Yhdysvalloissa Anna van Hooft, Hollannissa Wieteke von Dort ja Italiassa Maddalena Vadacca.


title: Trollz

text: Ruby Trolman on BTSA-joukon johtaja. Hän on hyvin itsevarma ja päättäväinen. Ruby saattaa kyllästyttää toiset itsekehullaan, mutta ei koskaan tarkoita pahaa. Ruby on rehellinen ja sanoo aina tosiasiat, tahtoi sitten kuunnella tai ei. Ruby haluaa olla avoin ja ystävilleen ja tukipilari, johon he voivat nojata. Ruby on itsevarmasta ulkokuorestaan huolimatta herkkä ja tunteellinen.


title: Trollz

text: Ruby on 14 vuotta, kuten kaikki muutkin ryhmän jäsenet. Hänen perheeseensä kuuluu isä, äiti ja lemmikkikissa Za-Za. Rubyn poikaystävä on Rock Trollhammer.


title: Trollz

text: Ruby pitää muotivaatteista, ystävistään ja pojista. Ruby pitää myös loitsujen tekemisestä, jota hän tekee myös salaa tunneilla, vaikka se onkin kiellettyä.


title: Trollz

text: Rubyn kivi on punainen tähti. Ruby on täydellinen vastakohta Safiirille.


title: Trollz

text: Rubya esittää Suomessa Mirjami Heikkinen, Yhdysvalloissa Chiara Zanni, Hollannissa  Katja Schuurman ja Italiassa Cinzia Massironi.


title: Trollz

text: Safiiri Trollwaza on ryhmän älykkäin, ja hän rakastaa opiskelua. Hän on nopea ajattelemaan ja hänellä on hyvä valokuvamuisti. Safiiri osaa monia loitsuja. Hän on ystävällinen ja rakastaa kavereiden kanssa hengailua, mutta on sosiaalisesti hiukan kömpelö.


title: Trollz

text: Safiirin kivi on sininen kukka. Safiiri on täydellinen vastakohta Rubylle


title: Trollz

text: Safiiria esittää Suomessa Heljä Heikkinen ja Yhdysvalloissa Alexandra Carter.


title: Trollz

text: Topaz Trollhopper rakastaa shoppailua ja on muotiekspertti. Topazin kivi on keltainen timantti.


title: Trollz

text: Topazia esittää Suomessa Annituuli Kasurinen ja Yhdysvalloissa Leah Juel.


title: Trollz

text: Suomenkielisestä dubbauskäännöksestä vastasi Teuvo Matala.


title: Trollz

text: Trollz-nuket ovat Hasbron tuotteita. Suurin osa nukeista on tehty Kiinassa, mutta jonkin verran on myös valmistettu muissa maissa.


title: James Heckman

text: James Heckman (s. 19. huhtikuuta 1944) on yhdysvaltalainen taloustieteen professori Chicagon yliopistossa. Heckman tunnetaan parhaiten työstään mikroekonometrian teorian parissa. Hänet palkittiin taloustieteen Nobelin palkinnolla yhdessä Daniel McFaddenin kanssa vuonna 2000.


title: James Heckman

text: Heckman syntyi Chicagossa ja aloitti opintonsa Chicagon yliopistossa, mutta siirtyi pian Princetonin yliopistoon. Vuonna 1973 hänet palkattiin töihin Chicagon yliopistoon.


title: James Heckman

text: Heckmanin tunnetuin tutkimus liittyy valikoitumisharhan analyysiin. Hänen mukaansa on nimetty Heckit-malli, joka on Tobit-mallin yleistys. Lisäksi Heckman tunnetaan empiirisestä työtään työn taloustieteen alalla.


title: James Heckman

text: Heckman on myös eräs merkittävimmistä varhaiskasvatustutkimuksen pioneereista. Hänen tutkimustensa mukaan varhaiskasvatuksen merkitys lapsen myöhempään koulumenestykseen on suuri. Samalla Heckmanin tutkimuksissa käy ilmi, että varhaiskasvatuksen vaikuttavuus koko yhteiskunnan taloudelliseen tilanteeseen on suurempi kuin minkään muun koulutusinvestoinnin kohdalla. Esimerkiksi varhaiskasvatuspalveluihin kohdistetut investoinnit tuovat Hecmanin mukaan jopa 7-10 prosentin vuosittaisen tuoton. Kaikkein tehokkainta sekä yksilöiden pärjäämiselle että yleiselle taloudelliselle kehitykselle olisi varhaiskasvatuspalveluiden saatavuuden varmistaminen niille lapsille, joiden perheissä on kuormittavia tekijöitä, kuten talousvaikeuksia sekä mielenterveys- ja päihdeongelmia. Vaikuttavuuden varmistamiseksi lasten olisi päästävä varhaiskasvatuspalveluiden piiriin Heckmanin mukaan viimeistään viisivuotiaana.


title: Etelä-Afrikan Grand Prix 1992

text: Etelä-Afrikan Grand Prix 1992 oli 517. Formula 1 -osakilpailu. Se ajettiin 1. maaliskuuta 1992 ensimmäistä kertaa Kyalamin uudistetulla radalla. Kilpailua hallitsi Williams-talli. Tallin kuljettaja Nigel Mansell otti paalupaikan, voitti kilpailun ja ajoi nopeimman kierroksen. F1-debyyttinsä tekivät Ukyo Katayama ja Christian Fittipaldi.


title: Jokaiselle jotakin

text: Jokaiselle jotakin on Henry Theelin kokoelmalevy, johon on koottu vanhoilta gramofonilevyiltä kappaleita vuosilta 1942–1952. Osa kappaleista on jouduttu ottamaan kuluneilta savikiekoilta, mutta digitaalisella masteroinnilla kappaleet on saatu riittävän hyvään kuntoon kuuntelua varten. Toisaalta kokoelmaan on löytynyt muutama äänilevy, joita ei ole paljoa soitettu, sillä kappaleet ovat olleet ruotsinkielisiä.


title: Ihmiset suviyössä (vuoden 1948 elokuva)

text: Ihmiset suviyössä ("Människor i sommarnatten") on Valentin Vaalan ohjaama Frans Eemil Sillanpään romaaniin "Ihmiset suviyössä" perustuva suomalainen elokuva vuodelta 1948. Palkitussa elokuvassa maalaillaan kohtaloita kesäyötä kokeville ihmisille erään maalaispitäjän alueella.


title: Ihmiset suviyössä (vuoden 1948 elokuva)

text: "Ihmiset suviyössä" kertoo tietyn tapahtuman aina kahdesta eri näkökulmasta. Elokuvassa synnytään ja kuollaan, rakastetaan ja vihataan. Sillanpääläiseen tyyliin suomalainen luonto kuvataan romanttisena uljaiden metsien ja hopeisten järvien runona, jota rytmittää päivän ja yön herkän vähäeleinen vuorottelu.


title: Ihmiset suviyössä (vuoden 1948 elokuva)

text: "Ihmiset suviyössä" kuvattiin Hauholla. Kuvauksesta vastaa Eino Heino. Elokuvan lempivänä pääparina ovat Eila Pehkosen tulkitsema Helka ja Matti Oraviston tulkitsema Arvid. Suurimman huomion on saanut Martti Katajiston vahvoin vedoin näyttelemä tukkilainen Nokia (homo)seksuaalisessa tyydyttämättömyydessään ja uhossaan. Katajisto sai vuonna 1949 suorituksestaan Jussi-palkinnon. Mettälän Santraa tulkitsevan Kaisu Leppänen, kuten myös Syrjämäen Jalmaria tulkitseva Eero Roine, saivat tulkinnoistaan niin ikään Jussi-palkinnon. "Ihmiset suviyössä" sai myös parhaan käsikirjoituksen palkinnon. Kaikkiaan se sai puolet vuonna 1949 jaetuista Jussi-palkinnoista. Elokuvan ensiesitys oli Riihimäellä. Suuremmissa kaupungeissa se sai ensi-iltansa kuusi päivää myöhemmin, 15. lokakuuta 1948. Elokuva on esitetty usein televisiossa, ensimmäisen kerran 4. toukokuuta 1963.


title: Ihmiset suviyössä (vuoden 1948 elokuva)

text: Vuonna 1992 kuusikymmentä suomalaista elokuvakriitikkoa äänesti itsenäisyyden 75-vuotisjuhlan kunniaksi kaikkien aikojen parhaasta kotimaisesta elokuvasta. "Ihmiset suviyössä" jakoi kolmossijan Matti Kassilan "Elokuun" ja Edvin Laineen "Tuntemattoman sotilaan" kanssa.


title: Juhlalevy (Eugen Malmstenin albumi)

text: Juhlalevy on Eugen Malmsténin kokoelma-albumi johon on koottu vanhoilta savikiekoilta kappaleita vuosilta 1935–1942. Kappaleet on käsitelty digitaalisella masteroinnilla riittävän hyvään kuntoon kuuntelua varten.


title: Juhlalevy (Eugen Malmstenin albumi)

text: Levylle on valittu pari ennen julkaisematonta kappaletta "Sä läksit kerran" ja "Illan varjot".


title: Kivisydän

text: Kivisydän (tunnetaan myös nimellä Kallioparkki) on Oulun keskustan alla oleva maanalainen pysäköintialue. Peruskallioon 25 metrin syvyyteen louhitussa luolassa on pysäköintitilat 900 ajoneuvolle ja väestönsuojatilat 3 000 hengelle. Pysäköintilaitos sijaitsee kävelykatu Rotuaarin alapuolella Kauppurienkadun suuntaisesti. Ajorampit on sijoitettu Hallituskadulle ja Autorantaan. Lopullinen rakentamispäätös tehtiin kaupunginvaltuustossa 8. marraskuuta 2010. 2. huhtikuuta 2012 urakoitsija Lemminkäinen Oyj solmi urakkasopimuksen Oulun Pysäköinti Oy:n kanssa, rakentaminen alkoi kesäkuussa 2012 ja Kivisydän avattiin 1. lokakuuta 2015.


title: Kivisydän

text: Oulun kaupungin yhdyskuntajohtaja Matti Matinheikki arvioi, että Kivisydämen rakennuspäätös on merkittävä taloudellinen kehitysruiske kaupungille ja se voi käynnistää arviolta 300 miljoonan euron maanpäälliset rakennusinvestoinnit. Hankkeen kustannusten on arvioitu olevan 73,5 miljoonaa euroa. Kallioparkkihanke mahdollistaa huomattavaa keskustakortteleiden täydennysrakentamista: keskustakortteleiden taloyhtiöt voivat ostaa osan autopaikoistaan Kallioparkista, jolloin aikaisemmin autopaikkoina oleva tila kortteleiden sisäpihoilla voidaan ottaa muuhun käyttöön. Täydennysrakentamisen myötä keskustan liiketilatarjonnan odotetaan kasvavan ja myös keskustan puistoalueiden ja kävelykatujen suunnittelun odotetaan etenevän.


