title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text:
Kun yleisyys arvioitiin psykiatristen kliinisten tutkimusten perusteella, sosiaalisten tilanteiden pelon luultiin olevan verrattain harvinainen. Itse asiassa totuus on päinvastainen; sosiaalinen ahdistuneisuus on yleinen, mutta monet ovat liian pelokkaita etsimään apua, mikä johtaa ongelman vähättelyyn. Yleisyys vaihtelee laajasti sen epäselvän diagnoosikriterian vuoksi ja sen oireet menevät päällekkäin monien muiden sairauksien kanssa. Psykologi tohtori Ray Crozier sanoo: ”On vaikeaa saada varmuutta, haastatellaanko henkilöä pitäen kiinni DSM-IV:n kriteriasta, vai tuoko hän vain esille huonoja sosiaalisia taitoja tai ujoutta.”
Yli 8 000 yhdysvaltalaisen vastaukset The National Comordibity -kyselyssä vuonna 1994 paljastivat yhden vuoden ja elinikäisen yleisyyden 7.9 ja 13.3 %:iin, tehden sen kolmanneksi yleisimmäksi psyykkiseksi sairaudeksi masennuksen ja alkoholiriippuvuuden jälkeen. Yhdysvaltain epidemiologisen datan mukaan sosiaalifobia vaikuttaa 5,3 miljoonaan Yhdysvaltain kansalaiseen joka vuosi. Kulttuurillisten tutkimusten mukaan konservatiivejen joukossa yleisyys on 5 %. (!?) Kuitenkin muut arviot vaihtelevat Yhdysvaltain väestossä 2 ja 7 %:n välillä.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalifobian alkaminen ajoittuu yleensä 11. ja 19. ikävuoden välille. Yli 25-vuotiaana alkaminen on harvinaista. Sosiaalisten tilanteiden pelko esiintyy naisilla kaksi kertaa miehiä useammin, tosin miehet hakevat siihen todennäköisemmin apua. Sosiaalifobian yleisyys näyttää olevan nousemassa valkoisten, naimisissa olevien ja hyvin koulutettujen henkilöiden joukossa. Ryhmänä ne, joilla on yleistetty sosiaalifobia, epätodennäköisemmin valmistuvat lukiosta ja tulevat todennäköisemmin turvaamaan valtion rahalliseen apuun, tai heillä on köyhyysrajan palkkoja. 2002 tehdyt kyselyt paljastavat Englannin, Skotlannin ja Walesin yleisyyden olevan 4 prosenttia, 1,8 prosenttia ja 6 prosenttia. Vuonna 2003 Australiassa sosiaalifobia on 5:nneksi ja 8:nneksi yleisin sairaus 15–24-vuotiailla miehillä ja naisilla.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalifobialla on suuri yhteys muihin psyykkisiin sairauksiin. Sosiaalifobiaa esiintyy usein heikon itsetunnon ja kliinisen masennuksen rinnalla, ja syynä voivat olla ihmissuhteiden puute ja pitkäaikainen eristäytyminen välttelemällä sosiaalisia tilanteita. Poistaakseen ahdistustaan ja helpottaakseen masennustaan sosiaalifobiasta kärsivä saattaa nauttia alkoholia tai muita aineita, mikä voi johtaa aineiden väärinkäyttöön. On arvioitu, että viidesosa sosiaalifobiapotilaista kärsii myös alkoholiriippuvuudesta. Yleisin täydentävä tila on unipolaarinen masennus. Masennuksen lisäksi yleisimpiä rinnakkaisia häiriöitä ovat paniikkihäiriö (33 prosentilla), yleistynyt ahdistuneisuushäiriö (19 prosentilla), posttraumaattinen stressihäiriö (36 prosentilla), aineiden väärinkäyttöhäiriö (18 prosentilla) ja itsemurhan yritys (23 prosentilla) Välttelevä persoonallisuushäiriö on myös yleinen sosiaalifobian yhteydessä. Erään tutkimuksen mukaan sosiaalifobia liittyy usein kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Pelosta kärsivää voidaan hoitaa psykoterapialla, lääkityksellä tai molemmilla. Sosiaalista fobiaa voidaan hoitaa myös leikkaushoidolla . Kognitiivinen käyttäytymisterapia, joko yksin tai ryhmässä, on tutkimuksissa osoittautunut sosiaalista fobiaa hoidettaessa tehokkaaksi. Kognitiivisten ja käytöksellisten komponenttien tavoitteena on muuttaa ajatusmalleja ja fyysisiä reaktioita ahdistavissa tilanteissa.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Aiemmin mainittu lääkitys sisältää antidepressanttien luokan nimeltä selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät (SSRI:t). Sosiaaliseen ahdistuneisuuteen on alettu kiinnittää huomattavasti enemmän huomiota vuodesta 1999 lähtien, kun sen hoitamiseen käytettäviä lääkkeitä hyväksyttiin käyttöön ja tuli myyntiin.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Myös bentsodiatsepiineja voidaan käyttää pahimmissa kriisivaiheissa, parhaimmat tulokset on saatu alpratsolaamilla ja klonatsepaamilla. Jos pelko ilmenee erityisesti fyysisenä, kuten vapinana ja hikoiluna, voidaan käyttää beetasalpaajia. Jotkut pelosta kärsivät saattavat sosiaalisissa tilanteissa esiintyvien pelkojen ja estojen poistamiseen käyttää alkoholia tai muita aineita, mutta ne ovat huono ratkaisu.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Alla on eräs valintataulukko lääkkeiden valintaan:


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Tietyt yhdistelmät tai yksittäiset lääkkeet vaarallisia: tarkista lääkäriltä kaikki hoitosuositukset.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalisten tilanteiden pelko voi johtaa syrjäytymiseen, kun henkilö jää ilman ammattia ja puolisoa.


title: Messier 55

text: Messier 55 (M55, NGC 6809) on Jousimiehen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Nicolas Louis de Lacaille löysi vuonna 1751. Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa vuonna 1778. Se sijaitsee noin 17 000 valovuoden päässä Maasta ja on noin 100 valovuoden levyinen.


title: Messier 55

text: Kiikarilla M55 erottuu pistemäisenä, ja suuremmalla kaukoputkella voi erottaa yksittäisiä tähtiä. Kohde ei kuitenkaan nouse Suomessa horisontin yläpuolelle.


title: Vaarallinen talo

text: Vaarallinen talo on () Agatha Christien salapoliisiromaani, joka ilmestyi Yhdysvalloissa helmikuussa 1932 Dodd, Mead and Companyn kustantamana ja Britanniassa saman vuoden maaliskuussa Collins Crime Clubin kustantamana.


title: Vaarallinen talo

text: Suomessa "Vaarallinen talo" ilmestyi vuonna 1936 O. A. Joutsenen suomennoksena.


title: Vaarallinen talo

text: Kirjan päähenkilönä on Christien kuuluisa etsivä Hercule Poirot, mukana on myös Arthur Hastings ja komisario Japp. Tämä oli seitsemäs Poirot-kirja.


title: Vaarallinen talo

text:
Poirot ja Hastings viikon lomalla Cornwallin St. Loossa ja asuvat Majestic-hotellissa. Eräänä aamuna Hastings lukee lehdestä kapteeni Setonista, joka on kadonnut maailmanympärilennollaan Salomonsaarten lähettyvillä. He tapaavat St. Loossa asuvan nuoren tytön 'Nick' Buckleyn (hänen oikea etunimensä on Magdala), joka asuu End Housessa, jo hieman huonokuntoisessa talossa lahden rannalla. Keskustelun aikana Nick mainitsee ohimennen, että hän on ollut päästä hengestään kolme kertaa kolmen päivän aikana, mikä luonnollisesti herättää Poirotin mielenkiinnon. Samalla hetkellä ampiainen lentää Nickin pään ohi. Nickin ystävä laivastokomentaja George Challenger noutaa hänet. Heidän poistuttuaan Poirot tutkii Nickin unohtaman olkihatun ja löytää siitä luodinreiän. Luoti löytyy myös lähettyviltä. Poirot päättää pelastaa tytön hengen.
Poirot soittaa End Houseen ja Nick kertoo hänelle kolmesta muusta 'onnettomuudesta' - putoava taulu, kalliolta pudonnut kivi ja auton jarrujen pettäminen. Poirot kertoo hänelle, että hän uskoo Nickin olevan hengenvaarassa. Nick ei ota uhkaa vakavasti, mutta Poirot on tunnistanut luodin Mauser-pistoolin luodiksi. Nick kertoo omistavansa sellaisen, mutta etsiessään sitä hän huomaa sen kadonneen. Nick alkaa ottaa uhan vakavasti. Poirot kysyy Nickiltä ja tämä kertoo, ettei tiedä itsellään olevan vihollisia. Hän on jokseenkin vähävarainen ja orpo, sillä hänen ainut veljensä kuoli auto-onnettomuudessa kolme vuotta aikaisemmin. Hänen lähin elossa oleva sukulainen on lakimiesserkku Charles Vyse, joka järjesti End Housen kiinnityksen, jotta Nick saisi kipeästi
tarvitsemaansa rahaa. Lisäksi hänellä on kaukaisia serkkuja Yorkshiressä, mutta ei muita sukulaisia. Hänen talouteensa kuuluu taloudenhoitaja Ellen, tämän mies ja lapsi sekä vierastalon vuokrannut australialainen Croft-pariskunta. Regattaviikon aikana talossa ovat myös hänen ystävänsä Freddie Rice, jota Nick yrittää ylipuhua eroamaan pahoinpitelevästä aviomiehestään (joka nyttemmin on kadonnut), ja Jim Lazarus, Freddieen rakastunut nuori mies. George Challenger on myös paikalla. Hän on yhtä vähävarainen kuin Nick ja jo muutaman vuoden tätä vanhempi ja puolivakavissaan pariin otteeseen kosinut Nickiä. Nick teki testamentin kuusi kuukautta aikaisemmin, jossa hän jättää talon Charles Vyselle ja kaiken muun Freddielle. Poirot taivuttelee hänet kutsumaan myös jonkun muun taloon viikonlopuksi ja Nick aikoo kutsua Maggie Buckleyn, yhden Yorkshiren serkuistaan. Kun Poirot ja Hastings lähtevät, Poirot kertoo Nickillä olevan nyt kolminkertainen suojaus: häntä itseään, aiottua uhria, on varoitettu, Maggie Buckley tulee taloon, joka muutoin on täynnä mahdollisia epäiltyjä, ja potentiaalinen murhaaja tietää, että Hercule Poirot on paikan päällä. Muutoin Poirot on ymmällään, sillä hän ei keksi mitään syytä, miksi Nick pitäisi
murhata.


title: Vaarallinen talo

text: He soittavat paikalliseen autokorjaamoon ja saavat selville, että jarruja tosiaankin oli peukaloitu. Seuraavana päivänä Nick kertoo Maggien saapuva iltapäivällä ja kutsuu Poirotin ja Hastingsin illalliselle, jonka jälkeen puutarhasta voi katselle sataman ilotulitusta. Sitten Poirot ja Hastings soittavat Charles Vyselle ja saavat selville juonikkaan kysymyksen avulla, ettei hänellä ole alibia Nickin ampumakohtauksen ajalle. Vyse kertoo Nickin olevan myös äärimmäisen kiintynyt End Houseen, joskin Poirot ja Hastings saivat sen vaikutelman, että Nick vain piti talosta.


title: Vaarallinen talo

text:
Illalla he tutustuvat Maggie Buckleyyn ja tapaavat uudelleen muut vieraat. George Challenger ei ole paikalla koska joutui jäämään Plymouthiin. Keskustelu siirtyy kadonneeseen lentäjään Michael Seatoniin ja käy ilmi, että Nick ja Freddie tapasivat hänet Le Touquet'ssa vuotta aiemmin ja Nick myöhemmin vielä Scarborough'ssa. Keskustelu kuitenkin keskeytyy, kun puhelin soi toisessa huoneessa ja Nick menee vastaamaan siihen, ja lisää vieraita saapuu ilotulitusta katsomaan. Kaikki siirtyvät ulos ilotulitusta katsomaan. Pian Nick menee noutamaan takkeja itselleen, Maggielle ja Freddielle, sillä ilta on viileä. Katseltuaan pari minuuttia ilotulitusta Poirot näkee lyyhistyneen hahmon heidän ja talon välissä. Ensin he luulevat sen olevan Nick, mutta Nick huutaa heille
talosta. He kääntävät ruumiin ja se onkin Maggie, jolla on yllään Nickillä aiemmin ollut shaali. Poirot arvelee, että Maggie ammuttiin vahingossa Nickin sijasta. Hastings soittaa poliisille, joka kuulustelee Nickiä saavuttuaan paikalle. Nick kertoo, että Maggie otti hänen punaisen shaalinsa, koska ei löytänyt omaa takkiansa. Nick on šokissa ja Poirotin ja lääkärin neuvosta hänet viedään hoitokotiin toipumaan. Siellä hän myös olisi turvassa.
Poirot on ärtynyt siitä, että hän ei pystynyt estämään murhaajaa ajoissa. Maggieä ammuttiin kolme kertaa. Asetta ei ole löytynyt eikä ole varmaa, onko se kadonnut Mauser-pistooli. Kenenkään ei nähty poistuvan ilotulituksen aikana ja ilotulitus myös peitti alleen laukausten äänet. Kaikki mahdolliset epäilyksenalaiset olivat paikalla Challengeria lukuun ottamatta eikä rikokselle pystytä löytämään mitään motiivia. Nukuttuaan yön yli Poirotilla on kolme kysymystä: 1) Miksi Nick oli ollut huolissaan jo ennen kuin murhayritykset alkoivat? 2) Miksi hän osti ja piti yllään mustaa pukua kutsuilla, vaikka hän sanoi inhoavansa mustaa? 3) Miksi hän sanoi, ettei hänellä ollut enää mitään syytä elää, nyt kun Maggie oli ammuttu ja käyttäytyi siten hyvin epätyypillisesti? Poirot tajuaa, että ainut edellisen illan tapahtuma, josta he eivät tiedä mitään, oli Nickin saama puhelu. Aamiaisen ja lehtien lueskelun jälkeen Poirot sanoo tietävänsä, mitä puhelu koski. He menevät hoitokotiin ja Nick vahvistaa, että puhelun jälkeen hän kuunteli radiota ja sai kuulla, että
Michael Seton on kuollut. Hän oli salaa kihloissa Michaelin kanssa, koska Setonin Matthew-setä vastusti Michaelin avioitumista. Setä kuitenkin oli kuollut viikko sitten.
Poirotilla on vihdoinkin mahdollinen motiivi - jos Michael Seton jättää testamentissaan perimänsä omaisuuden Nickille, niin rahat menisivät Nickin testamentin mukaan Freddielle, jos Nick sattuisi kuolemaan. Koska Charles Vyse ei laatinut testamenttia, hän ei tiedä saavansa ainoastaan talon mutta ei muuta omaisuutta, joka nyt on varsin huomattava. Nick antaa Poirotille luvan etsiä testamenttia huoneestaan ja sieltä Poirot löytää nipun Setonin rakkauskirjeitä, joissa hän mainitsee jättävänsä testamentissaan kaiken hänelle. Poirot ei kuitenkaan löydä Nickin testamenttia. Hoitokodissa Nick kertoo Poirotille lähettäneensä sen Charles Vyselle säilytystä varten, mutta myöhemmin lakimies kieltää koskaan saaneensa sitä. Palatessaan End Houseen he vierailevat herra Crofitn luona, joka muistaa sekä todistaneensa testamentin että sen lähettämisen Vyselle. Vierailun aikana Poirot vaivihkaa saa haltuunsa Croftin sormenjäljen, jonka hän lähettää Jappille Scotland Yardiin, sillä hän epäilee australialaista.
Paikallinen konstaapeli on iloinen Poirotin avusta ja antaa hänelle paperinpalasen, joka löydettiin murhapaikan läheltä kiristyskirjeeltä. Kun Poirot kuulustelee Challengeriä ja Freddieä hotellihuoneessaan, Freddie näkee paperipalasen ja melkein pyörtyy.


