title: Ihmisaivot

text: Ihmisyksilön yleisälykkyyden ("g") määräävät pääasiassa geenit, jotka antavat aivoille tietyn rakenteen. Ihmisaivojen ja yleisälykkyyden suhdetta ei vielä tunneta tarkasti. Joidenkin tutkijoiden mukaan korkea "g" juontuu hermoimpulssien väylien paksuudesta, toisten mukaan paksusta aivokuoresta tai nopeista hermoimpulsseista, ja joidenkin mukaan se perustuu tiettyyn aivojen komentokeskuksen toimintaan. Älykkäillä lapsilla on tutkimuksissa havaittu olevan tavallista paksummat hermoyhteydet. Aivojen koon ja älykkyysosamäärän välillä on pieni positiivinen korrelaatio, noin 0,3–0,4:n suuruusluokkaa.


title: Ihmisaivot

text: Miesten ja naisten aivot eroavat hiukan toisistaan, mutta näiden erojen merkitystä ei vielä kunnolla ymmärretä. Naisilla aivopuoliskoja yhdistävät aivokurkiainen ja etukommissuura ovat suuremmat kuin miehillä, mikä aiheuttaa sen, että naisten tunteellisempi oikea aivopuolisko on paremmin kytköksissä analyyttisempään vasempaan aivopuoliskoon. Naiset käyttävät monimutkaisia tehtäviä suorittaessaan molempia aivopuoliskoja, kun taas miehet suorittavat tehtävät sillä puoliskolla, joka tehtävään soveltuu paremmin. Miesten aivojen ja aivokuoren tilavuus sekä aivokuoren pinta-ala ovat keskimäärin suuremmat kuin naisilla, mutta naisten aivokuori on paksumpi. Miesten aivojen mitoissa on enemmän vaihtelua kuin naisten.


title: Ihmisaivot

text: Homoseksuaalien aivot muistuttavat vastakkaisen sukupuolen heterojen vastaavia. Homomiesten ja heteronaisten kumpikin aivopuolisko on samankokoinen ja heillä on vasemmassa mantelitumakkeessa enemmän hermoyhteyksiä kuin oikeassa. Lesbojen ja heteromiesten oikea aivopuolisko on vasempaa suurempi, ja hermoyhteyksiä on enemmän oikeassa mantelitumakkeessa.


title: Ihmisaivot

text: Ihmisen kätisyys saattaa kytkeytyä siihen, kummassa aivopuoliskossa ihmisellä on kielidominanssi.


title: Ihmisaivot

text: Erilaiset persoonallisuustyypit voidaan kytkeä tiettyihin aivojen toimintakuvioihin, kuten tiettyjen välittäjäaineiden tuotantoon tai tiettyjen aivon osien aktiivisuuteen tai kytkösten määrään. Poikkeamat aivoissa voivat aiheuttaa poikkeavaa käyttäytymistä tai poikkeuksellista lahjakkuutta.


title: Ihmisaivot

text: Ihmisen aivojen ensisijainen tehtävä on auttaa koko elimistöä pysymään optimaalisessa tilassa suhteessa ympäristöön. Aivot saavat jatkuvaa informaatiovirtaa sähköisinä impulsseina aistielinten hermosoluilta. Suurin osa siitä on epäolennaista eikä tärkeää, joten se jää tiedostamattomaksi. Jos aivot kuitenkin pitävät informaatiota uutena tai tärkeänä, aivot vahvistavat signaaleja ja saavat ne esiintymään useilla alueilla. Kun tätä toimintaa ylläpidetään riittävän kauan, syntyy tietoinen kokemus. Joskus aivot määräävät elimistön toimimaan lähettämällä lihaksiin signaaleja, jotka saavat ne supistumaan.


title: Ihmisaivot

text: Ihmisaivojen isoaivokuoren erityisalueet tuottavat aistimukset sähköisistä signaaleista, joita ne saavat aistielimiltä. Sensoriset neuronit, jotka ovat usein erikoistuneet tietystä paikasta tuleviin signaaleihin, reagoivat saamaansa informaatioon. Kukin aivokuoren erityisalue käsittelee tietyn informaation: näitä alueita ovat esimerkiksi tuntoalue, kuuloalue, näköalue, hajualue sekä primääri ja sekundäärinen makualue. Tietoisuuteen nousee vain murto-osa kaikista aistimuksista, vaikka jotkin tiedostamattomatkin aistimukset saattavat ohjata ihmisen käyttäytymistä. Aistimukset voi laukaista paitsi ulkoinen tapahtuma, myös sisäinen muistikuva tai mielikuvitus.


title: Ihmisaivot

text: Aivot säätelevät monia kehon perustoimintoja, kuten sydämen sykettä, hengitystä, ruoansulatusta, hikoilua ja sukupuoliviettiä. Säätelystä vastaavat hypotalamus ja aivorunko yhdessä. Aivojen hermokeskukset vaikuttavat elimistön rauhasiin, jotka tuottavat ja vapauttavat erilaisia hormoneja. Aivoissa hormoneja valmistavat aivolisäke ja käpylisäke. Hormonit vaikuttavat esimerkiksi nälän, janon tai kylläisyyden aistimuksiin sekä uni-valve-rytmiin.


title: Ihmisaivot

text: Aivojen primääri motorinen aivokuori osallistuu sekä tietoisiin että tiedostamattomiin liikkeisiin. Se lähettää signaaleja, jotka supistavat lihaksia. Tietoisiin liikkeisiin liittyy myös “korkeampia“ otsalohkoalueita, kuten esimotorinen ja supplementaarinen motorinen aivokuori. Refleksiliikkeisiin aivot eivät osallistu. Pikkuaivot kontrolloivat liikkeiden osatekijöiden järjestystä ja kestoa.


title: Ihmisaivot

text: Ihmisen kolme tärkeintä kielialuetta löytyvät useimmilta ihmisiltä vasemmasta aivopuoliskosta, ja neljä muuta tärkeää kielialuetta oikeasta aivopuoliskosta. Vasemman puoliskon tehtäviä ovat puheen tuottaminen, puheen ymmärtäminen ja sanojen tunnistus. Oikean puoliskon tehtäviä ovat sävyn tunnistaminen, rytmi, painotus ja intonaatio, puhujan tunnistaminen ja eleiden tunnistaminen.


title: Ihmisaivot

text: Kielen prosessointi tapahtuu pääasiassa Brocan ja Wernicken alueilla. Kun ihminen kuulee sanoja, Wernicken alue sovittaa äänet niiden merkitykseen sitä ympäröivän Geschwindin alueella olevien neuronien avulla. Kun ihminen puhuu, Wernicken alue etsii oikeat sanat, jotka välitetään Brocan alueelle, joka muuttaa sanat ääniksi liikuttamalla kieltä, suuta ja leukaa sekä aktivoimalla kurkunpään.


title: Ihmisaivot

text: Erityyppiset kielelliset tehtävät aktivoivat joukon eri alueita aivoissa. Monien aivokuoren alueiden tarkat tehtävät kielen kannalta ovat yhä epäselviä.


title: Ihmisaivot

text: Muistissa on kyse siitä, että ihminen luo menneisyyden kokemukset uudelleen aktivoimalla synkronisesti neuroneita, jotka liittyivät alkuperäiseen kokemukseen. Muistiin liittyy moni aivojen alue. Muistoja säilytetään fragmentteina kaikkialla aivojen eri puolilla.


title: Ihmisaivot

text: Peilisolut ovat neuroneja, jotka aktivoituvat kun ihminen liikkuu tai näkee jonkun muun liikkuvan. Niiden avulla ihminen saa välitöntä tietoa siitä, mitä toisen ihmisen mielessä liikkuu, mitä pidetään matkimisen perustana. Peilisoluja on löytynyt ihmisaivojen Brocan alueelta, otsalohkon liikealueilta, ohimolohkosta ja päälaenlohkosta.


title: Ihmisaivot

text: Tunteet luodaan limbisessä järjestelmässä. Sen ja aivokuoren välisen kaksisuuntaisen liikenteen ansiosta tunteet voidaan kokea tietoisesti ja tietoiset ajatukset voivat vaikuttaa tunteisiin.


title: Ihmisaivot

text: Suurimmalla osalla tietoisuuden tapahtumista näyttäisi olevan vahva kytkös aivojen sähkökemiallisiin, fyysisiin tapahtumiin. Tietoisuuden ja aineen (aivojen) välinen suhde on länsimaisen filosofian historian eräs suuri kysymys, jota on pohtinut lukematon määrä ihmisiä, mutta silti edistyminen on ollut hidasta tieteellisen tutkimuksen saralla.


title: Ihmisaivot

text: Ihmisen tietoisuutta hallitsee kolme perusverkostoa. Lepotilaverkosto toimii kun ihminen antaa ajatustensa vaellella vapaasti. Se käsittää useita aivoalueita ja sen toimiessa aivot käyttävät noin 80 prosenttia aivojen käyttämästä kokonaisenergiasta. Tarkkaavaisuusverkosto aktivoituu kun tapahtuu jotain, joka saa ihmisen suuntaamaan huomionsa johonkin. Se käsittää lähinnä aivosaaren etuosan ja pihtipoimun etuosan. Toimintaverkosto aktivoituu päälakilohkon alaosassa ja otsalohkon etuosan yläpuolella, kun tapahtuma vaatii toimintaa. Toimintaverkosto kiihdyttää aktiivisuutta niillä aivoalueilla, joita tarvitaan toiminnan suorittamiseen.


title: Ihmisaivot

text: Mielenfilosofian keskeinen ongelma liittyy mielen ja ruumiin väliseen suhteeseen, eli kysymykseen siitä, kuinka aivot, joka on aineellinen olio, voivat olla tietoiset, mikä on mielen ilmiö.


title: Ihmisaivot

text: Aivot ovat muovautuva elin, jonka rakenne muokkautuu ihmisen toiminnan perusteella. Rakenteellisia muutoksia tapahtuu pitkäaikaisen toiminnan, harjoittelun ja opettelun seurauksena. Aivojen tietyille alueille ja toimintoihin kasvaa uusia resursseja sen mukaan, mitä uusien asioiden oppimisessa tarvitaan: solujen välille syntyy uusia yhteyksiä, ja joskus syntyy jopa uusia hermosoluja. Joskus nämä muutokset ovat hyödyksi vain opetellussa asiassa, mutta joskus tapahtuu niin sanottu "siirtovaikutus", jolloin uudet resurssit ja laskentakapasitteetti ovat hyödyksi myös muissa asioissa. Siirtovaikutusta ei ole havaittu esimerkiksi sudokujen ratkomisessa tai kuvataidekurssilla opiskelussa, mutta esimerkiksi liikuntaharrastuksen tai musiikkiharrastuksen aloittamisen on havaittu olevan hyödyksi myös muistin, tarkkaavaisuuden ja erilaisten havaintotaitojen kannalta.


title: Ihmisaivot

text: Aivojen automatisoitumisperiaate tarkoittaa sitä, että opittu toiminta siirtyy aivokuoren tietoisesta hallinnasta ohjattavaksi osittain tietoisuuden ulkopuolella. Näin tietoisuuden kapasiteettia säästyy muuhun toimintaan ja elämä helpottuu. Esimerkiksi kävelemisestä tulee ihmiselle vuosien harjoittelun jälkeen lopulta automaattista, jolloin kävelijä voi keskittyä kävellessään muihin asioihin samaan aikaan. Ammattipianisti voi painella koskettimia ajattelematta jokaista painallusta erikseen, jotta hän pystyy tulkitsemaan musiikkia ja ilmentämään omia tunteitaan ja musiikin olemusta. Tottumukset perustuvat automaattiseen toimintaan, eli ihminen toimii “automaattiohjauksella” miettimättä mitä tekee. Syvään juurtuneiden tottumusten purkaminen ei ole helppoa vaan edellyttää niiden muokkaamista tai sitä, että tilalle opetellaan jokin toinen tapa.


title: Ihmisaivot

text: Aivot osaavat ennakoida asioita: aivot ensin päättelevät, mallintavat ja laskevat mitä kohta tapahtuu ja sitten suunnittelevat valmiiksi siihen sopivia toimintamalleja. Tarvittaessa aivot muokkaavat toimintaa uutta ennustetta vastaavaksi ja päivittävät virheelliseen ennusteeeseen johtaneita malleja. Tämä ennustava järjestelmä tekee ihmiselle mahdolliseksi ennakoida tilanteita, mikä vaikuttaa havaintoihimme. Ennakointiperiaate on erityisen vahva kuulojärjestelmässä. Sen toiminnan voi havaita esimerkiksi kun sateen ääni, joka on hyvin ennustettava, häipyy taustalle kuin emme kuulisi sitä, mutta ennusteen rikkoutuminen eli muutos äänessä saa kuulojärjestelmän hälyttämään tietoisuuden. Myös ihmisen tarttumistoiminto on täynnä ennakointia ja ennusteen korjaamista. Ennakointi on tärkeää myös esimerkiksi kun ihminen kuuntelee puhetta. Ennakoivia malleja tarvitaan kuuntelussa, koska puheessa tietoa tulee hyvin nopeassa tahdissa, eikä kuultua voi ymmärtää pelkästään kuultua tietoa analysoimalla. Vieraan kielen kohdalla ennakointimallien syntyminen vaatii altistumista suurelle määrälle puhuttua vierasta kieltä.


title: Ihmisaivot

text: Ihmisaivojen vuorokausirytmi riippuu kahden molekyylin pitoisuuksien vaihtelusta. Aamulla ihmisen aivoissa alkaa syntyä vireysmolekyyli oreksiinia, joka aktivoi hermosoluja ja pitää aivot hereillä. Päivän aikana aivoissa muodostuu adenosiinia, joka väsyttää aivoja. Iltapäivällä vireysmolekyyli oreksiinin tuotanto alkaa hiipua. Myöhään illalla adenosiinipitoisuus aivoissa on niin suuri, että ihminen nukahtaa. Yön aikana adenosiini sitoutuu jälleen polttoaineena toimivaan ATP-molekyyliin.


title: Ihmisaivot

text: Aivojen valveillaolokeskukset sammuvat nukkumisen ajaksi GABA-välittäjäaineen vaikutuksesta. Ihmisen nukkuessa aivot pysyvät aktiivisina ja suorittavat erilaisia tärkeitä tehtäviä. On arveltu, että nukkumisen aikana aivot lajittelevat, prosessoivat ja taltioivat informaatiota. Unenpuute heikentää ihmisen kykyä ajatella ja muistaa asioita selkeästi. Unen aikana aivoissa toimii myös niin sanottu glymfaattinen järjestelmä, joka puhdistaa aivoista sinne kertyneet myrkylliset kuona-aineet. Tässä prosessissa aivoista puhdistuvat vaaralliset proteiinit, kuten beeta-amyloidi, joka takertuessaan hermosoluihin alkaa muodostaa Alzheimerin taudin esiasteita. Puhdistusjärjestelmä käyttää hyväksi gliasoluja ja aivoissa kulkevia kanavia.


title: Ihmisaivot

text: Unessa on neljä vaihetta, joiden aikana aivoissa esiintyy eritaajuuksisia aaltoja. Valveilla esiintyy alfa-aaltoja, joiden taajuus on 8–12 hertsiä. Kevyessä unessa esiintyy theeta-aaltoja (4–7 Hz), seuraavassa vaiheessa beeta-aaltoja (12–16 Hz), syvässä unessa delta-aaltoja (1–3 Hz) ja REM-unessa samanlaisia aaltoja kuin valvetilan ja kevyen unen aikana.


title: Ihmisaivot

text: Syvän unen aikana aivot eivät ole kovin aktiiviset, mutta REM-unessa aivot aktivoituvat ja tuottavat ihmiselle eloisia ja voimakkaita unia. Etenkin aistimuksia prosessoiva aivojen osa on REM-unen aikana aktiivinen, mutta kriittisesti kokemuksia analysoiva otsalohko on käytännössä suljettuna.