title: Kivisydän

text: Oulun kaupunginvaltuusto hyväksyi istunnossaan 21. toukokuuta 2007 kallioparkkialueen asemakaavan äänin 56–11. Oulu luopui ensin hankkeesta poistamalla sen budjettiesityksestä 26. lokakuuta 2009. Kaupunginjohtaja Matti Pennasen mukaan hanke kaatui tuolloin ennakoitua korkeampaan hintaan ja tontinomistajien haluttomuuteen sitoutua maankäyttösopimuksiin. Kallioparkin ensimmäisen vaiheen kokonaiskustannusarvio oli 31 miljoonaa euroa josta ydinkeskustan kiinteistöjen osuus oli 27,9 miljoonaa euroa ja kaupungin osuus 3,1 miljoonaa euroa. Ensimmäisessä vaiheessa oltiin rakentamassa 700 autopaikkaa. Lopulta autopaikkojen kaavailtua määrää nostettiin 900:aan ja ajoluiskien määrää kahteen. Lisäksi kustannusarvio nousi tuolloin lähes 60 miljoonaan euroon.


title: Kivisydän

text: Kallioparkki Kivisydämen rakentamis- ja rakennuttamiskustannukset jäivät lopulta 68 miljoonaan euroon ennakoidun 73,5 miljoonan euron sijaan eli pysäköintilaitos tuli 5,5 miljoonaa euroa ennakoitua halvemmaksi. Rakentamiskustannusten osuus loppulaskusta oli 64,5 miljoonaa euroa ja rakennuttamisen osuus 3,5 miljoonaa euroa. Rahoituspuolella kaupungin ennakkoon keräämillä autopaikka- ja väestönsuojelumaksuilla katettiin 44,5 miljoonaa euroa. Oulun kaupungin suunnitteluun käyttämä suora sijoitus jäi 600 000 euroon. Loput 22,9 miljoonaa euroa on hoidettu lainoituksin.


title: Kivisydän

text: Aiheesta käytiin vilkasta keskustelua puolesta ja vastaan Kalevan yleisönosastolla. Rakentamisen puolesta ja rakentamista vastaan avattiin nettiadressit, joista jälkimmäisessä on yli 17 000 allekirjoitusta. Vastustavassa adressissa kritisoitiin Kallioparkin ympäristövaikutuksia, vaikutuksia asukkaiden viihtyvyyteen, kalleutta sekä hankkeen vaihtoehdottomuutta. Kallioparkkia kannattavassa adressissa puollettiin hanketta mm. sen vuoksi, että keskustasta saataisiin autot pois.


title: Italian jääkiekkomaajoukkue

text: Italian jääkiekkomaajoukkue edustaa Italiaa kansainvälisissä jääkiekkoturnauksissa. Kansainvälisen Jääkiekkoliiton maailmanrankingissa joukkue on 19:s. Kaudella 2017–2018 joukkue pelaa 1. divisioonaa. Joukkueen paras sijoitus on kotikisoista vuodelta 1994. Tuolloin joukkueen sijoitus oli 6:s. Joukkue menestyi kohtalaisen hyvin 1990-luvun puolessa välin ollen viitenä kautena peräkkäin puolivälierissä.


title: Italian jääkiekkomaajoukkue

text: Kaikki sekä Italian maajoukkuetta edustaneet että NHL-uraa luoneet pelaajat ovat saaneet kiekko-oppinsa Pohjois-Amerikassa. Thomas Larkin on toistaiseksi ainoa Italiassa kiekko-oppinsa saanut, pelkästään italialaispelaaja.


title: Tejuka

text: Tejuka on Teuvalla keskiviikkoisin ilmestyvä sitoutumaton paikallinen sanomalehti. Lehden levikkialueeseen kuuluvat Teuva, Jurva ja Karijoki. Lehti on perustettu vuonna 1950 ja sen päätoimittajana toimii Jaakko Ujainen. Lehteä kustantaa Pohjankyrön Media Oy, jonka paikallisjohtajana toimii Arja Hissa. Lehti painetaan I-Print Oy:n painossa Seinäjoella.


title: Tejuka

text: Tejuka on Sanomalehtien Liiton jäsen.


title: Tejuka

text: Tejukan perustivat Heino Birling ja Heino Piikkilä vuonna 1950. Lehden ensimmäiset näytenumerot ilmestyivät saman vuoden kesällä. 6. lokakuuta 1950 lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti.


title: Tejuka

text: Tejuka siirtyi Ujaisten lehtiperheeseen vuonna 1987. Muun muassa Kurikka-lehti, Pohjankyrö, Kyrönmaa-lehti ja Pohjalainen Yrittäjä-lehti kuuluvat samaan lehtiperheeseen. Jaakko Ujainen on lehden kuudes päätoimittaja.


title: Norjan jääkiekkomaajoukkue

text: Norjan jääkiekkomaajoukkue edustaa Norjaa kansainvälisissä jääkiekkoturnauksissa. Vuoden 2017 IIHF:n rankingissa joukkue on 9:s. Norjan jääkiekkomaajoukkue tunnetaan nimellä Isbjørnene ('jääkarhut'), sekä epävirallisesti nimellä "Viikingit".


title: Norjan jääkiekkomaajoukkue

text: Norjan maajoukkueen ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin 13. helmikuuta 1937 Lontoossa, jossa käydyssä MM- ja EM-kilpailuissa Sveitsi voitti sen 2–13. Myöhemmin Norja menestyi kuitenkin paremmin kansainvälisissä turnauksissa voittamalla pronssia euroopanmestaruuskilpailuissa vuosina 1951 ja 1962. Vuoden 1951 maailmanmestaruuskilpailuissa Pariisissa Norja pelasi erityisen hyvin sijoittuen neljänneksi. Vuosina 1966–1989 Norjan taso ei yltänyt ylimmän sarjan maailmanmestaruuskilpailuihin.


title: Norjan jääkiekkomaajoukkue

text: Joukkue on sittemmin vakiinnuttanut asemansa maailmanmestaruuskisojen korkeimmalla sarjatasolla ja on otellut siinä vuodesta 2006 lähtien yhtäjaksoisesti. Sen jälkeen se on maailmanmestaruuskilpailuissa yltänyt puolivälieriin vuonna 2008, jolloin se hävisi puolivälieräottelunsa Kanadalle 8–2; vuonna 2010; vuonna 2011, jolloin Suomi pudotti sen jatkosta maalein 4–1 sekä vuonna 2012, jolloin Venäjä otti 5–2-voiton.


title: Norjan jääkiekkomaajoukkue

text: Näistä takaiskuista huolimatta Norja on kyennyt kamppailemaan paikoin tasaväkisesti niin sanottuja jääkiekon suurmaita vastaan. Esimerkiksi vuoden 2011 kisoissa Norja voitti Ruotsin rangaistuslaukauskilpailun päätteeksi lukemin 5–4. Lisäksi se pelasi Yhdysvaltoja vastaan tiukan ottelun, jota se johti ensi erän maaleillaan jo 2–0, kunnes ottelun 19 viimeisen peliminuutin aikana Yhdysvallat iski neljä maalia ja voitti. Samojen kisojen jatkosarjan ottelusta Kanadaa vastaan muodostui myös tasainen, mutta Norja hävisi sen lopulta 2–3, vaikka se voitti ottelun viimeisen erän 2–1. Lopulta joukkue sijoittui kuudenneksi, mikä on edelleen sen paras suoritus sitten vuoden 1951 neljännen sijan.


title: Vuorenkylä

text: Vuorenkylä on kylä Hartolan kunnassa. Se on Päijät-Hämeen pohjoisin kylä.


title: Vuorenkylä

text: Vuorenkylä valittiin 2007 Päijät-Hämeen vuoden kyläksi.


title: Vuorenkylä

text: Perusteluna ovat kyläyhdistyksen päättäväiset toimet elinkeinojen kehittämiseksi. Kun 2004 Purnuvuoren rinnehiihtokeskus suljettiin, perustivat kyläläiset 2006 yhtiön, joka jatkoi toimintaa. Talvella 2006–2007 rakennettiin kahdeksankilometrinen hiihtolatu, josta kaksi kilometriä on valaistua.


title: Vuorenkylä

text: Vuorenkylässä on tapana valita joka vuosi Kesäjuhlilla uusi kuninkaallinen. Vuorenkylän Kesäjuhlia vietetään Heinäkuun 3. viikon vaihteena.


title: Vuorenkylä

text: Kylän palveluihin kuuluu kyläkauppa, asiamiesposti, pubi, hiihtokeskus ja mökkivuokrausta.


title: Katupeilin takana

text: Katupeilin takana on T. J. Särkän ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1949. Se perustuu Serpin samannimiseen näytelmään vuodelta 1946 ja kertoo kamarineuvoksen tyttären ja maisterin romanssista 1800-luvun lopun Helsingissä.


title: Katupeilin takana

text: "Katupeilin takana" sai vuonna 1950 Jussi-palkinnot ohjauksesta, käsikirjoituksesta, kuvauksesta, naispääosasta sekä miessivuosasta (Uuno Laakso). "Elokuva-Aitan" yleisöäänestyksessä se valittiin vuoden 1949 suosituimmaksi kotimaiseksi. Katsojamäärät olivat vuoden kolmanneksi korkeimmat.


title: Katupeilin takana

text: Näyttämöllä "Katupeilin takana" esitettiin ensi kerran Suomen Kansallisteatterissa joulukuussa 1946, ja se ilmestyi painettuna seuraavana vuonna. Serpin epookkikomedia on kuulunut vuosikymmenien ajan suomalaisten teattereiden suosikkeihin. Elokuva oli SF:n 15-vuotisjuhlaelokuva ja valmistui yhtiön sadantena näytelmäelokuvana.


title: Katupeilin takana

text: Elokuvan päärooleissa on pitkälti samoja näyttelijöitä kuin Kansallisteatterissa. Sivurooleja lisättiin huomattavasti. Näissä rooleissa on monia myöhemmin tunnetuiksi tulleita näyttelijöitä, kuten Martti Katajiston tulkitsema Jean Sibelius. Myös Tarmo Mannin tulkitsema Axel Gallén vilahtaa teatterikohtauksessa. Pikkuosissa nähdään eräitä tunnettuja näyttelijöitä, kuten Kullervo Kalske, Elsa Turakainen ja Heikki Savolainen.


title: Katupeilin takana

text: Elokuva on esitetty televisiossa useaan otteeseen, ensimmäisen kerran joulupäivänä 1958.


title: Katupeilin takana

text: Alkuperäinen näytelmä ajoittuu kolmeen maaliskuiseen päivään vuonna 1892. Elokuvaversiossa tapahtumat on siirretty kesäaikaan. Vappu Biörcke viettää kesää Jalle-setänsä maatilalla. Pieni polkupyöräonnettomuus tuo hänen luokseen nuoren maisteri Kalle Härkösen. Jalle-sedän kartanossa vietetään pienet juhlat, jolloin useat elokuvan sivuhenkilöt tulevat tutuiksi. Vappu palaa Helsinkiin moster Mellan kanssa, mutta pitkästyy tapahtumien puutteessa. Elämään tulee kuitenkin särmää, kun Vappu joutuu kahnauksiin vanhoillisen isänsä kanssa. Tämän mukaan ei ylioppilaiden rientoihin saa mennä eikä miesvieraita vastaan saa ottaa, ei varsinkaan huoneessa, jossa on aukipedattu sänky.