title: Vaarallinen talo

text: Poirot soittaa Lontooseen edesmenneen Sir Matthew Setonin asianajajalle, joka vahvistaa Michael Setonin perivän setänsä omaisuuden ja että heidän hallussaan on testamentti, jossa Michael jättää kaiken kihlatulleen Magdala Buckleylle. Summa on hyvin huomattava - jopa perintöverojen jälkeenkin. Lounaalla he tapaavat Jappin, joka kertoo, ettei heillä ole tietoja Crofteista. Takaisin St Loossa Poirot järkyttyy kuullessaan, että Nick on joutunut uuden murhayrityksen kohteeksi turvalliseksi oletetussa hoitokodissa. Hän melkein kohtalokkaan annoksen kokaiinia syötyään suklaata rasiasta, joka ilmeisesti oli tullut Poirotilla (mukana tulleet kukat Poirot oli itse lähettänyt). Poirot ja Hastings saavat selville, että suklaarasian on ostanut Jim Lazarus Freddien pyynnöstä, ja Freddie puolestaan lähetti ne saatuaan puhelun Nickiltä. Freddie on nyt joko pääepäilty, koska hän on riippuvainen kokaiinista ja siksi olisi voinut saada sitä helposti, tai hän tietää enemmän kuin kertoo.


title: Vaarallinen talo

text: Poirot päättää kertoa julkisuuteen, että murhaaja on vihdoinkin onnistunut ja Nick on kuollut, jotta pahempaa ei pääsisi tapahtumaan. Kun he keskustelevat asiasta hotellissa, Hastings huomaa "kaameat kasvot" ikkunan takana, jotka katoavat nopeasti. Charles Vyse soittaa Poirotille, että hän on juuri saanut postissa kauan kaivatun testamentin. Hastings olettaa, että sen olevan testamentti, joka tekee Freddiestä perillisen. Tästä kehkeytyy keskustelu lempinimistä, miten Fredericasta tulee Freddie, Margaretista Maggie - ja yhtäkkiä Poirot tajuaa kaiken!


title: Vaarallinen talo

text: Poirot järjestää tapaamisen kaikkien epäiltyjen kanssa End Housessa, jossa testamentti avataan. Kaikkien yllätykseksi - paitsi edunsaajan - testamentissa kaikki jätetään rouva Croftille kiitokseksi avusta, jota hän antoi Nickin isälle monia vuosia aiemmin hänen ollessaan Australiassa. Rouva Croft on liikuttunut ja toivoo, että hän voisi jollain tavalla kiittää Nickiä tämä ystävällisyydestä. Poirot ehdottaa spiritististä istuntoa, johon muut suostuvat vastahakoisesti. Istunnon kuluessa Nick saapuu huoneeseen omana haamunaan ja saa rouva Croftin paniikkiin. Japp tulee paikalle ja tunnistaa rouva Croftin Milly Mertoniksi, poliisin etsimäksi väärentäjäksi, joka väärensi testamentin sen jälkeen kun hänen aviomiehensä oli siepannut alkuperäisen ja säilyttänyt testamentin, kunnes Nick oli todettu kuolleeksi.


title: Vaarallinen talo

text: Sillä hetkellä laukaus ammutaan ja luoti hipaisee Freddieä. Poirot ja Challenger ryntäävät ulos ja saavat ampujan kiinni ja tuovat hänet sisälle. Hän on puolikuollut ja kasvot ovat runnellut - "kaameat kasvot" jotka Hastings näki hotellihuoneen ikkunan ulkopuolella. Kun mies on kuollut, Freddie tunnistaa hänet kadonneeksi narkomaaniaviomiehekseen. Hän lähetti rahanpyyntökirjeen, joka päätyi Poirotin haltuun ja melkein sai Freddien pyörtymään Poirotin hotellihuoneessa. Freddie oletti, että hänen aviomiehensä oli ampunut erehdyksessä Maggien hänen sijastaan, koska ulkona oli ollut niin pimeää.


title: Vaarallinen talo

text: Poirot tietää kuitenkin totuuden ja antaa Jappin kertoa, että hän oli piiloutunut aikaisemmin taloon ja nähnyt Nickin ottavan Mauserin piilopaikastaan ja panneen sen Freddien tavaroiden sekaan. Nick halusi lavastaa Freddien syylliseksi. Poirot kertoo Nickin olevan Maggien murhaaja.


title: Vaarallinen talo

text: Kun Nick ja Croftit on pidätetty, Poirot kertoo muille koko tarinan. Kuten Charles Vyse sanoi, Nick oli äärimmäisen kiintynyt taloonsa ja kun hän tapasi Michael Setonin Le Touquet'ssa, hän huomasi mahdollisuuden naida rahaa. He tapasivat uudelleen Scarborough'ssa, jossa Michael myös tutustui Maggie Buckleyyn ja rakastui häneen. Pian he menivät salaa kihloihin. Ainoastaan Nick tiesi kihlautumisesta ja testamentista, jossa Michael jätti koko omaisuutensa "Magdalalle". Seton ei kuitenkaan tiennyt, että "Magdala" oli myös Nickin etunimi. Kun Nick kuuli Sir Matthew'n kuolemasta ja myöhemmin Michaelin, hän alkoi suunnitella Maggien murhaa ja antaa kaikkien ymmärtää, että hän oli ollut Setonin kihlattu kaiken aikaa. Hän järjesti "murhayritykset" ja oli jo kirjoittanut Maggielle ja pyytänyt tätä tulemaan luokseen, kun hän sai tietää Poirotin olevan St Loossa. Hän otti Poirotin mukaan suunnitelmiinsa. Hän tarttui Poirotin ehdotukseen kutsua joku ulkopuoline seuralaiseksi ja sähkötti Maggielle, jotta tämä tulisi päivää aikaisemmin. Kun Poirot sai tietää tästä Maggien vanhemmilta, hän alkoi kyseenalaistaa Nickin lausuntoja ja toimia. Nick myös lähetti myrkytetyn suklaan itselleen ja varasti joitain Michaelin kirjeitä Maggielle - mutta vain ne, joissa ei ollut Maggien koko nimeä. Poirot tietää myös viimeisen salaisuuden – Challenger välitti kokaiinia ja Nickillä on sitä tarpeeksi mukanaan, jotta hän voi tappaa itsensä ja siten välttää kuolemantuomion. Lopussa Frederica Rice ja Jim Lazarus kihlautuvat.


title: Vaarallinen talo

text: "Times Literary Supplementissa" kirjoitettiin 14.4.1932: "ratkaisu on epätavallisen nerokas, kuten monissa Christien parhaimmista tarinoista. Christie pelaa reilua peliä, arvoituksen ratkaisun voi päätellä jokseenkin varhain, joskaan se ei todellakaan ole helppoa." Arvostelussa todettiin lisäksi: "Tämä on niitä salapoliisiromaaneja, jotka ovat pelkkää palapeliarvoituksen ratkontaa ilman häiritseviä lisukkeita tai henkilökuvauksia. Poirot ja hänen uskollinen kapteeni Hastingsinsä on aina ilo tavata uudelleen ja he ovat kirjan eläväisimmät hahmot, mutta hekin ovat vain nappuloita tässä ongelmassa. Mutta juoni on sommiteltu lähes matemaattisella tarkkuudella, ja juuri sitä lukija odottaakin."


title: Vaarallinen talo

text: Isaac Anderson aloitti arvostelunsa "The New York Times Book Review" -lehdessä 6.3.1932 sanomalla: "Kun kirjailijana on Agatha Christie ja salapoliisina Hercule Poirot, lukija voi olla varma, että tarina ja arvoitus ovat todella viihdyttäviä." Hän päätti arvostelun: "End Housen likaisesta pelistä vastuussa oleva henkilö on pirullisen ovela, mutta ei tarpeeksi ovela huijatakseen belgialaista etsivää kaiken aikaa. Hyvä juoni ja erittäin yllättävä loppu."


title: Vaarallinen talo

text: Robert Barnard: "Loistavaa yksinkertaisten temppujen käyttöä, joita Christie käytti uransa aikana aina uudelleen ja uudelleen (varokaa esimerkiksi nimiä - lempinimet ja sekä miehen että naisen etuniminä käytetyt nimet tarjoavat aina mahdollisuuden hämätä lukijaa). Juoni ei ole aivan vedenpitävä, jokseenkin paljon melodraama ja epäuskottavia asioita - muuten tämä romaani olisi kuulunut Christien klassikoiden joukkoon."Ensimmäistä kertaa romaani julkaistiin 11-osaisena jatkokertomuksena yhdysvaltalaisessa "Liberty"-viikkolehdessä 13.6.-22.8.1931 (8. vuosikerta, numerot 24-34). Tekstiä oli lyhennetty hieman, jakoa lukuihin ei ollut, ja 3. luvun kuvaus Jim Lazaruksesta ("juutalainen, tietenkin, mutta hyvin kunnollinen sellainen") oli poistettu. Jatkoromaanin kuvitti W.D. Stevens.


title: Vaarallinen talo

text: Britanniassa se ilmestyi 11-osaisena jatkoromaanina "Women's Pictorial" -viikkolehdessä 10.10.-19.12.1931 (22. vuosikerta, numerot 561-571) nimellä "The Peril at End House". Tekstiä oli lyhennetty hieman ja jakoa lukuihin ei ollut. Jatkoromaanin kuvitti Fred W. Purvis.


title: Vaarallinen talo

text:
Romaanin on suomentanut O. A. Joutsen. Suomennoksen on tarkistanut Kirsti Kattelus. Romaanin julkaisi WSOY. Bibliografian lähteenä on Suomen kansallisbibliografia . Kirja omistus on:
"Eden Phillpottsille. Olen ikuisesti kiitollinen hänen ystävyydestään ja hänen rohkaisustaan monia vuosia sitten."


title: Vaarallinen talo

text: 1908 Christie oli toipumassa influenssasta ja oli pitkästynyt. Hänen äitinsä Clara Miller kehotti häntä kirjoittamaan tarinan, minkä Christie sitten tekikin (katso "Stylesin tapauksen" omistuskirjoitusta). Tästä alkoi Christien kiinnostus kirjoittamiseen. Hän kirjoitti useita tarinoita, jotka nyt ovat kadonneet tai ovat julkaisematta (poikkeuksena "The Call of Wings" (suom. "Siipien kutsu") joka ilmestyi novellikokoelmassa "Kuoleman koira" vuonna 1933). Hän kirjoitti aluksi novelleja mutta saman vuoden loppupuolella hän kirjoitti ensimmäisen romaaninsa "Snow Upon the Desert" ("Lunta autiomaassa"). Hän lähetti sen usealle kustantajalle, mutta kaikki hylkäsivät sen. Claran ehdotuksesta hän pyysi Phillpottsia lukemaan romaanin ja eräitä novelleja ja antamaan palautetta. Phillpotts oli Millereiden naapuri ja perheenystävä Torquayssä. Phillpottsin päiväämättömässä vastauskirjeessä hän antaa kehuja: "osa työstäsi on hyvää. Osaat kirjoittaa erittäin hyvää dialogia." Christien myöhemmin käyttämä tehokas keino oli antaa lukijoiden arvioida itse henkilöiden tunteita ja motiiveja (ja siten lukijat useimmiten erehtyivät syyllisen arvailussa), tähänkin Phillpotts oli antanut arvokkaita neuvoja: "jätä henkilöt yksin niin että he voivat itse puhua puolestaan. Älä ryntäile ympäriinsä ja laita sanoja heidän suuhunsa äläkä selittele lukijalle, mitä jokin henkilö on puheillaan tarkoittanut.". Hän antoi lisäksi erinäisiä kirjasuosituksia, joiden lukeminen auttaisi Christietä parantamaan kirjoittamistaan.


title: Vaarallinen talo

text: Phillpotts esitteli Christien myös omalle agentilleen Hughies Massielle, joka oli aiemmin hylännyt Christien teoksen (tosin 1920-luvun alussa he sittenkin ryhtyivät edustamaan Christietä). Lannistumaton Christie yritti uudella - nyt kadonneella - tarinalla "Being So Very Wilful" ja kysyi jälleen Phillpottsin mielipidettä. Hän vastasi 9.2.1909 monin neuvoin ja antoi lisää lukuvinkkejä.. Omaelämäkerrassaan "Vanha hyvä aikani" (1977) Christie kirjoitti: , "Pystyn tuskin ilmaisemaan kiitollisuuttani häntä kohtaan. Hän olisi hyvinkin voinut kirjoittaa nopeasti hyvin perustellun kritiikin ja olisi sitten lannistanut minut kokoan. Kävi kuitenkin toisin, hän päätti auttaa minua.".


title: Vaarallinen talo

text: Arnold Ridley muokkasi romaanin näytelmäksi vuonna 1940 ja sen ensi-ilta oli Lontoon West Endin Vaudeville Theatressä 1. toukokuuta. Poirotia esitti Francis L. Sullivan.


title: Vaarallinen talo

text: Romaani muokattiin televisiosarjan Hercule Poirot jaksoksi vuonna 1990. Poirotia esitti David Suchet ja Nick Buckleya Polly Walker. Sovitus oli hyvin uskollinen romaanille.


title: Vaarallinen talo

text: Flood Light Games muokkasi romaanin PC-peliksi 2.11.2007. "Peril at End House" -peli julkaistiin yhteistyössä Oberon Gamesin ja Big Fish Gamesin kanssa. Pelaaja on Poirotin roolissa ja etsii johtolankoja talosta ja ympäröivästä Cornwallista ja kuulustelee epäiltyjä löytämiensä johtolankojen avulla.


title: Vaarallinen talo

text: HarperCollins julkaisi "Peril at End House" -sarjakuvaversion 1.12.2008. Sen muokkasi Thierry Jollet ja kuvitti Didier Quella-Guyot (ISBN 0-00-728055-6).


title: Remora

text: Remora ("Remora remora") on erikoinen kala, jonka päälaella on imulevy, jolla kala kiinnittyy suuriin, ulapoilla vaeltaviin merieläimiin kuten haihin ja paholaisrauskuihin.


title: Remora

text: Remora on väriltään harmaanruskea. Se voi kasvaa 45 cm pitkäksi, toisten tietojen mukaan jopa lähes 90 cm pitkäksi ja painaa kilon verran. Sen tarttumaelin on kehittynyt kalan selkäevästä, ja siinä on 16–20 liikuteltavaa levyä, joiden avulla kala imeytyy isomman kalan pintaan. Remoralla itsellään ei ole uimarakkoa.


title: Remora

text: Remoraa tavataan kaikkien valtamerien lämpimissä osissa, mutta myös Pohjanmeressä.


title: Remora

text: Remora syö pääasiassa isäntänsä loisia ja ruuantähteitä, mutta voi myös itse saalistaa äyriäisiä ja pikkukaloja.


title: ZK++

text: ZK++ on avoimen lähdekoodin vertaisverkko-ohjelma, joka käyttää Direct Connect -protokollaa. Ohjelma perustuu samannimiseen tiedostojen vaihto-ohjelmaan.


title: Puscifer

text: Puscifer on muusikko Maynard James Keenanin (Tool, A Perfect Circle) sivuprojekti. Se edustaa tyyliltään industrial-musiikkia. Yhtye julkaisi 30. lokakuuta 2007 ensimmäisen studioalbuminsa "”V” Is for Vagina". Tätä ennen yhtye oli levyttänyt vain pienempiä julkaisuja.


title: Puscifer

text: Yhtyeen nimi Puscifer on peräisin "Mr. Show" -sketsisarjan ensimmäisestä jaksosta, jossa Keenan esiintyy samannimisen yhtyeen jäsenenä.