title: Ihmisaivot

text: Usean mielenterveyden häiriön syynä on jokin aivojen neurologinen häiriö. Kun kuvaamisteknologioiden synty on tehnyt hermostoprosesseista näkyviä, on mielen häiriöt voitu tunnistaa enenevässä määrin aivoista johtuviksi.


title: Ihmisaivot

text: Aivojen fysikaaliset häiriöt voidaan jakaa kolmeen tyyppiin:


title: Ihmisaivot

text: Lisäksi ovat toiminnalliset häiriöt, joiden perimmäistä syytä ei tunneta, mutta niiden yhteydessä voidaan havaita poikkeamia aivojen toiminnassa. Niihin luokitellaan esimerkiksi ADHD ja fobiat.


title: Ihmisaivot

text: Moni häiriö, kuten Parkinsonin tauti, masennus ja autismin kirjo, voidaan luokitella useampaan kuin yhteen ylläolevista tyypeistä.


title: Ihmisaivot

text: Neurokirurgialla voidaan hoitaa esimerkiksi aivokasvaimia, kohonnutta painetta, fyysisiä aivovammoja, verisuonipoikkeamia tai aivopaiseita. Joitain häiriöitä, kuten masennusta ja Alzheimerin tautia voidaan hoitaa lääkkeillä.


title: Ihmisaivot

text: Psykiatria keskittyy mielenterveyden häiriöiden hoitoon. Neurologia tutkii ja hoitaa erityisesti aivojen, hermoston ja lihasten sairauksia, jotka katsotaan sen alan piiriin kuuluviksi.


title: Ihmisaivot

text: Bakteerit aiheuttavat aivokalvojen tulehduksia eli meningiittejä sekä märkäpesäkkeitä eli abskesseja eri osiin aivoja. Myös viruksilla on aivojen tulehduksissa merkittävä osuus. Esimerkiksi tuhkarokko toimii toisinaan hitaana aivojen virusinfektiona. Oma lukunsa ovat prionit, jotka aiheuttavat muun muassa Creutzfeld–Jacobin tautia, jonka yksi muunnos on paljon julkisuutta saanut hullun lehmän tauti.


title: Ihmisaivot

text: Aivojen verenkierto estyy osittain aivoinfarktissa, joka on kansantaloudellisesti merkittävimpiä sairauksia. Siksi sitä pyritään ennalta ehkäisemään aktiivisesti, kun riskitekijöitä on tiedossa, ja pyritään myös mahdollisimman nopeaan suonensisäiseen kirurgiaan tai liuotushoitoon sekä aktiiviseen kuntoutukseen. Aivoinfarktia voi edeltää TIA eli ohimenevä aivoverenkierron häiriö. Migreeni on myös aivoverisuonten supistelua, mutta ei vaikeanakaan ole yleensä vakavan aivohalvauksen esioire.


title: Ihmisaivot

text: Aivoverenvuotoja on useita tyyppejä. Usein vammojen aiheuttamia ovat kovakalvon päällinen eli epiduraalivuoto ja kovakalvon alainen eli subduraalivuoto. Epiduraalivuoto on yleensä valtimovuoto ja subduraalivuoto laskimon vuoto. Nämä ovat nopeasti kuolemaan johtavia tiloja ilman aggressiivista hoitoa, ei niinkään verenhukan vaan aivopaineen nousun takia. Lukinkalvon alainen eli subaraknoidaalivuoto puolestaan voi johtua myös valtimon ja laskimon välisestä epämuodostumasta tai valtimonpullistumasta eli aneurysmasta, joten synty ilman vammaa on tavallinen. Aivojen sisäinen eli intrakerebraalivuoto on käytännössä mahdoton hoitaa operaatiolla.


title: Ihmisaivot

text: Laskimopuolen häiriöistä on huomioitava harvinainen mutta vakava suurten veriviemärien laskimontukkotulehdus eli tromboflebiitti, joka on henkeä uhkaava tila.


title: Ihmisaivot

text: Aivopaineella tarkoitetaan kallon sisäistä painetta, ei verenpainetta. Aivopaineen kohoaminen voi johtua aivokudoksen turpoamisesta esimerkiksi kasvainten tai vammojen vaikutuksesta, verenvuodosta tai likvoritilan paineen noususta. Se vaikuttaa nopeammin aikuiseen kuin pikkulapseen luutuneen kallon vuoksi. Päänsärkyä aiheuttava aivopaineen lasku voi aiheutua esimerkiksi lannepistosta.


title: Ihmisaivot

text: Aivokasvaimille on tyypillistä, että ne voivat johtua mistä tahansa aivokudoksesta kuten hermo- ja tukikudoksesta. Ne voivat johtua myös etäpesäkkeistä eli metastaaseista. Lisäksi on aivan oleellista, että kaikki kallonsisäinen kasvu johtaa aivopaineen nousuun ja on siksi pahanlaatuista, vaikka itse kasvaimen kasvutapa olisi benigni eikä syöpä. Tavallisimpiin kallonsisäisiin kasvaimiin kuuluvat aivokalvon hyvänlaatuinen kasvain meningeooma sekä aivolisäkkeen kasvaimet. Aivojen ensisijaisia eli metastasoimattomia syöpiä tavataan eniten yleensä lapsilla.


title: Ihmisaivot

text: Neurotiede on perustunut 1970- ja 1980-luvuilta lähtien kuvantamismenetelmiin. Toiminnallisen magneettikuvauksen ja aivosähkökäyrän kaltaisten menetelmien avulla voidaan seurata elävän ihmisen aivojen sähköistä toimintaa, kun koehenkilö suorittaa erilaisia tehtäviä tai ajatusprosesseja. Aiemmin tietoa aivokudoksesta saatiin esimerkiksi tutkimalla rottien tai muiden sellaisten eläinten aivoja, joiden aivot muistuttavat ihmisaivoja. Aivojen eri osien tehtävistä on saatu tietoa myös erilaisten aivovaurioiden yhteydessä. Aivovaurio jollakin tietyllä alueella pään sisässä on liittynyt jonkinlaiseen toimintahäiriöön, mistä on ollut mahdollista päätellä mikä aivojen alue vaikuttaa mihinkin.


title: Ihmisaivot

text: Aivokuvausmenetelmät jaetaan anatomiseen kuvaukseen ja toiminnalliseen kuvaukseen. Anatominen kuvaus antaa tietoa aivojen rakenteesta, ja toiminnallinen kuvaus näyttää, miten aivot toimivat.


title: Ihmisaivot

text: Human Brain -hanke on vuonna 2013 käynnistynyt Genevestä johdettu kansainvälinen tutkimushanke, jonka tavoitteena on luoda ihmisaivojen digitaalinen kopio ennen vuotta 2023. Digitaalisissa aivoissa impulssien pitäisi kulkea täsmälleen samalla tavalla kuin oikeissa aivoissa. Hankkeen ensimmäinen tavoite on tutkia ihmisaivot niin hyvin, että ymmärretään, miten aivojen osat toimivat ja millainen niiden rakenne on. Valmiin mallin toivotaan näyttävän ensimmäistä kertaa, miten ajatukset aivoissa syntyvät ja missä tietoisuus sijaitsee. Digitaalisten ihmisaivojen toimiminen edellyttää nykyisiä huomattavasti tehokkaampaa tietokonetta. Digitaaliset aivot antavat teoriassa mahdollisuuden luoda ihmiselle ikuinen virtuaalinen elämä.


title: Ihmisaivot

text: Aivot kyetään nykyisin kytkemään sähkölaitteisiin, joiden avulla niiden toimintoihin voidaan vaikuttaa. Aivojen lähettämiä sähköisiä hermoimpulsseja voidaan myös ohjata elimistön ulkopuolisiin laitteisiin ja järjestelmiin, jolloin konetta voidaan oppia ohjaamaan ajatuksen voimalla.


title: Ihmisaivot

text: Yleinen esimerkki aivojen ohjaamasta keinotekoisesta laitteesta on raajaproteesi. Se liitetään hermostoon sähköjohdoilla, joita pitkin käskyt siirtyvät pieniin sähkömoottoreihin, jotka liikuttavat muun muassa niveliä. Johdot voidaan yhdistää implantista myös suoraan tarvittavia toimintoja ohjaaviin neuroneihin. Myös aivosähkökäyrän antamia tietoja aivojen sähköisistä ilmiöistä voidaan käyttää raajan ohjaamisessa. Tietokonettakin voidaan ohjata ajatuksen voimalla eri tavoin, kuten aivojen pinnalle kiinnitettyjen mikrosirujen avulla. Näin voidaan ohjata esimerkiksi pelihahmoja tai pyörätuolia.


title: Ihmisaivot

text: Kuurojen ja sokeiden avuksi on kehitetty sähkötoimisia istutteita, jotka lähettävät valoärsykkeitä näköhermon tai kuuloärsykkeitä kuulohermon kautta aivoihin. Parkinsonin tautia voidaan hoitaa syvälle aivojen sisäosiin yhteydessä olevalla tahdistimella, joka ärsyttää sähköisesti tietyn alueen hermosoluja.


title: Reikäkortti

text: Reikäkortti on yksi vanhimmista tavoista koneellisesti käsiteltävän tiedon tallentamiseen. Reikäkortti on yleensä vakiomuotoinen neliskulmainen kartonginpala, jossa on muutamia satoja mahdollisia lävistyskohtia. Osa rei'istä tehdään sen mukaan, mitä tietoa kortin halutaan ilmaisevan.


title: Reikäkortti

text: Ensimmäistä kertaa reikäkortteja käytti tiettävästi ranskalainen Basile Bouchon puoliautomaattisen kudontalaitteensa ohjaukseen. Reikäkorteille oli tallennettu tieto kankaaseen kudottavasta kuviosta. Saman idean toteutti menestyksekkäämmin niin ikään ranskalainen Joseph Marie Jacquard, joka kehitti täysautomaattisen kudontakoneen 1800-luvun alussa.


title: Reikäkortti

text: Vuonna 1890 reikäkortteja käytettiin apuvälineenä Yhdysvaltain väestönlaskennassa. Kustakin kansalaisesta tehtiin kortti, jolle tallennettiin laskennassa olennaiset perustiedot. Tämän jälkeen suurille korttimäärille saattoi niin sanotun reikäkorttikoneen eli "tabulointilaitteen" avulla tehdä esimerkiksi erilaisia hakuja ja lajitteluja. Tekniikan patentoi Herman Hollerith vuonna 1887. Vuonna 1896 Hollerith perusti "Tabulating Machine Companyn", joka muodosti osan vuonna 1911 perustetusta IBM:stä.


title: Reikäkortti

text: Vuonna 1953 Suomeen perustettiin "Reikäkorttiyhdistys" reikäkorttikonealan ammattilaisten toimintafoorumiksi. Vuonna 1955 yhdistys alkoi julkaista "Reikäkortti"-lehteä. Vuonna 1960 Reikäkorttiyhdistyksen nimi muutettiin "Tietokoneyhdistykseksi", ja yhdistyksen julkaisu muuttui "Tietokone"-lehdeksi (ei yhteyttä nykyiseen Tietokone-lehteen).


title: Reikäkortti

text: Reikäkortit ja reikänauhat olivat merkittävä tallennusväline tietotekniikan ensimmäisinä vuosikymmeninä. 1980-luvulle tultaessa magneettiset tallennusvälineet, kuten levykkeet ja nauhat, olivat kuitenkin jo syrjäyttäneet reikäkortit ja -nauhat lähes täysin.


title: Reikäkortti

text: Tavallisimmin käytetyissä IBM:n reikäkorteissa oli 12 allekkaista riviä ja 80 saraketta, kaikkiaan 12 · 80 = 960 sellaista kohtaa, joihin voitiin lävistää reikä. Allekkaisia rivejä merkittiin kirjaimilla X ja Y sekä numeroilla 0-9. Jokainen sarake vastasi yhtä merkkiä reikäkortille tallennetussa merkkijonossa. Kutakin numeroa, kirjainta tai merkkiä vastasi sellainen allekkaisten ruutujen yhdistelmä, jossa oli reiät tietyillä riveillä. Numeroita vastasi sarake, jossa vain kyseisen numeron rivillä oli reikä, muita merkkejä sen sijaan kahden tai useamman allekkain olevan reiän yhdistelmä.


title: Reikäkortti

text: Viite: Eri numeroita, kirjaimia ja eräitä muita merkkejä vastaavat merkinnät reikäkorteissa; X tarkoittaa lävistettyä kohtaa.


title: Ståle Solbakken

text: Ståle Solbakken (s. 27. helmikuuta 1968) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Elokuusta 2013 lähtien hän on toiminut FC Kööpenhaminan päävalmentajana.


title: Ståle Solbakken

text:
Solbakken aloitti peliuransa pienen norjalaisseura Gruen riveissä. 21-vuotiaana vuonna 1989 Solbakken otti ison askeleen urallaan eteenpäin ja siirtyi Hamarkamerateneen. Hamarilaisseuran riveissä Solbakken pelasi seuran noustessa ykkösdivisioonasta ylimmälle sarjatasolle Tippeligaeniin mestarina. Solbakken pelasi Ham-Kamissa 100 ottelua tehden niissä 35 osumaa, kunnes 1994 siirtyi Lillestrømiin. Tuolloin Solbakken sai myös kutsun Norjan maajoukkueeseen, jossa hän olikin myöhemmin tärkeä mies pelaten 58 A-maaottelua. Hän osallistui myös MM-kisoihin 1998 ja EM-kisoihin 2000.
Solbakken siirtyi ulkomaille 1997, mutta visiitti jäi lyhyeksi. Hän pelasi Wimbledonissa 6 ottelua tehden yhden maalin. Jouduttuaan riitoihin päävalmentaja Joe Kinnearin kanssa, hänet myytiin 1998 tanskalaiseen Aalborgiin.
Aalborgissa Solbakken voitti Tanskan mestaruuden 1999 ja Tanskan Cupin 2000, jolloin hänet palkittiin myös Vuoden pelaajana Tanskassa.
Solbakken halusi siirtyä isompiin ympyröihin, mutta vuonna 2000 hän siirtyi FC Kööpenhaminan riveihin. Solbakken ehätti pelata seurassa vain neljätoista ottelua, kun hän maaliskuussa 2001 sai sydänkohtauksen harjoituksissa. Solbakken todettiin kliinisesti kuolleeksi, mutta hänet onnistuttiin elvyttämään ambulanssissa. Solbakkenin pelaajaura päättyi kyseiseen onnettomuuteen. 2002 Solbakken palasi kentälle, tai oikeammin kentän laidalle aloittaen valmennusuransa Ham-Kamissa. Ensimmäisenä valmennusvuonnaan Solbakken johdatti seuran ykkösdivisioonan voittoon ja liigaan.


title: Ståle Solbakken

text: 1. tammikuuta 2006 Solbakkenista tuli FC Kööpenhaminan päävalmentaja ruotsalaisen Hans Backen erottua kesken kauden. Solbakkenin johdolla joukkue selviytyi Mestarien liigaan 2006 pudottaen kolmannella karsintakierroksella jatkosta AFC Ajaxin. Liigan lohkovaiheessa syksyllä 2006 FCK voitti Manchester Unitedin sensaatiomaisesti.


title: Ståle Solbakken

text: Solbakkenin johdolla FCK on jatkanut menestyskulkuaan Tanskan superliigassa ja voittanut kaksi perättäistä Tanskan mestaruutta. Lisäksi FCK voitti Royal Leaguen kaudella 2005–06. Vaikka kausi 2007/08 päättyikin pettymykseen ja mestaruus karkasi vuosien tauon jälkeen Aalborg BK:lle sai Solbakken jatkaa tehtävässään. Kiitokseksi luottamuksesta hän palautti FCK:n komeasti mestariksi kaudella 2008/09. Kauden kruunasi FCK:n seurahistorian toinen tuplamestaruus.