title: Katupeilin takana

text: Vappu kuitenkin uhmaa sääntöjä ja karkaa teatteriin. Mutkien kautta Kalle Härkönen päätyy lopulta Vapun makuuhuoneeseen, tosin täysin kunniallisissa merkeissä. Isä-Ossian ja Vapun sisko Elisabeth kuitenkin järkyttyvät sinänsä viattomasta tilanteesta. Jalle-setä ja Sonja Brandt kokevat tilanteen koomisena ja yrittävät tyynnytellä Ossiania. Moster Mella seisoo jossain välimaastossa. Tämän hässäkän jälkeen Kallen pitäisi vielä pyytää Vapun kättä Ossianilta. Tämä pitää Kallea röyhkeänä pyrkyrinä, ja kaiken lisäksi Kallen sukunimikin on vielä niin rahvaanomainen. Tarinassa seurataan myös Ossianin ja Sonjan romanssin kehittymistä sekä Jalle-sedän ja moster Mellan välillä kipunoivaa lemmenliekkiä. Taustalla analysoidaan Venäjän vallan aikaisen suomalaisen sivistyneistön suhdetta valtiollisiin auktoriteetteihin.


title: Katupeilin takana

text: Elokuvaa on luonnehdittu idylliksi 1800-luvun lopulta. Erityisesti sen tarjoamaa ajankuvaa on kehuttu. Aikalaisarvioissa se sai yksimielistä suitsutusta Jouko Tyyrin "Ylioppilaslehteen" kirjoittamaa arviota lukuun ottamatta. Myöhemmin televisioesityksen yhteydessä "Ilta-Sanomien" Timo Malmi arvioi, että Särkkä hallitsee suomalais-venäläisen epookin kuvauksen hienosti, etenkin Volasen, Laakson ja Pöystin kaltaisten näyttelijöiden kanssa.


title: Pohjankyrö-lehti

text: Pohjankyrö-lehti on Isossakyrössä maanantaisin ja torstaisin ilmestyvä sitoutumaton sanomalehti. Lehden levikkialueeseen kuuluvat Isonkyrön lisäksi Vähäkyrö ja Ylistaro. Maanantain lehti on yhteinen Laihialla ilmestyvän, saman julkaisijan Kyrönmaa-lehden kanssa. Lehden päätoimittajana ja toimitusjohtajana toimii Jaakko Ujainen. Pohjankyrön painaminen tapahtuu I-Print Oy:n painossa Seinäjoella.


title: Pohjankyrö-lehti

text: Lisäksi Pohjankyrö-lehti kuuluu Sanomalehtien liittoon.


title: Pohjankyrö-lehti

text: Pohjankyrö-lehden perusti A.E. Ujainen 9. kesäkuuta 1950. Alun perin lehden levikkialue oli Isokyrö, Ylistaro, Laihia ja Vähäkyrö. Heinäkuusta 1950 lähtien lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti kerran viikossa, ilmestyttyään ensin kesäkuussa kolme kertaa koeluontoisesti.


title: Pohjankyrö-lehti

text: Syyskuussa 1981 lehti alkoi ilmestyä kahdesti viikossa.


title: Hanasaari (Espoo)

text: Hanasaari () on saari Espoossa, Lauttasaaren ja Keilaniemen välissä, Länsiväylän varressa. Siellä sijaitsee ruotsalais-suomalainen kulttuurikeskus hotelleinen. Talo on rakennettu vastineeksi rahoista, jotka Ruotsi lainasi Suomelle toisen maailmansodan aikana, ja päätti olla perimättä takaisin. Kulttuurikeskus avattiin vuonna 1975.


title: Hanasaari (Espoo)

text: Saareen on oma eritasoliittymä Länsiväylälle. Espoon kaupunginhallitus on ollut huolissaan saaren liikenteen sujuvuudesta Hanasaaren vieressä Helsingin puolella sijaitsevan Koivusaaren metroaseman tullessa käyttöön.


title: Michael Goguen

text: Michael Goguen on televisioanimaatiosarjojen tuottaja, ohjaaja ja animaattori. Hän tuli tunnetuksi tuottamastaan Batman-animaatiosta.


title: Montenegro Eurovision laulukilpailussa

text: Montenegro osallistui Eurovision laulukilpailuun ensimmäistä kertaa itsenäisenä valtiona Helsingin kisoissa 2007. Tätä ennen Montenegro on ollut mukana kisoissa osana entistä Jugoslaviaa ja Serbian ja Montenegron valtioliittoa. Maa osallistui kisoihin kuitenkin vain kolme kertaa ja vetäytyi vuoden jälkeen rahoitusongelmiin vedoten. Vuonna 2012 Montenegro teki paluun kisoihin. Se pääsi semifinaleista finaaliin ensimmäisen kerran Eurovision laulukilpailussa 2014.


title: Montenegro Eurovision laulukilpailussa

text: Montenegro on esittänyt kappaleensa montenegron kielellä vuosina 2007, 2008, 2013, 2014 ja 2015 sekä englannin kielellä vuosina 2009, 2012 ja 2016.


title: Montenegro Eurovision laulukilpailussa

text: Kilpailu muutettiin vuonna 2004 kaksiosaiseksi. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on viime vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.


title: Montenegro Eurovision laulukilpailussa

text: Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.


title: Montenegro Eurovision laulukilpailussa

text: Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.


title: Montenegro Eurovision laulukilpailussa

text: Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Montenegro ei osallistunut kilpailuihin 2010 ja 2011. Vuosina 2007–2009, 2012-2013 ja 2016-2017 maa ei selviytynyt finaaleihin, mutta sai äänestää niissä.


title: Montenegro Eurovision laulukilpailussa

text: Montenegro ei selviytynyt finaaleihin 2007–2009 ja 2012.


title: Perdita Felicien

text: Perdita Felicien (s. 29. elokuuta 1980) on kanadalainen pika-aitajuoksija.


title: Perdita Felicien

text: Felicien osallistui Sydneyn olympialaisiin 2000, mutta karsiutui alkuerissä ajalla 13,21. Seuraavana vuonna Edmontonin MM-kisoissa hän karsiutui välierissä ajallaan 12,90. Vuonna 2003 hän voitti kultaa Pariisin MM-kisoissa ajalla 12,53. Lisäksi hän sai hopeaa Pan-Amerikan kisojen 100 metrin aitajuoksussa.


title: Perdita Felicien

text: Talvella 2004 Felicien voitti Budapestin halli-MM-kisoissa kultaa 60 metrin aidoissa tuloksella 7,75. Ateenan olympialaisissa 2004 hän selviytyi loppukilpailuun, jossa keskeytti törmättyään ensimmäiseen aitaan. Vuonna 2005 hän karsiutui Helsingin MM-kisojen välierissä. Kauden lopussa hän oli seitsemäs. Seuraavana vuonna hän ylsi kolmanneksi.


title: Perdita Felicien

text: Vuonna 2007 Felicien saavutti Osakan MM-kilpailuissa hopeaa ajalla 12,49. Hän sijoittui lisäksi toiseksi Pan-Amerikan kisoissa ja neljänneksi . Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän oli kahdeksas ja saman vuoden viides. Dohan sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2010 hän sai hopeaa 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,86. Seuraavan vuoden Daegun MM-kilpailuissa hän karsiutui välierissä.


title: Perdita Felicien

text: Felicien voitti Kanadan mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa vuosina 2000, 2002–2007 ja 2009–2011. NCAA:n mestaruuden hän voitti 100 metrin aitajuoksussa 2002 ja 2003 sekä 60 metrin aitajuoksussa 2002.


title: Palais Esterházy

text: Palais Esterházy on palatsimainen rakennus Wienissä, Itävallan pääkaupungissa. Se sijaitsee Wienin 1. kaupunginosassa eli Innere Stadtissa. Rakennus edustaa arkkitehtooniselta tyylisuunnaltaan barokkia. Palatsi on saanut nykyisen ulkoasunsa vuosina 1806–1820. Nimensä se on saanut maineikkaan unkarilaisen Esterházyn aatelissuvun mukaan.


title: Jo Schlesser

text: Joseph Schlesser (18. toukokuuta 1928 Liouville, Ranska – 7. heinäkuuta 1968 Grand-Couronne, Ranska) oli ranskalainen kilpa-ajaja. Hän kuoli ajaessaan ensimmäistä kertaa Formula 1 -sarjassa Ranskan GP:ssä 1968.


title: Jo Schlesser

text: Madagaskarilla syntynyt Schlesser oli aikansa juhlittu autourheilusankari.


title: Jo Schlesser

text: Kohtalokkaan Ranskan GP:n lisäksi Schlesser osallistui Formula 2 -luokassa 1967 ja 1968 Saksan Grand Prixeihin, jotka ajettiin F1:sten kanssa samaan aikaan.


title: Jo Schlesser

text: Honda palkkasi uuden RA302-autonsa rattiin paikallisen sankarin Schlesserin 1968 Ranskan GP:ksi. Kuitenkin jo kolmannella kierroksella hän kadotti autonsa pidon mutkassa ja törmäsi seinään poikittain. Magnesiumrunkoinen Honda, jossa oli täysi tankki, räjähti liekkeihin, eikä Schlesserillä ollut toivoakaan jäädä henkiin. Kauden jälkeen Honda vetäytyi F1-sarjasta.


title: Jo Schlesser

text: Schlesserin ystävä, tuleva F1-tallipäällikö Guy Ligier nimesi kaikki autonsa alkamaan kirjainyhdistelmällä JS ystävänsä muistoksi. Schlesserin veljenpojasta Jean-Louis Schlesseristä tuli myöhemmin menestynyt kilpa-autoilija, joka ajoi Formula 1:ssä ja voitti Dakar-rallin.


title: Judenplatz

text: Judenplatz ("Juutalaisaukio") on aukio Itävallan pääkaupungissa Wienissä. Se sijaitsee Wienin 1. kaupunginosassa eli Innere Stadtissa, lähellä Stephansdomia. Aukio oli Wienin juutalaisyhteisön pääaukio liki 500 vuoden ajan. Nykyisin se tunnetaan muun muassa sinne sijoitetusta itävaltalaisten holokaustin uhrien muistomerkistä, joka paljastettiin vuonna 2000 ja jonka suunnitteli brittiläinen Rachel Whiteread. Aukiolla on myös runoilija Gotthold Ephraim Lessingn patsas. Aukiota reunustavat Itävallan perustuslaillinen oikeus sekä hallinto-oikeus.


title: Palais Schönborn-Batthyány

text: Palais Schönborn-Batthyány on palatsimainen rakennus Itävallan pääkaupungissa Wienissä. Se sijaitsee Wienin 1. kaupunginosassa eli Innere Stadtissa. Palatsin on suunnitellut arkkitehti Johann Bernhard Fischer von Erlach, ja se edustaa arkkitehtonisesti barokin tyylisuuntaa. Palatsin rakennustyöt käynnistettiin vuonna 1699, ja ne saatiin päätökseen vuonna 1706. Sen rakennutti kreivi Adam Batthyány. Vuonna 1740 Batthyányn leski myi palatsin aateliselle Schönbornin perheelle.


title: Lou Pearlman

text: Louis Jay Pearlman (19. kesäkuuta 1954 Flushing, Queens, New York – 19. elokuuta 2016) oli yhdysvaltalainen musiikkituottaja. Pearlman kokosi Backstreet Boys -yhtyeen 1993 innostuttuaan New Kids on the Blockin saamasta suosiosta. Myös ’N Sync oli Pearlmanin kokoama yhtye.