title: Syitä ja seurauksia – 30 parasta

text: Syitä ja seurauksia – 30 parasta on Apulanta-yhtyeen marraskuussa 2001 julkaisema kokoelmalevy, joka sisältää yhtyeen koottuja kappaleita vuosilta 1994–2001.


title: Syitä ja seurauksia – 30 parasta

text: Kokoelma julkaistiin vuonna 1991 perustetun Apulannan kymmenvuotisen uran kunniaksi. Kokoelma sisältää hittien lisäksi tuntemattomaksikin jääneitä kappaleita sekä singlejulkaisujen b-puolia.


title: Syitä ja seurauksia – 30 parasta

text: Kokoelma on kaksoislevy eikä siihen sisälly ennen julkaisematonta materiaalia. Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Toni Wirtanen sekä sovittanut Apulanta.


title: Saksalainen kirkko

text: Saksalainen kirkko on Helsingissä, Kaartinkaupungin kaupunginosassa Unioninkadun varrella sijaitseva kirkko, joka rakennettiin vuonna 1864. Sen suunnittelivat Harald von Bosse ja C. J. von Heideken. Se on muodoltaan pitkäkirkko ja edustaa arkkitehtuuriltaan uusgotiikkaa. Kirkon peruskorjauksen yhteydessä 1897 sille rakennettiin arkkitehti Josef Stenbäckin piirtämä torni. Kirkko paloi vuonna 1958 ja korjattiin sen jälkeen arkkitehti O. Hanssonin suunnitelmien mukaan. Ulkoasu jäi ennalleen mutta sisätiloissa tapahtui useita muutoksia. Mm. teräsbetoninen sisäkatto on tämän remontin peruja. Vuosina 1997-2001 kirkossa suoritettiin suuri rakennusten kunnostus, muutos ja laajennus, jonka suunnittelivat arkkitehdit Juha Leiviskä ja Rosemarie Schnitzler.


title: Saksalainen kirkko

text: Kirkossa on vuodelta 1961 olevat 25-äänikertaiset ja 3-sormioiset mekaaniset urut, jotka on rakentanut Paul Ott. Kirkon alttaritaulu on vuodelta 1864. Sen nimi on "Ristiinnaulittu" ja sen on maalannut Theodor Fischer-Poisson.


title: Saksalainen kirkko

text: Helsinki on Saksalaisen seurakunnan keskus ja Saksalainen kirkko on sen tärkein rakennus. Kirkko on yksi Helsingin suosituimmista vihkikirkoista. Syitä lienevät ulkonäön lisäksi sen sopiva koko. Se on myös paljon käytetty konserttikirkko.


title: Saksalainen kirkko

text: Saksalainen kirkko kuuluu arvokkaisiin suojeltuihin rakennuksiin.


title: Kaija Lustila

text: Kaija Lustila (s. 8. marraskuuta 1965 Kurikka) on suomalainen iskelmä- ja tangolaulaja.


title: Kaija Lustila

text: Lustilan laulajan ura alkoi vuonna 1982 hänen mentyään Risto Oja-Lipastin tanssiorkesterin koelaulutilaisuuteen, jossa hän menestyi niin hyvin, että sai aloittaa keikkailemisen heti. Muutaman vuoden kuluttua hän perusti oman yhtyeen, Bajeron, ja siirtyi soolouralle.


title: Kaija Lustila

text: 1990-luvun alkupuolella Lustila osallistui television "Ykköstähti"-kilpailuun, jonka kautta hän saavutti merkittävämpää tunnettavuutta. Fazer Finnlevyn silloinen kykyjenetsijä Turkka Mali huomasi hänellä olevan mahdollisuuksia ja ehdotti levytyssopimusta. Ensilevy oli Malin sanoittama ja Jari Puhakan säveltämä sekä sovittama "Sellaiset silmät", joka julkaistiin vuonna 1992. Se sai runsaasti radiosoittoa.


title: Kaija Lustila

text: Lustilan toinen albumi julkaistiin vuonna 1994, ja kolmannen albuminsa jälkeen vuonna 1999 hän osallistui Syksyn Säveleen Kari Sallin säveltämällä ja Turkka Malin sanoittamalla kappaleella ”Kaukainen tähti”.


title: Kaija Lustila

text: Lustila sijoittui toiseksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuonna 2009 ja on vaikuttanut tangomarkkinoiden tuomaristossa vuosina 2011 ja 2012.


title: Horatio Parker

text: Horatio Parker (15. syyskuuta 1863 – 18. joulukuuta 1919) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, urkuri, kuoromestari ja musiikinopettaja.


title: Horatio Parker

text: Parker oli lähtöisin Massachusettsin osavaltiosta. Hän alkoi 14-vuotiaana harjoitella pianon- ja urkujensoittoa äitinsä johdolla. Hän sai jälkeenpäin opetusta George Whitefield Chadwickilta ja Josef Rheinbergerilta.


title: Horatio Parker

text: Parker sai vuonna 1893 toimen Bostonin Trinity Churchin urkurina ja kuoromestarina. Hän sai mainetta myös opettajana, oppilaanaan mm. Charles Ives.


title: Horatio Parker

text: Parkerin sävellystuotantoon kuuluu esimerkiksi kuoro- ja oopperamusiikkia, kuten "Mona" (1912) ja "Hora Novissima". Säveltäjä kuoli keuhkokuumeeseen joulukuussa 1919.


title: Ekotehokkuus

text: Ekotehokkuus tarkoittaa sitä, että tehdään enemmän tavaroita ja palveluja samalla kun tuotetaan vähemmän päästöjä ja saasteita. Ekotehokas tuotanto on näin ympäristöä vähemmän kuluttavaa tuotantoa.


title: Ekotehokkuus

text: Ekotehokkuuteen kuuluvat seuraavat osa-alueet:Ympäristövaikutusten vähentäminen samalla kun parannetaan tuottavuutta voi luoda kilpailuetua.


title: ToeJam & Earl

text: ToeJam & Earl on Kalifornian San Rafaelissa majaansa pitävän ToeJam & Earl Productionsin kehittämä tasohyppely/seikkailupelisarja useille konsoleille. Sarjaan kuuluvat Sega Mega Drivelle julkaistut "ToeJam & Earl" (Yhdysvalloissa 12. helmikuuta 1992) ja "ToeJam & Earl in Panic on Funkontron" (1993) sekä Xboxille vuonna 2003 julkaistu "ToeJam & Earl III: Mission to Earth". Ensimmäinen osa julkaistiin uudelleen 22. joulukuuta 2006 Nintendo Wiin Virtual Console -palvelussa.


title: ToeJam & Earl

text: Pääosissa ovat planeetta Funkontronilta kotoisin olevat avaruusoliot ToeJam ja Earl, joiden lempimusiikkia on 1970-luvun tyylinen funk-musiikki. Musiikkityyli on sarjan kantava teema, ja sitä hyödynnetään hieman tuon ajan blaxploitaatioelokuvien tavoin. Kehitystyöstä ovat pääasiallisesti vastanneet Greg Johnson ja Mark Voorsanger. Pelin on tuottanut Scott Berfield ja julkaisijana toimi Sega. Musiikin on säveltänyt John Baker.Peli alkaa sillä kun ToeJam ja Earl lentävät avaruuden halki aluksellaan. ToeJam päättää antaa Earlin ohjata, minkä seurauksena heidän on tehtävä pakkolasku planeetta Maahan. Avaruusalus menee kymmeneksi kappaleeksi, jotka leviävät ympäriinsä. Kotiin päästäkseen ystävysten täytyy yhdistää palaset ja koota alus uudelleen.


title: ToeJam & Earl

text: Maassa he kohtavaat maakalaisia kuten hullu hammaslääkäri (Painus Maximus), seko shoppailija (Spenditallinadae), nörttilauma (Geekus Dorkia), postilaatikkomörkö (Mailboxim Dontturustium), hulatanssija (Hawaiinus Bootius Shakium), amor (Cupidus Stupidus) ja kummitusjäätelöauto (Driverus Insanicus Ghostium). Kaikki edellä mainitut yrittävät vahingoittaa pelaajaa ja viedä häneltä hengen. Maa on vaarallinen paikka.


title: ToeJam & Earl

text: ToeJam & Earlin kentät on jaettu tasoihin, joissa täytyy kerätä avaruusaluksen puuttuva osanen ja löytää hissi, jolla pääsee seuraavalle tasolle. Samalla kerätään mahdollisimman paljon lahjapaketteja, joista löytyy erilaisia tavaroita, joilla saa erilaisia kykyjä. Esimerkiksi rakettikengillä voi liikkua erittäin nopeasti, Ikarus-siivillä voi lentää ja ankkakellukkeilla pysyy pinnalla uidessa. Paketeista voi saada myös lisäelämiä. Lisäenergiaa saa syömällä hahmojen mieltymysten mukaista ruokaa.


title: ToeJam & Earl

text: Toinen pelin merkittävä ominaisuus on jaetun ruudun kaksinpeli. Jos pelaajat menevät tarpeeksi kauaksi toisistaan, yhtenäinen ruutu jaetaan kahtia. Pelaajat voivat olla jopa eri tasoilla, mikä oli erittäin harvinaista pelin ilmestymisen aikoihin.


title: ToeJam & Earl

text: ToeJam & Earl in Panic on Funkontron julkaistiin Mega Drivelle vuonna 1993. Jatko-osassa käytetään edeltäjästä poiketen sivukuvakulmaa. Pelissä paljastuu, että joukko maakalaisia salamatkusti ToeJamin ja Earlin avaruusaluksessa heidän kotiplaneetalleen Funkontronille. Sankareiden täytyy kaapata nämä iljettävät oliot purkkeihin ja lähettää heidät takaisin Maahan jokaisen tason lopussa. Sivutehtävänä on löytää universumin kaiken funkin lähteen Lamont "Funkapotamuksen" kymmenen kadonnutta esinettä ja suostutella hänet palaamaan takaisin Funkontronille.


title: ToeJam & Earl

text: Pelaajalla on käytössään arsenaali "funk-voimia", joista on apua kiinniotettaessa maakalaisia. Näihin taitoihin kuuluvat funk-liikkuminen - pelaaja voi liikkua seinien ja muiden esineiden läpi, sekä funk-tutka, joka näyttää piilotetut esineet. Pelistä löytyy myös muita uusia asioita, kuten minipeli Jam Out, Parappa the Rapperin tyylinen rytmipeli, sekä Hyperfunk-alueet, joissa pitää hankkia mahdollisimman paljon bonusesineitä rajoitetussa ajassa. Lahjapaketit ja ruuat tekevät odotetun paluun. Pelitilanteen voi tallentaa tietyissä kohdissa annettavien salasanojen avulla.


title: ToeJam & Earl

text: ToeJam & Earl III oli määrä julkaista Sega Dreamcastille, mutta sen valmistuksen loputtua vuonna 2001 päätettiin vaihtaa alustaksi Xbox. Valmis peli näki päivänvalon vuonna 2003. Sarjan ensimmäinen kolmiulotteinen peli pohjasi enemmän ensimmäisen osan konseptille, vaikka toisestakin osasta oli ideoita. Kolmas osa myös otti aikuisemman lähestymistavan aiheeseen.


title: ToeJam & Earl

text: Sarjan neljäs osa, ToeJam & Earl: Back in the Groove julkaistaan 1. maaliskuuta 2019 Nintendo Switch-, Xbox One- ja PlayStation 4 -konsoleille..


title: ToeJam & Earl

text: ToeJam & Earl olivat mukana myös Mega Driven Ready-Aim-Tomatoes!-pelissä, jossa ammuttiin Menacer-sädepistoolilla tomaatteja ilkeitä maakalaisia päin. Hahmot ovat myös Art Alive! ja Wacky Worlds -piirrosohjelmissa, jotka julkaistiin Mega Drivelle.


title: Datis

text: Datis (kuoli ehkä 490 eaa.) oli meedialainen joka palveli Dareios I:n laivaston päällikkönä. Hän ja Artafernes johtivat persialaisia joukkoja Persialaissodan alkuvaiheessa. Hän oli vastuussa muun muassa Naksoksen piirityksestä ja Eretrian tuhoamisesta vuonna 490 eaa. Datis johti persialaisia Artaferneen kanssa Marathonin taistelussa. Ktesiaan mukaan Datis kuoli Marathonissa, muuta Herodotoksen mukaan hän selvisi taistelusta hengissä.


title: Ruskolevytetra

text: Ruskolevytetra ("Myleus pacu") on Amazonin joissa elävä, enintään 20 senttimetriä pitkä piraijoiden heimoon kuuluva tetrakalalaji. Se on sukua pelätylle punapiraijalle ("Serrasalmus nattereri"), mutta on erikoistunut syömään kasvisravintoa. Ruskolevytetrat syövät ajoittain myös siemeniä ja pähkinöitä, joita putoilee puista sadekaudella. Kuivankauden aikana se käyttää kaiken pähkinöistä saamansa vararavinnon.


title: Ruskolevytetra

text: Ruskolevätetraa tavataan Etelä-Amerikassa Guyanassa, Ranskan Guayanassa, Brasiliassa, Surinamessa ja Boliviassa.


title: Ruskolevytetra

text: Ruskolevytetra "Myleus pacu" tunnetaan monissa kielissä nimellä "pacu", mutta suomalaisessa kalanimistössä pakut ovat saman heimon "Colossoma"- ja "Piaractus"-suvun kaloja.


title: Linnut (lehti)

text: Linnut on suomalainen lintuja ja lintuharrastusta käsittelevä aikakauslehti. Lehteä ryhtyi julkaisemaan Suomen Lintutieteellisen Yhdistyksen Nuorisojaosto (myöhemmin Lintutieteellisten Yhdistysten Liitto, nykyiseltä nimeltään BirdLife Suomi ry) vuonna 1965 "Lintumies"-nimellä. Lehden perustaja ja ensimmäinen päätoimittaja oli Olavi Hildén. Vuodesta 1993 alkaen lehden nimi on ollut "Linnut". Lehden päätoimittaja on Jan Södersved. Vuodessa ilmestyy neljä 52–60-sivuista numeroa.


title: Linnut (lehti)

text: "Linnut" on suunnattu kaikille linnuista kiinnostuneille. Sen vakiosisältöön kuuluu muun muassa tutkimus- ja suojelu-uutisia, neuvoja lintujen määritykseen ja harrastukseen, kotimaan lintupaikkojen esittelyjä, kirja-arvosteluja ja harvinaisuushavaintoja. Lisäksi lehdessä ilmestyy pidempiä artikkeleita erilaisista lintuihin ja lintuharrastukseen liittyvistä aiheista, muun muassa matkakertomuksia ja lajiesittelyitä.


title: Linnut (lehti)

text: Aikaisemmin lehti oli suunnattu nykyistä enemmän aktiiviharrastajille ja lintututkijoille, ja sisälsi myös tieteellisempiä artikkeleita. Nykyään tieteellisten artikkelien julkaisukanavia ovat "Linnut-vuosikirja" ja "Ornis Fennica", joita myös julkaisee BirdLife Suomi.


title: Verisunnuntai (1905)

text: Verisunnuntai oli Pietarissa 22. tammikuuta 1905 (Venäjällä käytössä olleen juliaanisen kalenterin mukaan 9. tammikuuta) tapahtunut välikohtaus, jossa keisari Nikolai II:n henkivartiokaarti ampui aseettomia mielenosoittajia.


title: Verisunnuntai (1905)

text: Japanin sota oli ollut tappiollinen ja kallis venäläisille ja kansa nousi vastustamaan sitä. Ympäri Venäjää lakkoiltiin ja kapitalismin juurtuminen Venäjälle synnytti ammattiyhdistysliikkeitä. Poliittinen kuohunta kaipasi uudistuksia ja demokratiaa, mutta keisari ei tahtonut luopua valta-asemastaan.