title: Ståle Solbakken

text: Marraskuussa 2009 Solbakken ilmoitti, ettei aio jatkaa FC Kööpenhaminassa kesäkuussa 2011 päättyvän sopimuksensa jälkeen, vaan jatkaa uraansa Norjan maajoukkueen päävalmentajana. Solbakken ottaa maajoukkuevalmentajan tehtävät hoitaakseen Egil Olsenilta EM2012-projektin jälkeen. Toukokuussa 2011 Solbakken kuitenkin allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen saksalaisseura 1. FC Kölnin kanssa. Seura osti hänet ulos Norjan maajoukkuesopimuksesta 750 000 eurolla ja Solbakken aloittaa "Kilipukeissa" kesällä 2011. Kausi 2011/12 sujui Kölniltä ailahdellen, sillä parhaimmillaan keskikastissa majaillut seura vajosi kehnon kevään myötä taistelemaan sarjapaikastaan. Lopulta seurajohto sai tarpeekseen 12. huhtikuuta 2012 ja erotti Solbakkenin Kölnin pelattua viisi perättäistä ottelua ilman voittoa.


title: Ståle Solbakken

text: Toukokuussa 2012 Solbakken allekirjoitti valmennussopimuksen Englannin Valioliigasta pudonneen Wolverhamptonin kanssa. Wolves ei onnistunut Solbakkenin alaisuudessa taistelemaan paluusta Valioliigaan, vaan juuttui Mestaruussarjan keskikastiin. Kun joukkue putosi tammikuun alussa FA Cupin kolmannella kierroksella Luton Townille, sai Solbakken potkut tehtävästään.


title: Ståle Solbakken

text: Solbakken palasi FC Kööpenhaminan päävalmentajaksi elokuussa 2013. Solbakkenin johdolla FCK jatkoi menestyksekkäästi Tanskan liigan kärkikahinoissa, mutta hävisi mestaruuden kaudella 2013/14 sekä liigassa että cupissa Aalborgille. Kaudella 2014/15 FCK joutui jälleen tyytymään liigan kakkossijaan, kun FC Midtjylland vei mestaruuden. Cupissa Solbakken pääsi juhlimaan uransa toista mestaruutta, kun FCK kukisti jatkoajan jälkeen FC Vestsjællandin 3–2. Kaudella 2015/16 Solbakken johdatti FCK:n Tanskan superliigan mestaruuteen peräti yhdeksän pisteen erolla SønderjyskEen. Kausi huipentui seuran ja Solbakkenin ensimmäiseen tuplamestaruuteen seitsemään vuoteen, kun FCK kaatoi Aarhusin 2-1.


title: Ståle Solbakken

text: Kaudella 2016/17 FCK jatkoi vahvoja otteitaan Tanskan liigassa. Joukkue voitti liigan runkosarjan 12 pisteen erolla Brøndbyyn häviämättä yhtään ottelua. Voittokulku jatkui mestaruuden ratkaisseessa loppusarjassa ja Solbakkenin seitsemäs mestaruus FCK:n peräsimessä ratkesi jo viisi kierrosta ennen sarjakauden päättymistä. Mestarien liigassa FCK selvitti tiensä karsintojen läpi lohkovaiheeseen, jossa joukkue pelasi vahvasti. Kaksi tasapeliä FC Portoa vastaan, voitot Club Bruggesta ja tasapeli Leicester Cityä vastaan riittivät lohkon kolmanteen sijaan. FCK:n europelit päättyivät Eurooppa-liigassa neljännesvälierätappioon AFC Ajaxille.


title: Paperi

text: Paperi on ohut ja litteä kuiduista puristamalla valmistettu yleinen kulutustavara. Yleensä paperia valmistetaan puumassasta, mutta muitakin kasvikuituja, kuten puuvillaa ja hamppua, voidaan käyttää. Monissa kielissä käytetty sana "paperi" juontuu papyruksesta.


title: Paperi

text: Paperia valmistetaan niin graafiseen käyttöön (kirjoittaminen, piirtäminen, kopiointi, tulostaminen), hygieniaan (WC- ja talouspaperi) kuin pakkausmateriaaliksi. Paperin jalosteita ovat muun muassa sanomalehdet, kirjat, mehu- ja maitotölkit ja jotkin keksi- ja makeiskääreet. Myös tapetit valmistetaan vahvasta paperista. Setelit ja muut arvopaperit valmistetaan erittäin korkealaatuisesta paperista, johon voidaan käyttää puuvillaa tai lumppua. Lumppupaperi kestää hyvin aikaa ja kulutusta, ja sen pH-arvo on neutraali, joten se sopii erityisen hyvin arkistokäyttöön.


title: Paperi

text: Paperinvalmistuksessa käytetään termiä "grammapaino", joka tarkoittaa yhden neliömetrin kokoisen paperin painoa grammoina. Paperin ja kartongin välinen standardinmukainen erottelu kulkee grammapainossa 125 g, jonka yli olevia laatuja kutsutaan kartongiksi. Kartonkeja käytetään useimmiten pakkauksiin. Muita kartonkien käyttökohteita ovat imukartongit, joiden valmistuksessa käytetään pellavaa imun muodostamiseen. Paksuimpia monista kartonkikerroksista koostuvia lajeja taas kutsutaan pahveiksi.


title: Paperi

text: Paperiarkkien ohuet reunat voivat vahingoittaa ihoa johtaen paperihaavoihin.


title: Paperi

text: Paperiarkeista käytetään seuraavia kappalemittoja:Paperin valmistusprosessin kuvasi kirjallisesti ensi kerran Kiinassa valtion virkamies Cai Lun vuoden 105 paikkeilla. Paperin valmistustaito levisi Koreaan ja Japaniin 600-luvun alussa. Paperin valmistustaidon uskotaan levinneen arabien mukana Kiinasta islamilaiseen Espanjaan 1100-luvulla ja edelleen tästä Eurooppaan 1300-luvun tienoilla.


title: Paperi

text: Marokon Fèsissä, Al-Karaouinen yliopistossa tarvittiin paperia kirjoja varten. Ibn Battutan mukaan Fès al Balissa oli 1300-luvulla "400 myllynkiveä paperin valmistusta varten". Paperia vietiin täältä Al-Andalusiin Iberian niemimaalle, kunnes paperin valmistus levisi myöhemmin kirjapainotaidon mukana muualle Eurooppaan.


title: Paperi

text: Paperin ohella kirjoitusmateriaalina oli pergamentti. Suomeen paperia tuotiin jo 1300-luvun puolessa välissä, varhaisin säilynyt suomalainen paperiasiakirja on vuodelta 1350.


title: Paperi

text: Keisari Napoleon otti Ranskassa paperin standardikoot käyttöön 1800-luvun alussa. Nämä standardit eivät levinneet laajalle.


title: Paperi

text: Paperi kuitenkin säilyi suhteellisen kalliina vuosisatojen ajan, kunnes teolliset paperikoneet mullistivat valmistusprosessin ja oivallettiin, että paperia pystytään valmistamaan edullisemmin puumassan kuiduista. Paperikoneiden kehitys tapahtui erityisesti 1800-luvun alussa. Tuolloin raaka-aineena käytettiin yhä lumppuja. Menetelmä puuhiokkeen käyttöön kehitettiin Saksassa 1840-luvulla. Puuhiokkeen ohella tarvittiin edelleen myös lumppuja sitomaan massaa. Seuraava kehitysaskel oli kemiallisen menetelmän kehittäminen: puuhiokkeesta siirryttiin sellun käyttöön raaka-aineena.


title: Paperi

text: Halvan paperin esiinmarssin myötä kirjat ja sanomalehdet yleistyivät teollistuneissa maissa, jolloin informaationlevitys mullistui lähes kaikkien lukutaitoisten saataville ja pakkaukset muodostuivat kulutuksen luontaiseksi osaksi.


title: Paperi

text: Sveitsi standardoi paperin koot 1921. Suomen kansallinen standardisoimisjärjestö SFS vakioi A- ja B-sarjojen paperikoot 1927. Paperikoot olivat neljä vuotta aiemmin perustetun järjestön ensimmäisiä standardeja.


title: Paperi

text: Tietokoneiden siirtyessä kuvaputkinäyttöihin ja rivikirjoittimien kadotessa ennustettiin "paperittoman toimiston" ja jopa paperittoman yhteiskunnan tuloa, mutta päinvastoin tietotekniikan aikakaudella kulutus on moninkertaistunut. 1980-luvulla jotkut ennustivat jopa paperisen kirjan katoamista ja korvaamista sähköisillä näytöillä, mutta 2000-luvulla tällaista ei ole ollenkaan näkyvissä. PDAt ja kännykkäkalenterit ovat tulleet muistilehtiöiden rinnalle, mutta paperin katoamista ei ole silti näköpiirissä.


title: Paperi

text: Nykyään valtaosa paperista valmistetaan teollisesti puukuiduista pitkälle automatisoidulla prosessilla. Eräät muutkin kuidut sopivat, mutta metsäteollisuus ei ole panostanut niiden tutkimukseen, koska puun riittävyys on vaikuttanut turvatulta. Taloudellinen ja ympäristöystävällinen tulevaisuuden vaihtoehto puulle on olkisellu. Olkea syntyy vuodessa ruuantuotannon ohessa 2500 miljoonaa tonnia. Paperia valmistetaan maailmassa 350 miljoonaa tonnia vuodessa.


title: Paperi

text: Kuitupuu tuotiin ennen tavallisemmin uittamalla proomujen avulla, nykyisin maateitse rekoilla, laivoilla tai rautateitse. Kuorimarummuissa puista poistetaan kuori. Rungot jatkavat matkaansa; kuoret poltetaan energiaksi tai käytetään maanparannusaineena. Osa puunrungoista haketetaan lastuiksi (puuhakkeeksi), jotka varastoidaan, osa hiotaan hiomakoneilla hiokemassaksi. Lastuista voidaan valmistaa puumassaa lähinnä kahdella eri tavalla: hake keitetään lipeässä, jolloin puusta liukenee ligniini, mutta runsaasti muutakin. Näin saadaan sellumassaa. Vaihtoehtoisesti hake hierretään mekaanisesti. Käsittelyjen tuloksena puusta muodostuu massaa (hioke, hierre tai sellu), joka pestään ja useimmiten valkaistaan (valkaisematonta massaa josta syntyy ruskeaa paperimateriaalia, käytetään lähinnä pakkauspaperien ja -kartonkien valmistukseen).


title: Paperi

text: Paperimassaan voidaan myös lisätä erinäisiä täyteaineita esimerkiksi kaoliinia, talkkia, kalsiumkarbonaattia ja erilaisia väriaineita. Täyteainelisäyksen pääasialliset edut ovat opasiteetin (läpinäkymättömyyden) kasvaminen, matta-, kiiltopintaisuuden, värin säätely ja raaka-ainekustannuksien halventuminen.


title: Paperi

text: Syntynyt oikeaan kosteuteen laimennettu, paineistettu paperimassa syötetään perälaatikosta viiralle, joka muodostetaan "huulen" avulla ohueksi tasaiseksi rainaksi. Sen jälkeen prosessin suurin tehtävä on poistaa vesi eri keinoin. Ensin viiralla vettä imetään pois mm. alipaineistetuilla imulaatikoilla. Muodostuva paperiraina otetaan ylös puristinosalle ottotelan avulla, seuraavaksi raina puristetaan suurien telojen läpi, "nippien" (märkäpuristus) avulla, ja viimeksi paperiraina kulkee kuivatusosalla se menee eri kuivatusryhmien välein, höyryllä paineistettujen, eri lämpöisten telojen "kuivatussylinterien", pitkin huomattavan matkan, jolloin loput tasapainokosteuden ylittävästä vedestä poistuu haihtumalla (kuivatus).


title: Paperi

text: Näiden jälkeen paperi rullataan isolle konerullalle "tampuurille". Kuivaan paperiin voidaan lisätä erilaisia päällysteitä ja pintakäsittelyaineita, jotka parantavat paperin ominaisuuksia paremmin sen käyttötarkoitukseen soveltuvaksi.


title: Paperi

text: Kansainväliset paperiarkkien koot on määritelty ISO 216 -standardissa. Standardin mukaisia paperikokoja käytetään useissa maissa, merkittävinä poikkeuksina ovat mm. Yhdysvallat ja Kanada.


title: Paperi

text: ISO 216 -standardi määrittää yleisesti käytössä olevat A-, B- ja C-sarjat, jotka eroavat toisistaan kokonsa puolesta. Yleisin käytössä oleva sarja on A-sarja, johon kuuluu Suomessa yleisin A4-paperi.


title: Paperi

text: A0-arkin pinta-ala on tasan 1 neliömetri, B0-arkin lyhyempi sivu on pituudeltaan metri. Sekä A- että B-sarjoissa arkin lyhyemmän ja pidemmän sivun suhde toisiinsa on formula_1. A-sarjan eri kokoja käytetään muun muassa kirjoituspaperina, postikortteina ja käyntikortteina. B-sarjan kokoja käytetään esimerkiksi kirjoissa, piirustuksissa ja esitteissä.


title: Paperi

text: C-sarja määrittelee kirjekuorien koot. C-sarjan kirjekuori on aina vastaavaa A-sarjalaista suurempi. C4-kirjekuoren sisälle mahtuu A4-kokoinen paperi taittamatta.


title: Paperi

text: Paperin ydin on puukuiduissa. Kuituaineiden sitomisessa paperissa on myös erilaisia liima-aineita. Paperin painatusominaisuuksien parantamiseksi paperiin voidaan lisäksi laittaa kiviaineksesta peräisin olevia pigmenttejä. Joidenkin paperilaatujen koostumuksesta jopa kolmannes voi olla näitä mineraaleja. Tämän vuoksi koulukirjat, aikakauslehdet ja muut mineraalipitoisesta paperista valmistetut painotuotteet tuhkaavat poltettaessa normaalia paperia enemmän. Joissakin papereissa mineraaleja on täyteaineen lisäksi erityisenä pinnoitteena.


title: Paperi

text: Mineraalien käytön tavoitteena on estää painovärien imeytyminen paperiin, jolloin teksti piirtyy terävämmin. Mineraalien tarkoituksena on myös heijastaa valoa niin, että teksti ei paistaisi paperin läpi. Näin syntyy voimakas kontrasti painomusteen ja valkoisen paperin välille. Pinnoitettu paperi heijastaa usein valoa niin voimakkaasti, että tekstin lukeminen saattaa vaikeutua. Tästä syystä kirjat, joissa on paljon luettavaa tekstiä, painetaan yleensä pinnoittamattomalle paperille. Mineraalit tekevät paperista myös hitaammin hajoavaa ja pidentävät näin paperin kestoikää.


title: Paperi

text:
Yleisimmin käytettyjä mineraaleja ovat kaoliniittisavi ja kalsiumkarbonaatti eli liitu. Myös hienoksi jauhettua kiteistä marmoria, kipsiä ja titaanioksidia käytetään.
Syväpainatuksessa voidaan käyttää myös talkkia; offsetpainatukseen talkki ei sen sijaan sovi.


title: I Want Out

text: I Want Out on Power metal -yhtye Helloweenin kolmannelta albumiltaan Keeper of the Seven Keys part II irrottama single, joka ilmestyi vuonna 1988. Kitaristi Kai Hansenin kirjoittamasta kappaleesta on vuosien saatossa tullut yksi yhtyeen tunnetuimmista. Kappaletta myöhemmin ovat coveroineet mm. Sonata Arctica ja Hammerfall.


title: I Want Out

text: Single nousi Suomen virallisen listan sijalle 12.


title: Tribologia

text: Tribologia on konetekniikan tutkimusalue, joka tarkastelee kosketuspintojen kitkaan, kulumiseen ja voiteluun liittyviä ilmiöitä. Kosketuksen ominaisuuksilla on oleellinen vaikutus ajoneuvojen ja voimansiirtolaitteiden suorituskykyyn, kestoikään, tehohäviöihin, meluun ja käyttövarmuuteen.


title: Tribologia

text: Sana on johdettu kreikan kielen hankausta tarkoittavasta tribos-sanasta.


title: Arabialainen chat-merkistö

text: Arabialaista chat-merkistöä käytetään pääasiassa arabiankielisten viestien lähettämiseen internetissä tai matkapuhelimen välityksellä silloin kun normaalia arabialaista merkistöä ei voida teknisistä syistä käyttää. Merkistö koostuu pääasiassa arabian aakkosten muunnoksista latinalaisten aakkosten merkeiksi. Muunnokset eivät kuitenkaan noudata translitterointistandardeja (ISO 233 ja SFS 5755).


title: Arabialainen chat-merkistö

text: Erityisesti 1990-luvulla länsimaissa kehitetyt viestiteknologiat ovat tulleet suosituiksi myös arabimaailmassa. Muun muassa henkilökohtaiset tietokoneet, WWW, sähköposti, IRC, pikaviestimet ja tekstiviestit ovat kaikki länsimaisia keksintöjä. Useimmissa on voinut käyttää vain latinalaisiin aakkosiin kuuluvia merkkejä, eikä kaikissa vieläkään ole mahdollista hyödyntää arabian aakkosia. Tämän vuoksi ovat arabiankieliset käyttäjät alkaneet korvata arabian aakkosia vastaavin latinalaisin aakkosin. Kaikille kirjaimille ei ole foneettista vastinetta, ja niinpä osa merkeistä esitetään numeroilla ja muilla symboleilla. Esimerkiksi latinalaisen aakkoston numeroa 3 käytetään kuvaamaan arabian kirjainta ع (`ayn).


title: Arabialainen chat-merkistö

text: Muunnokselle ei ole olemassa vielä vakiintunutta nimeä, koska se on vielä varsin uusi ja sitä käytetään lähinnä epävirallisissa yhteyksissä. Jotkut käyttävät merkistöstä nimeä arabialainen chat-merkistö, koska sitä käytetään yleisimmin chat-palveluissa. Myös nimeä "Aralish" käytetään. Uudissanassa yhdistyvät arabian kieli (tavu "ara") ja englantilainen merkistö (tavu "lish", englannin sanasta "english").


title: Arabialainen chat-merkistö

text: Merkistöä käytetään pääasiassa verkkoviestinnässä, kuten IRCissä, eri keskustelufoorumeilla ja blogeissa, koska näissä ei yleensä ole mahdollista käyttää arabian kirjainmerkkejä.


title: Arabialainen chat-merkistö

text: Yleisimmin merkistöä käyttävät arabimaailman nuoret erilaisissa epämuodollisissa yhteyksissä, kuten ystävien välisessä viestinnässä. Merkistöä ei käytetä virallisissa yhteyksissä eikä muutenkaan laajamuotoisessa viestinnässä. Merkistön avulla käydyt keskustelut ovat tyypillisesti enintään muutaman lauseen mittaisia.


title: Arabialainen chat-merkistö

text: Windows XP, Mac OS X ja monet Linux-jakelut tukevat arabian kieltä, mutta kaikilla käyttäjillä ei ole käytössään arabialaista näppäimistöä, joten he käyttävät chat-merkistöä.


title: Sukuvika

text: Sukuvika ("Arrested Development") on yhdysvaltalainen Emmy-palkittu vuosina 2003-2006 tehty komediasarja. Sarja kertoo ennen erittäin rikkaasta, erikoisesta ja epätoimivasta perheestä. Sarja on toteutettu pseudodokumentti-tyylisesti, ja pääkäsikirjoittajana toimi Mitchell Hurwitz. Yhdysvalloissa sarjaa esitti FOX ja Suomessa Subtv sekä MTV3. Vuonna 2011 Netflix hankki sarjan lähetysoikeudet ja julkaisi sarjasta uuden neljännen kauden 26. toukokuuta 2013.


title: Sukuvika

text:
Sarjan alkuperäisidean luonnosteli kesällä 2002 "Sukuvian" tuottaja, Ron Howard, joka halusi tehdä tarkasti käsikirjoitettua
komediasarjaa käsivarakameroin kuvattuna. Howard tapasi David Nevinsin ja Katie O’Connellin, Imagine Televisionin johtajan ja apulaisjohtajan sekä kaksi käsikirjoittajaa, toisen heistä ollessa Mitchell Hurwitz. Juuri Hurwitz ehdotti, että sarja kertoisi perheestä, joka menettäisi hetkessä koko omaisuutensa, samalla viitaten Yhdysvalloissa viime aikoina paljastuneisiin lahjusskandaaleihin. Ideasta innostuttiin ja pilottijakso oli käsikirjoitettu 2003 tammikuussa ja kuvattu maaliskuussa.


title: Sukuvika

text: Heti alusta alkaen sarja sai paljon kriitikoiden ylistystä. Lukuisat lehdet, kuten The Guardian, "New York Daily News" ja "Entertainment Weekly" kehuivat sarjaa jopa "hauskimmaksi sarjaksi tv:ssä". Sarjan ensimmäinen kausi voitti myös monia palkintoja, kuten kuusi Emmy-palkintoa ja yhden Golden Globen. Lisäksi sarja lunasti paikan "Time"-lehden "100 parasta sarjaa kautta aikojen" -taulukossa.


title: Sukuvika

text: Katsojaluvut eivät yltäneet arvostelujen tasolle vaan laskivat tasaisesti. Toisella kaudella katsojia oli enää kuusi miljoonaa, kolmannella kaudella neljä miljoonaa. Lopulta sarjan kolmannen kauden neljä viimeistä jaksoa esitettiin kahden tunnin erikoisjaksona helmikuussa 2006 samaan aikaan vuoden 2006 olympialaisten avajaisseremonian kanssa. Erikoisjakso sai vain 3,3 miljoonaa katsojaa ja sarja lopetettiin.


title: Sukuvika

text: Toiveet uudesta neljännestä kaudesta heräsivät vuonna 2011, kun kaikki sarjan näyttelijät ja käsikirjoittaja Mitchell Hurwitz kokoontuivat New York filmifestivaalin paneelissa. Tällöin Hurwitz tiedotti "Sukuvian" palaavan noin 10 jakson mittaisena, jonka perään julkaistaan elokuva . Noin kuukauden kuluttua Netflix uutisoi esittävänsä sarjaa yksinoikeudella ja että neljäs kausi koostuu 15 uudesta jaksosta. Uusien jaksojen kuvaukset alkoivat 7. elokuuta 2012. Noin vuosi myöhemmin 26. toukokuuta 2013 sarja palasi Netflixille, jolloin kaikki uudet jaksot julkaistiin samalla kertaa.


title: Sukuvika

text: Huhut elokuvasta puolestaan lähtivät liikkeelle heti kolmannen kauden päättymisen jälkeen. Elokuvaa ei olla edelleenkään julkisesti vahvistettu, vaikkakin näyttelijät ovat myöntäneet "jotain olevan ilmassa". Näyttelijät ovat myös myöntäneet, että heiltä on kysytty haluavatko he tehdä Sukuvika-elokuvan. 6. toukokuuta 2008 Alia Shawkat kertoi haastattelussaan, että käsikirjoittaja Mitchell Hurwitz soitti hänelle sanoen olevansa mukana elokuvan teossa, samoin kuin tuottaja Ron Howard.


title: Sukuvika

text: Elokuvan kohtalo on vielä neljännen kauden ilmestyttyäkin hämärän peitossa. Vaikka alun perin uuden kauden oli tarkoitus johtaa elokuvaan, on elokuvan tulo edelleen avoinna.


title: Mitsubishi Galant VR-4

text: Mitsubishi Galant VR-4 oli Galant-malliston huippumalli auton kuudennessa (1988-92), seitsemännessä (1992-96) ja kahdeksannessa (1997-2002) mallisukupolvessa.


title: Mitsubishi Galant VR-4

text:
Alun perin Galant VR-4 suunniteltiin Rallin A-ryhmän säännöt täyttäväksi ralliautoksi vastaamaan mm. Lancia Delta HF Integralen ja Toyota Celica GT Fourin esittämään haasteeseen. Mitsubishi Ralliart oli 70-luvulla kilpaillut rallissa varsin hyvällä menestyksellä vanhalla takavetoisella Lancerilla sekä aavikkokilpailuissa nelivetoisilla Pajero/Shogun malleilla. Sen sijaan B-ryhmässä ajatettu Mitsubishi Starion Turbo ei kaksivetoisena pärjännyt Lancian, Peugeot'n ja Fordin nelivetoisia superautoja vastaan. Kun B-ryhmä sitten kiellettiin 1987 jälkeen, Mitsubishin oli vaihdettava taktiikkaansa ja hiljattain esitellystä kuudennen sukupolven Galantista rakennettiin nelivetoinen turboahdetulla moottorilla varustettu VR-4 malli jossa soveltuvin osin käytettiin hyväksi B-ryhmän Starionin tekniikkaa.
Mitsubishi Ralliart Europe toimi tehtaan virallisena kilpatallina rallin MM-sarjassa saavuttaen Galantilla kolme osakilpailu voittoa:


title: Mitsubishi Galant VR-4

text: MM-tasolla Mitsubishi ei kuitenkaan Galantilla onnistunut saavuttamaan kokonaiskilpailun mestaruutta. Sen sijaan Aasian-Tyynenmeren rallisarjassa Galantilla voitettiin sarjan mestaruus kolmasti.


title: Mitsubishi Galant VR-4

text: Galant kuitenkin osoittautui liian isoksi ja kilpailukyvyttömäksi, Mitsubishi kilpailijoidensa tavoin siirtyi pienempään korimallin. Galantin seuraajaksi esiteltiin vuonna 1992 uusi Lancer Evolution johon Galantissa hyväksi havaittu tekniikka siirrettiin.


title: Mitsubishi Galant VR-4

text: Galant vr-4:n valmistus lopetettiin vuonna 2001. Viimeisessä kahdeksannen sukupolven mallissa oli 2,5 litrainen v6 tuplaturbo vuosina 97-98 260 hevosvoimaa ja vuodesta -99 alkaen facelift mallina 280 hevosvoimaa. Mallia oli saatavilla myös farmarina, joka tunnetaan nimellä Mitsubishi Legnum.


title: Mitsubishi Galant VR-4

text: Molemmista on kaksi perustyyppiä Type-V ja Type-S, näistä V on enemmän mukavuuteen perustuva nahkapenkeillään ja S sporttisuuteen ja ajettavuuteen perustuva.


title: Suomalaiset Aseveljet Amerikassa

text: Suomalaiset Aseveljet Amerikassa on Yhdysvalloissa toimiva sinne muuttaneiden tai Yhdysvalloista Suomeen sotimaan lähteneiden suomalaisten sotaveteraanien yhdistys. Yhdistys perustettiin aluksi vuoden 1918 sodan amerikansuomalaisten veteraanien tarpeita varten Suomen Vapaussodan Rintamamiesyhdistyksen New Yorkin alaosastona vuonna 1934.


title: Suomalaiset Aseveljet Amerikassa

text: Yhdistys keräsi varoja vapaaehtoisjoukon lähettämiseksi Suomen talvisotaan. Vuonna 1940 yhdistyksen nimi muutettiin muotoon Suomalaiset Aseveljet Amerikassa.


title: Suomalaiset Aseveljet Amerikassa

text: Yhdistys on avustanut veteraaneja Suomessa esimerkiksi tukemalla Kaunialan sotavammasairaalaa. Toisaalta yhdistyksen jäsenet tukivat Yhdysvaltoihin muuttaneita asekätkijöitä heidän asettumisessaan uuteen kotimaahan. Yhdistyksen toiminta vilkastui näiden uuden jäsenten myötä. Nyt yhdistyksen tilanne on sama kuin muillakin veteraanijärjestöillä: väki vanhenee ja vähenee. Suomalaiset Aseveljet Amerikassa päätti siirtää osan muistoistaan ja perinteistään Suomeen.


title: Suomalaiset Aseveljet Amerikassa

text: 19. kesäkuuta 2006 yhdistys luovutti arkistonsa sekä lippunsa ja miekkansa Suomeen Vapaussodan perinneliitolle. Lipun ja miekan luovutti yhdistyksen puheenjohtaja Ray Heinonen ja otti vastaan Vapaussodan perinneliiton puheenjohtaja kenraali Lauri Koho.


title: Kromidiopsidi

text: Kromidiopsidi kuuluu diopsidiryhmään. Kemialliselta koostumukseltaan kromidiopsidi on kalsium-magnesiumsilikaattia. Väriltään se on smaragdinvihreä, pullonvihreä ja harvoin keltainen tai väritön. Kromidiopsidin Mohsin kovuus on 5,5–6,5 eli se on hauras kivi.


title: Kromidiopsidi

text: Kromidiopsidissä saattaa esiintyä harvoin kissansilmäilmiö ja tähti-ilmiö. Nämä kromidiopsidin muodot ovat erityisen haluttuja kiven keräilijöiden keskuudessa. Kiven kiteinen muoto on arvostettu jalokivi. Kromidiopsidi on tunnettu korukivenä vasta vähän aikaa mutta se saavuttaa koko ajan suurempaa suosiota.


title: Kromidiopsidi

text: Kromidiopsidia löydetään useimmiten magmakivistä ja metamorfisista kivistä joissa se muodostaa joskus jopa 10 cm:n mittaisia kiteitä. Kauneimmat kromidiopsidit tulevat Siperiasta, Venäjältä. Siperiasta tulleita kromidiopsedeja kutsutaan virheellisesti Siperian smaragdeiksi. Kiviä löydetään myös Kuubasta, Brasiliasta, Australiasta ja Japanista. Euroopan tärkein kromidiopsidi esiintymä on Suomen Outokummussa. Outokummun esiintymän kromidiopsidit ovat voimakkaan vihreitä ja sitä on runsaasti. Suomessa sitä esiintyy myös Kaavilla ja Polvijärvellä.


title: Espanjan vallankumous

text: Espanjan vallankumous ( ’loistokas’) oli Espanjan asevoimien vuonna 1868 tekemä vallankumous, joka syrjäytti kuningatar Isabella II:n.


title: Espanjan vallankumous

text: Kenraali Juan Primin johtama vuoden 1866 kapina ja kenraalien mellakka antoivat liberaaleille ja tasavaltalaisille merkin siitä, että Espanjalla oli vakava ongelma valtion asioiden johdossa, ja joku pitäisi saada hallitsemaan maata. Liberaalit ja tasavaltalaiset maanpakolaiset tekivät sopimuksia Oostendessa vuonna 1866 ja Brysselissä 1867. Nämä sopimukset loivat rungon tärkeään kansannousuun. Kansannousun tavoitteena ei ollut vain pääministerin korvaaminen liberaalilla, vaan kuningatar Isabellan syrjäyttäminen. Liberaalit pitivät häntä syynä Espanjan huonoon hallintoon.


title: Espanjan vallankumous

text: Kuningattaren jatkuva valikointi liberaalien ja konservatiivien välillä oli raivostuttanut muita puolueita, ja se teki mahdolliseksi rintaman, joka toimi yli puoluerajojen. Leopoldo O'Donnelin kuolema vuonna 1867 aiheutti puolueiden lopullisen yhdistymisen. Moni liittyi lopulta kasvavaan liikkeeseen, jonka tavoitteena oli kaataa Isabella ja luoda paremmin toimiva hallitus.


title: Espanjan vallankumous

text: Vallankumous alkoi syyskuussa 1868, kun amiraali Juan Bautista Topeten joukot aloittivat hänen johdollaan kapinan Cádizissa. Puoli vuosisataa aiemmin Rafael del Riego oli aloittanut vallankaappauksen samassa paikassa Isabellan isää Ferdinand VII:ttä vastaan.


title: Fennougristiikka

text: Fennougristiikka on yliopistollinen oppiaine. Kapeassa merkityksessä fennougristiikalla tarkoitetaan suomalais-ugrilaisten kielten vertailevaa historiallista tutkimusta, laajemmassa merkityksessä mitä tahansa filologista tutkimusta, joka koskee suomalais-ugrilaisia kieliä ja myös suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien kansojen kulttuurin ja historian tutkimusta.


title: Fennougristiikka

text: Historiallisesti fennougristiikka on kehittynyt tiiviissä yhteydessä altailaisten kielten tutkimukseen eli altaistiikkaan. Se on kasvanut 1800-luvulla Venäjän alueella eläneiden kansojen kielten ja kulttuurien luokittelusta. Vaikka keskeisimpien suomalais-ugrilaisten kielten sukulaisuuden todisti jo János Sajnovics 1770-luvulla, kunnioitetaan tieteellisen fennougristiikan perustajana yleisesti M. A. Castrénia. Monet huomattavimmista suomalaisista kielitietelijöistä ovat olleet fennougristeja, Castrénin lisäksi muun muassa A. J. Sjögren, August Ahlqvist, E. N. Setälä ja Erkki Itkonen.


title: Fennougristiikka

text:
Fennougristiikka on indoeurooppalaisten ja austronesialaisten kielten tutkimuksen ohella keskeisiä historiallis-vertailevan kielitieteen aloja maailmassa. Sen perustana ovat olleet toisaalta suomen, viron ja unkarin tutkiminen eurooppalaisina kansalliskielinä, toisaalta 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuoliskolla kerätyt laajat sanasto- ja tekstimateriaalit Venäjällä puhutuista suomalais-ugrilaisista kielistä. 1900-luvun jälkipuoliskolta alkaen fennougristiikka on nopeasti kehittynyt myös synkronisena kielitieteenä ja suuri osa alalla ilmestyvistä tutkimuksista koskee nykyään suomalais-ugrilaisten kieliopillista kuvausta. Suomalais-ugrilaiseen kielikuntaan kuuluvat kielet ovatkin yleensä paremmin dokumentoituja kuin useimmat vastaavan kokoiset kielet.
Yliopistollisena alana fennougristiikkaa on opetettu ennen kaikkea Suomen, Unkarin, Viron, Venäjän sekä saksankielisten maiden korkeakouluissa, mutta myös muun muassa Yhdysvalloissa Bloomingtonissa ja Sorbonnen yliopistossa Pariisissa. Perinteisesti fennougristiikassa on julkaistu paljon tutkimusta saksan ja venäjän kielillä. Viime vuosikymmeninä englannin kielen merkitys on kasvanut.


title: Fennougristiikka

text: Suomessa fennougristiikka on oppiaine Helsingin ja Turun yliopistoissa. Lisäksi Oulun yliopiston saamelaiskielten ja -kulttuurin laitoksessa Giellagas-instituutissa toimii fennougristiikan tutkijoita. Fennougristiikasta on yleensä erotettu viron ja unkarin kielten ja kulttuurien tutkimus, vaikka kyseessä ovat suomalais-ugrilaiset kielet. Ne muodostavat kokonaan omat yliopistolliset oppialansa.


title: Fennougristiikka

text: Tieteenalan keskeisiä julkaisusarjoja ovat muun muassa Finnisch-ugrische Forschungen, Linguistica Uralica ja Finnisch-Ugrische Mitteilungen. Suomessa fennougristiikkaa edistävä ja julkaisutoimintaa harjoittava tieteellinen yhdistys on Suomalais-Ugrilainen Seura.


title: Fennougristiikka

text: Fennougristiikan kansainvälinen päätapahtuma on vuodesta 1960 alkaen järjestetty Kansainvälinen fennougristikongressi. Viimeisin kongressi järjestettiin Oulun yliopistossa 17.–21. elokuuta 2015. Aiemmin kongressi on järjestetty muun muassa Marinmaan pääkaupungissa Joškar-Olassa vuonna 2005 ja Piliscsaban yliopistossa Unkarissa 2010.


title: Tiira (lintutietopalvelu)

text: Tiira-havaintojärjestelmä on BirdLife Suomen ylläpitämä kaikille avoin lintutietopalvelu, jossa voi selata suomalaisia lintuhavaintoja ja pitää omaa lintuhavaintopäiväkirjaa. Tiira lintutietopalvelu on tärkeä osa lintuyhdistysten suojelu- ja tutkimustyötä. Tiira avattiin 29. maaliskuuta 2006, ja järjestelmään kertyi vuoden aikana yli 900 000, sekä miljoona vietiin tietokantaan yhdistysten vanhoista havaintoarkistoista, yhteensä yli 1,9 miljoonaa.


title: Tiira (lintutietopalvelu)

text: Vuonna 2017 lokakuun 11. päivä Tiirassa tuli täyteen 16 miljoonaa havaintoa.


title: James Stuart

text: James Francis Edward Stuart (10. kesäkuuta 1688 – 1. tammikuuta 1766) oli Skotlannin ja Englannin kruununtavoittelija (16. syyskuuta 1701 – 1. tammikuuta 1766), jota yleisesti kutsuttiin "Vanhemmaksi kruununtavoittelijaksi" (). Hänen jakobiitti-kannattajansa nimesivät hänet Englannin kuninkaaksi Jaakko III ja Skotlannin kuninkaaksi Jaakko VIII.


title: James Stuart

text: James Stuart oli syntymästään saakka kiistojen kohteena. Hänen katolinen isänsä Englannin kuningas Jaakko II ja Skotlannin kuningas Jaakko VII oli saanut ensimmäisen vaimonsa kanssa kaksi tytärtä, jotka oli kasvatettu protestantismiiin ja olivat jo aikuisia. Jaakko II katolisuus oli vaikeuttanut hänen asemaansa, häntä vastaan oli kapinoitu ja hän oli joutunut keskeyttämään parlamentin toiminnan. Koska hänen seuraajakseen oli odotettu toista tyttäristä, aiheutti kruununprinssin syntyminen huhuja oikean lapsen kuolemisesta ja vaihdokista. James vietiin turvaan Ranskaan, samalla kun hänen isänsä yritti säilyttää kruununsa


title: James Stuart

text: Prinssi kasvatettiin Ranskassa, missä kuningas Louis XIV tunnusti hänet Englannin ja Skotlannin kruununperilliseksi ja tämä aloitti jakobiittiliikkeen. Isänsä kuoltua hänet julistettiin kahden maan kuninkaaksi, Englannin Jaakko III ja Skotlannin Jaakko VIII, jonka tunnustivat muun muassa Ranska ja Espanja ja muut katoliset maat. Vastaavasti nämä kieltäytyivät tunnustamaan kuningas Vilhelm III:n, kuningatar Maria II:n tai kuningatar Annan brittien laillisina hallitsijoina.


title: James Stuart

text: Jaakko teki vuonna 1708 Ranskan laivaston avulla epäonnistuneen yrityksen palata valtaan. Sisarpuolensa Annan kuoltua James olisi saattanut 1714 saada protestantismiin kääntymällä saada parlamentilta vallan, mutta hän kieltäytyi. Uuden Ison-Britannian vallanperimyslain mukaan parlamentti käytti valtaansa ja valitsi uudeksi hallitsijaksi Hannoverin vaaliruhtinaan Yrjö I:n.


title: James Stuart

text: Jakobiitit käynnistivät Skotlannissa kapinan aikomuksenaan palauttaa "kuningas Jaakko III ja VIII" valtaistuimelle. Vuonna 1715 James Stuart saapui ensimmäisen kerran Skotlannin maaperälle ja Sheriffmuirissa käytiin ratkaisematon taistelu. James oli kuitenkin tyytymätön kokemaansa tukeen, perui suunnitellut kruunajaiset ja palasi Ranskaan. Siellä hänen suojelijansa Louis XIV oli kuollut ja epäonnistuneen kapinan myötä hänen läsnäolonsa ei ollut enää toivottu. Paavi tarjosi hänelle turvapaikan Roomassa, missä hän eli lopun elämäänsä.


title: James Stuart

text: Charles Edward Stuart, nuori vallantavoittelija, oli James Stuartin poika.


title: Valerio Fiori

text: Valerio Fiori (s. 27. maaliskuuta 1969 Rooma, Italia) on italialainen entinen jalkapallomaalivahti, joka toimii nykyisin Italian Serie A:ssa pelaavan AC Milanin maalivahtivalmentajana.


title: Valerio Fiori

text: Fiori pelasi urallaan 229 Serie A:n ottelua, joista yli puolet (117) kotikaupunkinsa Rooman seurassa SS Laziossa. Lazio oli miehen ensimmäinen ammattilaisseura, johon hän siirtyi Lodigianin nuorisojoukkueesta.


title: Valerio Fiori

text: AC Milanin kolmosmaalivahtina uransa loppupuolella toiminut Fiori edusti Milania yhdeksän kautta vuodesta 1999 vuoteen 2008. Milanin riveissä hän kuitenkin pelasi vain yhden liigaottelun (4-2 tappio-ottelussa Piacenzaa vastaan) ja yhden Italian Cupin ottelun (1-0 voitto Sampdoriasta). Fiorilla on yksi Italian mestaruus AC Milanin voitettua Serie A kaudella 2003/2004.


title: Valerio Fiori

text: Fiorin ammattilaisura kesti 22 vuotta (1986–2008). Hän edusti pelaajaurallaan Laziota, Cagliaria, Cesenaa, Fiorentinaa, Piacenzaa ja AC Milania.


title: János Sajnovics

text: János Sajnovics (12. toukokuuta 1733 Tordas – 4. toukokuuta 1785 Buda) oli unkarilainen jesuiitta ja oppinut, joka harrasti kielitiedettä, matematiikkaa ja tähtitiedettä. Hänen katsotaan ensimmäisenä todistaneen suomalais-ugrilaisten kielten sukulaisuuden.


title: János Sajnovics

text: Sajnovics matkusti vuonna 1769 Tanskan kuninkaan organisoiman tieteellisen retkikunnan jäsenenä tutkimaan auringonpimennystä Norjan pohjoisosiin. Siellä hän teki muistiinpanoja myös saamelaiskielistä ja vakuuttui niiden yhteydestä unkarin kieleen. Vuonna 1770 hän julkaisi tutkimuksen "Demonstratio. Idioma Ungarorum et Lapponum idem esse", jossa hän todisti äänteellisiä ja muoto-opillisia kriteerejä hyväksikäyttäen saamelaiskielten, suomen ja unkarin olevan yhteistä alkuperää.


title: János Sajnovics

text: Sajnovics oli mahdollisesti ensimmäinen, joka hyödynsi kielten äännerakenteen ja morfologian vertailua selittääkseen kielten historiallisia yhteyksiä. Esimerkiksi William Jonesin katsotaan todistaneen keskeisten indoeurooppalaisten kielten välisen historiallisen yhteyden vasta vuonna 1786. Sajnovicsia on siis perusteita pitää yhtenä historiallis-vertailevan kielitieteen perustajista.


title: Cristian Brocchi

text: Cristian Brocchi (s. 30. tammikuuta 1976 Milano, Italia) on italialainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Heinäkuusta 2016 lähtien hän on toiminut Brescia Calcion päävalmentajana.


title: Cristian Brocchi

text: Brocchi on AC Milanin kasvatti, joka aloitti uransa vuonna 1995 lainasopimuksella Pro Sestossa ja myöhemmin Lumezzanessa. Vuonna 1998 hänet myytiin Serie B:ssä pelaavaan Hellas Veronaan. Veronan noustua Serie A:han, Italian suurseura Internazionale osti 172-senttiä pitkän Brocchin itselleen vuonna 2000. Kesällä 2001 AC Milan hankki Brocchin itselleen, vaihtokaupassa Andrés Guglielminpietro meni Interiin. Milanissa Brocchi voitti kaksi Mestarien liigaa ja Italian mestaruuden, mutta henkilökohtainen peliaika jäi vähäiseksi.


title: Cristian Brocchi

text: Kaudella 2005–2006 hän pelasi lainalla Fiorentinassa ja sai palattuaan Milaniin myös enemmän vastuuta. Hän siirtyi Milanista SS Lazioon kaudeksi 2008/09. Hän voitti Laziossa Italian cupin mestaruuden ja oli joukkueen avainpelaajia kolmella ensimmäisellä kaudellaan. Brocchin uran viimeiset kaudet menivät piloille loukkaantumisten takia ja hän lopetti uransa vuonna 2013.


title: Cristian Brocchi

text: Brocchi pelasi uransa ainoan maaottelun Italian maajoukkueessa 15. marraskuuta 2006 ystävyysottelussa Turkkia vastaan.


title: Cristian Brocchi

text: Pelaajauransa jälkeen Brocchi palasi Milanin organisaatioon ja aloitti kesällä 2013 seuran juniorivalmentajana. Vuotta myöhemmin hänestä tuli Milanin U19-joukkueen päävalmentaja. Siniša Mihajlovićin saatua potkut AC Milanin peräsimestä huhtikuussa 2016, Brocchista tuli loppukauden kattavalla sopimuksella edustusjoukkueen päävalmentaja. Brocchi luotsasi Milanin lopulta seitsemänneksi. Kauden jälkeen hänet korvasi Vincenzo Montella.


title: Cristian Brocchi

text: Heinäkuun alussa 2016 Brocchi jatkoi valmennusuraansa Serie B:ssä pelanneen Brescia Calcion päävalmentajana.


title: Cristian Brocchi

text: Brocchi omistaa Christian Abbiatin kanssa kahvilan Milanossa. Läheisen ystävänsä Christian Vierin kanssa hänellä taas on oma vaatebrandi ”Baci & Abbracci”.


title: Auli Hakulinen

text: Auli Talvikki Hakulinen (s. 10. maaliskuuta 1941 Helsinki) on suomalainen tutkija ja emeritaprofessori. Hän toimi Helsingin yliopiston suomen kielen professorina vuosina 1991–2006. Vuosina 2001–2004 hän toimi akatemiaprofessorina.


title: Auli Hakulinen

text: Hakulinen oli "Ison suomen kieliopin" päätoimittaja. Hän on tutkinut ennen kaikkea puhutun kielen syntaksia mutta myös tekstilingvistiikkaa, pragmatiikkaa ja semantiikkaa ja on ollut keskeinen toimija keskustelunanalyysin ja naistutkimuksen tuomisessa Suomeen. Kielitieteen organisoijana, sen terminologian kehittäjänä, tutkijana ja tutkijankouluttajana hänen panoksensa suomen kielen ja yleensä kielentutkimuksen kehitykseen on ollut merkittävä. Hän on edelleen aktiivinen kielipoliittinen vaikuttaja Suomessa.


title: Auli Hakulinen

text: Hakulinen on toiminut tutkijana sekä kansainvälisesti että tieteidenvälisesti monissa eri yhteisöissä. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa suomalais-ugrilaista kielentutkimusta ja sen jälkeen yleistä lingvistiikkaa Yhdysvalloissa ja Britanniassa. Hänen isänsä Lauri Hakulinen oli niin ikään merkittävä suomen kielen tutkija.


title: Auli Hakulinen

text: Hakulinen on Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1999.


title: Kalvoproteiini

text: Kalvoproteiini on solukalvon rakenteeseen kuuluva proteiini, joka ulottuu osittain kalvon läpi. Eläinsolukalvon massasta noin puolet on proteiineja. Kalvoproteiinien tehtävänä on kuljettaa aineita solukalvon läpi (sisään tai ulos), toimia entsyyminä, vastaanottaa viestejä (toimia reseptorina) tai toimia solujen välisenä tunnistimena. Osa kalvoproteiineista on glykosoituja eli niihin on kiinnittyneenä hiilihydraattiosa, jolloin niitä kutsutaan glykoproteiineiksi. Suurin osa glykoproteiineista sijaitsee solukalvon uloimmalla osalla muodostaen kalvon ulkopuolelle solua suojaavan hiilihydraattikerroksen. Hiilihydraattikerroksesta löytyy myös pitkiä sokeriketjuja sisältäviä proteoglykaaneja. Kalvoproteiinit on yleisesti jaettu kahteen ryhmään: integraalisiin ja perifeerisiin kalvoproteiineihin.


title: Kalvoproteiini

text: Integraaliset kalvoproteiinit ovat lujasti kalvoon kiinnittyneitä ja ne pystytään irrottamaan vain aineilla, jotka rikkovat proteiinien hydrofobiset vuorovaikutukset kalvon kanssa. Integraaliset proteiinit ovat joko kalvon hydrofobiseen osaan työntyviä tai kalvon läpäiseviä. Ne kiinnittyvät tavallisesti hydrofobisella α-kierteellä. Lisäksi tunnetaan kalvoon ankkuroituva β-tynnyrirakenne, joka on ulospäin hydrofobinen.


title: Kalvoproteiini

text: Perifeeriset kalvoproteiinit ovat yhteydessä kalvoon toisten proteiinien välityksellä tai ne voivat ankkuroitua solukalvoon proteiineihin kiinnityneillä lipideillä. Ne voidaan yleensä irrottaa vahvoilla suolaliuoksilla tai pH:ta muuttamalla. Proteiineihin liittyneet perifeeriset kalvoproteiinit kiinnittyvät integraalisten kalvoproteiinien hydrofiilisiin osiin sekä kalvolipidien polaarisiin päihin ionisidoksilla ja vetysidoksilla. Lipidien avulla kalvoon kiinnittyvillä perifeerisillä kalvoproteiineilla kiinnittyminen on kuitenkin heikompaa kuin integraalisilla kalvoproteiineilla. Lipidiankkureina voivat toimia eräät rasvahapot, kuten palmitiinihappo ja myristiinihappo sekä isoprenoidit (farmesyyli tai geranyyli).


title: Kalvoproteiini

text: Perifeeriset kalvoproteiinit muodostavat säikeisen verkoston solukalvon sisäpuolelle, joka antaa mekaanisen tuen kalvolle. Ne voivat toimia myös integraalisten kalvoproteiinien ankkureina. Perifeeriset kalvoproteiinit toimivat lisäksi entsyymeinä sekä transmembraanisten signaaleiden välittäjinä.


title: Tumahuokonen

text: Tumahuokonen on tumakotelon aukko, jonka kautta solulima ja tumalima ovat toisiinsa yhteydessä ja jonka kautta myös melko suuret molekyylit voivat säädellysti siirtyä tumasta solulimaan tai toisin päin.


title: Osmo P. Karttunen

text: Osmo Pekka Karttunen (8. marraskuuta 1922 Helsinki – 29. kesäkuuta 1985) oli Ahti Karjalaisen ensimmäisen hallituksen valtiovarainministeri 1962–1963 ja vuonna 1968 perustetun, tieteen ja taiteen mesenaattina tunnetun Saastamoisen säätiön perustaja yhdessä vaimonsa Liisa Karttusen (o.s. Saastamoinen) kanssa. Liisa Karttunen oli perheyhtiön perustajan Herman Saastamoisen pojantytär.


title: Osmo P. Karttunen

text: Karttunen valmistui ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1941 ja kirjoittautui opiskelemaan Helsingin yliopiston lainopilliseen tiedekuntaan. Jatkosodan syttymisen vuoksi hän ei päässyt aloittamaan opintojaan. Sodan aikana Karttunen toimi tykistön tulenjohtajana Itä-Karjalassa haavoittuen kahdesti.


title: Osmo P. Karttunen

text: Opintonsa Karttunen pääsi aloittamaan sodan jälkeen. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1946. Opiskeluaikanaan hän kuului Savolaiseen osakuntaan, jossa hän solmi ystävyyssuhteen myös opiskelemassa olleeseen Ahti Karjalaiseen. Varatuomarin arvon Karttunen sai vuonna 1949. Hän valmistui lakitieteen lisensiaatiksi 1958.


title: Osmo P. Karttunen

text: Karttunen tunnettiin intohimoisena jalkapallomiehenä (KuPS ja erityisesti sen juniorityö). Hän nosti 50-vuotishaastattelussaan uransa kolmeksi keskeisimmäksi asiaksi perheyhtiön, Tuko Oy:n sekä Palloliiton ja Veikkauksen.


title: Osmo P. Karttunen

text: Presidentti Urho Kekkonen pyysi Karttusta jo vuonna 1971 maaherra Martti Miettusen hallitukseen puolustusministeriksi, mutta tämä kieltäytyi yritysjohtajuus- ja luottamustehtävävelvollisuuksiinsa vedoten.


title: Arrows A18

text: Arrows A18 oli auto, jolla Arrows-talli kilpaili Formula 1 -sarjassa kaudella 1997. Sitä ajoivat tallin kuljettajat Pedro Diniz ja hallitseva maailmanmestari Damon Hill. Auto oli tallin ensimmäinen auto, jolla talli kilpaili Arrows-nimellä. Tallin nimi oli aikaisempina kausina ollut Footwork.


title: Arrows A18

text: Kaudella 1997 Arrowsilla oli autossaan käytettävinään uudet Yamahan moottorit ja Bridgestonen renkaat.


title: Arrows A18

text: Heti ensimmäisestä kilpailusta lähtien auto ei toiminut toivotulla tavalla, sillä Hillin auto hyytyi kauden ensimmäisen kilpailun, Australian Grand Prix'n, lämmittelykierroksella. Epäonnistuneen alkukauden jälkeen Hill onnistui ajamaan pisteille Britannian Grand Prix'ssa, mutta kauden kohokohta tuli Unkarin Grand Prix'ssa. Siihen hän lähti kolmannesta lähtöruudusta ja johti lähes koko kilpailun ajan. Kaasuongelmien takia Jacques Villeneuve ohitti hänet viimeisellä kierroksella. Toinen sija oli tallille kuitenkin suuri saavutus. Diniz onnistui myöhemmin keräämään pisteitä Luxemburgin Grand Prix'sta.


title: Arrows A18

text: Talli sijoittui lopulta valmistajien sarjassa kahdeksanneksi yhdeksällä pisteellä.


title: Harjukeltalieko

text: Harjukeltalieko ("Diphasiastrum tristachyum", aikaisemmin "D. complanatum" ssp. "chamaecyparissus", "Lycopodium complanatum" ssp. "chamaecyparissus", "Lycopodium tristachyum", "Diphasium tristachyum") on Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa tavattava keltaliekoihin kuuluva sanikkainen. Suomessa lajia tavataan harvinaisena harjualueilla.


title: Harjukeltalieko

text: Varpumainen harjukeltalieko kasvaa enintään 15 cm korkeaksi. Pystyversot nousevat suoraan ylös suikertelevasta, vahvasta maavarresta, joka suikertaa 5–10 syvyydellä hiekkamaassa. Pystyversot ovat kerroksellisia, haarat monilukuisia ja sinivihreitä. Haarojen haarakulma on alle 30°. Lehdet ovat neljänä pitkittäisrivinä, pieniä ja varrenmyötäisiä. Erikoisen näköiset, luutamaiset itiötähkät ovat nelittäin tai niitä useampia yhdessä. Itiötähkän perä on tavallisesti yli 6 cm pitkä. Maansisäinen alkeisvarsikko on yksikotinen, lehtivihreätön sekä mukulamainen.


title: Harjukeltalieko

text: Harjukeltaliekoa saattaa toisinaan olla vaikea erottaa nummikeltalieosta ("D." x "zeilleri"), joka on harjukeltalieon ja kangaskeltalieon ("D. complanatum") välimuoto.


title: Harjukeltalieko

text: Harjukeltaliekoa tavataan Fennoskandian eteläosissa, Ranskasta ja Saksasta itään Keski-Venäjälle, Karpaateilla, Italiassa ja Kroatiassa. Lisäksi lajia tavataan Pohjois-Amerikan länsiosissa. Suomessa harjukeltaliekoa kasvaa Etelä-Pohjanmaalla, Satakunnassa ja Uudellamaalla vain neljällä harjualueella. Aikaisemmin lajia on tavattu myös Kymenlaaksosta. Vahvimmillaan laji on Hämeenkankaan-Pohjankankaan harjuilla.


title: Harjukeltalieko

text: Harjukeltalieko kasvaa harjumaastossa paahteisilla kuivilla mäntyrinteillä. Se vaatii paljon valoa, ja hyötyy metsäpaloista. Laji onkin voimakkaimmillaan Suomessa puolustusvoimien ampuma-alueilla, joissa esiintyy usein tulipaloja ammuntojen seurauksena. Metsäpalojen vähentyminen lieneekin suurin syy lajin taantumiseen Suomessa ja muualla Euroopassa.


title: Saskia de Jonge

text: Saskia Klazina de Jonge (s. 22. marraskuuta 1986 Scheerwolde, Overijssel) on alankomaalainen uimari.


title: Saskia de Jonge

text: De Jonge voitti Helsingin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2006 4 x 50 metrin vapaauintiviestissä hopeaa ajalla 1.37,27. Joukkueessa uivat myös Inge Dekker, Chantal Groot ja Marleen Veldhuis. De Jonge ui toisen osuuden. Istanbulin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2009 hän ui kolmannen osuuden Alankomaiden kultajoukkueessa 4 x 50 metrin vapaauintiviestissä. Ajan 1.33,25 uineen joukkueen muut jäsenet olivat Inge Dekker, Hinkelien Schreuder ja Ranomi Kromowidjojo. De Jonge on uinut lisäksi useita alkueräuinteja Alankomaiden viestijoukkueissa, jotka ovat saavuttaneet arvokisakultaa.


title: Dispersio (kemia)

text: Dispersio tarkoittaa seosta, jossa aineet ovat sekoittuneet tasaisesti toisiinsa. Dispersio on laajempi käsite kuin emulsio. Dispersio on kahden toisiinsa liukenemattoman aineen seos, jossa yhtä ainetta on pieniksi osasiksi jakaantuneena toisessa aineessa, dispersioväliaineessa. Emulsio on kahden toisiinsa liukenemattoman nesteen dispersio, jossa yhtä nestettä on mikroskooppisen pieniksi pisaroiksi jakautuneena, emulgoituneena, toisessa nesteessä.


title: Dispersio (kemia)

text: Dispersion aikaansaamiseksi voidaan käyttää dispergointiaineita, joilla vähennetään nesteen pintajännitystä.


title: Dispersio (kemia)

text: Lateksimaalit ovat dispersiopolymeerivalmisteita.


title: RNA-polymeraasi

text: RNA-polymeraasi () on polymeraasientsyymi, joka syntetisoi RNA:ta. Se liittää nukleotideja yhteen polymeeriksi, RNA-molekyyliksi. Uuden RNA-molekyylin se muodostaa olemassa olevan DNA- tai RNA-molekyylin pohjalta emäspariperiaatteen mukaisesti eli kopioi emäsjärjestyksen.


title: RNA-polymeraasi

text: Kaikissa soluissa tapahtuvaa DNA:n kopioimista RNA:ksi kutsutaan transkriptioksi. Solun RNA-polymeraasi osaa purkaa DNA:n kaksoiskierteen transkriptiota varten.


title: RNA-polymeraasi

text: Aitotumallisilla soluilla on useita RNA-polymeraaseja.


title: RNA-polymeraasi

text: Bakteerisoluilla on yksi RNA-polymeraasityyppi, joka syntetisoi kolmentyyppistä RNA:ta (mRNA, tRNA ja rRNA). Bakteerien RNA-polymeraasi on suurehko molekyyli (n. 400 kDa), joka koostuu viidestä alayksiköstä: α, α, β, β' ja ω.


title: RNA-polymeraasi

text: RNA-polymeraasin löysivät samanaikaisesti toisistaan riippumatta Sam Weiss ja Jerard Hurwitz vuonna 1960. Yhdysvaltalainen biokemisti Roger Kornberg teki vuosien ajan transkription ja RNA-polymeraasin kanssa tutkimustyötä, mistä hänelle myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2006.


title: Egil Olsen

text: Egil ”Drillo” Olsen (s. 22. huhtikuuta 1942) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Egil Olsen

text: Olsen on Norjan jalkapallohistorian kuuluisimpia valmentajia yhdessä Nils Arne Eggenin kanssa. Hän on tullut tunnetuksi värikkäänä persoonana niin kentän laidalla kuin sen ulkopuolellakin. Hän on Norjan kommunistisen työväenpuolueen jäsen ja esittänyt muun muassa, että kaikille pelaajille tulisi maksaa samaa palkkaa.


title: Egil Olsen

text: Drillo Olsen on ensimmäisiä valmentajia, jotka ovat käyttäneet videoanalyysejä apuna valmennustyössä. Olsen keräsi huomattavan määrän dataa eri pelaajien otteista. Toimiessaan Norjan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana 1990-luvulla, hän piti Norjan aseena viisasta peliä, sillä Olsenin mielestä Norjalla ei ollut riittävästi maailmanluokan pelaajia voittamaan huippujoukkueita.


title: Egil Olsen

text: Olsen vastusti myös merkkaava miesvartiointipuolustusta. Olsenin taktiikkana oli yleensä 4–5-1-muodostelma. Tämän seurauksena Olsenin puolustuspainotteista taktiikka moitittiin tylsäksi, vaikka tällä taktiikalla Norjan maajoukkue saavutti hyviä tuloksia 90-luvulla.


title: Egil Olsen

text: Olsen on valmentanut useita norjalaisjoukkueita, mutta hän kokeili siipiään myös Englannissa. Hän valmensi 1999–2000 Wimbledonia Valioliigassa, mutta sai potkut seuran peräsimestä juuri ennen kuin seuran putoaminen pääsarjasta varmistui.


title: Egil Olsen

text:
Maajoukkuevalmentajana Olsen johdatti Norjan MM-kisoihin 1994 ja 1998. 1994 tuloksena oli alkulohkon viimeinen sija, mutta 1998 Norja selvisi neljännesvälieriin saakka, joissa se kuitenkin hävisi Italialle 1–0.
Kokonaisuutena Olsenin maajoukkuevalmentajan ura oli loistokas. 88 ottelusta Norja voitti 46, pelasi 28 kertaa tasan ja hävisi 16 kertaa. Maalieroksi jäi 168–63.


title: Egil Olsen

text: Vålerenga IF:n teknisenä johtajana 2005–2007 toiminut Drillo palasi valmennustehtäviin syyskuussa 2007, kun hän teki kolmivuotisen sopimuksen Irakin jalkapallomaajoukkueen valmentamisesta. Tavoitteena oli luotsata Aasian mestaruuden 2007 voittanut Irak MM-kisoihin 2010.


title: Egil Olsen

text: Helmikuussa 2008 Drillo sai kuitenkin pikapotkut Irakin maajoukkuevalmentajan tehtävistä vain vajaan puolen vuoden työskentelyn jälkeen. Irakin jalkapalloliitto kertoi syyksi sen, että Drillo oli kieltäytynyt valmentamasta joukkuetta Irakin epävakaalla kurdialueella.


title: Egil Olsen

text: Åge Hareiden jätettyä Norjan maajoukkuevalmentajan tehtävät joulukuussa 2008 Drillon nimi nousi seuraajaehdokkaiden listalle. Pitkän prosessin päätteeksi Drillo otti tammikuussa 2009 vastaan väliaikaisen maajoukkuevalmentajan tehtävän, kunnes uusi varsinainen päävalmentaja löydetään. Hänen johdollaan Norja voitti helmikuussa Saksan maaottelussa 1–0. Voitto oli Norjan ensimmäinen Saksasta sitten 1936 olympialaisten.


title: Egil Olsen

text: Lopulta Drillo luotsasi Norjaa karsintojen loppuun asti ja allekirjoitti marraskuussa jatkosopimuksen, joka kattaa EM2012-karsinnat. Drillon johdolla Norja on pelannut hyvin EM-karsinnoissa ja taistelee tosissaan kisapaikasta. Elokuussa 2011 Norjan jalkapalloliitto jatkoi veteraanivalmentajansa sopimusta vuoden 2013 loppuun saakka. Olsenin oli alun perin tarkoitus jättää tehtävänsä 2012 Ståle Solbakkenille, mutta tämän mentyä 1. FC Kölnin valmentajaksi päätti liitto jatkaa yhteistyötä Olsenin kanssa. Norja pelasi MM2014-karsinnoissa samassa alkulohkossa Slovenian, Albanian, Kyproksen, Islannin ja Sveitsin kanssa. Norja aloitti karsinnat shokkitappiolla Islannille ja haparointi jatkui muun muassa kotitappiolla ja tasapelillä Albaniaa vastaan. Kovat odotukset helpohkossa alkulohkossa vaihtuivat pettymyksiin ja lopulta Norjan liitto erotti Olsenin kaksi kierrosta ennen karsintojen loppua. Olsenin viimeiseksi otteluksi jäi 0–2 kotitappio Sveitsille. Tuloksen myötä Norja putosi lohkonsa neljänneksi ja oli kaksi pistettä kakkospaikalla majaillutta Islantia jäljessä.


title: Päällysviitta

text: Päällysviitta (; 1842) on Nikolai Gogolin kirjoittama novelli, jota pituutensa vuoksi saattaa kuulla kutsuttavan myös romaaniksi. "Päällysviitta" kuvaa realistisesti 1800-luvun elämää päähenkilön tarinan ohella.


title: Päällysviitta

text: "Päällysviitasta" on tehty elokuvasovituksia vuosina 1919, 1926, 1952, 1959, 1997 ja 2001. Tauno Marttinen on säveltänyt kirjaan perustuvan oopperan vuonna 1963.


title: Päällysviitta

text: Novelli kertoo nimineuvos Akaki Akakijevitšistä, joka työskentelee Pietarissa puhtaaksikirjoittajana. Akakijevitš on aina joutunut työpaikallaan kiusaamisen kohteeksi milloin mistäkin syystä. Koska hän on venäläiseen tapaan nuuka, ei hän ole viitsinyt hankkia uutta päällysviittaa vanhan, kuluneen tilalle. Pietarin talvi on kuitenkin kylmä, joten hän huomaa viittansa elämää ja säästää saadakseen tarvittavat rahat kokoon. Tämä säästeliäisyyden aika muuttaa häntä ja tuo elämään odottamisen ilon. Päivä, jolloin päällysviitta valmistuu vihdoin, onkin suuri. Viitastaan ylpeänä hän pukee sen töihinsä, ja kaikki työtoverit ihastelevat sitä. Hän saa jopa illanistujaisiin kutsun, johon hän vastahakoisesti myöntyy.


title: Päällysviitta

text: Hän ei jaksa kovin kauan istua iltaa tovereidensa kanssa, mutta on jo pimeän aika, kun hän alkaa tehdä kotimatkaa. Hänen päällysviittansa ryöstetään. Murtunut ja työtovereiden säälimä Akaki Akakijevitš saa neuvon kääntyä "Tärkeän henkilön" puheille varkaiden kiinnisaamiseksi.


title: Päällysviitta

text: "Tärkeän henkilön" nimi ja virka-asema on kirjassa hämärän peitossa, mutta hän oli muuttunut "Tärkeäksi henkilöksi" vasta äskettäin oltuaan siihen asti merkityksetön henkilö. Asema kymmenen virkamiehen kanslian johdossa ja kenraalin virka-arvo ovat nousseet "Tärkeällä henkilöllä" ns. hattuun. Hän yritti lisätä tärkeyttään monin erilaisin keinoin; esimerkiksi alempien virkamiesten oli oltava häntä vastassa portaissa hänen tullessa virkaansa, eikä kukaan saanut tulla hänen puheilleen suoraan, vaan kaiken oli tapahduttava äärimmäisen tiukassa järjestyksessä: kollegioregistraattorin oli ilmoitettava kuvernmenttisihteerille, kuvernmenttisihteerin nimineuvokselle tai muulle asianosaiselle ja vasta sitten oli asian tultava "Tärkeälle henkilölle".


title: Päällysviitta

text: "Tärkeän henkilön" tavat olivat arvokkaat ja suurelliset. Hänen järjestelmänsä perustana on ankaruus. Kanslian henkilöstö oli asianmukaisen pelon varassa ja he jättivät työnsä ja odottivat asennossa seisten kun päällikkö kulki ohi. Hänen tavanomainen puheensa oli ankaraa ja muodostui lähes yksinomaan kolmesta lauseessa: "Kuinka te uskallatte?", "Tiedättekö kenelle te puhutte?", "Tiedättekö kuka edessänne seisoo?", joita hän oli harjoitellut peilin edessä etukäteen kotonaan jo viikkoa ennen virkansa ja kenraalin arvon saamista.


title: Päällysviitta

text: "Tärkeän henkilön" tapaamisessa arka Akaki Akakijevitš menee hiukan hämilleen ja joutuu palaamaan kotiinsa ilman päällystakkiaan vakavasti sairaana. Muutamaa päivää myöhemmin hän kuolee sairauteensa.


title: Päällysviitta

text: Päiviä Akakijevitšin kuoleman jälkeen alkaa kiertää huhuja haamusta, joka härnää päällysviittaan pukeutuneita ihmisiä. Myös poliisit yrittävät tätä saada kiinni mutta tuloksetta. Eräänä päivänä "Tärkeä henkilö", joka oli pitänyt Akakijevitšille kuolettavan saarnan, tahtoo hyvittää ankarat sanansa mutta kuuleekin kuolemasta. Hän unohtaa asian hetkeksi ja viettää iltojaan juhlien. Matkalla rakastajattarensa luokse joku kuitenkin tarrautuu hänen päällysviittaansa, ja tämän jonkun hän tunnistaa Akaki Akakijevitšiksi. Akakijevitš tahtoo juuri tämän viitan ja saakin sen jättäen "Tärkeän henkilön" kauhistuneeksi. Tämän jälkeen kummittelevasta haamusta tai Akaki Akakijevitšistä ei kuulla enää koskaan.


title: Hans Kroes

text: Hans Kroes (s. 3. kesäkuuta 1965, Lisse, Pohjois-Hollanti) on alankomaalainen uimari, joka osallistui kaksiin olympialaisiin, vuonna 1984 Los Angelesissa ja 1988 Soulissa. Hänen paras henkilökohtainen olympiasijoituksensa oli kahdeksas sija 100 metrin selkäuinnissa kesäolympialaisissa 1984 ajalla 58,07. Viestijoukkueiden jäsenenä hän sijoittui seitsemänneksi 4 × 200 metrin vapaauinnissa 1984 ja 4 × 100 metrin sekauinnissa 1988. Pitkän radan EM-kilpailuissa 1985 hän saavutti 4 × 200 metrin vapaauinnissa pronssia.


title: Marshall Allman

text: Marshall Scot Allman (s. 5. huhtikuuta 1984 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa Lincoln Burrows Jr:n roolissa televisiosarjassa "Pako".


title: Marshall Allman

text: Allman on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Shallow Ground", "Mieheni ex-naiset" ja "Panttivanki". Lisäksi hän on vieraillut useissa televisiosarjoissa, kuten sarjoissa "Ilman johtolankaa", "Boston Legal", "Anopin otteessa", "Veljemme on nero", "Oikeus ja kohtuus", "C.S.I.", "Todistettavasti syyllinen", "Greyn Anatomia" ja "Life". Vuonna 2010 hän sai vakituisen roolin televisiosarjasta "True Blood".


title: Soinin kirkko

text: Soinin kirkko on vuonna 1793 rakennettu puukirkko.


title: Soinin kirkko

text: Kirkon rakennustyöt toteutettiin Yrjö Lepistön johdolla ja nykyisen asunsa se sai vuonna 1885 suoritetussa peruskorjauksessa. Kirkon alttaritaulu on Matti Annalan maalaama "Kristus ristillä". Kirkon vieressä on kellotapuli vuodelta 1795 ja niitä ympäröi vanha hautausmaa, jossa on myös 1800-luvun nälkävuosien muistomerkki sekä sankarihautoja viime sodilta. Kirkon läheisyydessä ovat vielä pappilan päärakennus ja vuonna 1979 rakennettu seurakuntatalo. Museovirasto on listannut kirkon ympäristöineen valtakunnallisesti merkittävien kulttuurihistoriallisten kohteiden luetteloon.


title: Soinin kirkko

text: Kirkon ulkopuolella on Suomen ainoa vaivaisakka, kun perinteisesti kirkkojen eteen on pystytetty vaivaisukko. Vaivaisakka seisoo kirkon kellotapulin seinällä omassa katoksessaan, jonka etuseinässä on kyltti "Joka köyhää armahtaa, hän lainaa herralle." Akalla on siniset silmät, kirkkaanpunainen suu ja pitkä selkään laskeutuva kiiltävän musta tukka. Pukineina ovat sininen paita, musta hame ja valkoinen esiliina. Akka on puolitoista metriä korkea. Oikea käsi, josta puuttuu pala, ojentuu kohti almun antajaa, mutta vaivaisakan raha-aukko on paidan kauluksen keskellä. Soinin kirkkoraati tilasi vaivaisakan 1853 ja sen valmisti seuraavana vuonna Matti Taipale viiden hopearuplan hinnalla, mukaan lukien maalaustyö ja katos. Soinilainen Jaana Laakso kirjoitti tekstin "Vaivaisakka tarinoi", josta muokattua näytelmää esitettiin 2004 ja 2006.


title: Soinin kirkko

text: Soinin vaivaisakan ohella tiedetään Suomesta vain toinen, Hyvinkäällä ollut, josta on kuitenkin jäljellä pelkästään kuva Suomen Kansallismuseossa. Soinin vaivaisakka on kiertänyt näyttelyissä eri puolella Suomea ja Italiassakin, Cuneon maakunnan Saluzzossa, Roomassa ja Vatikaanissa.


title: Soinin kirkko

text: Kirkon sankarihautoja vartiovat punaisesta graniitista veistetyt leijonat ovat kuvanveistäjä Helvi Hyvärisen työ vuodelta 1956.


title: Dante Gabriel Rossetti

text: Dante Gabriel Rossetti (alk. Gabriel Charles Dante Rossetti, 12. toukokuuta 1828 Lontoo, Britannia – 10. huhtikuuta 1882 Birchington-on-Sea, Kent, Britannia) oli englantilainen taidemaalari ja runoilija.


title: Dante Gabriel Rossetti

text:
Ranskan vallankumousvuonna 1848 Rossetti perusti yhdessä John Everett Millaisin ja William Holman Huntin kanssa puolisalaisen taiteilijaseuran, Prerafaeliittisen Veljeskunnan (PRF), ja kuului seuran huomattavimpiin jäseniin. He olivat kaikki vakavaraisista piireistä lähtöisin olevia nuoria innokkaita miehiä, jotka halusivat muuttaa maailmaa. Heidän päätavoitteensa oli taiteellis-esteettinen protesti aikakauden vulgaarille materialismille, teollistuneen yhteiskunnan rumuudelle ja virallisen akateemisen taiteen hengettömyydelle.
Rossetti oli sukujuuriltaan italialainen. Hänen vanhempansa olivat Gabriele Rossetti ja Frances Polidori, jotka olivat muuttaneet Englantiin Italian poliittisten levottomuuksien vuoksi. Isä oli italian kielen professori ja ansioitunut Dante-tuntija. Rossetti halusi nuorena runoilijaksi, mutta kiinnostui kuvataiteesta, erityisesti keskiajan italialaisesta maalaustaiteesta. Rossetti oli Ford Madox Brownin oppilas, ja he pysyivät läheisinä ystävinä loppuelämänsä.


title: Dante Gabriel Rossetti

text: Rossettin maalauksissa realismi yhdistyy romanttiseen fantasiaan. Hän teki runsaasti piirustuksia vaimostaan Elizabeth Siddalista sekä monia kuningas Arthurin tarinoihin ja Danten teoksiin perustuvia maalauksia. Rossettin töissä toistuu usein ihannoitu naishahmo, jonka piirteet muistuttavat Siddalia ja William Morrisin vaimoa Jane Burdenia. Rossettin myöhäistuotanto antoi paljon vaikutteita symbolisteille. Hänen koukeroinen viivansa oli varhaista art nouveau -tyyliä, ja Rossettin vaikutus näkyy muun muassa nuoren Picasson töissä.


title: Dante Gabriel Rossetti

text: Rossettin sisarukset olivat runoilija Christina Rossetti, kriitikko William Michael Rossetti ja kirjailija Maria Francesca Rossetti. Dante Gabriel Rossettin elämän loppupuoli oli alamäkeä, jota varjostivat mielenterveyshäiriöt, alkoholi ja huumeidenkäyttö. 1870-luvun lopulla hän lakkasi kirjoittamasta ja maalaamasta. Hän kuoli halvaantuneena ja puolikuurona, vain 54 vuoden ikäisenä.


title: Dante Gabriel Rossetti

text: Runoilijana Rossettin tekstiä elähdyttää sama keskiajan ihailu, romanttinen, utuinen tunnelma ja värikylläisyys kuin hänelle maalarina oli ominaista. Hän tuli tunnetuksi Dante-käännöksillä (1861), mutta suurinta ihailua hän herätti soneteillaan, joiden on sanottu vetävän vertoja Wordsworthin ja Shakespearen runoille. Esimerkiksi runon "Autuas neitsyt " ("The Blessed Damozel") alkusäkeet suomeksi kuuluvat: "Taivaan kultakaiteeseen nojas autuas neitsyt hiljaa; oli silmät syvät kuin tummat veet". Runon "Jo ennen olen tästä käynyt" (alkukielellä: "Sudden Light") alkusäkeet kuuluvat: "Jo ennen olen tästä käynyt vaan milloin, miten, tiedä en".


title: Vahinkokäynnistyksen esto

text: Vahinkokäynnistyksen esto tai usein käytetty nimitys Lockout / Tagout on Yhdysvaltain työsuojelun hallintoviranomaisen The Occupational Safety and Health Administrationin (OSHA) luoma ohjelma (The Control of Hazardous Energy Source Standard), joka toimii kansainvälisenä standardina onnettomuusriskien hallinnalle, missä lockout tarkoittaa energian syötöstä erottamista erilaisilla lukitsemistavoilla tai lisälukitsemislaitteilla ja tagout henkilökohtaista lukkovarmistusta, merkintätunnistusta tai -varoitusta. Lockout / Tagout -standardi velvoittaa vaarallisten laitteiden asianmukaisen sammuttamisen, merkitsemisen ja eristämisen ulkopuolisilta henkilöiltä. Suomeksi asian voi sanoa käyttämällä esimerkiksi termiä varmistuslukitus- ja -merkintämenettely.


title: Vahinkokäynnistyksen esto

text: Lockout / Tagout -standardi on suunniteltu estämään koneiden tai laitteistojen odottamattomia käynnistyksiä tai energian hallitsematonta vapautumista huolto- ja korjaustöiden aikana, työntekijän onnettomuusriskin ollessa ilmeinen. Lockout-standardin edellytys täyttyy, jos työnsuorittajan on poistettava tai ohitettava turvalaite tai muu varmistuslaite huolto- ja korjaustyön aikana, jos koneen tai laitteiston käyttö aiheuttaa vaaravyöhykkeen tai riskialueen tai jos työnsuorittajan on sijoitettava mikä tahansa ruumiinjäsen koneiston tai laitteiston sisään tai vaikutusalueelle, jossa työ tosiasiallisesti suoritetaan.


title: Vahinkokäynnistyksen esto

text: Päivittäiset normaalit työkaluvaihdot, säädöt ja muut pienemmät huoltotoimenpiteet tuotannossa eivät kuulu Lockout/Tagout-standardin piiriin edellyttäen, että ne ovat rutiininomaisia, toistuvia, koneeseen tai laitteeseen olennaisesti liittyviä toimenpiteitä ja että ne suoritetaan valitsemalla käyttöön menetelmät, jotka tuottavat tehokkaan suojan työnsuorittajalle.


title: Vahinkokäynnistyksen esto

text: Lockout / Tagout -standardi on ollut Yhdysvaltain teollisuutta velvoittava laki 3.1.1990 lähtien. Euroopassa muun muassa EU-direktiivi 89/655 antaa säädöksiä ja määräyksiä koskien kaikkien energialähteiden poissulkemista koneiden ja laitteiden huollon tai korjauksen ajaksi, esimerkiksi § 2.14 sanoo: Jokaisen työlaitteen tulee olla varustettu helposti tunnistettavalla poiskytkennällä energialähteestä ja jälleenkytkennän tulee tapahtua työnsuorittajan kannalta riskittömästi, ja § 2.15 sanoo: Työlaitteet (työkoneet) on varustettava työnsuorittajan kannalta tarpeellisilla varoituskilvillä ja muilla riittävillä varoitusmenetelmillä.


title: Vahinkokäynnistyksen esto

text: EU:n konedirektiivissä 98/37 EY edellytetään varmistuslukitus- ja tunnistusohjelmien ja sovelluksien toimeenpanemista koneissa ja laitteissa seisokkien ja alasajon aikana. Myös Suomessa asiasta on laki, ja suomalaisessa standardissa SFS-EN-1037 käsitellään yksityiskohtaisemmin odottamattoman käynnistyksen estämistä.


title: Diego López

text: Diego López on usean henkilön nimi:


title: Diego López Rodríguez

text: Diego López Rodríguez (s. 3. marraskuuta 1981 Paradela, Lugon maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Espanyolia.


title: Diego López Rodríguez

text: López aloitti jalkapalloilun Lugossa vuonna 1994. Vuonna 2000 hän siirtyi Real Madridin C-joukkueen maalivahdiksi, josta hänet lainattiin seuraavaksi kaudeksi Alcorcóniin. Alcorcónista palattuaan hän siirtyi Real Madridin B-joukkueeseen ja oli mukana nostamassa joukkuetta Espanjan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Segunda Divisióniin kauden 2004–2005 päätteeksi. Kaudet 2005–2007 López toimi Real Madridin edustusjoukkueen kakkosmaalivahtina Iker Casillasin varamiehenä. Peliaikaa hän sai kahden pääsarjaottelun lisäksi Espanjan cupissa Copa del Reyssä ja Mestarien liigassa.


title: Diego López Rodríguez

text: Villarrealiin López siirtyi kesällä 2007. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi aluksi vain Copa del Reyssä ja UEFA Cupissa, kun Primera Divisiónissa torjuntavastuu oli uruguaylaisella Sebastián Vieralla. Kauden edetessä hän kuitenkin vakiinnutti paikkansa ykkösmaalivahtina ja pelasi lopulta 20 sarjaottelussa Villarrealin sijoittuessa historiallisesti toiseksi. Kaudella 2008–2009 López pelasi myös Mestarien liigassa.


title: Diego López Rodríguez

text: 22. toukokuuta 2012 López siirtyi Sevillaan 3,5 miljoonan euron siirtokorvauksella. Hän teki joukkueen kanssa viisivuotisen sopimuksen.


title: Diego López Rodríguez

text: 25. tammikuuta 2013 López palasi takaisin kasvattajaseuraansa Real Madridiin 4 miljoonan euron siirtokorvauksella. Hän allekirjoitti sopimuksen kesään 2017 asti.


title: Diego López Rodríguez

text: López sai ensimmäisen kutsunsa Espanjan maajoukkueen kokoonpanoon maalis–huhtikuussa 2009 Turkkia vastaan pelattuihin MM-karsintaotteluihin. Kesän 2009 Maanosaliittojen cupissa hän muodosti Espanjan maalivahtikolmikon Iker Casillasin ja Pepe Reinan kanssa, mutta ei pelannut minuuttiakaan. Ensiesiintymisensä maajoukkueen maalilla hän teki 12. elokuuta 2009 ystävyysottelussa Makedoniaa vastaan.


title: Tirion

text: Tirion on oli "noldor"in, yhden kuolemattomien maiden haltiakansan kotikaupunki. Tirionin hallitsija oli Finwë, mutta kun osa "noldor"ista lähti maanpakoon Valinorin pimennettyä, otti Finarfin, Finwën poika vallan Tirionissa, ja hallitsi sitä vähää kansasta, joka ei halunnut lähteä Keski-Maahan.


title: Tirion

text: Tirion oli kuuluu kauneudestaan, olivathan noldor taitavia käsityöläisiä Aulën opissa oltuaan.


title: Admiral Kuznetsov

text:
Admiral Flota Sovetskogo Sojuza Kuznetsov (alun perin "Tbilisi"; suom. "Neuvostoliiton laivastoamiraali Kuznetsov") on Venäjän laivaston ainoa lentotukialus, ja laivaston nykyinen lippulaiva. Aluksen tilasi punalaivasto, mutta alus ei ehtinyt käyttöön ennen Neuvostoliiton hajoamista.
Alus on nimetty Neuvostoliiton laivastoamiraali Nikolai Gerasimovitš Kuznetsovin mukaan.


title: Admiral Kuznetsov

text: "Kuznetsovin" tehtäväprofiilin on määrä olla varsin erilainen kuin esimerkiksi Yhdysvaltain tai Ranskan laivaston tukialuksilla. Venäläisen luokittelun mukaan Kuzentsov on "raskas lentokoneita kantava risteilijä” (, ТАВКР). Aluksen tehtävänä on muun muassa tukea ja suojata muita pinta-aluksia ja strategisia ohjussukellusveneitä. Lisäksi luokituksen syyksi on arvioitu sitä, että Bosporinsalmesta ei saa kansainvälisten sopimusten mukaan kulkea lentotukialuksilla.


title: Admiral Kuznetsov

text: Kuznenovin lentokonevarustukseen kuuluu vain ilmaherruushävittäjiä. Katapultin puutteesta johtuen alukselta ei voi lähteä kovin raskailla pommikuormilla. Lisäksi aluksella on helikoptereita, joita käytetään pinta-alusten ja sukellusveneiden torjuntaan.


title: Admiral Kuznetsov

text:
Perusratkaisut pohjautuvat aiempaan punalaivaston Kijev-luokkaan, mutta on kooltaan suurempi. Lentokannen pinta-ala on 14 700 m², ja lentokoneiden lähdössä käyttämän hyppyrin kulma on 14°. Lähdettyään hyppyristä kone putoaa noin 15 m alaspäin, ennen kuin saavuttaa lentonopeuden 8–10 sekunnissa.
Lentokonehissejä on kaksi.


title: Admiral Kuznetsov

text: Aluksessa on 3857 erillistä tilaa, joihin kuuluu 387 yksityishyttiä, 134 miehistötilaa, 50 suihkua, 6 ruokailutilaa, 120 varastoa, 445 salia ja 6000 neliömetriä käytäviä.


title: Admiral Kuznetsov

text: Aluksella on normaalisti 12 Suhoi Suhoi Su-33-hävittäjää ja viisi Suhoi Su-25-rynnäkkökonetta, sekä 4 Kamov Ka-27LD32, 18 Kamov Ka-27PLO sekä kaksi Kamov Ka-27S-helikopteria. Vaihtoehtoisesti kopterilentue voidaan jättää pois, jolloin alukselle sopii 26 taittuvasiipistä lentokonetta.


title: Admiral Kuznetsov

text: Toisin kuin useimmilla muilla lentotukialuksilla, jota tarvitsevat tuekseen tukilaivueen, Kuzenovilla on varsin vahva omasuoja-aseistus. Aluksella on SS-N-19-ohjuksia merimaaleja vastaan. Ohjuslavetteja on kaiken kaikkiaan 12. Klinok-ilmatorjuntaohjuksia (Tor-järjestelmän meriversio) varten aluksella on 24 lavettia, ja ohjuksia sopii mukaan 192 kpl. Vahva omasuoja on tarpeen, koska katapultin puutteen johdosta lentokoneet eivät voi lähteä täysillä asekuormilla.


title: Admiral Kuznetsov

text: Kaštan IT-tykki- ja ohjusjärjestelmä mahdollistaa puolustautumisen ohjuksia (ml. tutkantorjuntaohjukset) vastaan. Kahdeksan erillistä järjestelmää sisältävät raketinheittimet, 30mm kaksoistykit ja optisen/tutkaohjauksen. Ohjusten kantama vaihtelee 1,5:stä 8 kilometriin asti. Tykit voivat ampua 10 000 laukausta minuutissa, kantama 0,5-1,5 km. Lisäksi aluksella on kuusi AK630 30mm it-tykkiä.


title: Admiral Kuznetsov

text: Edelleen aluksella on Udav-1-sukellusveneentorjunta-aseistus, sisältäen 60 sukellusveneentorjuntarakettia.


title: Admiral Kuznetsov

text: Ensimmäisissä länsimaisissa analyyseissä oletettiin, että "Kuznetsovissa" voi olla kaasuturbiinien lisäksi ydinreaktorit voimanlähteenä. Tämän kaltainen ratkaisu oli muun muassa Kirov-luokan taisteluristeilijöissä, ja SSV-33-komentoaluksessa. "Kuznetsov" on kuitenkin perinteinen kaasuturbiinein varustettu alus, ja sellaisena sen toimintamatka jää suurimmalla nopeudella 6100 kilometriin. Rauhallisemmalla nopeudella toimintamatka on noin 13 700 km.


title: Admiral Kuznetsov

text: Alus tilattiin Nikolajevin eteläiseltä telakalta Nikolajevista, missä köli laskettiin 1982. Alus laskettiin vesille vuonna 1985 ja otettiin palveluskäyttöön alus otettiin 1995. Eri vaiheissa aluksesta käytettiin nimiä "Riga", "Leonid Brežnev", "Tbilisi", ja lopulta 4. lokakuuta 1990 se sai nykyisen nimensä.


title: Admiral Kuznetsov

text: Joulukuussa 1991 alus purjehti Mustaltamereltä asemapaikalleen Pohjoisen laivaston tukikohtaan.


title: Admiral Kuznetsov

text: Alus makasi pitkiä aikoja laiturissa, ja 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa ehdotettiin useita kertoja aluksen romuttamista. Se kuitenkin säästettiin tukialuslentäjien kouluttamista varten.


title: Admiral Kuznetsov

text: Vuodesta 2012 alukselle tehdään laajamittainen remontti ja muutostöitä, jossa mm. ohjusaseistus poistetaan ja ilmatorjunta-aseistus uusitaan, kuten myös elektroniikka ja taistelunjohtojärjestelmä. Samalla alukselle tulee lisää hangaaritilaa lentokoneille. Myös katapulttien asentamista on harkittu. Muutostyöt kestävät ainakin viisi vuotta, vuoteen 2017.


title: Admiral Kuznetsov

text: Samalla aluksen lentokalusto joudutaan uusimaan Su-33-koneiden käyttöiän tullessa täyteen. Ehdolla ovat ainakin MiG-29K ja kehitteillä olevan Suhoi PAK FA -hävittäjän meriversio.


title: Admiral Kuznetsov

text: "Kuznetsov" on käytössä arvioiden mukaan vuoteen 2030 asti.


title: CC (kissa)

text: CC (CopyCat) (s. 22. joulukuuta 2001) on kotikissa ja ensimmäinen kloonattu lemmikkieläin. Texas A&M Universityn tutkijat kloonasivat CC:n vuonna 2001. Tutkimusprojekti tunnettiin nimellä "Operaatio CopyCat", joka oli osa laajempaa projektia, jonka tarkoituksena oli kloonata koira nimeltä Missy. Tutkimuksen rahoitti John Sperling kloonaukseen erikoistuneen Genetic Savings & Clone, Inc. -yrityksensä kautta, joka harjoittaa kaupallista lemmikkien kloonausta.


title: CC (kissa)

text: CC syntyi Teksasin A&M yliopiston eläinlääketieteen osastolla. CC:n olemassaolosta tiedotettiin julkisesti helmikuussa 2002 tutkimustulosten julkaisun yhteydessä.


title: CC (kissa)

text: Nykyisin CC elää kloonausprojektiin osallistuneen tohtori Duane Kraemerin kotona.


title: CC (kissa)

text: Syyskuussa 2006 CC sai kolme pentua luonnollisella tavalla. Pentujen isä on luonnollisella tavalla syntynyt Smokey. CC ei kuitenkaan ole ensimmäinen kloonattu pentuja saanut kissa.


title: Sisar

text: Sisar, varsinkin puhekielessä myös sisko, on jonkun toisen kanssa samoista vanhemmista syntynyt naispuolinen henkilö tämän toisen kannalta. Ilmaisulla tarkoitetaan usein myös "sisarpuolta" tai "kasvattisisarta". "Sisko" on puhekieltä, sitä käytetään usein tuttavallisessa kielenkäytössä.


title: Sisar

text: Ilmaisulla sisarpuoli tai harvinaisemmalla ilmaisulla puolisisar tarkoitetaan jonkun toisen kannalta naispuolista henkilöä, jolla on kyseisen henkilön kanssa vain toinen vanhemmista yhteinen. Sisarpuoleksi voidaan kutsua myös henkilön isä- tai äitipuolen tytärtä, joka ei ole tämän henkilön verisukulainen.


title: Sisar

text: Henkilön vanhempaa sisarta kutsutaan isosiskoksi ja nuorempaa pikkusiskoksi. Kun on kyse esimerkiksi kaksosista, puhutaan kaksoissisaresta tai kaksoissiskosta.


title: Sisar

text: Sisko-nimityksellä voidaan viitata kuvaannollisesti naisten väliseen ystävyyteen tai yhteenkuuluvuuteen (vertaa veli).


title: Sisar

text: Sisar on myös vanhahtava nimitys yleensä hoitotyössä olevalle naiselle, esimerkiksi terveyssisar, "sisar hento valkoinen". Myös uskonnollista palvelusta tekevistä naisista kuten nunnista käytetään usein nimitystä sisar, esimerkiksi "Sisar Maria".


title: Anders Jacobsen

text: Anders Jacobsen (s. 17. helmikuuta 1985) on norjalainen entinen mäkihyppääjä. Hän on joukkuekilpailun olympiapronssimitalisti ja maailmanmestari, ja voitti urallaan lisäksi lukuisia MM-mitaleita sekä Keski-Euroopan mäkiviikon kaudella 2006–2007. Hän voitti yhteensä kymmenen maailmancupin osakilpailua, oli kymmenen kertaa toinen ja kahdeksan kertaa kolmas.


title: Anders Jacobsen

text: Jacobsen kuului Norjan mäkihyppymaajoukkueeseen vuosina 2006–2015 lukuun ottamatta kautta 2011–2012, jolloin hän oli kilpailutauolla. Seuratasolla Jacobsen edustaa Ringkollen Skiklubb -seuraa.


title: Anders Jacobsen

text: Jacobsen on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.


title: Anders Jacobsen

text: Päästessään mukaan Norjan mäkihypyn A-maajoukkueeseen kaudelle 2006–2007 Jacobsenia pidettiin yhtenä Norjan suurimmista mäkihyppääjälupauksista. Hän osoitti hyvää hyppyvirettä joulukuussa maailmancupin osakilpailuissa Rovaniemellä sekä Lillehammerissa ollen kilpailujen paras norjalainen. Heti Lillehammerin kilpailujen jälkeisenä viikonloppuna Jacobsen otti ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Sveitsin Engelbergissä. Jacobsen vei nimiinsä myös Keski-Euroopan mäkiviikon. Hän voitti mäkiviikon kolmannen osakilpailun Innsbruckissa 4. tammikuuta 2007 ja sijoittui toiseksi päätösosakilpailussa Bischofshofenissa 7. tammikuuta 2007. Maailmancupin kokonaiskilpailussa Jacobsen keräsi 1319 pistettä ja sijoittui Puolan Adam Małyszin jälkeen toiseksi.