title: Lou Pearlman

text: Pearlman pidätettiin kesäkuussa 2007 epäiltynä pyramidihuijauksen johtamisesta. Toukokuussa 2008 hänet todettiin syylliseksi muun muassa kavalluksiin, rahanpesuun ja tekaistuihin konkursseihin ja tuomittiin 25 vuodeksi vankeuteen. Hän kuoli vankilassa 19. elokuuta 2016.


title: Tokugawa Yoshinobu

text: Tokugawa Yoshinobu (alk. "Tokugawa Keiki" , 28. lokakuuta 1837 – 22. tammikuuta 1913), myös Tokugawa Keiki sekä Hitotsubashi Keiki, oli Japanin viidestoista ja viimeinen Tokugawa-shōgun. Hänestä tuli shōgun vuonna 1866, mutta hän joutui luopumaan vallasta keisarin hyväksi Meiji-restauraatiossa 1867−1868.


title: Tokugawa Yoshinobu

text: Yoshinobu syntyi 28. lokakuuta 1837 Miton daimion Tokugawa Nariakin seitsemänneksi pojaksi. Mito oli yksi Tokugawa-suvun haaroista, ja kaukaisessa yhteydessä shōgunin perimykseen. Keiki adoptoitiin Hitotsubashin sukuun. Hitotsubashi oli yksi Tokugawa kadettisuvuista ja yksi shōgunin perimykseen kuuluvista sukuhaaroista. Adoption kautta Keiki nousi asemaan, josta hän voisi kohota shōguniksi.


title: Tokugawa Yoshinobu

text: Vuonna 1853 Matthew Perry saapui Japaniin mustien laivojensa kanssa ja vaati maata avaamaan rajansa. Shōgun Tokugawa Iesada kuoli 1858, ja Keiki asetettiin ehdolle hänen seuraajakseen. Miton vastustajat onnistuivat estämään Keikin pyrkimykset ja shōguniksi valittiin alaikäinen Tokugawa Iemochi. Keiki sekä hänen perheensä ja tukijansa asetettiin vuoteen 1862 kestäneeseen kotiarestiin. Hänet nimitettiin samana vuonna nuoren shōgunin holhoojaksi.


title: Tokugawa Yoshinobu

text: Keiki nujersi vuonna 1864 kapinoivan Chōshūn joukot. Kesällä 1866 Keiki johti bakufun joukot rangaistusretkelle Chōshūhun, mutta retki epäonnistui. Keiki käytti Iemochin kuolemaa taistelusta vetäytymisen tekosyynä. Keikistä tuli shōgun vuonna 1866. Shōguniksi nousun yhteydessä hän vaihtoi nimekseen Yoshinobu. Hän luopui vallasta 1867, mutta oletti saavansa johtavan asemansa takaisin, kun hallintoa uudistettaisiin. Vastustajat kuitenkin toimivat ennen uudistusten toteuttamista. Uudistuksia vaativat Chōshūn ja Satsuman samurait valtasivat Kioton palatsin 3. tammikuuta 1868 ja julistivat keisarillisen vallan palaututetuksi. Tätä seurasi Boshin-sotana tunnettu lyhyt sisällissota. Keisarilliset jokot valtasivat Edon, ja Keiki antautui. Vallan siirtymistä shōgunaatilta keisarille kutsutaan Meiji-restauraatioksi. Antautumisensa jälkeen Yoshinobu määrättiin kotiarestiin Mitoon. Vuonna 1902 Yoshinobulle myönnettiin prinssin ("kōshaku") arvo. Tokugawa Yoshinobu menehtyi Tokiossa 22. marraskuuta 1913.


title: Søgne

text: Søgne on kunta Etelä-Norjassa Länsi-Agderin läänissä Skagerrakin rannikolla Kristiansandin ja Mandalin kaupunkien välissä. Muita naapurikuntia ovat Marnardal pohjoisessa ja Songdalen luoteessa.


title: Søgne

text: Kunta on tunnettu saaristostaan, jossa 1229 saarta ja luotoa salmineen on vilkasta veneilyaluetta. Korkein kohta on kunnan pohjoisosan Spjotheia (278 m). Rantaviivaa rikkovat lukuisat niemet ja vuonot, joista pisin, Trysvuono, ulottuu 7 km sisämaahan.


title: Søgne

text: Kunta on saanut nimensä vanhan Sygna-joen (Søgneelva) mukaan. Søgne on ollut oma hallinnollinen alueensa jo vuodesta 1837. Kuntaan on alun perin kuulunut myös Greipstad, joka erosi omaksi kunnakseen 1913 (muodostaen myöhemmin osaltaan Songdalenin kunnan). Vuosina 1996-1997 Hummervikin salmesta maihinlaskupaikalta löydettiin luurangonjäänteitä, jotka kuuluivat noin 6500 eaa. eläneelle naiselle. Löytö on vanhin Norjasta löydetty ihmisluurangon osa.


title: Søgne

text: Norjan kansalliskirjailijoihin kuuluvan Bjørnstjerne Bjørnsonin isä Peder Bjørnson toimi Søgnen kirkkoherrana 1852-1869, minkä johdosta Bjørnstjerne asui ja vietti aikaa kunnassa useaan kertaan kyseisten 16 vuoden aikana. Hän kirjoitti kunnassa mm. näytelmän "Mellem Slagene", osia näytelmästä "Halte-Hulda", sekä novellin "Isä". Søgnen miljöö on myös lyönyt leimansa hänen talonpoikaiskertomukseensa "Arne".


title: Søgne

text: Søgnen vanha kirkko (Gamle Kirke) on vuodelta 1640. Vanhassa pappilassa (Gamle Prestegård) on vilkasta konserttitoimintaa ja taidenäyttelyjä.


title: Søgne

text: Kesäisin veneilijöiden suosiossa ovat Ny-Hellesundin saaristo ja saaristolaiskylä, joka tunnetaan mm. runoilija Vilhelm Kragin asuinpaikkana. Taidemaalari Amaldus Nielsen maalasi tunnetun taulunsa "Aamu Uudessa Hellesundissa" siellä. Kapeassa Olavinsalmessa ovat Norjan nykyhistorian kuninkaallisten monogrammit ja kallio, jossa voi nähdä Pyhän Olavin silhuettia muistuttavan luonnonmuodostuman. Paikkaan liittyy myös legenda, jonka mukaan Pyhä Olavi miehineen pakeni vihollisiaan kyseisen salmen kautta, joka aukesi kiveen juuri häntä varten. Alueella on myös saksalaisten joukkojen Toisen maailmansodan aikana tekemiä linnoitusrakennelmia ja osittain restauroitu linnoitus, jossa on kolme sodanaikaista kanuunaa.


title: Søgne

text:
Vuonna 1888 rakennettu Songvårin majakka sijaitsee Hellersøyn saarella, joka on avoinna päivävierailuille ja myös yöpyjille ennakkosopimuksesta. Suomalainen höyrylaiva S/S Savonmaa luuli virheellisesti olleensa ko. majakan edustalla lähettäessään hätäsanomia ennen traagista haaksirikkoaan vuonna 1937.
Søgnessä toimivat kolme ala-astetta, kaksi yläastetta, lukio, Agderin kansanopisto sekä kulttuurikoulu.


title: Søgne

text: Perinteisiä elinkeinoja ovat edelleen maatalous, kalastus ja merenkulku. Palveluelinkeinot ovat nykyisin tärkein elinkeino. Kristiansandin kaupungin läheisyys vaikuttaa myös Søgneen ja kunnan väkiluku on kasvusuunnassa. Kunnan keskustaajama Tangvall E-39-valtatien varrella on kasvanut voimakkaasti viime vuosina houkutellen myös liike-elämää. Majoituspalveluja tarjoavat Årosin leirintäalue, sekä Trysnesin veneily- ja lomakeskus.


title: Sogne (täsmennyssivu)

text: Sogne voi tarkoittaa:


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Kosti-Paavo Eerolainen (31. toukokuuta 1902 Artjärvi – 22. helmikuuta 1994 Kuusamo) oli Etsivän Keskuspoliisin etsivä ja Lapuan liikkeen organisaattori, yksi liikkeen radikaalin osan aktiiveista. Suomen sisällissodan aikana Eerolainen taisteli valkoisen armeijan joukoissa ja myöhemmin heimosodissa. Hän tuli tunnetuksi myös jatkosodan aikaisen Koverin leirin päällikkönä. Poliittiselta kannaltaan Eerolainen oli tiukka antikommunisti.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Kosti-Paavo Eerolainen syntyi Artjärvellä kyläkauppiaan perheeseen 31. toukokuuta 1902. Kosti-Paavo Eerolainen noudatti isänsä toivetta ja tavoitteli ylioppilaaksi pääsyä. Suomen itsenäisyysliikkeen murrosvuodet kuitenkin veivät Eerolaisen mukaan poliittiseen toimintaan. Syksyllä 1917 Eerolainen liittyi Lahden yhteiskoulun poikien perustamaan salaiseen järjestöön, joka kannatti Suomen itsenäisyyttä. Sisällissodan puhjetessa tammikuun 1918 lopulla Eerolainen pakeni punaisesta Suomesta liittyäkseen valkoisen armeijan joukkoihin. Eerolainen määrättiin Sysmän pataljoonaan, joka lyhyen koulutusjakson jälkeen lähetettiin rintamalle. Hän koki tulikasteensa Kuhmoisten taistelussa ja otti osaa helmikuun lopulla käytyyn Heinolan taisteluun, joka päättyi valkoisten perääntymiseen. Heinolassa Eerolainen haavoittui lievästi päähän ja vietti viikon kenttäsairaalassa. Eerolaisen serkku Arvid Eerola kaatui samaisessa taistelussa, mikä vaikutti Eerolaiseen syvästi; hän vannoi kostavansa serkkunsa kuoleman.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Sodan jälkeen Eerolainen ylennettiin alikersantiksi. Hän yritti jatkaa koulua syksyllä, mutta 16-vuotiaalle vapaussoturille sopeutuminen takaisin kouluelämään oli vaikeaa. Joulun 1918 jälkeen Eerolainen väärensi äitinsä nimissä lupapaperin ja liittyi Pohjan Poikiin, joka oli toinen Viron vapaussotaan lähteneistä suomalaisista vapaaehtoisjoukoista. Virossa Eerolainen toimi tammi-huhtikuussa 1919 kirjurina ja otti osaa Valkin sekä Marienburgin taisteluihin. Marienburgin (nyk. Alūksne) kauppala sijaitsee Pohjois-Latviassa, jonka suomalaiset miehittivät helmikuun 1919 lopulla.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Syksyllä 1919 Eerolainen yritti jälleen palata koulunpenkille, mutta sotakokemusten jälkeen koulunkäynnistä ei tullut mitään. Sotakokemukset muokkasivat nuoren Eerolaisen maailmankuvan jyrkän kaksijakoiseksi: oli hyviä eli valkoisia, ja pahoja eli punaisia. Kalastuskoulun ja metsänlukutöiden jälkeen Eerolainen perusti isänsä jalanjälkiä seuraten kyläkaupan kotiseudulleen, avioitui ja perusti perheen. Kuitenkin Liiketoimien ja avioliiton ajauduttua kuitenkin vaikeuksiin Eerolainen muutti Helsinkiin.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Vuonna 1927 Eerolainen haki etsivän paikkaa Etsivästä Keskuspoliisista, jonka päällikkö Esko Riekki vakuuttui Eerolaisen monipuolisuudesta ja- taitoisuudesta. Eerolainen valittiin etsivän toimeen entisenä vapaus- ja heimosoturina, olivathan asevelisuhteet ehtonakin tehtävään pääsyyn. Eerolainen pääsi koeajalle EK:n Vaasan alaosastoon. EK:n tehtävänä oli lähinnä porvarillisen demokratian kaatamista tavoitelleen maanalaisen Suomen Kommunistisen Puolueen toiminnan seuraaminen ja valvonta, mikä sopi Eerolaiselle erinomaisesti. Hän sai kiitosta SKP:n järjestömiesten, etappien ja propagandamonistamoiden paljastajana, ja valittiin vakituiseen virkaan.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Eerolainen tuli tunnetuksi Etelä-Pohjanmaan kommunistien keskuudessa "mustana ohranana". Kommunistinuorukaiset härnäsivät EK:n etsiviä ja kerran Eerolainenkin joutui pahoinpidellyksi saadessaan nyrkin silmäänsä. Eerolainen teki tapauksesta oikeusjutun, joka saikin paikallisesti lehdistössä huomiota, jota Riekin EK ei tosin halunnut. Keskustan puolueet suhtautuivat varauksella EK:n saamaan kovaan maineeseen, mitä Eerolainen ei lainkaan ymmärtänyt. Eerolaisen mielestä EK:sta tuli olla ylpeä, koska se toimi aktiivisesti maanpettureita vastaan, hän vaati vastaamista kovalla kovaan. Vaasan seudun tilanne kiristyikin Eerolaisen kohdalla niin, että 1929 hänen oli lähdettävä Helsinkiin poliisikouluun. Myöhemmin Eerolainen jäikin hoitamaan EK:n virkamiehen tehtäviä pääkaupunkiin.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Kun kommunistien toiminta 1920-luvulla alkoi saada radikaalimpia toimintamuotoja, marras–joulukuussa 1930 syntyi kommunisminvastainen kansanliike, Lapuan liike, jonka palvelukseen Eerolainen asettui huolimatta EK:n etsivänvirastaan. Eerolainen avusti EK:n tiedoillaan lapualaisia kaikin voimin. Sittemmin Eerolainen osallistui kahteentoista kyyditykseen eli muilutukseen sekä lähes kaikkiin lapualaislevottomuuksiin.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Eerolaisella oli eräänlainen osuus jo Vaasan mellakassa ja siihen yhdistyneessä kommunistikansanedustajan Asser Salon muilutuksessa 4. kesäkuuta 1930. Tunnetuin Eerolaisen toteuttama muilutus oli kommunistikansanedustajien Eino Pekkalan ja Jalmari Rötkön kaappaus Säätytalosta kesken perustuslakivaliokunnan istunnon 7. heinäkuuta 1930. Eerolainen kyydityksen yhdessä ystävänsä, aatetoverinsa luutnantti Artturi Vuorimaan kanssa. Kaappaus onnistui Eerolaisen esitettyä EK:n virkamerkkinsä, vaikka Eerolainen oli pyytänyt eron EK:n tehtävistään Riekiltä juuri ennen Rötkö-Pekkala-sieppausta. Entinen lain puolustaja ja -valvoja valitsi näin ollen laittomuuksien tien.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Kuuman kesän 1930 muilutuskauden jälkeen Eerolainen sai työ- ja turvapaikan Aktivisti-lehdessä. Kesällä 1930 Eerolainen oli työskennellyt Kosolan kansliassa Lapualla. Tosin loka-marraskuun Eerolainen istui muiluttajien joukkoilmoittautumisen jälkeen tutkintovankeudessa Katajanokan vankilassa. Vankeudesta palattuaan Eerolainen jatkoi toimittajana Aktivisti-lehdessä ja muokkasi sen Lapuan Liikkeen radikaalisiiven äänenkannattajaksi. Eerolaisen mielestä Suomi oli luotu lakeja varten eikä lait Suomea varten. Eerolainen oli myös kiinnostunut Italian fasistien historiasta ja Mussolinista, joka korosti rohkeuden olevan parempi vaihtoehto kuin alistuminen. Aktivisti-lehti julisti Eerolaisen tunnuslausetta


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Eerolaisen motosta tulikin sittemmin yksi Lapuan Liikkeen tunnetuimmista iskulauseista. Laillisuusmiehet kauhistuivat Eerolaisen jyrkistä kirjoituksista Aktivistissa.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Osittain Eerolaisen persoonan vaikutuksesta ympäri Suomea syntyi koululaisten Sinimusta-kerhoja, jotka ihailivat Eerolaisen rohkeutta ja suoraa toimintaa. Pian nämä Sinimusta-kerhot organisointiin Lapualta johdetuksi Sinimustat-järjestöksi.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Kohu syntyi maaliskuun 1931 presidentinvaalien aikaan. Vaaleissa vastakkain olivat Lapuan Liikkeen tukema Kansallisen Kokoomuksen Pehr Evind Svinhufvud ja Kansallisen Edistyspuolueen laillisuusmies K. J. Ståhlberg. Helmikuussa Aktivistissa julkaistiin Eerolaisen kirjoittama artikkeli "Laukauksia", jossa pyydettiin muistamaan sellaisia sankareita kuin Eugen Schauman ja Bobi Sivén. Lehden kanteen Eerolainen oli asettanut Mannerheimin kuvan ja sen alle tekstin "Historia toistuu aina". Tämä ymmärrettiin kehotukseksi ampua K. J. Ståhlberg, jos vaalin tulos päätyisi Svinhufvudin tappioon. Aktivisti lakkautettiin ja Eerolainen sai kymmenen kuukauden kuritushuonetuomion entisten kahden vuoden ja kahdeksan kuukauden lisäksi. Eerolainen ei ollut mielestään tehnyt mitään väärää tai tuomittavaa, joten hän päätti muilutustuomioita paenneen ystävänsä Artturi Vuorimaan kanssa piiloutua poliisilta.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Vuoden 1931 lopulla Eerolainen saapui Lapuan Liikkeen vahvalle tukialueelle Mäntsälään. Eerolainen järjesti levottomuuksia yhdessä Vuorimaan kanssa Kosolan pyynnöstä. Joulun alla Eerolainen osallistui Nummisten ja Hollolan Kukonkoivun työväentalojen täydelliseen hävittämiseen. Lopulta Mäntsälän levottomuuspesäke leimahti 27. helmikuuta, kun 400–700 suojeluskuntalaista keskeytti Kokoomuksesta SDP:hen loikanneen kansanedustajan Mikko Erichin puhetilaisuuden Mäntsälän Ohkolan työväentalolla. Karismaattinen Vuorimaa nousi kapinajoukon johtoon ja julisti Mäntsälän kapinan alkaneeksi. Kapinan aikana Eerolainen hoiti vallattua puhelinkeskusta.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Lopulta kapina kuivui kokoon ja kapinan operatiivisena päällikkönä toiminut Vuorimaakin antautui muun johdon mukana viranomaisille. Eerolainen taas päätti edelleen jatkaa pakoaan. Hän järjesti puolen vuoden ajan Mäntsälän alueella vielä useita eri lapualaislevottomuuksia, kuten niin sanotun Sääksjärven kesäkapinan. Sanomalehdet sekä muut tiedotusvälineet seurasivat Eerolaisen liikkeitä ja hänen karkumatkastaan tuli aikansa mediatapahtuma. Poliisi lupasi poikkeuksellisen suuren, 20 000 markan löytöpalkkion Eerolaisesta, koska hänen epäiltiin suunnitelleen hallituksen sieppausta. Pian lapualaismielisissä piireissä arveltiin Eerolaisen olevan EK:n tai jopa kommunistien kätyri, koska tämä ei jäänyt kiinni. Syy oli lähinnä kuitenkin se, että vanhana EK:n etsivänä ja poliisina hän tunsi virkavallan toimintatavat. Lopulta Eerolainen siirtyi pirtusalakuljettajien veneellä maanpakoon Viroon.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Poliittisena pakolaisena Virossa Eerolainen lähinnä lepäili. Hän myös muutti kasvojensa piirteitä muuttamalla suoran nenänsä kyömyksi ja leuan kärjen eteentyöntyväksi. Samoin hän värjäsi tukkansa ja esiintyi eri nimillä. Puolen vuoden maanpaon jälkeen Viron turvallisuuspoliisi pidätti Eerolaisen EK:n kanssa tehdyn sopimuksen nojalla. Viron puolesta taistelleena entisenä heimosoturina Eerolainen katkeroitui virolaiskohtelusta.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Eerolainen tuomittiin kuritushuonerangaistukseen, josta hän istui kaksi kolmannesta ja vapautui runsaan kolmen vuoden jälkeen. Eerolaisella oli vielä vapautuessaan aikomus jatkaa kommunisminvastaista toimintaansa. Karu arki, huoli jokapäiväisestä leivästä ja työttömyys pakottivat kuitenkin radikaalit ajatukset sivummalle. Lopulta Eerolainen sai töitä Isänmaallisen Kansanliikkeen Viipurin "Karhu"-ravintolasta vahtimestarina. Eerolaisen asunto Viipurissa sijaitsi osoitteessa Torkkelinkatu 30, as. 18.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Eerolainen katkeroitui, koska häntä ei pidetty enää minään erityisenä toimijana isänmaallisissa piireissä. Hän pettyi Isänmaallinen Kansanliikkeen politiikkaan; IKL näytti olevan normaali parlamentaarinen puolue muiden joukossa. Puolue ei Eerolaisen mielestä ymmärtänyt "aktiivisen taistelun tärkeyttä ja muotoja".