title: Verisunnuntai (1905)

text: Pietarin työläiset marssivat pappi Georgi Gaponin johdolla viemään anomusta Talvipalatsiin keisari Nikolai II:lle lakiasäätävän kokouksen koollekutsumiseksi. Anomuksessa esitettiin muun muassa progressiivisen tuloveron ja työsuojelulainsäädännön aikaansaamista ja Venäjän–Japanin sodan lopettamista.


title: Verisunnuntai (1905)

text: Marssijoita oli kaiken kaikkiaan 140 000, mutta keisari ei ottanut heitä vastaan. Heitä vastassa oli sotilaita, jotka avasivat tulen siviilejä vastaan. Eri lähteiden mukaan ammuttiin 200–1000 mielenosoittajaa.


title: Verisunnuntai (1905)

text: Paikalla tapahtumaa todistamassa oli muiden muassa suomalainen viisivuotias Aleksanteri Ahola-Valo. Tuleva taiteilija ja kirjailija näki leikkitovereidensa putoavan ammuttuina puista. On sanottu, että tapahtuman todistaminen muutti paljon hänen persoonallisuuttaan ja luonnettaan. Hän päätti tehdä kaikkensa, että aikuisten väkivaltainen hulluus loppuisi.


title: Verisunnuntai (1905)

text: Verisunnuntain seuraus oli keisarin suosion ja luottamuksen väheneminen. Mellakoiden ja lakkojen aalto levisi koko valtakuntaan. Tämän vuoksi hallituksen oli toteutettava vähäisiä parannuksia kansalaisvapauksiin. Liikehdintä johti lopulta vuoden 1905 vallankumoukseen.


title: Foaly

text: Foaly on Eoin Colferin kirjoittamassa Artemis Fowl -kirjasarjassa esiintyvä kentauri.


title: Foaly

text: Foaly on Hautautuneiden Alueiden Lainvalvonnan (HAL:in) tekninen neuvonantaja. Menninkäiskomisario Holly Short on hänen hyvä ystävänsä. Foaly pitää porkkanoista ja on yleensä hyvin ivallinen ja äärimmäisen vainoharhainen. Foalyn pahin vihollinen ja kilpailija on Opal Koboi.


title: Foaly

text: Foalyn keksintöjä ovat muun muassa titaanikapselit ja HAL:in kypärät.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Vinttikoirakilpailut ovat vinttikoiraroduille järjestettäviä kilpailuja joissa koirat juoksevat radalla kilpaa keinotekoisen vieheen perässä. Viehe voi olla valmistettu esimerkiksi karvasta, kankaasta tai muovisuikaleista. Vinttikoirien nopeimman rodun, englanninvinttikoiran, suurin nopeus voi olla jopa 80 km/h.


title: Vinttikoirakilpailut

text:
Vinttikoirakilpailuihin saavat osallistua FCI roturyhmän "10 Vinttikoirat" alaiset rodut sekä
roturyhmästä "5 Pystykorvat ja alkukantaiset koirat" Suomen Vinttikoiraliiton alaiset rodut eli basenji, etnankoira, faaraokoira, ibizanpodencot ja portugalinpodengot.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Vinttikoirarodut:


title: Vinttikoirakilpailut

text: Vinttikoirarodut ovat rakenteeltaan laukkatyypin koiria. Niiden rintakehä on syvä, minkä takia keuhkot ovat laajat ja tämä mahdollistaa tehokkaan hapen käytön juoksun aikana. Koirien ruumiinrakenne mahdollistaa nopean juoksemisen lyhyellä matkalla. Vinttikoirat eivät ole kestäviä pitkänmatkan juoksijoita, kuten ravaajatyypin koirat. Vinttikoirien virtaviivainen vartalo viittaa sen käyttötarkoitukseen; se on jalostettu metsästämään nopeita eläimiä, esimerkiksi gaselleja. Pää on suippo ja hyvinkehittynyt näön avulla paikannettavan riistan metsästykseen.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Vinttikoirista jotkut rodut ovat hyvin vanhoja. Esimerkiksi vinttikoirien kaltaisia muumioita on löydetty egyptiläisistä haudoista yli 5000 v. takaa.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Vinttikoirien juoksukilpailut urheilulajina ovat peräisin Egyptistä noin ajalta 2500 eaa. Silloiset kilvat olivat maastojuoksuja (), missä yleensä kaksi koiraa päästettiin irti elävän jäniksen perään. Kaikkein vanhimman koiria käsittelevän kirjallisen tutkielman on laatinut Arrianos länsimaisen ajanlaskun alussa. Kirjoituksessa kerrotaan koirista, jotka muistuttavat hyvin paljon nykyistä englanninvinttikoiraa sekä lisäksi myös juoksukilpailuista, jotka ovat samantapaisia kuin mitä aivan viime aikoihin asti on järjestetty joissakin maissa. Arrianos painotti erityisesti sitä, ettei näissä kilpailuissa ollut pääasiana jäniksen tappaminen, vaan lähinnä oli tarkoitus verrata keskenään koirien nopeutta ja juoksuominaisuuksia.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Elävän saaliin sijasta keinotekoista viehettä käytettiin ensimmäisen kerran kerran vuonna 1876. Täytettyä kania vedettiin suoraan eteenpäin pusikkoon piiloon. Viehekilpailut eivät saavuttaneet suurtakaan suosiota ja hävisi aidolle coursingille.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Owen Patrick Smith työskenteli 1905 Etelä-Dakotan Hot Springsin kauppakamarilla ja hänen tehtävänään oli etsiä uusia turisteja kiinnostavia kohteita, joten hän järjesti kaupungissa coursing-kilpailuja. Se oli niin suosittua, että Smith jätti työnsä ja alkoi toimia coursing-promoottorina. Hän tiesi, että yleisö ei pitänyt elävien jänisten käytöstä vinttikoirien harjoittamisessa, joten hän päätti esitellä vaihtoehdon. Vuonna 1907 hän esitteli ystävänsä ja coursing-harrastaja George Sawyerin kanssa Salt Lake Cityssä coursing-tapahtuman yhteydessä rakentamansa pienen ovaaliradan, jossa täytettyä jäniksennahkaa vedettiin moottoripyörän moottorilla. Se ei kuitenkaan saanut suurtakaan huomiota, ja idea kaatui.


title: Vinttikoirakilpailut

text: 1912 avattiin rata Texasin Houstonissa, ja vieheenä oli Smithin patentoima keinoviehe. Vieläkään se ei herättänyt yleisön mielenkiintoa. Ensimmäisen maailmansodan päättyessä vuonna 1919 Smith ja Sawyer rakensivat radan Emeryvilleen Kaliforniaan. Kaksikko siirtyi Tulsaan Oklahomaan ja perustivat International Greyhound Racing Associationin. Chicagossa he kohtasivat melkoisesti vastarintaa päiväkilpailuja vastaan, joten he käynnistivät iltakilpailut. Matka jatkui Floridaan ja Hialahin laukkaradan parkkialueelle he rakensivat radan, jossa pidettiin maaliskuussa 1922 ensimmäisen kerran Miami Greyhound Derby.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Suomessa on ollut kiinnostusta ratajuoksukilpailuihin jo vuodesta 1950. Samana vuonna perustettiin Lahden Vinttikoirakerho (nykyisen kattojärjestön Suomen Vinttikoiraliiton esi-isä). Perustajien tarkoituksena oli tuoda englantilaismallinen kilpatoiminta Suomeen ja löytää sitä kautta rahasampo. Näinhän ei käynyt, vaan jo parin vuoden jälkeen harrastajiksi tuli ”tavallisia” koiranomistajia, jotka ryhtyivät viemään vinttikoiraurheilua eteenpäin. Kilpailuja käytiin alkuvuosina mitä moninaisimmilla radoilla: urheilukentillä, velodromeilla, ravi- ja laukkaradoilla. Ensimmäiset kilpailut järjestettiin Lahdessa 31.12.1953


title: Vinttikoirakilpailut

text: Koemuotoja ovat ratajuoksu ja maastojuoksu.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Nimensä mukaisesti ratajuoksu juostaan vinttikoiraradalla. Yleensä radan pituus 400 m. Juostavia matkoja ovat 280 m, 350 m ja 480 m. Eri rodut juoksevat kokonsa mukaan eri pituisia ratoja. Radalla käytetään tekoviehettä ja lähtökoppeja. Vinttikoiraratoja on muun muassa Helsingissä (Tuomarinkylä), Tampereella (Kauppi), Hyvinkäällä (Sveitsi),Turussa ja Oulussa/Haukiputaalla.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Maastojuoksussa koirat juoksevat pareittain maastoon, yleensä pellolle, tehtyä rataa. Maastojuoksussakin käytetään tekoviehettä. Maastojuoksussa koiran suoritus arvostellaan. Tuomarit perustavat arvostelunsa viiteen osatekijään: nopeus, innokkuus, älykkyys, ketteryys ja kestävyys. Virallisia vinttikoirien maastojuoksukilpailuja on järjestetty Suomessa vuodesta 1988. Osallistumisoikeus rata- ja maastojuoksukilpailuihin on koiralla, jolla on FCI:n jäsenmaan hyväksymä voimassa oleva ratajuoksukirja tai maastojuoksukirja.


title: Vinttikoirakilpailut

text: Suomessa järjestetään seuraavia arvokilpailuita:


title: Vinttikoirakilpailut

text: Kilpailuoikeuden omaavien rotujen koirat voivat saavuttaa valion arvon vinttikoiralajeissa. Valionarvot ovat KVA-R eli käyttövalio ratajuoksusta ja KVA-M eli käyttövalio maastossa. Käyttövalioksi tullakseen koiralla tulee olla myös vaadittava näyttelytulos.


title: Aktaion

text: Aktaion oli kreikkalaisessa mytologiassa Aristaioksen ja Autonoen poika. Hän oli kuuluisa Theban sankari, jota kentauri Kheiron oli kouluttanut, ja joka sai myöhemmin päälleen Artemiksen raivon. Hän oli kreikkalaisille varottavana esimerkkinä siitä, ettei ihmisten pidä sekaantua jumalten asioihin.


title: Aktaion

text:
Artemis oli kylpemässä metsässä nymfeineen Boiotian Orkhomenoksessa, kun metsästämässä ollut Aktaion osui paikalle nähden jumalattaren alastomana. Aktaion pysähtyi ja jäi katsomaan Artemiksen lumoavaa kauneutta. Kun Artemis huomasi hänet, hän langetti tälle rangaistuksen: jos tämä puhuisi, muuttuisi hän uroshirveksi - onnettomasta epäkunnioituksesta tämän neitsytmyyttiä kohtaan. Kun Aktaion kuuli oman metsästysseurueensa kutsun, hän huusi heille ja muuttui välittömästi hirveksi. Tällöin koirat hyökkäsivät hänen kimppuunsa ja repivät hänet kappaleiksi. Koirat olivat niin järkyttyneitä isäntänsä kuolemasta, että Kheiron teki Aktaionista niin elävännäköisen patsaan, että tämän koiransakin luulivat sitä oikeaksi.
Apollodoros kertoo toisessa versiossa, että Aktaionin rikkomus oli kilpailla tädistään Semelestä Zeuksen kanssa, kun taas Euripides väittää "Bakkhantit" näytelmässään Aktaionin kerskailleen olevansa parempi metsästäjä kuin Artemis.


title: Aktaion

text: Diodoros Sisilialaisen mukaan Aktaion olisi halunnut naida Artemiksen. Joissakin lähteissä koirien väitetään olleen Artemiksen omia.


title: Aktaion

text: Kertomuksen latinalaisen version mukaan Aktaion muutettiin hirveksi hänen nähtyä Dianan - joka siis on Artemiksen roomalainen vastine - kylpemässä Kithairon-vuorella, ja häntä ajoi takaa ja lopulta surmasi viisikymmentä koiraa. Tämä versio esiintyy myös Kallimakhoksen "Viidennessä Hymnissä" rinnakkaismyyttinä Teiresiaksen sokeutumiselle tämän nähtyä Athenen kylpemässä.


title: Aktaion

text: Aktaionin patsaita pystytettiin usein vuorille suojaamaan polttavalta kuumuudelta. On myös arvioitu, että myytti voisi kuvastaa kasvillisuuden kuolemista viidenkymmenen mätäkuun päivän ajan. Mätäkuun latinankielinen nimi, caniculares dies, tarkoittaa "koiran päiviä" samaan aikaan nousevan Ison koiran tähtikuvion () mukaan,


title: Aktaion

text: Kirjailija Plutarkhos kertoo, että 1. vuosisadalla jaa. oli tapana että hirvennahkaan sonnustautunutta miestä jahdattiin Lykaionin vuorella ja lopuksi tämä surmattiin. – Myytti heijastaa ihmisten uhraamista metsästyksen ja nymfien jumalille.


title: Yhdystie 8794

text: Yhdystie 8794 on Vaalassa sijaitseva Suomen tieverkon yhdystieosuus Veneheiton ja Nuojuankankaan välillä. Tie haarautuu Veneheitossa seututieltä 800, ohittaa Neittävän ja Nuojuan kylät, ylittää Oulu–Kontiomäki-radan ja päättyy Nuojuankoskella yhdystien 8792 risteykseen. Tien pituus on 21 kilometriä.


title: Mutrusuu

text: Mutrusuu ("Cryptacanthodes maculatus") on Pohjois-Atlantissa Pohjois-Amerikan rannikolla elävä käärmemäinen kala, jonka silmät sijaitsevat päälaella ja suu on ylöspäin suuntautunut. Se voi kasvaa yli 90 cm pitkäksi. Se elää mutapohjaan kaivautuneena ja kaivaa pohjaan pitkiä käytäväverkkoja. Ravinto koostuu kaloista ja selkärangattomista eläimistä. Mutrusuut (heimo "Cryptacanthodidae") luettiin aikoinaan osaksi teistien heimoa ("Pholididae"); niiden yhteisiä piirteitä ovat esimerkiksi pitkulainen ruumis ja lähes ruumiin pituinen selkäevä.


title: Gunnar Berndtson

text: Gunnar Fredrik Berndtson (24. lokakuuta 1854, Helsinki – 9. huhtikuuta 1895, Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, ja hänet luokiteltiin yleisesti ranskalaisen tavan ja esikuvien mukaan ”salonkimaalariksi”.


title: Gunnar Berndtson

text: Berndtsonin isä oli filosofian tohtori ja kirjailija Fredrik Berndtson ja äiti Augusta Kristina de la Chapelle. Hän avioitui Hedvig Olga Beatrice Cronstedtin kanssa.


title: Gunnar Berndtson

text: Toisin kuin useimmat taiteilijat 1800-luvun puoliväliin asti, Berndtson ei ollut varaton tai köyhä. Taiteilijoiden yhteiskunnallisesti alhaisen arvostuksen tähden hänkin epäröi taiteilijaksi ryhtymistä, siksi hän ylioppilaaksi tultuaan vuonna 1872 opiskeli parin vuoden ajan tekniikkaa polyteknisessä oppilaitoksessa (nyk. Teknillinen korkeakoulu) tavoitteenaan porvarillisen ammatin hankkiminen. Jo ennen ylioppilaaksi tuloaan Berndtson kävi 1869 Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulua. Hänellä oli ylioppilaana mahdollisuus osallistua Helsingin yliopiston piirustussalissa annettuun opetukseen vuosina 1872–1875.


title: Gunnar Berndtson

text: Yliopiston piirustussalissa Berndtsonin opettajina toimivat Bernhard Reinhold sekä Erik Johan Löfgren. Hiottuaan taitojaan hän uskalsi tehdä päätöksen taiteilijaksi ryhtymisestä. Opettajista varsinkin Löfgren teki historiallisilla teoksillaan vaikutuksen nuoreen oppilaaseen, ja vaikutuksen todetaan usein näkyneen läpi koko Berndtsonin tuotannon.


title: Gunnar Berndtson

text: Piirustussalissa opiskelu johti teknisten opintojen hylkäämiseen, ja jo seuraavana vuonna hän lähti Pariisiin, jossa hän opiskeli tunnetussa ja maineikkaassa eliittikoulussa École des Beaux-Arts’issa vuosina 1876–1882 Berndtson opiskeli myös Jean-Léon Gérômen ja Jean-Louis-Ernest Meissonierin ohjauksessa.


title: Gunnar Berndtson

text: Berndtson toimi opettajana Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1890–1892.


title: Gunnar Berndtson

text: Suomalaisen taidemaalari Albert Edelfeltin ympärille kerääntyi hänen Pariisissa oleskelunsa vuosina ryhmä nuoria taiteilijoita. Heistä puhutaan usein Pariisin kävijöinä. Eräs heistä oli Gunnar Berndtson, joka seurasi Edelfeltin naismuotokuville ominaista tyyliä, jota kutsutaan salonkityyliksi. Berndtson pyrki äärimmäiseen tarkkuuteen laatukuvissaan, ja siitä tuli hänen ominaispiirteensä.


title: Gunnar Berndtson

text: Berndtsonin ensiesiintyminen Pariisin salongissa 1878 tapahtui maalauksella "Kamarimusiikkia", jossa neljä ihmistä seurustelevat taiteilijan ateljeessa. Teos on hetken dokumentointi ja samalla myös tarkka kuvaus kaikista yksityiskohdista. Naisten puvut ja muut tekstiilit on kuvattu täsmällisesti, sävyt ja valoisuusasteiden vaihtelut huomioiden . Toínen Pariisissa tehty maalaus oli "Shakkipeli", jossa mies ja nainen pelaavat 1600-luvun interiöörissä ja vaatteissa shakkia. Maalaus on aiheeltaan ja sommittelultaan Meissonierin tyyliä tarkkoine kuvauksineen esineistä, ihmisistä ja interiööristä.


title: Gunnar Berndtson

text: Seuraava merkittävä työ oli 1879 "Taiteentuntijoita Louvressa", joka oli kauniiden realististen muotojen ja rokokoon silkkitakkien himmeän kuullon kuvausta, ja toisaalta myös Meissoniermaista komposition ja aiheen havainnointia. Takit näyttävät samoilta, joita Charles Bargue käytti teoksessaan "Shakin pelaajat". Voidaankin olettaa, että takit ovat Jean-Léon Gérômen rekvisiittavarastosta, koska Bargue käytti Gérômen varastoa valmistaessaan maalausten rekvisiittaa.


title: Gunnar Berndtson

text: Suomessa Berndtson maalasi 1879 menestyksen innoittamana vielä kaksi talviaihetta. Teokset saivat nuivan vastaanoton Helsingin taideseuran näyttelyssä, mutta ne myytiin lähes välittömästi. Ne olivat esillä Pariisin salongissa. Samana vuonna hän maalasi entisestä taideyhdistyksen johtajasta muotokuvan. Tämän lisäksi hän teki muutamia tilaustöitä yksityisille tilaajille ja sai taideyhdistyksen apurahan. Näitten turvin hän lähti Pariisiin.


title: Gunnar Berndtson

text: 1881 Berndtson maalasi Pariisissa yhden merkkiteoksistaan, "Morsiamen laulun", joka kuvaa ranskalaista hääjuhlaa. Valon kuvaus on erilaista kuin hänen aiemmissa, akateemisemmissa maalauksissaan. Maalauksessa valo tulvii monesta ikkunasta tehden tilasta avaran ja tunnelmasta raikkaan. Valoa on käsitelty ja valonlähteet asetettu samaan tapaan kuin ulkoilmamaalauksessa.


title: Gunnar Berndtson

text: Talven 1882-1883 Berndtson työskenteli Egyptissä Kairossa ranskalaisen paroni Delort de Gléonin vieraana. Hän kotiutui Kairon ranskalaisyhteisöön, jonka kautta hän sai lukuisia muotokuvatilauksia. Hän toimi myös Le Monde Illustré -lehden kuvittajana lähettäen lehdelle kolme piirrosta. Kairon talven päätyö oli suuri maalaus "Arabilainen värjäri", jonka hän lähetti Pariisin salonkiin. Maalauksen, jonka nykyinen olinpaikka on tuntematon, osti Egyptissä paroni de Menasce. Maalauksen pieni toisinto kuuluu Gösta Serlachiuksen taidemuseon kokoelmiin. Toisinto oli lahja Berndtsonin ystävälle Octave Borellille, joka oli Kairossa asunut ranskalainen lakimies ja lehdenkustantaja.


title: Gunnar Berndtson

text: Kairossa valmistui myös maalaus "Almée - egyptiläinen tanssijatar", joka esittää itämaista tanssittajatarta esiintymässä paroni Delort de Gléonille ja Octave Borellille, tummaihoisen miehen soittaessa rumpua. Maalaus kuvaa salonkia paronin palatsissa, jonka oli suunnitellut ranskalainen orientalistiarkkitehti Ambroise Baudry.


title: Gunnar Berndtson

text: 1886 Berndtsonilta valmistui Ritarihuoneen näyttelyyn maalaus "Lepo markkinamatkalla". Se näyttää ulkoilmamaalaukselta, mutta osa hahmojen varjoista viittaa kontrolloituun ateljeevalaistukseen. Samana vuonna Berndtson kihlautui neiti Hedvig Cronsted'in kanssa ja maalasi teoksen "Nuori tyttö ja ruusu" sekä muotokuvan kihlatustaan.


title: Gunnar Berndtson

text: 1889 Berndtson sai valtion palkinnon muotokuvamaalauksesta ja hänet valittiin palkinto- ja ostolautakunnan jäseneksi Ateneumiin. Hän viimeisteli teoksensa "Vanha laulu", joka jälleen kerran todistaa Berndtsonin taitavaa sisätilojen, hahmojen ja tekstuurien kuvausta. Samana vuonna valmistui maalaus "Matti Äyräpää hammaslääkärinä", joka kuvaa miestä ja nuorta naista hammaslääkärin vastaanottotilassa. Kauniisti kuvattu tila ja ikkunasta tulviva valo luovat maalaukseen rauhallisen tunnelman ja tuovat esiin esineistön, joka kuultaa pehmeässä valossa maalauksen taka-alalla.


title: Gunnar Berndtson

text: 1890 valmistui "Vapaaherra V.M. von Bornin perhe", jossa äiti ja lapset istuvat kahvipöydän ääressä, isän seisoessa takana sikari kädessä. Suurista ulkoilmamaalauksista 1880-luvulla hän oli saanut jokseenkin nuivaa kritiikkiä Pariisista. Hänen maineensa ei perustunutkaan näihin kuviin, vaan hän palasi aina uudelleen tekemään sitä missä hän oli paras, eli interiööreihin sijoitettuja salonkikuvia, joista hän olikin kriitikkojen ja kansan keskuudessa tunnettu.


title: Gunnar Berndtson

text: Berndtson kuoli sairauteen 1895. Kyseessä oli luultavasti Egyptin matkalta tai Pariisin salongeista saatu syfilis.


title: Gunnar Berndtson

text: Berndtson opetti yksityisakatemiassaan 1890-luvulla. Se toimi yhtenä vaihtoehtona Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulun vanhahtavalle opetukselle. Berndtsonin opetukseen sisältyi kipsipatsaitten piirustusta ja asetelmien maalausta, jonka jälkeen siirryttiin elävään malliin. Berndtson oli omaksunut opetusmallin Pariisissa. Hän opetti naturalisemmin kuin muut ajan opettajat. Koulussa opiskelivat muun muassa Väinö Blomstedt, Sigrid Granfelt, Beda Stjernschantz, Magnus Enckell ja Ellen Thesleff. Hän opetti vuonna 1890 myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä.


title: Gunnar Berndtson

text: Berndtsonin piirustus oli tarkkaa luonnon jäljentämistä. Alkuaikojen akateemisemmat työt näyttävät kallistuvan enemmän pyöreitten muotojen kannalle, kun taas loppuaikoina hän piirsi hyvinkin luonnoksenomaisesti ja kulmikkaasti. 1890-luvulta on säilynyt monta pienikokoista yhden tai muutaman esineen asetelmaa ja pieniä kasvokuvia, jotka kertovat vapaammasta piirustus- ja maalaustekniikasta.


title: Gunnar Berndtson

text: Naturalistisella koulukunnalla on ollut vaikutusta häneen. Hänen ilmaisunsa oli ranskalaisten mestarien sekä naturalistisen koulukunnan kuten Jules Bastien-Lepagen väliltä. Berndtson lisäsi aiheisiinsa mukaan myös pohjoismaista kansallisromantiikkaa.


title: Gunnar Berndtson

text: Berndtson osallistui kotimaisiin ryhmänäyttelyin vasta elämänsä viime vaiheissa, ja ulkomaisia näyttelyitä hänellä ei ollut elinaikanaan. Ensimmäisen kerran hän asetti töitään julkisesti näytteille vuonna 1873. Lisäksi hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin ja moniin ulkomaisiin yhteisnäyttelyihin.


title: BASE-hyppääminen

text: BASE-hyppääminen ( tyypillisien hyppyalustojen mukaan) on kiinteiltä alustoilta (esimerkiksi korkeilta rakennuksilta) suoritettua laskuvarjohyppäämistä niin kutsutun base-varjon avulla. Normaaliin laskuvarjohyppäämiseen verrattuna BASE-hyppääminen on huomattavasti vaarallisempaa. Sitä tehdään usein luvatta, koska yleensä kiinteistönomistajat eivät halua antaa lupaa huimapäiseltä vaikuttavalle harrastukselle.


title: BASE-hyppääminen

text: BASE-hypyt tehdään yleensä paljon matalammalta, ja ne hypätään kiinteältä hyppyalustalta. Hyppyjen mataluuden vuoksi myös lentonopeudet ovat alhaisempia, mikä hankaloittaa oikeassa asennossa pysymistä. BASE-hypyissä käytettävissä varjokokonaisuuksissa ei ole varavarjoa, toisin kuin laskuvarjohypyssä käytettävässä kalustossa. Käytettävä päävarjo on myös nopeammin aukeava.


title: BASE-hyppääminen

text: Yksi tunnetuimmista suomalaisista base-hyppääjistä on Iiro Seppänen, joka lopetti hyppäämisen vuonna 2001 loukkaannuttuaan vakavasti base-hypyssä Arizonassa.


title: BASE-hyppääminen

text: Ensimmäiset BASE-hypyt suoritettiin 1700-luvun loppupuolella.


title: Yhdystie 8792

text: Yhdystie 8792 on Vaalassa sijaitseva Suomen tieverkon yhdystieosuus Partalankylän ja Vaalan välillä. Tie haarautuu Partalankylässä valtatieltä 22 ja ylittää Nuojuan voimalaitoksen padon. Nuojuankankaalla tiestä erkanee yhdystie 8794. Tie kulkee Jylhämän kylän läpi ja loppuu seututien 800 risteykseen Vaalan kirkonkylän länsipuolella. Tien pituus on yhdeksän kilometriä.


title: Seppo Pirhonen

text: Seppo Pirhonen (s. 22. heinäkuuta 1941 Sysmä) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hänen laulajauransa oli lyhyt, mutta sitä voisi sanoa sitäkin ansiokkaammaksi. Hän nimittäin levytti vuosina 1960-1961 kaikki 22 kappalettaan.


title: Seppo Pirhonen

text: Pirhonen aloitti keikkailemisen 15-vuotiaana sysmäläisen Matti Simolan yhtyeen solistina. Hänen kuten monen muunkin 1960-luvun alkuaikojen iskelmälaulajan ura alkoi laulukilpailusta. Pirhonen osallistui Levytukku Oy:n järjestämiin kilpailuihin Heinolassa, Lahdessa ja Sysmässä, minkä jälkeen hän pääsi loppukilpailuun, joka pidettiin Helsingissä. Sieltä oli tuloksena ensimmäinen sija. Seuraava askel oli Levytukku Oy:n koelaulutilaisuus, jossa hän jälleen teki vaikutuksen, nyt levytuottajiin. Ensimmäisen levynsä hän teki huhtikuussa 1960, se oli alkujaan italialainen hidas foksi "Keskiyö".


title: Seppo Pirhonen

text: Pian Pirhonen pääsi televisioon, josta hänet löydettiin tuohon aikaan erittäin suositun Veikko Ahvenaisen orkesterin solistiksi, ja se säesti Pirhosta useilla hänen levytyksistäänkin. Ahvenaisen orkesterissa soittivat tuohon aikaan useat Kotkalaisen "Keisarikunnan" jäsenet, muun muassa "Nortti" Nortamaa (basso), Keijo "vanha salakuljettaja" Laitinen (kitara), Erkki "Eki" Liikanen (rummut) sekä Junnu Vainionkin kanssa myöhemmin paljon yhteistyötä tehnyt Reijo Lehtovirta (puhaltimet). Pääosin levytykset tehtiin kuitenkin ruotsalaista alkuperää oleville orkesteritaustoille, sillä ruotsalainen iskelmälaulaja Gunnar Wiklund levytti samat kappaleet. Yhteistyö Ruotsiin ja BFB-levymerkkiin (Bonniers folkbibliotek) oli Levytukku Oy:n johtajan Niilo Saarikon suhteiden ansiota. Tästä yhteistyöstä poiki myös Gunnar Wiklundin ja Seppo Pirhosen yhteinen TV-esiintyminen suomalaisessa "Music music" -ohjelmassa vuonna -61.


title: Seppo Pirhonen

text: Syksyllä 1960 Pirhonen levytti muutaman kappaleen Ritva Simunan kanssa. Tammikuussa 1961 ilmestyi hänen tunnetuin kappaleensa, "Postivaunut".


title: Seppo Pirhonen

text: Seppo Pirhosen ammatillinen laulajanura kesti vain pari vuotta. Vuonna 1962 hän astui armeijaan eikä levyttänyt sen jälkeen. Avioiduttuaan vuoden lopulla hän työskenteli Sanoma Oy:ssä seuraavat 30 vuotta. Tämän toimensa ohella hän keikkaili 1980-luvulle saakka esiintyen Pekka Tammilehdon serkun Juhani Tammelan yhtyeessä 23 vuotta.


title: Seppo Pirhonen

text: Vuonna 1999 Seppo Pirhosen kaikki levytykset koottiin CD-levylle sen kunniaksi, että vuoden 2000 keväällä tuli kuluneeksi 40 vuotta hänen ensimmäisestä levytyksestään.


title: Paul Doumer

text: Joseph Athanase Paul Doumer (22. maaliskuuta 1857 Aurillac, Cantal – 7. toukokuuta 1932 Pariisi) oli Ranskan presidentti vuosina 1931–1932.


title: Paul Doumer

text: Doumer toimi Ranskan Indokiinan kenraalikuvernöörinä vuosina 1897–1902. Palattuaan Ranskaan hän toimi parlamentin puheenjohtajana vuosina 1902–1905. Doumer voitti Aristide Briandin vuoden 1931 presidentinvaaleissa, ja hänestä tuli presidentti 13. toukokuuta.


title: Paul Doumer

text: 6. toukokuuta 1932 Doumer ammuttiin Pariisissa, kun hän oli avaamassa kirjamessuja. Murhaaja oli mielisairas venäläinen emigrantti Paul Gorguloff. Doumer kuoli 7. toukokuuta klo 04:37.


title: Paul Gorguloff

text: Paul Gorguloff () (29. kesäkuuta 1895 Labinskaja, Kuban, Venäjä –14. syyskuuta 1932 Pariisi) oli venäläissyntyinen emigrantti ja kirjailija, joka murhasi Ranskan presidentin Paul Doumerin 6. toukokuuta vuonna 1932 Pariisiin kirjamessuilla.