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Työpaikallaan Eerolaista syytettiin ravintola-asiakkaiden kovakouraisesta kohtalosta ja uhattiin jopa vankilalla. Eerolainen sairasteli, jätti työnsä ja aloitti muistelmiensa kirjoittamisen. Valtiollisen poliisin etsivä raportoi vuonna 1939 Eerolaisen olevan rauhoittunut ja sairastelun jättäneen jälkensä.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Rahahuolet vaivasivat Eerolaista jatkuvasti. Lopulta hän sai työpaikan lakkitehtaan kaupallisena edustajana. Eerolainen kiersi kauppamatkustajana toisen maailmansodan syttymiseen asti. Tämän jälkeen Eerolainen toimi vapaaehtoisena maanpuolustustahtoa kohottaneen "Maan Turva" -järjestön tehtävissä kiertäen reserviläisten keskuudessa.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Talvisodan ajan Eerolainen toimi kuljetustehtävissä ja rauhan tultua hänet otettiin vakinaiseen palvelukseen automestariksi. Kosti-Paavo Eerolainen yleni nopeasti alikersantista sotilasmestariksi. Jatkosodan sytyttyä Eerolainen toimi rikostutkijana, yleni vänrikiksi ja lopulta luutnantiksi vuoden 1942 lopulla. Eerolaisen urakehitys oli poikkeuksellinen jo pelkästään ylenemisnopeuden takia, mutta myös siksi, ettei hän ollut koskaan käynyt aliupseerikoulua tai upseerikoulua.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Keskellä Aunuksen korpiseutua Koverissa oli vankileiri, jossa pidettiin komppanian verran suomalaisia "ryömäläisiksi" kutsuttuja kommunisteja ja muita turvasäilöön vangittuja epäluotettavaksi katsottuja henkilöitä. Alun perin nämä turvasäilöläiset oli komennettu vankilasta rintamalle jääkärimajuri Nikke Pärmin johtamaan vankipataljoonaan, mutta kymmenien miesten loikattua vihollisen puolelle turvasäilöläiset vedettiin pois rintamalta. Miehiä ei kuitenkaan palautettu turvasäilöön, koska he kuuluivat puolustushallinnon alaisuuteen. Vajaat 200 miestä suoritti työpalvelua työkomppaniassa johtajanaan kapteeni Arvo Kartano. Riittämätön ruoka ja raskas metsätyö saivat leiriläiset ja leirinjohdon vastakkain. Puheet huonoista leiriolosuhteista kantautuivat Eduskuntaan asti, joten lopulta kapteeni Kartano vapautettiin tehtävistään ja kesäkuussa 1943 Kosti-Paavo Eerolainen määrättiin Koverin työkomppanian komentajaksi. Monet leiriläisistä, jotka olivat SKP:n aktiiveja ja punaupseereita, olivat Eerolaiselle entuudestaan tuttuja EK:n ajoilta.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Leirin päälliköksi tullessaan Eerolaisella oli alaisinaan noin 150 vankia. Eerolainen korotti määrätyn kahden kuutiometrin päivittäisen halkomäärän kahteen ja puoleen kuutiometriin. Leiriläiset saivat täyden sotilasmuona-annoksen, jos he täyttivät tavoitteensa. Lisäksi Eerolainen perusti tiedustelurenkaan leiriläisten sisäpiirien keskuuteen.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Neuvostoliitto aloitti suurhyökkäyksen kesäkuussa 1944, ja työkomppania sai käskyn siirtyä Suomen puolelle. Koverin leiri poltettiin ja Eerolainen marssitti jäljellä olevat 106 vankia Karvian varavankilaan luovutettavaksi Valtioliselle poliisille.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Joulukuussa 1944 Eerolainen erosi armeijan vakinaisesta palveluksesta. Ennen päätöstä Eerolainen oli viettänyt kuukauden sotilassairaalassa. Eerolainen oli jonkin aikaa työttömänä toipilaana, kunnes pääsi Lappiin jälleenrakennustöihin 1945.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Samana vuonna Koverin leirin päällikkönä toiminut kapteeni Kartano sai lyhyen vankeustuomion virkavirheestä leirin olojen johdosta. Eerolaista ei syytetty. Syyskuussa 1945 Eerolainen katsoi kuitenkin parhaaksi paeta Ruotsiin sen jälkeen, kun Punainen Valpo oli yrittänyt kaksi kertaa pidättää hänet. Veneellä Ruotsiin paennut Eerolainen vietti maanpaossa kahdeksan vuotta toimien muun muassa metsätyömiehenä. Hän palasi Suomeen kesällä 1953 tarkistettuaan ensin, ettei ollut etsintäkuulutettu.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Suomessa Eerolainen avioitui toisen kerran ja toimi kaupallisena edustajana loput työvuotensa. 1960-luvulla "Uusi Maailma" -lehdessä julkaistiin Kosti-Paavo Eerolaisen muistelmat, joissa hän avoimesti kertoi menneisyydestään. 1960-1970-luvuilla Eerolaisen terveys heikkeni ja hän hoiti terveyttään lomailemalla perheensä kanssa usein etelässä.


title: Kosti-Paavo Eerolainen

text: Kosti-Paavo Eerolainen kuoli Kuusamossa 22. helmikuuta 1994 91 vuoden iässä.


title: Erymanthoksen metsäkarju

text: Erymanthoksen metsäkarju muistetaan kreikkalaisesta mytologiasta Herakleen neljäntenä kaikkiaan kahdestatoista urotyöstä. Urotyöt veivät Herakleen kaikkialle hänen leppymättömän vihollisensa Heran hallitsemiin paikkoihin, joissa hänen piti kukistaa kaikki ajateltavissa olevat luonnon hirviöt ja alistaa alkukantainen maailma sen uudelle isännälle, hänen olymposlaiselle isälleen Zeukselle.


title: Erymanthoksen metsäkarju

text: Varhaisilla Arkadian ylängoillä, joissa edelleen harjoitettiin vanhoja menoja, oleili pahansisuinen Erymanthoksen metsäkarju Erymanthoksen vuorella, joka oli pyhitetty Artemikselle. Yleisesti ottaen karju oli varsin vaarallinen eläin. Meleagroksen tarinassa Artemis, halutessaan kostaa kuninkaan unohduksen uhrata hänelle, lähettää raivoavan metsäkarjun hävittämään peltoja. Toisen puolestaan lähetti Apollon tappamaan nuorta Adonista, Afroditen suosikkia, Apollonin halutessa kostaa Afroditelle tämän sokaistua hänen kuolevaisen poikansa Erymanthoksen, joka oli sattumalta osunut paikalle kesken jumalattaren kylpemisen.


title: Erymanthoksen metsäkarju

text: Herakleen neljäs urotyö - mutta ainoastaan joidenkin laskujen mukaan, koska urotöistä ei ole olemassa yhtenäistä kerrontaa - oli Erymanthoksen villisian sieppaaminen. Matkalla määränpäähänsä Herakles tapasi vanhan ystävänsä Foloksen, ystävällisen ja vieraanvaraisen kentaurin. Herakles söi luolassa hänen kanssaan - vaikkakin kentaurit nauttivat lihansa raakana - ja pyysi saada viiniä. Foloksella oli ainoastaan ruukullinen viiniä, Dionysoksen lahja kaikille kentaureille Erymanthoksen vuorella. Herakles puhui Foloksen yli avaamaan viinin, ja sen tuoksu houkutteli paikalle myös muita kentaureja, jotka eivät ymmärtäneet, että viini tulee laimentaa vedellä. Niinpä ne tulivat juovuksiin ja hyökkäsivät. Herakles ampui niitä myrkytetyillä nuolillaan, jolloin kentaurit perääntyivät aina Kheironin luolalle asti.


title: Erymanthoksen metsäkarju

text: Folos oli utelias tietämään, miten nuolet pystyivät aiheuttamaan niin paljon kuolemaa, ja poimi yhden niistä ylös. Hän kuitenkin onnistui pudottamaan nuolen jalalleen ja siten myrkyttämään itsensä. Harhanuoli osui myös Kheironiin, ja vaikka Kheiron olikin kuolematon, hän tunsi kivun. Kipu yltyi niin kestämättömäksi, että Kheiron luopui vapaaehtoisesti kuolemattomuudestaan Prometheuksen, titaanin, jota pidettiin Tartaroksessa, hyväksi ottaakseen tämän paikan. Tämä tapahtui vasta hesperidien omenan noutamisen yhteydessä sen jälkeen, kun Herakles oli surmannut Prometheusta piinaavan kotkan.


title: Erymanthoksen metsäkarju

text: Herakles oli vieraillut Kheironin luona saadakseen neuvoja, kuinka villisian voisi pyydystää. Kheiron oli neuvonut häntä ajamaan karjun syvään lumeen, jonka perusteella tämä urotyö sijoitetaan keskitalveen. Pyydystettyään onnistuneesti villisian, Herakles sitoi sen kiinni ja kantoi sen takaisin Eurystheukselle. Karjun nähdessään tämä tosin kauhistui ja piiloutui jo toistamiseen urotöiden aikana pronssiruukkuun pyytäen Heraklesta hankkiutumaan eläimestä heti eroon, johon Herakles suostuikin.


title: Mozart-kuula

text: Mozart-kuula () on pyöreä suklaakonvehti, jonka kermainen sisus on pistaasi- ja mantelimarsipaania. Kuuluisan säveltäjän Wolfgang Amadeus Mozartin mukaan nimetyssä konvehdissa kuori on tummaa suklaata.


title: Mozart-kuula

text: Mozart-kuulan keksi Paul Fürst vuonna 1890 Mozartin syntymäkaupungissa Salzburgissa, Itävallassa. Nykyään useat konditoriat valmistavat Mozart-kuulia. Alkuperäinen Mozart-kuulan valmistaja "Cafe-Konditorei Fürst" () valmistaa myös kolikon muotoisia Mozart-konvehteja.


title: Malalai Joya

text: Malalai Joya (s. 25. huhtikuuta 1979) on afganistanilainen kansanedustaja ja parlamentin nuorin jäsen. Hän on tunnettu suorapuheisuudestaan ja naisten oikeuksien puolustamisesta. Hän on joutunut kohtaamaan ankaraa vastustusta vanhoillisten taholta ja kärsimään muun muassa fyysisistä hyökkäyksistä. 21. toukokuuta 2007 parlamentti äänesti hänet pois parlamentista. Joya on arvostellut ankarin sanoin parlamenttia ja verrannut sitä eläinsuojaan.


title: Malalai Joya

text: Joya on aiemmin syyttänyt vaikutusvaltaisia entisiä sotaherroja rikollisiksi, mikä nosti hänet vuonna 2003 julkisuuteen. Hän on joutunut neljä kertaa murhayrityksen kohteeksi.


title: Malalai Joya

text: Hän on myös sanonut ettei Talibanin kaataminen parantanut naisten asemaa Afganistanissa eikä tuonut sinne demokratiaa. Hamid Karzain hallinto on hänen mukaansa täynnä sotaherroja ja fundamentalisteja. Hän on sanonut NATO:n miehityksen vain vahvistavan sotaherrojen asemaa ja palvelevan Yhdysvaltain strategisia etuja alueella.


title: Rautamies (vuoden 1994 animaatiosarja)

text: Rautamies () on yhdysvaltalainen animaatiosarja, joka alkoi 24. syyskuuta 1994. Sarjaa ei varsinaisesti esitetty tietyllä kanavalla vaan sitä esitettiin Syndikoinnin kautta. Sarja perustui Marvel Comicsin sankariin Rautamieheen, joka kertoo Tony Stark nimisestä miljonääristä ja tehtailijasta, jota pakotetaan tekemään teräshaarniska, jolla Mandariini voisi valloittaa maailman. Stark kuitenkin hyökkää Mandariinin kimppuun saatuaan haarniskan valmiiksi, tämän myötä Tony Starkista tulee Rautamies.


title: Rautamies (vuoden 1994 animaatiosarja)

text: Sarja kesti kahden tuotantokauden verran vuoteen 1996 asti. Suomessa sarjaa esitti MTV3 vuonna 1998. Yhdysvalloissa sarjan ensimmäinen tuotantokausi sai paljon kritiikkiä, joka kohdistui lähinnä Ron Friedmaniin, joka käsikirjoitti kaikki ensimmäisen kauden jaksot. Toiselle tuotantokadelle tehtiin merkittäviä muutoksia ja sarja sai aivan toisenlaisen kokonaisuuden.


title: Rautamies (vuoden 1994 animaatiosarja)

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitteli tehtaan omistaja Tony Starkin, joka taisteli Rautamiehenä Mandariinia ja hänen kätyreitään vastaan, jotka yrittivät kaikin keinoin valloittaa maailman. Sarjassa Mandariini haluaa varastaa Starkin teknologiaa ja Rautamiehen asun, ja hän lähettää erilaisia vihollisia Rautamiehen ja Starkin perään. Rautamiehen apuna puolestaan on ajoittain muita sankareita, kuten Sotakone, Hämähäkkinainen ja Haukansilmä.