title: Paul Gorguloff

text: Gorguloff syntyi Labinskajassa, Kuban alueella, Venäjällä. Gorguloff opiskeli lääketiedettä ennen kuin Ensimmäinen maailmansota syttyi. Hän haavoittui sodassa.


title: Paul Gorguloff

text: Venäjän vallankumouksen aikana Gorguloff taisteli Venäjän valkoisessa armeijassa bolševikkejavastaan ennen kuin muutti Prahaan, Tšekkoslovakiaan jossa suoritti opinnot loppuun.


title: Paul Gorguloff

text:
Gorguloff karkotettiin Tšekkoslovakiasta, koska suoritti laittoman abortin.
Hän muutti Pariisiin ja sieltä Nizzaan vuonna 1931, jossa hän suoritti laittomia lääketieteellisiä kokeita. Gorguloffia uhkailtiin karkotuksella, kunnes hän muutti Monacoon vuonna 1932.


title: Paul Gorguloff

text:
Gorguloff saapui 6. toukokuuta vuonna 1932 Hôtel Salomon de Rothschildiin, jossa hän meni presidentti Doumerin luokse ja ampui häntä takaa, kolme laukausta. Kaksi niistä osui presidenttiin.
Presidentti Doumer kaatui lattialle, ja hänet vietiin välittömästi Beaujonin sairaalaan, jossa hän kuoli seuraavana päivänä.


title: Paul Gorguloff

text: Yksi kirjamessujen vierailevista kirjailijoista Claude Farrère onnistui saamaan Gorguloffin maahan ennen kuin poliisi saapui.


title: Paul Gorguloff

text:
Gorguloffin motiivi ampua presidentti Doumer oli yksinkertaisesti se, että Ranska epäonnistui tukea valkoista vastavallankumouksellista liikettä Venäjällä bolševiikkejä vastaan. Gorguloff pidätettiin, ja hänet vietiin La Santén vankilaan, jossa hänet tuomittiin kuolemaan giljotiinilla.
Hänen viimeiset sanat olivat: "Venäjä kotimaani".


title: Tuija Parvikko

text: Tuija Parvikko on suomalainen poliittisen ajattelun ja teorian tutkija. 1980-luvulla Parvikko oli tuomassa Suomeen italialaisessa ja ranskalaisessa feminismissä vaikuttanutta Luce Irigarayn radikaalia sukupuolieron teoriaa. Hänen ensimmäiset teoksensa ja artikkelinsa käsittelivätkin italialaista feminismiä. Väitöskirjan hän kuitenkin teki Hannah Arendtin poliittisesta ajattelusta ja väiteltyään vuonna 1996 Parvikko on jatkanut tutkimuksiaan poliittisesta ajattelusta keskittyen poliittisen arviointikyvyn ja muistin politiikan teemoihin.


title: Tuija Parvikko

text: Parvikko on toiminut myös kolumnistina ja kriitikkona muun muassa "Helsingin Sanomiin", "Kansan Uutisiin" ja Tampereen yliopiston "Aikalaiseen" sekä ollut valtio-opin yliassistenttina.


title: Tuija Parvikko

text: Nykyisin Parvikko toimii Akatemiatutkijana Jyväskylän yliopistossa.


title: Kaikki levytykset 1960–1961

text: Kaikki levytykset 1960-1961 on Seppo Pirhosen vuonna 1999 julkaistu albumi.


title: Macintosh II

text: Macintosh II on Applen 2. maaliskuuta 1987 julkaisema tietokone, joka aloitti Macintosh-tietokoneiden suurinta suorituskykyä tarjoavan malliston. Macintosh II oli ensimmäinen Macintosh, jossa näyttö ja keskusyksikkö olivat erillään (vrt. Compact Macintosh), käytti värillistä näyttöä, mahdollisti usean näytön käyttämisen yhtä aikaa ja jonka näppäimistö sisälsi nappulan koneen käynnistämiseksi . Apple julkaisi kolme uutta Macintosh II -sarjan mallia ennen kuin suositun, ensimmäisen Macintosh II:n tuotanto lakkautettiin 15. tammikuuta 1990.


title: Macintosh II

text: Macintosh II -tietokonetta myytiin $3 898 hintaan yhdellä 800 kt:n levykeasemalla varustettuna. Lisävarusteena oli saatavilla 20 ($999), 40 ($1599) ja 80 Mt:n ($2699) kiintolevyt ja toinen 800 kt:n levykeasema. Kahdeksan paikkaa keskusmuistilaajennuksille, kuusi NuBus-liitäntää lisälaitteita varten ja mahdollisuus vaihtaa näyttö tai näytönohjain tekivät laitteesta siihen saakka julkaistuista Macintosheista laajennettavimman. Käyttäjällä oli lupa avata Macintosh II:n kotelo ilman takuun purkautumista. Eräs Macintosh II:n menestyksekkääseen myyntiin vaikuttanut seikka oli laitteen ulkoasu, joka vastasi ajan muita, ammattilaiskäyttöön tarkoitettuja tietokoneita.


title: Macintosh II

text: Huhtikuussa 1987 Apple julkaisi uuden version käyttöjärjestelmästä nimeltään System Software 2.01, joka koostui System 4.1 ja Finder 5.5 -ohjelmistoista. Käyttöjärjestelmäpäivitys antoi edellytykset Macintosh II:n teknisten ominaisuuksien hyödyntämiseksi .


title: Macintosh II

text: Mallin suunnittelijoita olivat Michael Dhuey ja Brian Berkeley.Macintosh II käytti Motorolan 32-bittistä 68020-suoritinta, mutta emolevylle tallennettu käyttöjärjestelmän osa sisälsi vanhaa, 24-bittistä koodia. 32-bittinen muistiavaruus saavutettiin Applen tarjoamalla Mode32-ohjelmistopäivityksellä(dokumentaatio, ohjelma). Laitteen pystyi päivittämään Macintosh IIx tai IIfx -malliksi vaihtamalla emolevyn.


title: Ruusutiira

text: Ruusutiira ("Sterna dougallii") on laajalle levinnyt tiiralaji. Sen nimi tulee pesintäajan punertavasta väristä.


title: Ruusutiira

text: Ruusutiira on 38–39 cm pitkä ja noin 90 gramman painoinen. Sen erottaa parhaiten pesintäaikana vatsapuolen vaaleanpunaisesta väristä, josta myös sen nimi on peräisin. Pyrstö on haarainen ja pitkä, sitä koristavat reunasulat voivat olla 15 cm keskimmäisiä pyrstösulkia pidempiä. Ruusutiiran nokka on musta ja sen jalat ovat punertavat ja melko pitkät.


title: Ruusutiira

text: Ruusutiiraa tavataan etenkin Pohjois-Atlantilla, Britteinsaarilla, mutta myös ympäri maailmaa kuten Väli- ja Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Afrikassa, joka on niiden talvehtimisalue kun ne muuttavat Euroopasta. Euroopan kanta on noin 3000 paria. Lintua on tavattu ainakin kerran Ruotsissa ja pari kertaa Tanskassa, mutta ei Suomesta. Laji on kaikkialla varsin vähälukuinen.


title: Ruusutiira

text: Ruusutiirat ovat puhtaita merilintuja. Ne muuttavat etelään heinä-elokuussa ja palaavat myöhään. Ruusutiirat saavat merestä ravinnokseen kaloja ja pieniä selkärangattomia. Ääntely on läpitunkevaa "kriii" ja pehmeämpää "tjuvik".


title: Ruusutiira

text: Ruusutiirat pesivät vasta kesäkuussa. Linnut pesivät yhdyskunnissa muiden tiirojen seurassa hiekka- ja kalliosaarilla. Pesä on syvennys maassa. Molemmat vanhemmat hautovat 1–3 munaa noin 21 vuorokautta. Poikaset tulevat lentokykyisiksi kuukauden vanhoina. Poikasia ja munia jää usein lokkien saaliiksi.


title: Gerardus ’t Hooft

text: Gerardus ’t Hooft (IPA: , s. 5. heinäkuuta 1946) on alankomaalainen fyysikko, joka on tutkinut heikkoa vuorovaikutusta. Hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1999 yhdessä Martinus J. G. Veltmanin kanssa heikon vuorovaikutuksen kvanttiluonteen valaisemisesta matemaattisen kenttäteorian avulla. Hän työskentelee teoreettisen fysiikan professorina Utrechtin yliopistossa. Asteroidi 9491 Thooft on nimetty hänen kunniakseen, ja t'Hooft on kirjoittanut sille leikkimielisen perustuslain siltä varalta, että asteroidi myöhemmin asutetaan.


title: Gerardus ’t Hooft

text: Hän on saanut myös Wolfin palkinnon fysiikasta vuonna 1981.


title: Hound

text: Hound on kuvitteellinen hahmo "Transformers"-universumissa.


title: Hound

text: Decepticonien nöyryyttävimmät tappiot ovat Houndin aikaansaamia. Käyttämällä kykyään luoda elävännäköisiä hologrammeja, Hound on huijannut Decepticoneja monia kertoja ja pelastanut samalla ystävänsä. Tiedustelijana hän on tullut hyvin tarkkaavaiseksi maasta ja siksi häntä pidetään suurenmoisena jäljittäjänä. Itse asiassa hän on tullut niin tottuneeksi maan luonnolliseen maastoon, että hän pitää siitä enemmän kuin Cybertronin teknologisesta ja tasaisesta maastosta. Yhtenä Optimus Primen rohkeimmista ja lojaaleimmista sotilaista, Hound taistelee yhtä urhoollisesti suojellakseen Maata kuin Cybertroniakin.


title: Hound

text: Hound ystävystyy heti sarjan alussa Autobottien ihmisliittolaisen, Spike Witwickyn kanssa. Ensimmäisten jaksojen ajan Hound ja Spike toimivat yhdessä ja Spike pelastaa myös Houndin, tämän jouduttua jumiin, Rumblea vastaan käydyn taiston aikana. Tämän jälkeen myös Hound pelasti Spiken hukkumiselta. Myöhemmin Spike alkoi kaveerata Bumblebeen kanssa ja Hound jäi sivuhahmoksi.


title: Hound

text: Elokuvassa "" Hound vilahtaa lyhyesti vain yhden kuvan aikana, Optimuksen sukkulamiehistönä.


title: Hound

text: Houndin äänenä sarjassa oli Ken Sansom.


title: Hound

text: Hound esiintyy pelattavan hahmona ensimmäiseen elokuvaan pohjautuvan "" -pelin PlayStation Portable -versiossa. Houndin äänenä pelissä on Daniel Ross.


title: Hound

text: Hound esiintyy Michael Bayn ohjaamassa "Transformers – Tuhon aikakausi" -elokuvassa Oshkosh Defensen sotilasajoneuvoksi muuntautuvana Autobottien erikoissotilaana. Houndin robottimuoto on myös sotilaallisen näköinen ja muistuttaa osittain Leadfootin robottimuotoa. Houndilla on parta sekä suussa savukkeen näköinen metallikappale. Elokuvassa Hound ei ratsasta yhdelläkään Dinoboteista, mutta leluversiossa hänen ratsunaan toimii Dinobotti Slash.


title: Hound

text: Houndin äänenä elokuvassa on John Goodman.


title: Hound

text: Hound tekee paluun elokuvassa "" uutena muuntautumismuotonaan Mercedes-Benzin Unimog-sotilasambulanssi.


title: Lucasin lukujono

text: Lucasin lukujono on Fibonaccin lukujonon kaltainen sillä erotuksella, että ensimmäiset luvut ovat 2 ja 1 (eli jokainen jonon luku on kahden edellisen luvun summa). Tarkemmin ilmaistuna Lucasin jono


Lucasin lukujono


title: Lucasin lukujono

text: siten, että


title: Lucasin lukujono

text: formula_2 ja formula_3


title: Lucasin lukujono

text: josta saadaan jono 2, 1, 3, 4, 7, 11, 18, 29, 47, 76, 123, 199, 322...


title: Lucasin lukujono

text: Lukuja, jotka kuuluvat Lucasin sarjaan ja ovat lisäksi alkulukuja kutsutaan "Lucasin alkuluvuiksi". Ensimmäiset Lucasin alkuluvut formula_4 ovat 2, 3, 7, 11, 29, 47, 199, 521, 2207, 3571, 9349, ... ( OEIS:ssä).


title: Lucasin lukujono

text: Lucasin alkuluku


title: Martinus J. G. Veltman

text: Martinus Justinus Godefriedus Veltman (s. 27. kesäkuuta 1931) on alankomaalainen fyysikko, joka on tutkinut heikkoa vuorovaikutusta. Hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1999 yhdessä Gerardus 't Hooftin kanssa heikon vuorovaikutuksen kvanttiluonteen valaisemisesta matemaattisen kenttäteorian avulla. Hän on eläkkeellä ja pitää emeritusprofessorin virkaa Michiganin yliopistossa. Vuonna 2003 Veltman julkaisi melko yleistajuisen kirjan hiukkasfysiikasta: "Facts and Mysteries in Elementary Particle Physics".


title: Martinus J. G. Veltman

text:
Veltman väitteli Utrechtin yliopistossa vuonna 1963 ja aloitti siellä työt kolme vuotta myöhemmin.
Siinä välissä hän työskenteli CERNissä.


title: Formula 1 -kausi 1974

text: Formula 1 -kausi 1974 oli 25. Formula 1 -kausi. Se alkoi 13. tammikuuta ja päättyi 6. lokakuuta 1974 15:n kilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti Emerson Fittipaldi, ja valmistajien mestaruuden McLaren.


title: Formula 1 -kausi 1974

text: Kauden päätösosakilpailu sai ikävän käänteen, kun itävaltalainen Helmut Koinigg menehtyi ajettuaan rajusti päin turvakaidetta.


title: Pierre Duhem

text: Pierre Maurice Marie Duhem (10. kesäkuuta 1861 – 14. syyskuuta 1916) oli ranskalainen fyysikko, tieteenfilosofi ja tieteen historioitsija, joka tunnetaan parhaiten kirjoituksista, jotka koskivat kokeellisen tieteen luonnetta ja tieteellistä kehitystä keskiajalla. W. V. O. Quine hyödynsi hänen väitettään, jonka mukaan tieteelliset teoriat eivät nauti empiiristä tukea itsenäisinä vaan kokonaisuuden osana.


title: Vesa Oittinen

text: Vesa Oittinen (s. 25. lokakuuta 1951 Turku) on suomalainen aate- ja oppihistorioitsija. Oittinen työskentelee akatemiatutkijana Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutissa erityisalanaan Itä-Euroopan ja Venäjän aate- ja oppihistoria. Hän on filosofian historian dosentti Tampereen yliopistossa. Vesa Oittinen väitteli Saksassa ranskalaisten strukturalistien ja jälkistrukturalistien Spinoza-tulkinnoista vuonna 1994. Hän on Karl Marx -seuran puheenjohtaja.


title: Vesa Oittinen

text: Oittinen on kääntänyt useita filosofisia teoksia, muun muassa Baruch Spinozan "Etiikan", Immanuel Kantin "Prolegomenan" ja Friedrich Engelsin "Kristinuskon alkuperän" sekä varustanut nämä kattavilla johdannoilla ja selityksillä. Käännöstöistä Oittinen on saanut Mikael Agricola -palkinnon vuonna 1988.


title: Vesa Oittinen

text: Oittinen on useasti arvostellut englannin kielen valta-asemaa suomalaisessa tiedeyhteisössä esimerkiksi virantäytöissä.


title: Steven Chu

text: Steven Chu (, s. 28. helmikuuta 1948) on Yhdysvaltain energiaministeri ja kokeellinen fyysikko, joka on tutkinut ja kehittänyt atomien laserjäähdytystä. Hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1997 yhdessä Claude Cohen-Tannoudjin ja William Daniel Phillipsin kanssa.


title: Steven Chu

text: Tammikuusta 2009 lähtien Chu on toiminut energiaministerinä Barack Obaman hallinnossa. Ennen ministerikauttaan hän työskenteli sovelletun fysiikan professorina Stanfordin yliopistossa, fysiikan ja molekyylibiologian professorina Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä ja Lawrence Berkeley National Laboratory -nimisen tutkimuslaitoksen johtajana.


title: Steven Chu

text: Chu tunnetaan ilmastonmuutoksen asiantuntijana, joka on jo pitkään toiminut uusiutuvien energialähteiden kehittämisen parissa. Marraskuussa 2008 hän kutsui ilmastonmuutosta maailmaa uhkaavaksi äkilliseksi, arvaamattomaksi ja peruuttamattomaksi tuhoksi.


title: Steven Chu

text: Chu on edistänyt eri tieteenalojen välistä vuorovaikutusta ja aloitti Bio-X-nimisen tutkimusohjelman, johon osallistuu fyysikoita, kemistejä ja biologeja.


title: Hip Hop Is Dead

text: Hip Hop Is Dead on yhdysvaltalaisen hip hop -artisti Nasin kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin 19. joulukuuta 2006 levymerkillä Def Jam Recordings.


title: Max Liebermann

text: Max Liebermann (20. heinäkuuta 1847 Berliini – 8. helmikuuta 1935 Berliini) oli saksalainen taidemaalari ja graafikko. Hän oli 1900-luvun alussa yksi Saksan arvostetuimmista taidemaalareista.


title: Max Liebermann

text: Liebermann oli varakkaan tehtailijan poika ja opiskeli maalaustekniikkaa muun muassa Carl Steffeckin oppilaana. Porvarillisesta taustastaan huolimatta hän tuli uransa alkupuolella tunnetuksi köyhän kansan kuvaajana: maalausten aiheina olivat muun muassa talonpojat, käsityöläiset ja tehdastyöläiset. Tyylillisesti hänen lähtökohtanaan oli 1800-luvun puolivälin ranskalainen realismi (esimerkiksi Jean-François Millet), mutta myös 1600-luvun hollantilainen taide vaikutti hänen tyyliinsä (varsinkin Frans Hals). Liebermannin realismi oli hyvin tinkimätöntä, ja niinpä jotkut alkoivat pilkallisesti nimittää häntä ”rumien ihmisten muotokuvamaalariksi”.


title: Max Liebermann

text: 1890-luvulla Liebermannin tyyli kehittyi impressionistisempaan suuntaan. Värit muuttuivat valoisemmiksi, ja aiheet vaihtuivat porvarillisemmiksi. Hänen yhteiskunnallinen arvostuksensa nousi, ja vuonna 1897 hänet nimitettiin Preussin kuninkaallisen akatemian professoriksi. Tämä ei kuitenkaan estänyt häntä perustamasta vuonna 1899 ”Berliner Secession” -taiteilijaryhmittymää, jonka tarkoituksena oli toimia vastavoimana akatemian edustamalle konservatiiviselle taidenäkemykselle.


title: Max Liebermann

text: 1900-luvun alussa Liebermannia pidettiin yleisesti yhtenä saksalaisen impressionismin tärkeimmistä edustajista. Hän sai myös mainetta muotokuvamaalarina ja maalasi muun muassa Saksan presidentti Paul von Hindenburgin muotokuvan. Eräs usein toistuva teema Liebermannin myöhäistuotannossa oli hänen kesähuvilaansa ympäröivä vehreä puutarha. Tässä suhteessa hän muistuttaa toista suurta impressionistia, Claude Monetia.


title: Max Liebermann

text: Liebermann oli juutalainen, joten Adolf Hitlerin valtaantulo vuonna 1933 johti hänen täydelliseen syrjäytymiseensä Saksan kulttuurielämästä. Kun hän näki voitonvarmojen kansallissosialistien marssivan kotikaupungissaan Berliinissä, totesi hän katkerana: ”En voi syödä niin paljon, että voisin oksentaa niin paljon kuin haluaisin.” Tämä kommentti kuvaa hyvin sitä tunnelmaa, jonka vallassa vanha Liebermann sekä monet muut merkittävät saksalaiset taiteilijat olivat vuonna 1933.


title: Ford Scorpio

text: Ford Scorpio on Fordin vuosina 1985–1998 Saksassa Kölnin tehtaallaan valmistama henkilöautomalli. Ford Sierran rakenteeseen perustuva Scorpio korvasi mallistossa Granadan, ja autoa myytiinkin Isossa-Britanniassa Granada-mallinimellä. Joskus käytetään myös merkintää Granada Mk III, jatkona Granadan kahdelle edeltävälle sukupolvelle.


title: Ford Scorpio

text: Scorpio suunniteltiin alkujaan Fordin ”lippulaivaksi”. Perusmallissakin oli vakiovarusteena muun muassa lukkiutumattomat jarrut ja keskuslukitus. Ohjaustehostin, kattoluukku ja sähköikkunat sekä automaattivaihteisto olivat lisävarusteita.


title: Ford Scorpio

text: Scorpio valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 1986.


title: Ford Scorpio

text: Ensimmäisen sukupolven Scorpio rakennettiin jatketulle Sierran pohjalevylle, ja suunniteltiin ulkoisesti Sierran ja kolmannen sukupolven Escortin tyylisesti. Moottorivalikoimana oli 1,8 litrainen Pinto -moottori (ei tuotu Suomeen) ja 2,0 l tilavuuksina, V6 Cologne -moottori 2,8 l, sekä myöhemmin myös 2,4 ja 2,9 litran tilavuuksina ja diesel 2.5 D sekä myöhemmin 2.5 TD. Vuoteen 1989 mennessä valikoimasta poistettiin Pinto -moottorit. Nämä korvasi 2,0 l DOHC-moottori. Vuonna 1991 tuli saataville myös 2,9 litrainen 24 venttiilinen Cosworth-malli.


title: Ford Scorpio

text: Ensimmäisen sukupolven Scorpio oli ensimmäinen eurooppalainen massatuotantoauto, jossa oli vakiona ABS-jarrut. Alkuun Scorpiota sai vain hatchback -mallisena. Sedan -malli esiteltiin vuonna 1990 ja farmari kaksi vuotta myöhemmin.


title: Ford Scorpio

text: Vuonna 1994 tulivat 16 -venttiiliset 2,0 ja vuonna 1996 2,3 (147hv) DOHC moottorit.


title: Ford Scorpio

text: Täysin erilainen muotoilu edeltäjäänsä verrattuna. Ei saavuttanut suurta suosiota ostajien keskuudessa. Huippumalleissa todella paljon varusteita, Cosworthin 2,9 l moottori ja automaattivaihteisto.


title: Jänisjärvi

text: Jänisjärvi () on järvi Karjalan tasavallassa Venäjällä, Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella entisten Harlun, Pälkjärven, Ruskealan, Soanlahden ja Suistamon kuntien alueilla . Se sijaitsee Laatokan Karjalan alueella Suomen Tohmajärveltä noin 50 km kaakkoon. Jänisjärveen laskee Suomen puolelta Jänisjoki, ja samaa jokea pitkin järvi laskee edelleen Laatokkaan. Jänisjärven pinta-ala on 204 neliökilometriä tai 176 neliökilometriä, korkeus merenpinnasta 64 m, suurin syvyys 57 m ja keskisyvyys 12 m.


title: Jänisjärvi

text: Jänisjärven arvioidaan syntyneen noin 700 miljoonaa vuotta sitten meteoriitin iskeydyttyä, syntyneen kraatterin läpimitaksi on arvioitu 14 kilometriä. Järvi on kalaisa, sen rannalla on lomakyliä.


title: Jänisjärvi

text: Jänisjärveä pidettiin Lappajärven tapaan pitkään tulivuorijärvenä, tulivuoriteorian "todisti" geologi Pentti Eskola tutkittuaan vuonna 1920 järven Selkäsaarien kallioita ja impaktiittia. Myöhemmin Neuvostoliiton aikana järvi paljastui meteoriittikraatteriksi.


title: Wronskin determinantti

text: Matematiikassa Wronskin determinantilla tarkoitetaan determinanttia, jonka kehitti Józef Maria Hoene-Wroński ja nimesi Thomas Muir. Sitä käytetään esimerkiksi differentiaaliyhtälölaskennassa, jossa sen avulla voidaan tarkastella yhtälön ratkaisujen lineaarista riippumattomuutta.


title: Wronskin determinantti

text: Kahden funktion "f" ja "g" Wronskin determinantti on "W"("f", "g") = "fg"′ – "gf" ′.


title: Wronskin determinantti

text: Yleisemmin "n":lle reaaliluku- tai kompleksilukukertoimiselle funktiolle "f", ..., "f", jotka ovat "n" − 1 kertaa derivoituvia välillä "I", muodostetaan Wronskin determinantti "W"("f", ..., "f") seuraavasti


title: Wronskin determinantti

text: Toisin sanoen Wronskin determinanttia muodostettaessa kootaan aluksi matriisi, jossa funktiot järjestetään matriisin ensimmäiseksi riviksi, kukin omaksi alkiokseen. Matriisin toiselle riville taas järjestetään sarakkeittain aina ensimmäinen derivaatta kustakin ensimmäisen rivin funktiosta. Samoin mahdolliselle kolmannelle riville järjestetään sarakkeittain ensimmäisen rivin funktioiden toinen derivaatta ja lopulta n:nelle riville ensimmäisen rivin funktion n-1:s derivaatta. Näin sekä rivejä että sarakkeita on n kappaletta ja saadaan aikaan neliömatriisi, josta voidaan määrittää determinantti.


title: Wronskin determinantti

text: Jos funktiot "f" ovat lineaarisesti riippuvia, niin tällöin myös niistä muodostetun Wronskin determinantin sarakkeiden täytyy olla, sillä derivointi on lineaarinen operaatio ja tällöin determinantin arvoksi tulee nolla. Niinpä Wronskin determinanttia voi käyttää sen osoittamiseen, että jono derivoituvia funktioita on lineaarisesti riippumattomia tietyllä välillä. Tähän riittää se, että determinantin arvoksi saadaan jotain nollasta poikkeavaa. Jos näin käy funktiojonolle, joka on lineaarisen homogeenisen differentiaaliyhtälön ratkaisujoukko, voidaan sanoa, että kyseinen funktiojono muodostaa kyseisen lineaarisen homogeenisen differentiaaliyhtälön ratkaisujen kannan.


title: Wronskin determinantti

text: On helppo ajatella, että "W" = 0 tarkoittaa aina lineaarista riippuvuutta, mutta tämä onkin yleinen väärinkäsitys. Giuseppe Peano painotti kuitenkin jo varhain (1889), että on olemassa funktioita kuten "x" ja |"x"|"x", joilla on jatkuvat derivaatat ja joiden Wronskin determinanttien arvot ovat 0 kaikilla x:n arvoilla, ja silti niiden muodostama funktiojono ei ole lineaarisesti riippuva. Niinpä tarvitaankin muutamia lisäehtoja sille, että Wronskin determinantin arvo 0 jollain tietyllä välillä tarkoittaisi lineaarista riippuvuutta.


title: Wronskin determinantti

text: Giuseppe Peano havaitsi vuonna 1889, jos funktiot ovat analyyttisiä, niin W = 0 tietyllä välillä tarkoittaa lineaarista riippuvuutta. Bochner puolestaan antoi vuonna 1901 muutamia muita ehtoja sille, että W = 0 tarkoittaisi lineaarista riippuvuutta. Lisäksi Wolsson julkaisi vuonna 1989 yleisemmän määritelmän sille, millä tavoin Wronskin determinantin arvo nolla ilmaisee lineaarista riippuvuutta.


title: Pohjalaisten Osakuntien Laulajat

text: Pohjalaisten Osakuntien Laulajat (POL) on Helsingin yliopiston pohjalaisosakuntien (Etelä-Pohjalainen Osakunta, Pohjois-Pohjalainen Osakunta ja Vasa Nation) piirissä toimiva opiskelijoiden sekakuoro. Siihen kuuluu nykyään noin 40 harrastajalaulajaa, ja sen johtajana toimii kuoronjohdon Julia Lainema.


title: Pohjalaisten Osakuntien Laulajat

text: POL:n edeltäjä oli 1920-luvulla alkunsa saanut mieskuoro Pohjalaiset Mieslaulajat. Nykymallin muotoiseksi kuoro muutettiin vuonna 1963. Sen johtajina ovat toimineet mm. laulaja-säveltäjä Hannu Sinnemäki, säveltäjä Pekka Jalkanen, pianisti Matti Perttula, kuoronjohtaja, kansanmusiikin opiskelija Anneli Kont-Rahtola, kapellimestariopiskelija Andrus Kallastu ja Sibelius-Akatemian musiikinteorian lehtori, dir. mus. Aarre Joutsenvirta. Syksystä 2007 kevääseen 2016 POL:n laulunjohtajana on toimineen Satu Simolan työtä jatkamaan ryhtyi MuM Julia Lainema syksystä 2016 alkaen.


title: Pohjalaisten Osakuntien Laulajat

text: POL esiintyy erilaisissa tapahtumissa kuten opiskelijariennoissa, kirkkokonserteissa sekä kiertueilla niin Suomessa kuin ulkomailla, ja se on tehnyt myös äänityksiä ja levytyksiä. Kuoron ohjelmisto ulottuu renessanssimusiikista kevyeen musiikkiin ja nykysäveltäjien teoksiin; erityisesti siihen sisältyy pohjalaissäveltäjien, kuten Toivo Kuulan ja Leevi Madetojan, sekakuorosävellyksiä.


title: Mikko Lahtinen

text: Mikko Iko Valtteri Lahtinen (s. 17. syyskuuta 1966 Turku) on suomalainen filosofi, politiikan tutkija ja filosofisen aikakauslehti "Niin & näin" pitkäaikainen päätoimittaja. Hän on myös kirjoittanut ja toimittanut useita filosofisia teoksia, ennen kaikkea poliittisen filosofian ja teorian historiasta antiikista nykyaikaan. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Vammalan lukiosta vuonna 1985, valmistui yhteiskuntatieteen lisensiaatiksi vuonna 1991, filosofian lisensiaatiksi vuonna 1997 ja väitteli Tampereen yliopiston politiikan tutkimuksen laitoksella valtio-opista parhain mahdollisin arvosanoin Louis Althusserin Machiavelli-tulkinnasta vuonna 1997. Lahtinen on väitellyt myös aate- ja oppihistoriasta aiheenaan J. V. Snellman.


title: Mikko Lahtinen

text: "Niin & näin" -lehden päätoimittajana hän oli vuosina 1994–2006 ja diakoniatieteen vuosikirjan "Anno Domino" päätoimittajana 2000-2010. Vuosina 2008-2009 Lahtinen toimi valtio-opin professorina Tampereen yliopistossa. Nykyään hän on valtio-opin yliopistonlehtori samassa yliopistossa.


title: Mikko Lahtinen

text: Tieteentekijöiden liitto valitsi Mikko Lahtisen vuoden 2007 tieteentekijäksi.


title: Mikko Lahtinen

text: Lahtinen ei näe kommunismia vain hiipuvana aatteena. Lahtisen mukaan sosialismi tai kommunismi voisi ehkä muodostua vastavoimaksi ulkomaalaisvastaisille uusoikeistolaisille ideologioille.


title: Río de la Plata

text: Río de la Plata () on Uruguayjoen ja Paranájoen yhteinen estuaari Etelä-Amerikan rannikolla. Se on noin 290 kilometrin mittainen ennen kuin jokien vesi laskee Atlanttiin. Alkupäästään joensuu on 48 km leveä ja levenee 220 kilometriin. Se muodostaa rajan Argentiinan ja Uruguayn välillä.