title: Rautamies (vuoden 1994 animaatiosarja)

text: Ensimmäinen tuotantokausi käsittää suurimmaksi osaksi yksittäisiä jaksoja, jotka eivät mitenkään viittaa tuleviin tai edellisiin jaksoihin. Rautamiehen jaksot kuten "The Grim Reaper Wears a Teflon Coat" ja "Rejoice! I am Ultimo, Thy Deliverer" olivat otsikoiltaan samoja joita Stan Lee käytti 1960-luvun sarjakuvissa, mutta sarjan käsikirjoittaja Ron Friedman muutti tarinoita huomattavasti, toisin kuin muissa Marveliin perustuvissa animaatiosarjoissa. Lähimmäksi sarjakuvalle uskollisena pysyi kaksiosainen jakso "Origin of Iron Man".


title: Pas-de-Calais

text: Pas-de-Calais [] on Ranskan departementti numero 62. Se sijaitsee Pohjois-Ranskassa Englannin kanaalin rannalla Hauts-de-Francen suuralueella. Departementti on pinta-alaltaan 6 671 neliökilometriä ja siellä on 1 453 390 asukasta (vuonna 2006). Pas-de-Calais’n pääkaupunki on Arras. Pas-de-Calais on jaettu edelleen seitsemään arrondissementtiin, 77 kantoniin ja 894 kuntaan. Ennen vuotta 2016 alue kuului Hauts-de-Francen sijasta pienempään Nord-Pas-de-Calais’n hallintoalueeseen, ja historiallinen nimitys elää vielä vahvana ihmisten mielissä.


title: Pas-de-Calais

text: Pas-de-Calais oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Se muodostettiin Boulonnais’n, Ponthieun and Artois’n provinsseista.


title: Nurmon ruokatehdas

text: Nurmon ruokatehdas on Atrian (aikaisemmin Itikka-Lihapolar) perustama suurteurastamo Seinäjoen pohjoispuolella Nurmossa. Päätös sen rakentamisesta syntyi, kun Tuottajain lihakeskuskunta oli perustettu muodostamaan Valion kaltainen valtakunnallinen tuottajajärjestö.


title: Nurmon ruokatehdas

text: Tarve Nurmon ruokatehtaan perustamiseen syntyi, kun Tuottajain lihakeskuskunnan suunnitelmissa oli jalostaa liha Etelä-Suomessa, jolloin muu Suomi olisi jäänyt pelkästään alkutuottaja-alueeksi. Nurmon ruokatehtaan perustamispäätös hajotti Tuottajain lihakeskuskunnan, koska muodostuneessa tilanteessa Lounais-Suomen Osuusteurastamo ja Itikka-Lihapolar ajautuivat kilpailutilanteeseen keskenään.


title: Nurmon ruokatehdas

text: Nurmon ruokatehtaan suuri automaattivarasto ja logistiikka ovat eurooppalaista huipputasoa. Korkea varasto kykenee automaattipakkaamaan kaikki tuotetut lihatuotteet vähittäiskaupan elintarvikelaatikkoon nopeasti.


title: Seine-Maritime

text: Seine-Maritime on Ranskan departementti numero 76. Se sijaitsee Pohjois-Ranskassa Englannin kanaalin rannalla Ylä-Normandian hallintoalueella. Departementti on pinta-alaltaan 6 278 neliökilometriä, ja siellä on 1 243 830 asukasta (2006). Seine-Maritimen pääkaupunki on Rouen. Le Havre on tärkeä satamakaupunki. Seine-Maritime on jaettu edelleen kolmeen arrondissementtiin, 35 kantoniin ja 710 kuntaan.


title: Seine-Maritime

text: Seine-Inférieure oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Se muodostettiin osasta Normandian provinssia. Vuonna 1951 departementin nimeksi vaihdettiin Seine-Maritime.


title: Hakavuoren kirkko

text: Hakavuoren kirkko (aiemmin Pohjois-Haagan kirkko) on Haagan seurakunnan käytöstä poistettu punatiilinen kirkkorakennus Pohjois-Haagassa Helsingissä. Se oli käytössä vuosina 1963–2016.


title: Hakavuoren kirkko

text: Vuonna 1963 valmistuneen kirkon suunnitteli pohjoishaagalainen arkkitehti Eevi Aho. Kirkko vihittiin käyttöön 8. syyskuuta 1963 ja sen vihki silloinen Helsingin hiippakunnan piispa Martti Simojoki. Kirkkorakennusta laajennettiin lisäsiivellä vuonna 1987.


title: Hakavuoren kirkko

text: Kirkossa uusittiin talotekniikkaa vuosina 2013–2014, ja sen seurauksena kirkon sisäilman laatu heikentyi. Tarkemmissa tutkimuksissa todettiin kirkon rakenteissa suuria home- ja sädesienipitoisuuksia, jotka tehostuneen ilmanvaihdon vuoksi lähtivät rakenteista liikkeelle. Kirkon huonon kunnon sekä sisäilmaongelmien vuoksi seurakuntaneuvosto päätti kesäkuun alussa 2016 pitämässään kokouksessa luopua kirkkorakennuksesta 1. lokakuuta 2016 lähtien. Huopalahden kirkko jäi tämän jälkeen Haagan seurakunnan ainoaksi kirkoksi.


title: Hakavuoren kirkko

text: Alttaritauluna on Harry Kivijärven pronssiveistos Ristiinnaulittu (1959). Seurakuntasalissa on Pekka Kontion tiilireliefi Tyhjä hauta (1967). Alttariseinällä on Toivo Jaatisen pronssireliefi Vuorisaarna (1985).


title: Hakavuoren kirkko

text: Kirkon 26-äänikertaiset urut rakensi Veikko Virtasen urkurakentamo vuonna 1965.


title: Hakavuoren kirkko

text: Kirkon tiloissa toimi iltapäiväkerho, ja kirkon viereinen kenttä on laajalti tunnettu Kirkon kenttänä. Pohjois-Haagan ala-aste toimi yhteistyössä kirkon kanssa, ja koulun uskonnolliset kirkkotilaisuudet järjestettiin kirkolla.


title: Hakavuoren kirkko

text: Kirkon nimi muuttui Hakavuoren kirkoksi vuonna 1966, kun Hakavuoren seurakunta perustettiin. Myöhemmin Hakavuoren seurakunta yhdistettiin Huopalahden seurakunnan kanssa Haagan seurakunnaksi.


title: Viikin kirkko

text: Viikin kirkko on vuonna 2005 käyttöönsä vihitty puinen kirkkorakennus Viikin kaupunginosassa Helsingissä. Kirkon suunnittelusta vastasi arkkitehti Samuli Miettinen Arkkitehtitoimisto JKMM:stä.


title: Viikin kirkko

text: Rakennus on esimerkki nykyaikaisesta suomalaisesta puuarkkitehtuurista, ja rakentamisessa on suosittu suomalaisia materiaaleja. Kirkkosalin julkisivu on toteutettu kaksinkertaisella paanutuksella.


title: Viikin kirkko

text: Kirkko kuuluu Malmin seurakuntaan. Se sijaitsee Viikissä Latokartanon osa-alueella, osoiteessa Agronominkatu 5.


title: Suokrokotiili

text: Suokrokotiili ("Crocodylus palustris") on aasialainen krokotiililaji. Sillä on erittäin tylppä kuono ja se elää hyvin tiheään asutuilla alueilla ja on nykyään melko harvinainen.


title: Suokrokotiili

text:
Suokrokotiili kasvaa yleensä noin 3–3,5-metriseksi, mutta voi kasvaa jopa yli nelimetriseksi ja painaa ainakin 110 kiloa. Suokrokotiililla on hyvin lyhyt ja jykevä kuono, ja aikuisen ruumiinrakenne on raskastekoinen. Leuat ovat kaksi kertaa kallon leveyden mittaiset. Hampaita on 66–68. Päässä on neljä isoa kilpeä, joista alkaa 4–6 yhdensuuntaista perättäisten selkäkilpien muodostamaa pitkittäisriviä. Srilankalaiset suokrokotiilit eroavat muista lajin yksilöistä selän kilpien rakenteessa ja lukumäärässä, sekä kaulan kilpien sijainnin perusteella. Srilankalaisilla krokotiileilla kaulan kilvet sijaitsevat samankeskisesti muodostaen peräkkäisiä kaulusrenkaita.
Suokrokotiilin väritys on nuorena vaaleanvihertävä, ja sivuilla on tummia täpliä ja juovia. Suokrokotiili jaksaa kannatella ruumistaan maalla hyvin vaikka onkin vankkarakenteinen. Takaraajat ovat paljon eturaajoja voimakkaammat. Sen vuoksi lantion seutu on sivulta katsottuna korkeammalla kuin hartiat. Päätään tämä eläin pitää hyvin alhaalla. Vaaraa se pakenee veteen ja rantahietikolta sillä on tapana usein liukua alas. Alalajeja tunnetaan varmuudella vain yksi, mutta Sri Lankassa saattaa elää oma alalaji.
Suokrokotiili elää Intian niemimaalla ja sen lähiympäristössä. Suokrokotiileja on eniten Intiassa ja Sri Lankassa, mutta lajia tavataan myös Pakistanissa, Iranissa, Nepalissa, Bangladeshissa ja Myanmarissa.
Laji viihtyy makeanveden järvissä, lammissa ja soilla. Sitä tapaa myös suolaisen veden laguuneissa. Suokrokotiili pitää hitaasti virtaavista tai seisovista vesistä. Se välttää nopeasti virtaavia jokia ja syviä vesistöjä. Sen elinalueilla vesistöt kuivuvat usein ja se saattaa silloin kaivautua mutaan tai onkaloihin.


title: Suokrokotiili

text:
Suokrokotiilin sosiaaliset elintavat ovat samantapaiset kuin muillakin krokotiileilla. Niihin kuuluu aseman varmistaminen lisääntymiskautta varten, kaikenlainen kommunikointi ja ajoittain tappelutkin. Kuivana kautena suokrokotiilien täytyy usein lähteä kuivuutta pakoon uuteen vesistöön tai horrostamaan johonkin maakoloon tai mutakuoppaan. Suokrokotiili syö kalaa, äyriäisiä, matelijoita, lintuja ja sammakkoeläimiä. Suuret yksilöt voivat saalistaa jopa hirvieläimiä ja vesipuhveleita tilaisuuden tullen.
Suokrokotiilien paritteluaika on helmi–huhtikuussa. Naaras kantaa munia 55–75 päivää, minkä jälkeen se etsii sopivan paikan ja kaivaa eturaajoillaan pesäkolon rantahiekkaan. Naaras munii 10–35 munaa, jotka ovat 6,5 senttiä pitkiä ja noin 3,8 senttiä leveitä. Vanhat naaraat munivat enemmän munia kuin nuoret. Naaras puolustaa pesää tunkeilijoilta ja käy epäröimättä häiritsijän kimppuun, yrittäen osua tähän voimakkailla pyrstöniskuilla. Poikaset kuoriutuvat 60–70 päivän päästä muninnasta. Kuullessaan poikasten ääntelyn emo avaa pesän ja auttaa ne veteen. Naaraat tulevat sukukypsiksi 6–7-vuotiaina ollen silloin 1,7–2-metrisiä, urokset tulevat sukukypsiksi vasta 10-vuotiaina ja noin 2,5-metrisinä. Suokrokotiilit voivat elää luonnossa yli 40-vuotiaiksi.