title: Río de la Plata

text: Merkittävimmät kaupungit Río de la Platan varrella ovat maiden pääkaupungit Buenos Aires ja Montevideo. Kaakosta puhaltava tuuli saattaa aiheuttaa 'sudestada'-nimellä tunnetun ilmiön ja nostaa tulvan alueella.


title: Río de la Plata

text: Ensimmäisenä eurooppalaisena Río de la Platan näki vuonna 1516 espanjalainen Juan Díaz de Solís etsiessään reittiä Atlantilta Tyynellemerelle. Intiaanit tappoivat koko retkikunnan nykyisen Uruguayan Colonian rannikolla, lukuun ottamatta laivapoika Francisco del Puertoa, jonka pelasti seuraavana vuonna Sebastián Gaboton laiva.


title: Río de la Plata

text: Toisen maailmansodan alussa 13. joulukuuta 1939 käytiin Río de la Platan suulla Saksan Kriegsmarinen taskutaistelulaiva Admiral Graf Speen ja brittiläisen osaston välinen meritaistelu. Admiral Graf Spee upotettiin muutamia päiviä sen jälkeen estuaariin.


title: Marja Vehviläinen

text: Marja Vehviläinen on suomalainen tekniikan tutkija. Hän on tehnyt monitieteellistä tutkimusta sukupuolen, tieteen ja teknologian alueelta, ja hänen tutkimuskysymyksensä liittyvät sukupuoleen, toimijuuteen, subjektiviteettiin, tasa-arvoon ja niiden kulttuuris-materiaalisiin käytäntöihin. Vehviläinen väitteli Tampereen yliopiston tietotekniikan laitokselta vuonna 1997.


title: Marja Vehviläinen

text: Nykyään hän on dosentti ja naistutkimuksen yliassistentti Tampereen yliopistossa.


title: Vonka

text: Vonka on leveä ja syvä kohta joessa, tai joen mutka, tai poukama joen rannalla. Vonkaaminen eli vonkaus tarkoittaa joko kalojen pyydystämistä tai sitä, että vahditaan tukinuiton aikana, etteivät tukit ruuhkaannu vongan kohdalle. Tukkien vahtija on vonkamies.


title: Phil Housley

text: Phillip F. Housley (s. 9. maaliskuuta 1964 South St. Paul, Minnesota) on entinen NHL-jääkiekkoilija, joka pelasi joukkueissa Buffalo Sabres, Winnipeg Jets, St. Louis Blues, Calgary Flames, New Jersey Devils, Washington Capitals, Chicago Blackhawks ja Toronto Maple Leafs.


title: Phil Housley

text: Housley oli eniten pisteitä tehnyt Yhdysvalloissa syntynyt pelaaja 1 232 tehopisteellään (338 maalia ja 894 syöttöä), kunnes Mike Modano ohitti hänet vuonna 2007.


title: Phil Housley

text: Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista amerikkalaisista puolustajista Chris Cheliosin ja Brian Leetchin ohella. Housley ei kuitenkaan koskaan voittanut parhaalle puolustajalle jaettavaa Norris Trophyä. Tämä johtui suurelta osin siitä, että Housley saavutti huippunsa samaan aikaan kuin Ray Bourque, Paul Coffey, Chris Chelios ja Brian Leetch (nämä neljä voittivat kaikki Norris-palkinnot vuosina 1985–1997), ja siitä, että hän pelasi pitkähkön ajan urallaan hyökkääjänä.


title: Phil Housley

text: Housley ei koskaan voittanut Stanley Cupia. Lähimpänä saavutusta hän oli vuonna 1998 pelatessaan Washington Capitalsissa, mutta joukkue hävisi loppuottelusarjan Detroit Red Wingsille. Niinpä hän on pelannut koko NHL-historian suurimman määrän otteluita ilman Stanley Cupin voittoa.


title: Phil Housley

text: Housleyn ura käsitti yhteensä 1 495 ottelua NHL:ssä. Hän oli USA:ssa syntyneistä eniten NHL-pelejä pelannut lähes seitsemän vuoden ajan, kunnes Chris Chelios rikkoi ennätyksen marraskuussa 2006.


title: Phil Housley

text: Kaudella 2006–2007 Housley valmensi Minnesotan osavaltion lukiokiekkoliigassa Stillwaterin joukkuetta.


title: Phil Housley

text: Housley valittiin vuonna 2012 IIHF Hall of Famen jäseneksi ja 2015 The Hockey Hall of Famen jäseneksi.


title: Caja Madrid

text: La Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid, Caja Madrid, on Espanjan vanhin säästökassa, joka perustettiin 1702. Nykyään Caja Madrid on Espanjan neljänneksi suurin rahoitusalan yhtiö. Yhtiö työllistää 12 800 työntekijää.


title: Clickair

text: Clickair oli espanjalainen, vuonna 2006 toimintansa aloittanut halpalentoyhtiö, joka sulautui heinäkuussa 2009 espanjalaiseen Vueling Airlinesiin. Yhtiön yhtenä omistajana oli Espanjan kansallinen lentoyhtiö Iberia. Yhtiön solmukohtana oli Barcelonan lentoasema. Yhtiö lensi lähes 40 kohteeseen Euroopassa. Sillä oli käytössään 26 Airbus A320-200 -konetta.


title: Clickair

text: Clickair aloitti liikenteen Barcelonasta Helsinkiin 1. toukokuuta 2007, mutta lopetti sen alkuvuonna 2008.


title: Loimaan Lehti

text: Loimaan Lehti on Loimaalla ja lähikunnissa ilmestyvä paikallislehti. Lehti on ilmestynyt vuodesta 1914. Loimaan Lehteä kustantaa Priimus Media Oy, joka on osa Priimus konsernia. Priimus Group on viestintä- ja kirjapainoalan yritysrypäs, jonka toiminnan keskuspaikkana on Loimaa.


title: Loimaan Lehti

text: Kolmesti viikossa ilmestyvän lehden levikki oli 8 100 vuonna 2014. Lehti ilmoittaa ilmestymisalueekseen Loimaan ohella myös Oripään, Ypäjän, Huittisen, Punkalaitumen ja Vampulan.


title: Uudenkaupungin rautatieasema

text: Uudenkaupungin rautatieasema (, , ratakm 264+795) on rautatieasema Uudessakaupungissa Varsinais-Suomessa. Asema palvelee enää ainoastaan tavaraliikennettä, ja sen läpi kulkee joka arkipäivä Yaran lannoitetehtaan kuljetuksia.


title: Uudenkaupungin rautatieasema

text: Uudenkaupungin asema on Thure Hellströmin suunnittelema ja se valmistui radan myötä vuonna 1924. Samassa yhteydessä asemalle rakennettiin myös kaksipaikkainen veturitalli. Koska asema sijaitsi suhteellisen kaukana kaupungin keskustasta, jatkettiin matkustajajunayhteyttä vuonna 1933 aina Kalarannan seisakkeelle asti.


title: Uudenkaupungin rautatieasema

text: Henkilöliikenne asemalla ja koko radalla lakkautettiin 1.1.1993, jonka jälkeen asema jäi vain tavaraliikenteen käyttöön. Siitäkin suurin osa jatkaa aseman ohi lannoitetehtaalle. Aseman tavaramakasiini paloi vuonna 2001, mutta itse asema säästyi ja se kunnostettiin 2000-vuosikymmenen alussa. Aseman vieressä ovat säilyneet myös pitkään käyttämättömänä ollut veturitalli ja höyryveturien vesitorni. Asema muutettiin kauko-ohjatuksi vuonna 2008 ja jo vuonna 2007 se siirtyi Senaattikiinteistöjen myyntikohteeksi. Kesäkuussa 2010 Senaatti-kiinteistöjen antaman tiedon mukaan asemaa ei kuitenkaan aiota myydä.


title: Jean-Pierre Changeux

text: Jean-Pierre Changeux (s. 6. huhtikuuta 1936 Domont, Ranska) on ranskalainen neurobiologi. Hän on tutkinut useita biologian osa-alueita, kuten proteiinien rakennetta ja toimintaa sekä keskushermoston kehitysbiologiaa. Hänen varhaisiin merkittäviin töihinsä kuului tieteellisiä artikkeleita allosteerisista proteiineista. Suuren yleisön tuntemaksi hän nousi kirjallaan "Neuronal Man: The Biology of The Mind" vuonna 1985.


title: Jean-Pierre Changeux

text: Jean-Pierre Changeux valmistui ranskalaisesta École Normale Supérieuresta vuonna 1958. Vuosina 1959–1965 Changeux tutki allosteerisia proteiineja Jacques Monod'n alaisuudessa Pariisin Pasteur-instituutissa, jossa hän julkaisi väitöskirjansa vuonna 1963. Vuodesta 1966 hän on tutkinut asetyylikoliinireseptoria ja vuodesta 1973 keskushermoston kehitystä. Changeux työskentelee nykyisin Ranskassa kolinergisten nikotiinireseptorien tutkimusryhmässä Pasteur-instituutissa ja molekulaarisen neurobiologian professorina Collège de Francessa. Vuonna 2001 hän sai Balzan-palkinnon.


title: Claes Lang (vanhempi)

text: Claes Lang (1690 Tukholma – 13. heinäkuuta 1761 Turku) oli suomalainen taidemaalari.


title: Claes Lang (vanhempi)

text: Maalari-Langien suku on alun perin Lyypekistä Saksasta. Langeja muutti Ruotsiin, josta yksi sukuhaara siirtyi Suomeen. Suomen haaran kantaisä on tukholmalainen maalari Jochim Lang, joka maalasi 1690-luvulla Ahvenanmaalla. Jochimin Petter-pojan poika Claes muutti nuorena Suomeen. Hänestä tuli suvun suomalainen kantaisä. Hän joutui Venäjälle vankeuteen, josta palasi Helsinkiin 1723. Hän avioitui Catharina Elisabet Rölingin kanssa, jonka suku myös on alkujaan Lyypekistä. Maalarin työt eivät täysin työllistäneet Langia, koska silloin ei vielä aina maalattu taloja ja huonekaluja, ja hänet mainitaankin perämieheksi. Hän teki kuitenkin uudessa Ulrika Eleonoran kirkossa maalaustyöt, joista hän laskutti kirkon valmistuttua 1727 maistraatilta 16 hopeataalaria ja 4 äyriä kirkon ikkunarautojen, saranoiden ja salpojen ja kirkon portaankaiteiden maalaamisesta. Myöhemmin samana vuonna hän laskutti vielä lisää. Hänen arvellaan tehneen myös sisämaalaukset. Hän muutti Turkuun 1735 ja maalasi uuden raatihuoneen. Hänen kisälleinään olivat myöhemmin kirkkomaalarina tunnettu Jonas Bergman sekä Anders Dahlsten, josta tuli akatemian piirustusmestari. Myös Matts Björkegren mainitaan kisälliksi.


title: Claes Lang (vanhempi)

text: Langin historiaan jääneitä kirkkomaalaustöitä ovat Paimion kirkon kuorin aidan koristelu vuodelta 1738 ja Lempäälän kirkon vanhan lehterin, kuorin aidan ja papinpenkin sekä alttarilevyyn kultakehyksin varustetun kuvan. Lang maalasi alttaritaulun Saltvikin kirkkoon 1759 sekä koristi maalauksilla Lumparlandin kirkon 1760. Sen sijaan Lempäälän kirkkoon maalattu alttaritaulu vuodelta 1757 ei ole hänen, vaikka niin on mainittu, eikä myöskään Viipurin ja Käkisalmen kirkkojen maalaustyöt tiettävästi ole hänen, vaikka esimerkiksi Taiteilijamatrikkelissa niin mainitaan. Hänen myöhemmistä töistään ei ole tietoa, mutta tulevien kirkkomaalarien kasvattajana ja oppi-isänä hän on ollut erittäin merkittävä.


title: Antoine de Lévis-Mirepoix

text: Antoine Pierre Marie François Joseph de Lévis-Mirepoix (1. elokuuta 1884, Léran Ariège – 16. heinäkuuta 1981, Lavelanet Ariège) oli ranskalainen romaanikirjailija, historioitsija ja esseisti. Hän oli Ranskan akatemian jäsen. Hän oli titteleiltään San Fernando Luisin herttua ja Espanjan grande sekä Lèvis-Mirepoix’n paroni.


title: Antoine de Lévis-Mirepoix

text: Lévis-Mirepoix syntyi aristokraattiseen perheeseen, sillä hänen perheensä kuului Espanjan grandeina Espanjan korkeimpaan mahdolliseen aristokratiaan. Perusopetuksen hän sai luostarikoulussa, ja sittemmin hän kävi lukion Toulousessa. Jo varhain Lévis-Mirepoix osoitti voimakasta taipumusta kirjoittamiseen. Hän suorittikin alemman loppututkinnon kirjallisuustieteissä.


title: Antoine de Lévis-Mirepoix

text: Lévis-Mirepoix peri edesmenneeltä isältään vuonna 1915 tämän arvonimet, ja näin hänestä tuli viides San Fernando Luisin herttua ja Espanjan grande sekä neljäs Lévis-Mirepoix’n paroni. Herttuan ja Espanjan granden tittelit vahvistettiin hänen osaltaan kuninkaallisella asetuksella 25. kesäkuuta 1916. Ranskan tasavallan presidentin antamalla asetuksella 24. elokuuta 1961 kenraali Charles de Gaulle antoi oikeuden tämän espanjalaisen herttuallisen tittelin käyttöön.


title: Antoine de Lévis-Mirepoix

text: Heti sen jälkeen hän otti virallisesti käyttöön tittelin Lévis-Mirepoix’n herttua, joskin hän oli käyttänyt tätä titteliä kirjallisissa toimissaan jo huomattavasti aiemmin. Tämä titteli oli tavallaan eräänlainen lisänimike tai jopa nimimerkki, sillä Ranskassa on sallittua, että herttua A kantaa herttua B:n titteliä, joka on nimenä hohdokkaampi ja liittyisi muuten paroni B:n arvoon.


title: Antoine de Lévis-Mirepoix

text: Lévis-Mirepoix’n tuotanto keskittyi historiaan ja erityisesti Ranskan kuninkaiden elämäkertoihin.


title: Antoine de Lévis-Mirepoix

text: Hänet nimitettiin Ranskan akatemian jäseneksi vuonna 1953, ja hänellä on tuoli 16, jolla hän seurasi kirjailija Charles Maurras’ta ja edelsi runoilija Léopold Sédar Senghoria.


title: Świecie

text: Świecie [ˈɕfjɛt͡ɕɛ] () on 34 324 asukkaan kaupunki (2013) Puolan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 11,87 neliökilometriä. Kaupungin historia ulottuu yli 800 vuoden taakse. Alue on Puolan suurin paperintuottaja.


title: Vetytabletti

text: Vetytabletti on Tanskan teknillisessä yliopistossa keksitty vedyn varastoimistekniikka. Se perustuu vedyn säilyttämiseen magnesiumkloridissa ammoniakkiin sitoutuneena. Ammoniakki vapautuu lämmitettäessä ja vetyä saadaan hajottamalla ammoniakki katalyytilla. Vedyn osuus kokonaismassasta voi olla jopa 9 %.


title: Klaus Stolt

text: Klaus Stolt on suomalainen arkkitehtuurin pienoismallirakentaja.


title: Klaus Stolt

text: Stoltin ura mallintamisen saralla alkoi 1960-luvulla. Hän on tehnyt Suomen arkkitehtuurin merkkirakennuksien eri suunnitteluvaiheista lukuisia malleja muun muassa kaikille suurille mestareille kuten Aalto, Pietilä ja Lappo sekä myös nykyarkkitehdeille. Stolt on tuonut Suomeen tietokoneavusteisen mallinrakentamisen ottamalla käyttöön CNC-jyrsimen yhdeksänkymmentäluvun lopussa.


title: Klaus Stolt

text: Klaus Stolt on ansioitunut myös muusikkona soittamalla Dave Lindholmin eri kokoonpanoissa bassoa.