title: Suokrokotiili

text: Suokrokotiili on vähentynyt kovasti ihmistoiminnan takia. Suurin syy vähenemiseen on elinympäristön muutokset, kun niiden elinalueet ovat saaneet väistyä riisipeltojen ja asutuksen tieltä. Krokotiileja metsästettiin Intiassa paljon vuoteen 1975 asti, kun laji rauhoitettiin. Sitä ennen niitä metsästettiin vapaasti ja niiden arvokkaasta nahasta saatettiin tehdä esimerkiksi käsilaukkuja ja kenkiä. Intiassa elää nykyään 3 000–5 000 yksilöä jakautuneena yli 50 erilliseen populaatioon. Sri Lankassa elää 2 000 yksilöä ja laji voi hyvin esimerkiksi Yalan kansallispuistossa, eikä kanta ole niin hajanainen kuin Intiassa. Nepalissa, Iranissa ja Pakistanissa on yhä pieniä kantoja, mutta Bangladeshista ja Myanmarista se on mahdollisesti hävinnyt. Rauhoituksesta huolimatta krokotiileja metsästetään yhä usein, ja kalastajat saattavat pyytää niitä verkoilla ja tappaa sitten terävillä bambukeihäillä. Koko luonnon kannaksi arvioidaan 5 000–10 000 eläintä, ja laji luokitellaan vaarantuneeksi. Ahdinkoa on helpottanut hyvin onnistunut tarhakasvatus Intiassa, ja kiinnostusta siihen on myös muissa maissa.


title: Meilahden kirkko

text:
Meilahden kirkko () on Markus Tavion suunnittelema, 7. helmikuuta 1954 käyttöön vihitty keltatiilinen kirkkorakennus Meilahdessa Helsingissä. Kirkkoa kutsutaan myös "Laupiaan Samarialaisen kirkoksi". Kirkkorakennukseen sijoittuu Meilahden seurakunnan kaksi kirkkoa: Meilahden kirkko ja aikaisemmin ruotsinkielisen seurakunnan käytössä ollut Tuomaankirkko. Kirkon osoite on Pihlajatie 16.
Kirkossa tehtiin peruskorjaus 1997. Toinen kirkon kelloista oli alkujaan suunniteltu Viipurin tuomiokirkkoon, mutta sitä ei ehditty asentaa ennen Karjalan luovutusta Neuvostoliitolle. Kello, jossa lukee "Pro Viburgo", evakuoitiin ja lahjoitettiin Meilahden kirkolle.


title: Meilahden kirkko

text: Paavo Tynell on suunnitellut alttarikyntteliköt, kastemaljan ja orjantappuralamput, ja ne on valmistanut Tynellin johtama Taito Oy. Kirkossa on myös kastemalja, jota pidetään Rafael Blomstedtin suunnittelemana. Se on alun perin 1920-luvulla ollut Pasilan puukirkossa. Ehtoolliskaluston on suunnitellut Bertel Gardberg. Kirkossa on Marcussen & Sønin 40-äänikertaiset urut, jotka on asennettu 1959.


title: Meilahden kirkko

text: Matalamman Tuomaankirkon kirkkosalin seinässä on Armas Tirrosen keraaminen reliefi "Laupias samarialainen" (1954), jossa samarialainen kumartuu kärsivän puoleen. Taustalla on Pyhästä kolminaisuudesta muistuttava aaltoileva sädekuvio.


title: Vuorenmaa

text: Vuorenmaa on Satakunnassa, Säkylässä entisen Köyliön kunnan alueella sijaitseva noin 400 asukkaan kylä.


title: Vuorenmaa

text: Vuorenmaa valittiin Satakunnan vuoden kyläksi teemalla Kylä elinkeinojen kehittäjänä vuonna 1996. Vuorenmaa on aikoinaan perustettu soiden päälle ja tänäkin päivänä turvetuotanto on merkittävä työllistäjä.


title: Vuorenmaa

text: Vuorenmaassa toimi kaksiopettajainen kyläkoulu, jossa oli noin 30 oppilasta. Koulun yhteydessä toimi myös esikoulu. Koulu lakkautettiin vuonna 2011.


title: Vuorenmaa

text: Elokuun viimeisenä sunnuntaina pidettävä Tuotetori ja muutaman vuoden välein järjestettävä suosählyturnaus, turvenuijaturnaus.


title: Hanhikit

text: Hanhikit ("Potentilla") on ruusukasvien suku. Siihen kuuluu noin viisisataa lajia, sekä yksi- että monivuotisia, joita tavataan ympäri pohjoista pallonpuoliskoa.


title: Hanhikit

text: Geenitutkimusten jälkeen lajin taksonomia on muuttunut 2000-luvulla; mm. pensashanhikki, entinen "Potentilla fruticosa", kuuluu nyt "Dasiphora"-sukuun.


title: Hanhikit

text: Hanhikit ovat varsin läheistä sukua mansikoille ("Fragaria"), minkä huomaa lehtien ja kukkien samankaltaisuudesta, niinpä joitakin koristekasveina kasvatettuja hanhikkilajeja kutsutaan valemansikoiksi. Hanhikkien kukkapohjus ei turpoa samanlaiseksi epähedelmäksi kuin mansikat.


title: Hanhikit

text: Monia lajeja kasvatetaan koristekasveina. Ne sopivat aurinkoiseen paikkaan eivätkä tarvitse paljoa ravinteita.


title: Hanhikit

text:
Suomessa luonnonvaraisena kasvavat hanhikkilajit:
Muita hanhikkilajeja:


title: Hanhikit

text: Lähisukuisia lajeja:


title: Mentuhotep I

text: Mentuhotep I oli paikallinen egyptiläinen prinssi Thebessä ensimmäisen välikauden aikana. Hänestä tuli ensimmäinen laajalti tunnustettu 11. dynastian hallitsija omaksuttuaan "Ylä-Egyptin ylimmäisen hallitsijan" arvonimen. Myöhemmin hän julisti itsensä koko Egyptin kuninkaaksi. Hänet nimetään Thutmosis III:n kuninkaiden luettelossa Karnakin "Esivanhempien salissa". Hän oli myös seuraajansa Intef I:n isä.


title: 7 Seconds (elokuva)

text: 7 Seconds (televisioesityksessä suomeksi myös nimellä "7 Seconds – tulikuuma saalis") on vuonna 2005 tehty toimintaelokuva. Elokuvan on ohjannut Simon Fellows ja käsikirjoittanut Martin Wheeler.


title: 7 Seconds (elokuva)

text: Elokuva kertoo Jack Tuliverista, joka on koonnut entisistä erikoisjoukkojen sotilaista ryhmän, jonka kanssa he ryöstävät 20 miljoonaa romanialaisten kasinoiden rahoja. Alku näyttää lupaavalta ja kaikki menee suunnitelmien mukaan, kunnes paikalle tulee toinen ryhmä tarkoituksenaan ryöstää saalis Tuliverilta ja hänen ryhmältään. Alkaa armoton tulitaistelu, jonka aikana käy ilmi kohtalokas petos ja koko Tuliverin ryhmä tapetaan kadulle. Tuliver pystyy kuitenkin pakenemaan käyttäen ihmiskilpenään sotilaspoliisi kersantti Andersia. Hänellä on myös mukanaan salaperäinen laukku, jota moni vaikuttaa havittelevan.


title: François Guise

text: François Guise (oik. François I de Lorraine, Guisen herttua) (24. helmikuuta 1519 Bar-le-Duc, Meuse – 24. helmikuuta 1563 Orléans) oli kyvykäs ranskalainen kenraali ja poliitikko. Hän johti Ranskan armeijoita italialaissotien loppuvaiheessa ja oli katolisten tärkeimpiä johtajia Ranskan uskonsotien puhjetessa. Hän sytytti sodat järjestämällä Wassyn verilöylyn 1. maaliskuuta 1562, jonka vuoksi hugenotit murhasivat hänet seuraavana vuonna.


title: François Guise

text: Guise sai mainetta italialaissodissa johdettuaan menestyksellisesti Metzin puolustusta keisari Kaarle V:n armeijaa vastaan vuonna 1552 ja lyötyään keisarilliset Rentyn taistelussa 1554. 1557–1559 hän johti Ranskan armeijaa sen sotiessa Espanjan Alankomaissa, ja valtasi muun muassa Calaisin englantilaisilta vuonna 1558.


title: François Guise

text: Guisen vanhempi sisar Maria Guise oli mennyt naimisiin Skotlannin kuninkaan Jaakko V:n kanssa vuonna 1538. Heidän tyttärensä oli Maria Stuart, jonka aviomiehestä tuli Ranskan kuningas Frans II vuonna 1559. Tämä nosti Guisen ja hänen veljensä, kardinaali Charles Guise, korkeaan asemaan Ranskan hovissa ja heitä voisikin pitää maan todellisina hallitsijoina. Lapsesta asti heikko Frans kuitenkin kuoli jo joulukuussa 1560, ja uuden kuninkaan, alaikäisen Kaarle IX:n noustessa valtaan Guisen veljekset menettivät aikaisemman asemansa, koska uuden kuninkaan äiti, Katariina de’ Medici (todellinen hallitsija 10-vuotiaan poikansa sijaan) ei luottanut heihin.


title: François Guise

text: Kun Katariina de’ Medici alkoi suosia hugenotteja hallinnossaan, tiivistyivät katolisten riitaiset rivit ja Guise nousi yhdeksi kolmesta johtajasta. Katolisten valmistellessa toimia hugenotteja vastaan tapahtui 1. maaliskuuta 1562 Wassyn verilöyly, jossa Guisen miehet tappoivat jumalanpalveluksessa olleita hugenotteja. Tämä sytytti Ranskan uskonsodat. Guise johti katolisia sodassa: hän valtasi hugenoteilta Rouenin, ja oli valmistelemassa Orléansin valtausta, kun kostona Wassyn tapahtumista hugenotit murhasivat hänet pistoolilla helmikuussa 1563.


title: Domino (elokuva)

text: Domino on vuonna 2005 tehty toimintaelokuva. Elokuva perustuu Domino Harveyn elämään ja ohjaaja Tony Scott oli hänen ystävänsä ja suuri ihailija.


title: Domino (elokuva)

text:
Elokuva kertoo Domino Harveystä, joka syntyi rikkaassa perheessä ja työskenteli valokuvamallina. Luulisi hänen olleen tyytyväinen elämäänsä, mutta jotakin häneltä mielestään puuttui. Niinpä Domino ryhtyi palkkionmetsästäjäksi. Hän löysi samanhenkisen ryhmän ja heistä tuli uusi perhe Dominolle. Mutta raju elämäntapa aiheutti aikaisen kuoleman hänelle ja hän kuoli jo 35-vuotiaana.
Elokuva on kuvaus Domino Harveyn elämästä, alusta loppuun.


title: Domino (elokuva)

text: Domino tuotti avausviikonloppunaan noin 4 670 000 dollaria. Yhteensä elokuva tuotti maailmanlaajuisesti noin 22,9 miljoona.


title: Bacon

text: Bacon on englanninkielinen sukunimi, joka on ollut muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Datum

text: Datum (lat.) voi viitata seuraaviin:


title: Égalité

text: Égalité tarkoitaa seuraavia: