title: Noormarkun–Harjakankaan taistelut

text: Hämärän laskeuduttua Hertzen antoi perääntymiskäskyn, jolloin 3. komppania vetäytyi Pomarkkuun ja 2. komppania Lassilaan. Harjakangasta puolustaneet punaiset olivat päivän aikana käyttäneet lähes kaikki ammuksensa, joten hekin päättivät jättää kylän. Punaiset vetäytyivät Poriin noin kello 22 aikaan illalla ja tuntia myöhemmin koko Harjakangas oli tyhjä. Seuraavana aamuna kaupungista lähetettiin Porin punakaartin reserviläisosasto, joka puolenpäivän aikaan otti kylän haltuunsa.


title: Noormarkun–Harjakankaan taistelut

text: Vaikka valkoiset eivät onnistuneet valtausyrityksissään, saavuttivat he kuitenkin operaationsa toisen tavoitteen eli pystyivät estämään punaisia lähettämästä apujoukkoja Tampereen puolustustaisteluun. Punaiset joutuivat nyt vahvistamaan puolustuslinjojaan Noormarkun kirkonkylässä ja he aloittivat myös Harjakankaan linnoittamisen. Kun Tampereen taistelu päättyi 6. huhtikuuta, oli rintama Satakunnassa siirtynyt linjalle Lampaluoto–Noormarkku–Harjakangas–Palus–Kiikoinen–Tyrvää–Karkku–Suoniemi–Tottijärvi.


title: Noormarkun–Harjakankaan taistelut

text: Noormarkun suunnalla käytiin edelleen pieniä hajanaisia yhteenottoja, kunnes punaisten pääjoukot jättivät paikkakunnan 11. huhtikuuta. Seuraavana päivänä jääkärivääpeli Yrjö Nahin johtama komppania otti haltuunsa Noormarkun kirkonkylän ja jääkärivänrikki Tiddy Nordmanin komppania Harjakankaan. Samanaikaisesti valkoiset valtasivat myös Pomarkun ja Kellahden sekä etenivät noin kolmen kilometrin päässä Porin keskustasta sijaitsevaan Ruosniemen kylään, jossa taisteltiin kahden päivän ajan. 13. huhtikuuta valkoiset valtasivat vielä Kaasmarkun, jonka jälkeen punaiset poistuivat lopullisesti Porin ympäristöstä vuorokautta myöhemmin.


title: Noormarkun–Harjakankaan taistelut

text: Ainakin Harjakankaalla valkoiset joutuivat jättämään osan kaatuneistaan taistelukentälle. Punaiset hautasivat heidät myöhemmin joukkohautaan. Valkoisten pystyttämä Harjakankaan taistelun muistomerkki paljastettiin punaisten päämajanaan käyttämän Kuurin talon lähistöllä taistelun 20-vuotispäivänä vuonna 1938. Muistolaatan on suunnitellut porilainen konttoristi Aaro Vaarne (1900–1953).


title: Noormarkun–Harjakankaan taistelut

text: Kaksitoista Harjakankaalla kaatunutta Kokemäen punakaartilaista haudattiin aluksi Kokemäen kirkon viereen, josta vainajat sodan päätyttyä kaivettiin ylös ja haudattiin uudelleen Koomankankaan hautausmaalle.


title: Pomarkun taistelut

text: Pomarkun taistelut käytiin Suomen sisällissodassa 25.2.-9.3.1918. Vastakkain olivat valkoisten Satakunnan Ryhmä ja Porin rintaman punaiset, komentajinaan ensin Kustaa Salminen Helsingistä ja sittemmin toimittaja Hannes Uksila. Punaiset yrittivät Noormarkusta käsin useaan otteeseen vallata Pomarkun kirkonkylän, mutta kärsivät kaksi kertaa tappion ja joutuivat perääntymään menetettyään useita kaatuneita. Taisteluun otti osaa Helsingin punakaartilaisia. Taistelut päättyivät valkoisten voittoon.


title: Pomarkun taistelut

text: Punaisten osasto saapui Noormarkun suunnasta Pomarkkuun ja jakaantui kahdeksi eri osastoksi. Paikkakunnalla olleet kymmenkunta suojeluskuntalaista vetäytyivät Kankaanpäähän ilmoittamaan tilanteesta. Pimeässä yhteyden valkoisiin kadottaneet punakaartin osat aloittivat sekavassa tilanteessa taistelun keskenään sillä seurauksella, että kaksi punakaartilaista sai surmansa.


title: Pomarkun taistelut

text: Satakunnan Ryhmän komentaja Ernst Linder päätti vallata Pomarkun. Porin Rykmentin 2. komppanian oli määrä hyökätä Leväsjoen suunnalta ja katkaista punaisten vetäytyminen Noormarkkuun ja Kiilholmaan samanaikaisesti kun 1. komppania hyökkäisi idästä kirkolle. Punaisilla oli taistelussa mukanaan tykki, joka sijaitsi Noormarkun tien varrella, noin parin kilometrin päässä kirkolta. Taisteluun osallistui myös aluksi reservissä ollut Porin Rykmentin 5. komppania. Taistelu päättyi valkoisten voittoon. Taistelussa kaatui 10 valkoista sekä punaisia eri lähteiden mukaan 20-30, joukossa myös venäläisiä. Punaiset ehtivät paetessaan ottaa osan kaatuneistaan mukaan. Osa haudattiin Pomarkun kirkkomaahan yhteishautaan.


title: Pomarkun taistelut

text: Jälleen Noormarkun suunnasta hyökänneet punaiset koittivat Pomarkun takaisinvaltausta, mutta valkoiset torjuivat hyökkäyksen. Taistelussa kaatui 2 valkoista ja punaisia useita kymmeniä.


title: Pomarkun taistelut

text: Vapaussodan Satakunnan perinneyhdistys ry on kiinnittänyt Riutantiellä olevaan kiveen taisteluiden muistolaatan. Taistelun jälkiä on näkyvissä myös itse kirkossa.


title: Tsağan Amn

text: Tsağan Amn (, ) on kylä Üstinskin piirissä Kalmukian pohjoisosassa Venäjällä. Se sijaitsee 290 kilometriä tasavallan pääkaupungista Elistasta koilliseen. Vuonna 2002 Tsağan Amnissa oli 5 926 asukasta. Tsağan Amn on Üstinskin piirin hallinnollinen keskus.


title: Komsomolsk (Kalmukia)

text: Komsomolsk (, ) on kylä Harğazrin piirissä Kalmukian eteläosassa Venäjällä. Se sijaitsee 204 kilometriä tasavallan pääkaupungista Elistasta itään. Vuonna 2002 Komsomolskissa oli 3 983 asukasta. Komsomolsk on Harğazrin piirin hallinnollinen keskus.


title: Industrialisti

text: Industrialisti oli syndikalistisen Industrial Workers of the World -ammattiliiton Minnesotan Duluthissa julkaisema suomenkielinen sanomalehti. Vuonna 1914 perustettu lehti ilmestyi aluksi nimellä "Sosialisti" ja vuosina 1916–1917 nimellä "Teollisuustyöläinen". Vuonna 1975 lakannut "Industrialisti" oli IWW:n historian ainoa päivittäin ilmestynyt lehti ja järjestön viimeinen ulkomaankielinen lehti. Parhaimmillaan 1920-luvun alussa sen levikki oli yli 10 000 kappaletta.


title: Industrialisti

text: Lehden synty liittyy Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön hajaannukseen vuonna 1914. "Työmiehen" yhtiökokouksessa tappiolle jääneet radikaalit perustivat äänenkannattajakseen "Sosialistin", joka alkoi ilmestyä päivälehtenä saman vuoden kesäkuussa. The Socialist Publishing Companyn kustantaman lehden päätoimittajaksi valittiin Axel Öhrn. Aputoimittajiksi tulivat "Työmiehestä" eronneet Matti Kangas, Leo Mattson ja Elis Sulkanen sekä William Risto, joka pian korvattiin Onni Saarella. Yhtiön taloudenhoitajana työskenteli Victor Watia.


title: Industrialisti

text: Lehden ohjelmajulistus korosti sekä ammattiliittojen että poliittisen toiminnan kautta tapahtuvan luokkataistelun merkitystä. Sosialistijärjestön Keskilännen piiri hyväksyi "Sosialistin" äänenkannattajakseen, jolloin järjestön johto julisti lehden pannaan ja pidätti keskipiirille sekä Työväen Opistolle tarkoitetut varat. Lehden taakse asettuivat sosialistijärjestön Butten ja Duluthin osastot ja myöhemmin myös monet muut keski- ja länsipiirin osastot varsinkin Minnesotassa. Hajaannuksen syvetessä sosialistijärjestöstä eronnut ryhmä siirtyi yhä selkeämmin IWW-läisen syndikalismin kannalle, mikä johti "Sosialistin" poliittista toimintaa kannattaneen toimituskunnan syrjäyttämiseen. Lokakuussa 1915 lehden päätoimittajaksi valittiin Leo Laukki ja aputoimittajiksi muun muassa Fred Jaakkola ja Taavi Heino.


title: Industrialisti

text: Lehden uutta linjaa heijasti sen nimen muuttaminen "Teollisuustyöläiseksi" joulukuussa 1916. Samalla se julistettiin IWW:n äänenkannattajaksi, joka kielsi kokonaan poliittisen toiminnan. Entisen kustannusyhtiön kuudesti viikossa julkaiseman päivälehden päätoimittajana jatkoi Leo Laukki. Aputoimittajina työskentelivät muun muassa John Wiita, Fred Jaakkola, Taavi Heino ja William Risto.


title: Industrialisti

text: "Teollisuustyöläisen" kustannusyhtiö joutui vaikeuksiin monien oikeus- ja vahingonkorvausjuttujen takia, jolloin sen tilalle perustettiin The Workers’ Socialist Publishing Company. Samalla lehden nimi muutettiin "Industrialistiksi". Se ilmestyi maaliskuusta 1917 lähtien viikkolehtenä, mutta muuttui jo huhtikuussa jälleen päivälehdeksi. Yhdysvaltain liityttyä ensimmäisen maailmansotaan sotaa vastustanut IWW joutui viranomaisten vainon kohteeksi. Ns. Palmerin ratsioiden yhteydessä poliisi teki kahdesti etsinnän "Industrialistin" toimitukseen ja kolme sen toimittajaa vangittiin. Leo Laukki sai kahdenkymmenen vuoden vankeustuomion vakoilusta ja salaliitosta.


title: Industrialisti

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen "Industrialisti" kannatti bolševikkeja, mutta omaksui pian kommunismin vastaisen linjan. 1920-luvun alussa monet IWW:n kannattajat liittyivät kommunisteihin, mutta järjestön toiminta oli aktiivista vielä pitkään varsinkin Minnesotan amerikansuomalaisten keskuudessa. "Industrialisti" toimi suomenkielisen työväestön yhdyssiteenä Yhdysvaltojen Keskilännessä ja luoteisosassa sekä Kanadan Ontariossa. Vuodesta 1924 lähtien lehti julkaisi myös englanninkielistä aineistoa, aluksi lapsia ja nuoria varten, kunnes vuonna 1942 havaittiin, ettei nuoria lukijoita enää ollut. Englanninkielisestä osastosta luovuttiin tarpeettomana vuonna 1950.


title: Industrialisti

text: Toisen maailmansodan jälkeen IWW:n ikääntynyt suomalainen kannattajakunta kuihtui vähitellen lähes olemattomiin, ja sen toiminta keskittyi ”nostalgian instituutiksi” jääneen "Industrialistin" hengissä pitämiseen. Lehti lakkasi vuonna 1975, jolloin sen yli 80-vuotias toimittaja Jack Ujanen jäi eläkkeelle, eikä uuden oikeaoppisen toimittajan löytäminen ollut enää mahdollista. Jäljelle jääneet varat lahjoitettiin IWW:n englanninkieliselle lehdelle ja Floridan suomalaiselle lepokodille.


title: Industrialisti

text: "Industrialistin" levikki oli 10 000 kappaletta vuonna 1919, 9 000 vuonna 1929, 4 473 vuonna 1954, 2 548 vuonna 1972 ja 1 100 vuonna 1975. Lukijakunnan vähentyessä lehden ilmestymistiheys laski 1950-luvulla viiteen, vuonna 1960 kolmeen, vuonna 1968 kahteen ja vuonna 1974 yhteen kertaan viikossa. Päätoimittajina työskentelivät vuoden 1920 jälkeen Ivar Vapaa ja vuodesta 1954 aina loppuun saakka Jack Ujanen. Toimituskuntaan kuului näkyviä ammattiyhdistysliikkeen aktiiveja kuten William Tanner, Frank Westerlund ja Hellin Vitikainen. Toimittajina työskentelivät, usein vain vähän aikaa, myös Olga Laukki, Antti Vitikainen, Topias Kekkonen, Paul Miller, August Wesley, Robert Gilbert, Gust Aakula, Henry Rahko, Manu Porre, William Kari, John Korpi, Jukka Toivari, Peter Merta, Konstant Kiikka, Väinö Wesman, George J. Humon, Väinö Pelto, William Rein, Jack Mäki, Ernest Sjöman, Ernest Petäjä, Walfrid Jokinen, Abe Wuori, Yrjö Koskinen, Kalle Lailo, Charles Mackie ja William Kari. Yhtiön liikkeenhoitajia olivat Ed. Lehtinen, A. G. Helin, Andrew A. Toivonen, Frank Piltonen, Herbert Kuhnelius, Arvi Kainulainen, Lauri Lemberg, Onni Laine, William Kari ja Wesley Kniivilä.


title: Industrialisti

text: Sanomalehden lisäksi lehden kustannusyhtiö julkaisi vuosittain "Industrialistin joulua" ja "Työläisten taskukalenteria". Vuonna 1929 sen kustannettavaksi siirtyi myös syndikalistinen aikakauslehti "Tie Vapauteen". "Industrialistin" kirjankustannustoiminta oli muita amerikansuomalaisia työväenlehtiä suppeampaa. IWW:n toimintaa ja ammattiyhdistysliikkeen periaatteita selostavien kirjasten lisäksi lehti julkaisi muun muassa Leo Laukin teokset "Teolliseen yhteiskuntaan" ja "Venäjän vallankumous, bolshevismi ja soviettitasavalta"..


title: Toinen Henokin kirja

text: Toinen Henokin kirja (myös Henokin salaisuudet) on juutalainen pseudepigrafi, jonka kirjoittajaa ja kirjoitusajankohtaa ei tunneta varmuudella. Tutkijat ovat esittäneet ajankohdaksi 30–72, mutta kirjaa on esitetty kirjoitetuksi vasta 1100-1500 luvuilla. Kirja on säilynyt vain muinaiskirkkoslaavin kielellä kahtena eri versiona, mutta se on tutkijoiden mukaan käännetty kreikasta. Kirjassa on joitakin seemiläisiä sanoja, jotka viittaavat mahdollisuuteen, että kreikkalainen versio olisi käännetty hepreasta tai arameasta. Kirja on mahdollisesti kirjoitettu 100-200-luvuilla juutalaiskritityssä perinteessä, joka halusi luoda 1. Henokin kirjalle kristityn vastineen.


title: Toinen Henokin kirja

text: Kirja kuvailee Henokin taivaassa viettämää aikaa, jolloin hänet viedään taivaan seitsemään osastoon. Taivaasta hän palaa kirjan mukaan 30:ksi päiväksi Maan päälle kertoakseen lapsilleen taivaassa oppimiaan asioita.


One Day It Will Please Us to Remember Even This on New York Dollsin studioalbumi, joka julkaistiin 25. heinäkuuta 2006. Se on yhtyeen ensimmäinen studiolevy ryhmän vuonna 2003 käynnistyneen uudelleenaktivoitumisen jälkeen. Edellisestä studioalbumista, "Too Much Too Soon", oli uuden levyn ilmestyessä kulunut jo 32 vuotta, joskin vuosina 1977–2004 yhtyeen tuotantoa julkaistiin lukuisilla kokoelmalevyillä. Albumin nimi viittaa Vergiliuksen runoelmaan "Aeneis".
Levyn tekemiseen osallistui yhtyeen jäsenten lisäksi muutamia tunnettuja vierailevia artisteja, kuten Iggy Pop ja Michael Stipe. Albumista julkaistiin myös erikoispainos, joka sisältää bonuskappaleen ”Seventeen”. Japanissa julkaistuun versioon sisältyy bonuskappale ”Beauty School”.


title: One Day It Will Please Us to Remember Even This

text: Ellei toisin ole mainittu, sanoitukset on kirjoittanut David Johansen ja sävellykset on tehnyt Sylvain Sylvain.


title: Kuirit

text: Kuirit ("Limosa") ovat kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Kuirien sukuun kuuluu neljä lajia.


title: Ligatuuri (soittimen osa)

text: Ligatuuri eli kiristin on väline, jonka tehtävä on pitää lehdykkä kiinni joidenkin puupuhaltimien, kuten saksofonin tai klarinetin suukappaleessa. Ligatuuri on useimmiten valmistettu messingistä, ja se voidaan pinnoittaa esimerkiksi kullalla, hopealla tai nikkelillä. Ligatuureja on valmistettu myös esimerkiksi langasta, nahasta ja muovista.


title: Susi-Kustaa

text: Susi-Kustaa on Väinö Linnan kirjasarjan Täällä Pohjantähden alla henkilöhahmo. Yksinään mökissään asusteleva ja metsästyksellä sekä kalastuksella elävä Susi-Kustaa on Pentinkulman kylän eräänlainen kylähullu. Hän pyrkii elämään omilla ehdoillaan eikä halua sopeutua kyläyhteisöön. Susi-Kustaa todistaa kirjasarjan aikana sivusta seuraten monet juonen kannalta keskeiset kylän tapahumat, mutta useimmista muista hahmoista poiketen välttää osallistumista mihinkään poliittiseen toimintaan ja pysyttelee kokonaan sivussa myös Suomen sisällissodan tapahtumista. Vanhetessaan hän muuttuu epäsosiaaliseksi ja eristäytyväksi.


title: Susi-Kustaa

text: Kustaa syntyi kylän hieroja Priitalle aviottomana poikana, kun Priita erehtyi lankeamaan Töyryn vanhan isännän pitkiin vikittelyihin. Avioton lapsi oli tuolloin suuri häpeä, mutta Priita oli niin kova nainen, ettei häntä hävettänyt: pää pystyssä hän hoiti työtään ja synnytti pojan, Kustaan. Kylän vakituisena synnytysten apunaisena eli jonkinlaisena itseoppineena kätilönä hän selvisikin urakasta ilman apua - ainakaan tapauksesta ei kerrota mitään.


title: Susi-Kustaa

text: Kasvattajaksi hänestä ei oikein ollut, ja siksi Kustaasta tulikin omavaltainen; rippikoulu jäi kesken eikä poika tehnyt työtä kuin silloin kun se häntä huvitti. Koskelan kattotalkoisiin hän kaikkien ihmeeksi tuli ja osoittautui jopa kovaksi työmieheksi. Otto Kivivuori juotti hänelle urakalla sahtia saadakseen pojan juovuksiin – mutta sepä ei onnistunutkaan: Kustaa joi siinä kuin muutkin miehet, muttei juopunut.


title: Susi-Kustaa

text: Jossain vaiheessa Kustaa osti suustaladattavan luodikon Priitan vähillä rahoilla ja alkoi metsästää, yhtään kysymättä lupaa keneltäkään. Kun hän onnistui ampumaan suden, häntä alettiin sanoa Susi-Kustaaksi.


title: Susi-Kustaa

text: Kun Priita kuoli, ei Susi-Kustaa laskenut ketään mökkiin vaan teki itse arkun johon laittoi äitinsä pesemättömänä olkien päälle. Hautaus ei onnistunut, koska kirkkoherra Salpakari esti sen ja laitatti ruumiin säälliseen hautauskuntoon kartanon palvelijoiden avulla. Susi-Kustaa kieltäytyi edelleen rippikoulusta eikä uskonut papin uhkauksia, jotka jäivätkin tyhjiksi sanoiksi.


title: Susi-Kustaa

text:
Samoin Suureen Adressiin nimiä kerännyt kirkkoherran rouva sai kauhukseen kuulla Kustaan omaleimaisen kannan asiaan:
Samoin kun Eetu Salin kävi puhujamatkalla Pentinkulmalla, Susi-Kustaa seisoskeli tilaisuuden reunamilla irvistellen ja ivaillen.


title: Susi-Kustaa

text: Vuodet kuluivat. Suomen sisällissossa valkoiset vangitsivat Kustaan ja aikoivat ampua hänet varoitukseksi muille, mutta Ilmari Salpakari esti sen ja Kustaa sai rangaistukseksi teloitettujen hautaamisen. Ilmari näki Kustaan tapauksessa koomisen puolen, toisin kuin suojeluskunnan esikunnan enemmistö. Kumma kyllä, Kustaa sai luodikkonsa takaisin vapauduttuaan, kun onnistui tekemään selväksi ettei häntä politiikka kiinnostanut.


title: Susi-Kustaa

text: Kun Arvo Töyry meni naimisiin ja perintö jaettiin veljesten kesken, myös heidän setäpuolensa Susi-Kustaa meni vaatimaan osuuttaan – ja tahallaan morsiamen kuullen. Arvo jupisi ettei hän mitään perinnöstä tiedä ja jätti maksamatta, vanha emäntä itki loukkaantuneena joskin turhaan.


title: Susi-Kustaa

text: Vanha paroni, joka ei juuri metsästellyt, oli katsonut läpi sormiensa Susi-Kustaan omavaltaista metsästystä, mutta uusi kartanonherra olikin metsämies eikä oikein suvainnut mokomaa. Hän ei kuitenkaan ei ryhtynyt käräjöimään, koska totesi nopeasti, että erakko olikin itse asiassa hyödyksi: Kustaa ampui erityisesti kettuja, jotka tuhosivat pikkuriistaa enemmän kuin herra ja Kustaa yhdessä. Herra itse ampui vain lintuja ja jäniksiä.


title: Susi-Kustaa

text: Kustaa asui aina 30-luvulle asti mökissään vaikka riista ja kala vähenivät koko ajan; eihän Kustaa paljonkaan tarvinnut elääkseen mutta, lopulta häneen tuli lian vuoksi ajoksia ja paha ihottuma. Hänen sanottiin myös näkevän harhoja ja hakkaavan niitä rautapuntarilla. Syksyn aina vain kylmetessä ihmisiä alkoi pelottaa kun Kustaan mökin piipusta ei enää noussutkaan savua eli lämmityskin alkoi unohtua.


title: Susi-Kustaa

text: Lopulta tilanne meni aivan mahdottomaksi ja sosiaalilautakunnan puheenjohtaja Janne Kivivuori kävi lääkärin kanssa paikalla mutta kun ei Kustaa antanut tutkia itseään, he tulivat poliisin kanssa ja Kustaa vietiin väkisin hoitoon. Lopputuloksena Kustaa julistettiin lääkärin päätöksellä mielisairaaksi ja joutui vaivaistaloon; vietäessä erakko kiroili niin että kaikki kuulivat Jannen vaanivan hänen mökkiään kunnalle.


title: Susi-Kustaa

text:
Pentti Rautajärvi julisti tämän johdosta:
Kukaan ei kuitenkaan kuunnellut opettajan mahtipontista paasausta - jonka mukaan yhteiskunnan olisi pitänyt jättää sairas mies kuolemaan kylmään, sairauteen ja nälkään vain siksi että hän olisi "vapaa". Vain Siukola vänkäsi vastaan periaatteesta:


title: Susi-Kustaa

text: Susi-Kustaa joutui vaivaistalon kalterien taakse ja rauhoittui muutaman kuukauden päästä, niin että hänet päästettiin yleiselle puolelle. Aluksi hän jurotti hiljaa mutta lopulta alkoi huvikseen tyrannisoida Leppäsen Preetiä. Tätä huvia kesti sitten molempien kuolemaan asti.


title: Susi-Kustaa

text: Akseli Koskela huusi itselleen Susi-Kustaan tontin kunnan huutokaupasta; pihasta sai hyvän laitumen, vaikka mökki oli huono polttopuunakin.


title: Susi-Kustaa

text: Kustaa unohtui nopeasti, tosin Janne palasi häneen vaalipuheessaan hiukan myöhemmin: kun Pentti Rautajärvi pauhasi omassa vaalipuheessaan ”raivaajaesi-isistä joiden aikakauteen olisi palattava!” Johon Janne totesi puheessaan että ne ajat olivat ollutta ja mennyttä: hän vei juuri edellisenä syksynä ”viimeisen suuren taaton” eli Susi-Kustaan vaivaistaloon.


title: Susi-Kustaa

text: Susi-Kustaa esiintyy tarinassa viimeisen kerran talvisodan aikana, kun Leppäsen Preeti on palannut tyttärenpoikansa Valtun sankarihautajaisista. Kustaa kuuntelee Preetin kertomusta hautajaisista ilkeästi naurahdellen, kieltäytyy ensin Preetin tarjoamasta kahvista mutta ottaa sen lopulta kuten muutkin.


title: Lempäälän taistelut

text: Lempäälän taistelut olivat Suomen sisällissodan taisteluja, jotka käytiin Lempäälän ja Vesilahden pitäjissä maalis–huhtikuussa 1918. Tampereen taisteluun liittyneet yhteenotot alkoivat 23. maaliskuuta valkoisten hyökkäyksellä, jonka tarkoituksena oli vallata Lempäälän kirkonkylä ja samalla sulkea Tampereen ympärille muodostettu saartorengas katkaisemalla Helsinkiin johtava rautatie. Viikkoa myöhemmin punaiset aloittivat oman vastahyökkäyksensä, mutta eivät lopulta päässeet kolmeakymmentä kilometriä lähemmäksi Tamperetta. Hyökkäys kuitenkin viivytti valkoisten Tampereen valtausta useilla päivillä. Kaupungin antautumisen jälkeen Lempäälän rintaman taistelut muuttuivat 9. huhtikuuta asemasodaksi, kun punaiset keskittyivät suojaamaan Etelä-Hämeessä liikkuneita kymmeniätuhansia punapakolaisia. Taistelut päättyivät lopulta 25. huhtikuuta punaisten vetäytyessä Lempäälän suunnalta kohti Hämeenlinnaa ja Lahtea.


title: Lempäälän taistelut

text: Molemmat osapuolet mobilisoivat Lempäälän rintamalle tuhansia miehiä. Punaiset siirsivät alueelle huhtikuun alussa käytännössä kaikki liikenevät joukkonsa eri puolilta Etelä-Suomea, sillä kyseessä oli heidän viimeinen mahdollisuutensa kääntää sota edukseen. Lisäksi punaisilla oli käytössään kaksi radalla kulkenutta panssarijunaa sekä lentokone.


title: Lempäälän taistelut

text: Lempäälän taistelut olivat Tampereen taistelun jälkeen Hämeen rintaman verisimmät, kaatuneita oli yhteensä ainakin 400 ja lisäksi valkoiset teloittivat jopa satoja antautuneita punaisia. Taistelut aiheuttivat Lempäälässä ja Vesilahdella myös suuria materiaalisia tuhoja, kun Lempäälän kirkonkylä ja lukuisia muita kyliä tuhoutui molempien osapuolten rajussa tykistötulessa lähes kokonaan.


title: Lempäälän taistelut

text: Noin 20 kilometriä Tampereen eteläpuolella sijaitseva Lempäälä oli risteyspaikka, josta Tampereen ympäristön lisäksi oli Vesilahden kautta yhteys myös Satakunnan rintamalle. Parinkymmenen kilometrin päähän Toijalan asemalle puolestaan oli heti sodan alettua perustettu punaisten tukikohta piiriesikuntineen, josta lähetettiin joukkoja Hämeen rintamalle. Toijalasta johdettiin myös Lempäälän taisteluja.


title: Lempäälän taistelut

text: Lempäälän rintaman syntyminen liittyi valkoisten maaliskuun puolivälissä käynnistämään Tampereen valtausoperaatioon. Punaisten pohjoisen rintaman luhistuttua valkoiset havaitsivat heidän alkaneen tyhjentämään Tamperetta. Punaiset olivat 20. maaliskuuta livahtaneet valkoisten käsistä Orivedellä, minkä toistumisen estämiseksi Tampereelta etelään johtava rata päätettiin katkaista Lempäälässä. Samalla myös kaupungin ympärille muodostettu saartorengas umpeutuisi. Taistelut käynnistyivät 23. maaliskuuta, kun eversti K. F. Wilkmanin komentamat joukot hyökkäsivät Lempäälään. Kahden päivän ankarien taistelujen jälkeen valkoiset saivat haltuunsa Lempäälän kirkonkylän ja katkaisivat punaisten rautatieyhteydet. Näin myös valkoisten saartorengas Tampereen ympärillä sulkeutui.


title: Lempäälän taistelut

text: Lempäälän menetettyään punaiset käynnistivät Eino Rahjan johdolla oman vastahyökkäyksensä 30. maaliskuuta. Reilun viikon kestäneen hyökkäysvaiheen aikana taisteluja käytiin myös Lempäälän länsipuolella Vesilahdella. Tampereen antauduttua 6. huhtikuuta punaiset yrittivät Lempäälässä vielä yhtä läpimurtoa, mutta kolme päivää myöhemmin he keskittyivät ainoastaan pidättelemään valkoisia ja suojaamaan Etelä-Hämeessä liikkuvia punapakolaisia. Taistelut Lempäälän rintamalla päättyivät 25. huhtikuuta punaisten vetäytymiseen.


title: Lempäälän taistelut

text: 22. maaliskuuta Kangasalan haltuunsa ottanut eversti Wilkman sai myöhään samana iltana kenraali C. G. Mannerheimilta käskyn Helsinki–Tampere-radan katkaisemiseksi Lempäälässä. Joukot kuitenkin kieltäytyivät lähtemästä yön selkään, ja marssi aloitettiin vasta seuraavana aamuna kello 5, jolloin Lempäälää kohti suuntasivat ruotsalaisen upseerin Allan Wingen pataljoona, everstiluutnantti Torsten Aminoffin komentama Seinäjoen Krenatööripataljoona sekä kapteeni Oscar Palmen ja jääkärikapteeni Jarl Vegeliuksen johtamat tykkipatterit. Hieman myöhemmin matkaan lähtivät myös Jyväskylän, Savon ja Perä-Pohjolan pataljoonat sekä Uudenmaan rakuunarykmentin eskadroonia.


title: Lempäälän taistelut

text: Lukumäärältään joukot olivat täysin ylivoimaisia Lempäälässä olleisiin punaisiin nähden. Paikkakunnalla oli vain vähäinen määrä omia punakaartilaisia, jotka toimivat vartiointi- ja järjestyksenpitotehtävissä. Alue oli kaukana Pohjois-Hämeen taisteluista, joten punaiset eivät olleet keskittäneet sinne voimiaan. Tähän ei jostakin syystä ryhdytty edes pohjoisen rintaman sortumisen jälkeen, vaikka vihollisen mahdollinen kiertoliike Tampereen itäpuoleltakin oli tiedostettu. Valkoiset katsoivat Lempäälään tehtävän hyökkäyksen niin tärkeäksi, että kenraali Mannerheim vieraili itse 23. maaliskuuta Wilkmanin esikunnassa Kangasalla.


title: Lempäälän taistelut

text: Toijalaan sijoitettu punakaartin esikunta sai nopeasti tiedon Lempäälää lähestyvästä vihollisesta, minkä jälkeen rautatietä suojaamaan koottiin noin 200 miehen osasto. Paikkakunnan omien punakaartilaisten ohella se koostui alueella olleista Helsingin punakaartin osastojen rippeistä. Valkoisia onnistuttiin aluksi pidättelemään Helsingin punakaartin maineikkaan A-komppanian johdolla, mutta lopulta punaiset joutuivat perääntymään. Tuolloin myös Lempäälän punakaartin päällikkö oli rintamalla liikkuessaan kadonnut, hänen arveltiin hukkuneen heikkoihin jäihin. Puolen päivän jälkeen paikalle pyydettiin lisävoimia, ja lopulta Tampereelta saapuikin juna, jossa punakaartin taistelijoiden lisäksi oli kaksi tykkiä sekä kaupungista pakenevia siviilejä. Lisäksi Toijalasta lähtettiin vielä kolmen komppanian verran miehiä sekä ampumatarvikkeita. Lempäälän esikunta oli jatkuvassa puhelinyhteydessä Tampereelle, jossa alettiin jo tuskastua epätoivoisiin avunpyyntöihin. Erään sodanjohtoon kuuluneen kerrotaankin tokaisseen:


title: Lempäälän taistelut

text: Punaisilla oli tukenaan radalla kulkenut panssarijuna, joka operoi Toijalan asemalta käsin. Sen oli määrä pitää Lempäälän ja Tampereen välinen rataosuus punaisten hallussa. Helsinkiläinen Mikko Kokko puolestaan varusti toisen panssarijunan, jolla hän aikoi murtautua Tampereen itäpuolelle valkoisten ahdistaman Messukylän avuksi. Lempäälän pohjoispuolella käytiin päivän aikana kiivaita taisteluja muun muassa kirkonkylän ja Kuokkalan välisellä maantiellä sekä Kuivaspään risteyksessä, josta valkoiset onnistuivat lopulta etenemään Lopen kartanolle saakka. Moision seisake ja Kuokkalan kukkulat sen sijaan jäivät toistaiseksi punaisten haltuun, eivätkä valkoiset myöskään pystyneet vielä katkaisemaan rataa. Seuranneen yön aikana Lempäälässä käytiin hajanaista laukaustenvaihtoa.


title: Lempäälän taistelut

text: Sunnuntaina 24. maaliskuuta valkoiset lähettivät Lempäälään vielä neljän pataljoonan sekä tykkipatterin verran lisävoimia, jotka saapuivat rintamalle viiden aikaan aamulla. Samalla valkoisten tykistö alkoi tulittaa Moisiota ja Kuokkalaa. Jyväskylän pataljoona puolestaan hyökkäsi kahdeksan kilometriä Lempäälän pohjoispuolelle Kuljuun, joka oli jätetty ilman puolustusta. Myöhemmin iltapäivällä valkoiset onnistuivat lopulta räjäyttämään ratakiskot Moision pysäkin kohdalla ja suistamaan Tampereen suunnasta saapuneen panssarijunan raiteilta. Antautunut miehistö teloitettiin. Radan katkaisemisen jälkeen Mikko Kokon panssarijuna ei pystynyt enää osallistumaan Tampereen puolustustaisteluun, vaan siirtyi etelämmäksi ja tuki punaisia tulittamalla valkoisten asemia noin kuusi kilometriä Lempäälästä sijainneelta Mattilan pysäkiltä.


title: Lempäälän taistelut

text: Punaisten puolustus kesti pisimpään Lempäälän kirkonkylässä, jonka valkoiset illan hämärtyessä ottivat haltuunsa Viialan punakaartilta. Lempäälän pohjoispuolelle jääneistä punaisista osa perääntyi rataa pitkin Tampereen Hatanpäähän ja osa taas Anian kautta Etelä-Pirkkalaan. Lempäälän punakaartin uudeksi päälliköksi oli tuolloin valittu seppä Berndt Puro.


title: Lempäälän taistelut

text: 25. maaliskuuta valkoisten partiot alkoivat puhdistaa haltuunsa saamaa noin 10 kilometrin pituista rataosaa. Lukuisia punaisille uskollisina pysyneitä ratavartijoita surmattiin ja valkoiset onnistuivat vangitsemaan myös lomalta Helsingin suunnasta palanneita punakaartilaisia, jotka eivät olleet tietoisia tilanteen kehittymisestä. Vangit koottiin kirkonkylään, minkä jälkeen Vaasan pataljoona teloitti heidät Ämmänristinmäellä.


title: Lempäälän taistelut

text: Eino Rahja nimitettiin Lempäälän rintaman ylipäälliköksi ilmeisesti 24. maaliskuuta, jolloin hän poistui Tampereelta ja lupasi lähtiessään, ettei ole ”Rahja vaan rähjä”, ellei saa tuotua 15 000 miestä kaupungin avuksi. Seuraavana päivänä Helsingissä pidetyssä kansanvaltuuskunna kokouksessä Rahja ehdotti, että Pietarista haettaisiin joukkoja ja aseita, minkä jälkeen murtauduttaisiin valkoisten rintaman läpi Tampereelle. Lisäksi tavoitteena oli edetä Vesilahden kautta Porin radalle saakka ja päästää Porin seudun punaiset pois motista, joka oli syntynyt valkoisten katkaistua radan muutamaa päivää aikaisemmin Siurossa. Kansanvaltuuskunnan tuen saatuaan Rahja lähti Viipurin kautta Pietariin, muttei saanut bolševikkihallitukselta apuvoimia, vaan onnistui haalimaan kokoon ainoastaan kaksi komppaniaa pietarinsuomalaisia. Joukkoja mobilisoitiin myös muualta, ja lopulta Rahjalla oli Lempäälän rintamalle lähetettäväksi noin 2 000 miestä, kaksi panssarijunaa, kymmenkunta tykkiä sekä lentokone.


title: Lempäälän taistelut

text: Rahjan joukkojen lisäksi Lempäälään koottiin eri puolilta Etelä-Suomea ainakin 2 700 miestä. Kun mukaan lasketaan vielä seudulla jo olleet kolme komppaniaa, nousi punaisten kokonaisvahvuus jopa 5 000 mieheen, joista noin 3 700 oli samanaikaisesti rintamalla. Helsingin seudulta paikalle lähetettiin 26 komppaniaa, muualta Uudeltamaalta ja Turun seudulta yksitoista, Hämeestä yhdeksän ja Satakunnasta neljä. Satakunnasta tulleet joukot oli alun perin lähetetty 9. maaliskuuta Porin seudulta Tyrväälle, josta ne vastahyökkäyksen alla siirtyivät Sarkolan kautta Tottijärvelle sekä Vesilahden Narvaan ja Laukkoon. Samaan aikaan Koskenkylän suunnalle saapui Rauman seudulta tulleita punakaartilaisia, mutta muiden joukkojen liikkeistä ei dokumenttien puuttuessa ole tarkkoja tietoja.


title: Lempäälän taistelut

text: Punaisten joukot oli jaettu kolmelle rintamalohkolle; vasen siipi taisteli Vesilahdella ja oikea Korteselän itäpuolella. Keskustassa Lempäälän kannaksella joukot oli ryhmitetty niin, että radan molemmilla puolilla oli noin 650 miestä. Ylipäällikkö Rahjan esikuntaan kuuluivat myös Tuomas Hyrskymurto ja Hjalmar Mäkinen. Vesilahden taisteluja johti Uudenmaan punakaartin piiriesikuntaan kuulunut rakennusmies K. E. Jaakkola ja oikeaa siipeä Sääksmäen Metsäkansasta käsin Pietarin suomalaisen punakaartin komppanianpäällikkönä toiminut putkimies Ville Vainio.


title: Lempäälän taistelut

text: Valkoiset keskittivät Lempäälään 29. maaliskuuta kymmenen komppaniaa, kaksi ratsuväkieskadroonaa sekä neljä tykkiä. Pari päivää myöhemmin rintamalle siirrettiin vielä kaksi jääkäripataljoonaa, joita komensivat majuri Gustaf Taucher ja kapteeni Olof Lagus. Tämän jälkeen valkoisten joukkojen vahvuus oli yhteensä noin 2 500 miestä. Mukana oli myös Tampereen taisteluihin osallistunut Ruotsalainen prikaati. Joukkojen komentajana toimi 30. maaliskuuta saakka kapteeni F. Hj. Ingelberg, jonka jälkeen vastuun otti Lempäälän hyökkäystä johtanut eversti Wilkman.


title: Lempäälän taistelut

text: Punaisten hyökkäys käynnistyi 30. maaliskuuta Vesilahden suunnalla, jossa Vihdin punakaartin päällikön Arvid Jalavan johtamat joukot lähtivät Koskenkylästä etenemään kohti Lempäälän kirkonkylän länsipuolella sijaitsevaa Näppilänsalmen siltaa. Hajallaan edenneet joukot eivät kuitenkaan onnistuneet valtaamaan sitä ja illan tullen ne joutuivat palaamaan Koskenkylään. Punaisten tykistö oli Vesilahdella asemissa Narvan kylässä ja valkoisten Pyhäjärven Alhonselän vastarannalla Suomelassa. Narva tuhoutui valkoisten tykistötulessa lähes kokonaan. Sen asukkaat pakenivat etelään Punkalaitumen suuntaan tai pohjoiseen Lempäälän Nurmenkulmalle.


title: Lempäälän taistelut

text: Seuraavana päivänä punaiset hyökäsivät myös oikealla sivustalla, jossa Helsingin ja Pietarin punakaartilaiset ajoivat valkoiset pois Putkiston kylästä. Taistelujen painopiste oli kuitenkin rintaman keskustassa Vanajaveden ja Pyhäjärven välisellä kapealla kannaksella, jossa punaiset onnistuivat aluksi työntämään valkoisten joukkoja takaisin. Kun tykkien jylinä kantautui Tampereelle, heräsi kaupungin punaisten keskuudessa toivo saartorenkaan murtumisesta. Talojen katoille ja torneihin määrättiin ripustettavaksi punaisia vaatteita, jotta Lempäälässä hyökkäävät punaiset havaitsisivat kaupungin keskustan olevan edelleen omien hallussa.


title: Lempäälän taistelut

text: Huhtikuun 1. päivänä Rahjan joukot lähestyivät jo Lempäälän asemaa, mutta valkoisten viimeisenä reservinä olleet 1. jääkärirykmentin kaksi pataljoonaa määrättiin vastahyökkäykseen ja punaiset joutuivat perääntymään. Samaan aikaan valkoiset kävivät vastahyökkäykseen myös oikella sivustalla, jossa käytiin koko päivän ajan ankaria taisteluja. Urjalan ja Forssan punakaartit sekä Helsingin miliisikomppania joutuivat perääntymään alueelta, mutta Helsingin punakaartin suutarien komppania tuhoutui ilmeisesti kokonaan. Sotavallan kartanoa hallussaan pitänyt Pietarin suomalaisen punakaartin komppania puolestaan vetäytyi parin kilometrin päähän Kelhoon. Vasemmalla sivustalla valkoiset onnistuivat miehittämään Vesilahden kirkonkylän käytännössä ilman taisteluja, kun hajallaan ollut vastustaja ei pystynyt puolustamaan sitä. Punaiset yrittivät edelleen läpimurtoa myös panssarijunalla, mutta senkin hyökkäykset torjuttiin. Etenemisen pysähdyttyä Rahja esitti Viialaan saapuneelle punakaartin pääesikunnalle joukkojen vetämistä pois Lempäälästä. Sen mukaan täydellinen perääntyminen ei kuitenkaan tullut kysymykseen, koska Satakuntaa ei ollut vielä ehditty evakuoimaan.


title: Lempäälän taistelut

text: Vuorokautta myöhemmin valkoiset miehittivät Vesilahdella Kaltsilan ja Suomelan kylät sekä Laukon kartanon. Koskenkylä ja Narva pysyivät edelleen punaisten hallussa. Ylipäällikkö Rahja oli tuolloin matkustanut jälleen Viipuriin hankkiakseen lisäjoukkoja sekä materiaaliapua. Helsingin pääesikunta päätti keskittää kaikki mahdolliset käytettävissä olevat voimavarat Lempäälään, minkä vuoksi puolitoista viikkoa myöhemmin käynnistyneessä Helsingin taistelussa kaupunkia puolusti saksalaisia vastaan lähinnä sotakokemusta vailla olleita reservikomppanioita. 4. huhtikuuta punaiset onnistuivat aamupäivällä valtaamaan Laukon kartanon takaisin, mutta luopuivat siitä vielä myöhemmin samana iltana, kun hyökkäys Vesilahden kirkonkylään ei tuottanut tulosta. Samaan aikaan raportoitiin useiden kymmenien Helsingin punakaartin II pataljoonan miesten äkillisestä sairastumisesta. Miehet oksentelivat ja osa menetti tajuntansa. Aiheuttajana pidettiin ruokamyrkytystä, mutta Lempäälään palannut Rahja epäili valkoisten käyttäneen taistelukaasua ja päätyi tämän vuoksi tilaamaan rintamalle kaasunaamareita. Myös paikalla ollut Punaisen Ristin norjalainen lääkäri epäili syyksi taistelukaasua.


title: Lempäälän taistelut

text: Punaisten viimeisen hyökkäyksen oli määrä käynnistyä parin päivän hiljaisemman vaiheen jälkeen 7. huhtikuuta kello 6 aamulla. Valkoiset kuitenkin hyökkäsivät Kouhun suunnalla jo tuntia aikaisemmin ja näin suunniteltu hyökkäys muuttuikin puolustustaisteluksi. Lopulta neljän aikaan iltapäivällä punaiset onnistuivat työntämään vihollisen takaisin. Punaisten oma hyökkäys tuotti tulosta Vesilahdella, jossa he valtasivat Suomelan kylän ja Laukon kartanon. Mantereen kylä sen sijaan tuhoutui kokonaan tykistötulessa. Seuraavana päivänä punaiset hyökkäsivät Suomelasta kohti Vesilahden kirkonkylää. Myöhään illalla valkoisten puolustus oli jo lähes murtumispisteessä, mutta väsyneet punaiset eivät pystyneet käyttämään tilaisuutta hyväkseen ja kirkonkylä jäi valtaamatta. Rintaman oikealla sivustalla punaisten tykkituli tuhosi Sotavallan kartanon ja Putkiston kylän. Valkoiset taas tuhosivat Kelhon kartanon, minkä jälkeen punaiset päättivät perääntyä menetettyään kartanossa sijainneen varusvarastonsa.


title: Lempäälän taistelut

text: Taistelut aiheuttivat suuria tuhoja myös Lempäälän kirkonkylässä ja lisäksi tuhoutuivat muun muassa pitäjän eteläosassa sijainneet Innilän ja Laukon kartanot. Muita tuhoja kärsineitä kyliä olivat ainakin Lempäälän Miemola, Peuraus, Lippo ja Hulaus sekä ainakin kymmenen Vesilahden kylää, kuten Mantere, Koskenkylä, Suomela ja Salospohja. Lisäksi Vesilahden kirkonkylässä tuhoutui muun muassa pappila. Joidenkin lähteiden mukaan myös Lempäälän kirkko olisi kärsinyt vaurioita, mutta todellisuudessa kirkon 1920-luvun alussa tehty remonti johtui lämmityskaminoiden aiheuttamista savuvaurioista. Muita tuhoutuneita rakennuksia olivat muun muassa Vesilahdella toiminut Eino Bergiuksen veneveistämö sekä Lempäälässä sijainneet professori Gösta Grotenfeltin ja taidemaalari S. A. Keinäsen huvilat.


title: Lempäälän taistelut

text: Punaiset keskeyttivät hyökkäyksensä, kun tieto 6. huhtikuuta tapahtuneesta Tampereen antautumisesta kiiri Lempäälään. Ryhmä punaisia oli päässyt pakenemaan kaupungista Näsijärven jäätä pitkin ja saapunut omien linjoille Vesilahdella. Mukana olivat muun muassa punaisten päälliköihin lukeutuneet Aatto Koivunen, Ali Aaltonen ja Verner Lehtimäki. 9. huhtikuuta lähtien Lempäälän taistelut muuttuivat asemasodaksi ja rintama vakiintui linjalle Laukko–Narva–Suomela–Koskenkylä–Kelho. Punaiset keskittyivät nyt pidättelemään valkoisia ja näin suojaamaan Etelä-Hämeen kautta itään kulkeneita kymmeniä tuhansia punapakolaisia. Asemasotavaiheessa valkoisilla oli Lempäälässä kolme jalkaväkipataljoonaa, kaksi krenatöörirykmenttiä, Uudenmaan rakuunarykmentin eskadroonia sekä Ruotsalainen prikaati.


title: Lempäälän taistelut

text: Lempäälän rintama määrättiin jätettäväksi 24. huhtikuuta, jonka jälkeen punaiset alkoivat perääntymään seuraavan yön aikana. He onnistuivat useissa paikoissa irrottautumaan asemistaan valkoisten huomaamatta ja saivat näin etumatkaa takaa-ajajiinsa nähden. Vetäytyminen tapahtui Valkeakoskelle ja sieltä edelleen Hauhon suuntaan. Pälkäneellä käydyssä Laitikkalan taistelussa Lempäälästä perääntyneet joukot murtautuivat valkoisten linjojen läpi ja liittyivät Hauholla kymmeniin tuhansiin Hämeenlinnasta saapuneisiin punapakolaisiin. Lempäälästä vetäytyneitä punaisia osallistui muutaman päivän kuluttua myös saksalaisia vastaan käytyihin Hauhon ja Syrjäntaan taisteluihin. Vesilahdella olleet punaiset puolestaan mursivat valkoisten saartoyritykset ja perääntyivät Hämeenlinnan sekä Riihimäen kautta Kouvolan seudulle taistelemaan saksalaisia vastaan.


title: Lempäälän taistelut

text: Perääntymisvaiheessa punaiset surmasivat neljä maalaisisäntää Lempäälän eteläosissa sekä Sääksmäen Metsäkansassa. Punainen terrori vaati seudulla yhteensä kuusi uhria. Valkoiset teloittivat Lempäälässä ainakin 128 punaista, mutta joidenkin lähteiden mukaan määrä olisi jopa 400. Vesilahdella teloitettuja oli ilmeisesti 107. Teloituspaikkana oli Ämmänristinmäki, jonne uhrit myös haudattiin. Teloitettujen tarkka lukumäärä ei ole selvillä, koska paikallisen suojeluskunnan perustaman kenttäoikeuden pöytäkirjat hävitettiin myöhemmin.


title: Lempäälän taistelut

text: Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan Lempäälän taisteluissa kaatui yhteensä 143 valkoista, joista 43 Vesilahdella. Joukossa oli myös kaksi ruotsalaista vapaaehtoista. Punaisia on merkitty kaatuneiksi 249, joista 188 Lempäälässä ja 61 Vesilahdella. Punaisten joukoissa kaatui muun muassa Suomea Tukholman olympialaisissa edustanut painija Tatu Kolehmainen, joka kuului Helsingin punakaartin kuuluisaan Jyryn komppaniaan.


title: Lempäälän taistelut

text: Vuonna 1934 Lempäälän kirkon viereen vanhalle hautausmaalle pystytettiin kuvanveistäjä Väinö Rikhard Rautalinin veistos "Vapauden miekka", jonka luonnoksen teki taiteilija Uuno Eskola. Kaikkiaan 14 metriä korkean veistoksen huipulla on nyrkin pitelemä kolmen metrin pituinen ruostumattomasta teräksestä valmistettu miekka. Paljastustilaisuudessa kerrottiin olleen paikalla 2 000–3 000 ihmistä.


title: Lempäälän taistelut

text: Ämmänristinmäellä teloitetut punaiset haudattiin myöhemmin perustetun Ristimäen hautausmaan tuntumassa sijaitsevaan joukkohautaan. Vuonna 1948 pystytettiin muistomerkki, jonka on tehnyt kuvanveistäjä Jalmari Terho. Paikalle on haudattu noin 200 taisteluissa kaatunutta sekä 400 teloitettua. Yleisestä käytännöstä poiketen Lempäälässä vaikuttanut nuori pappi Toivo Hannula siunasi haudatut punaiset.


title: Lempäälän taistelut

text: Vesilahden valkoisten muistomerkki paljastettiin seututie 301:n varrella Suomelan kylässä Mäki-Suomelan talon pihapiirissä kesäkuussa 1938.


title: Lempäälän taistelut

text: Narvan itäpuolella sijaitsevalla Maarianmäellä teloitettiin kolme punakaartilaista, jotka lopulta siunattiin jatkosodan aikana syyskuussa 1943. Vuonna 1956 paikalle pystytettiin Vesilahden taistelujen punaisten muistomerkki. Yhteensä Vesilahdella teloitettiin 76 punaista, joista viisi oli naisia.


title: Lempäälän taistelut

text: Vuonna 2002 Lempäälä-Seura julkaisi tietokirjailija Ritva Mäkelän toimittaman teoksen "Lempäälän vuosi 1918". Loppuunmyydystä kirjasta julkaistaan uusi päivitetty painos marraskuussa 2017. Teatteriohjaaja Tom Söderström on kirjoittanut Lempäälän sisällissodan aikaisista tapahtumista kertovan näytelmän "1918", jota esitettiin Myllyrannan tapahtumapuistossa kesällä 2008.


title: Allan Hallila

text: Allan Tuomas Hallila (16. lokakuuta 1917 Seinäjoki - 16. tammikuuta 1978 Seinäjoki) oli suomalainen kenraali.


title: Allan Hallila

text: Halila avioitui 1942 Eila Maija Alastalo (s. 12.10.1919, Ruovesi) kanssa. Avioparille syntyivät lapset Anja Marjatta (s. 23.10.1943), Erkki Antti (s. 17.4.1946) ja Heikki Tuomas (s. 26.3.1949).


title: Valerio Arri

text: Valerio Arri (22. kesäkuuta 1892 – 2. heinäkuuta 1970) oli italialainen kestävyysjuoksija, olympiamitalisti. Hän voitti pronssia maratonilta Antwerpenin olympialaisista 1920 Jüri Lossmannin ja Hannes Kolehmaisen jälkeen juostuaan ajan 2.36.32,8.


title: Mazda E-1600

text: Mazda E-1600 on Mazdan ensimmäinen Euroopan markkinoilla myyty pakettiauto, jota valmistettiin vuosina 1978–1984. E-1600:n 1,6-litrainen moottori on etuistuinten alla.


title: Keskitriaskausi

text: Keskitriaskausi, lyhenne Tr2, oli triaskauden keskimmäinen epookki, joka tunnetaan Euroopan kerrostumissa myös nimellä Muschelkalk. Kausi oli 245 ± 1,5 - 228 ± 2 miljoonaa vuotta sitten. Epookilla eli nisäkkäiden kantamuotoja terapsideja sekä elintavoiltaan hyljettä muistuttaneita metimatelijoita notosaureja.


title: Keskitriaskausi

text:
Varhaisimmat dinosaurukset elivät keskitriaksen alkupuolella, Anisus-vaiheessa. Moenkopin muodostumasta, USA:n Arizonan osavaltiosta on löydetty tältä ajalta peräisin oleva herrerasauridi.
Brasiliasta on löydetty tältä ajalta, tarkemmin Ladini-vaiheesta ensimmäinen coelophysoidi, joka kuuluu ryhmään Ceratosauria.


title: Otohime

text: Otohime eli Toyotama-hime on kuvitteellinen prinsessa ja jumalatar japanilaisessa mytologiassa, merenjumala Ryūjin vanhin tytär. Tarinban mukaan Otohime meni naimisiin Hōri-metsästäjän kanssa ja synnytti pojan, josta tuli ensimmäisen keisarin, Jinmun, isä. Synnytettyään poikansa Otohime muuttui lohikäärmeeksi ja lensi pois.


title: Otohime

text: Otohimen mukaan on nimetty laite, joka tuottaa ääniä, joilla häveliäät henkilöt voivat peittää vessassakäyntinsä äänet japanilaisessa käymälässä. Otohime-laitteen nimi kirjoitetaan jumalattaren nimestä poiketen merkillä, joka tarkoittaa ääntä.


title: Töpökurpat

text: Töpökurpat ("Coenocorypha") ovat kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Töpökurppien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kolme lajia.


title: Angolan koripallomaajoukkue

text: Angolan koripallomaajoukkue edustaa Angolaa miesten koripallon maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi "Federação Angolana de Basquetebol". Angola on ollut FIBA:n jäsen vuodesta 1979 lähtien.


title: Angolan koripallomaajoukkue

text: Angola on Afrikan menestynein maa koripallossa. Se on selviytynyt miesten olympiaturnaukseen viisi kertaa peräkkäin Barcelonasta 1992 lähtien. Paras sijoitus on Barcelonan kisojen kymmenes sija. MM-kilpailuissa Angola on esiintynyt seitsemästi ollen parhaimmillaan kymmenes Japanissa 2006. Afrikan-mestaruuden Angola on voittanut 11 kertaa. Hopeaa se on saanut neljä kertaa ja pronssia kahdesti.


title: Toto (yritys)

text: Toto on japanilainen yritys, joka valmistaa kylpyhuonekalusteita kuten WC-istuimia. Se on alallaan Japanin suurin ja maailman neljänneksi suurin. Yhtiö on perustettu vuonna 1917. Sen kotipaikka on Kitakyūshū, mutta sillä on tehtaita eri puolilla maailmaa: Kiinassa, Taiwanissa, Thaimaassa, Indonesiassa, Yhdysvalloissa ja Englannissa.


title: Shō Kosugi

text: Shō Kosugi (oik. Shōichi Kosugi, 17. kesäkuuta 1948 Minato, Tokio, Japani) on japanilainen taistelulajiharrastaja ja -näyttelijä. Hänet tunnetaan erityisesti 1980-luvun ninjaelokuvabuumin käynnistämisestä Yhdysvalloissa. Hän on myös suunnitellut lukuisien elokuvien taistelukoreografioita, sekä toiminut stunttikoordinaattorina. Elokuvien lisäksi hän on tehnyt muutamia tv-esiintymisiä, mainoksia ja kirjoja.


title: Shō Kosugi

text: Elokuvauransa ohella Kosugi tunnetaan omistamistaan taistelulajinäyttelijöitä kouluttavista kouluistaan Japanissa ja Yhdysvalloissa, jotka tunnetaan nimellä Sho Kosugi Institute (SKI). Hän on harjoitellut Shindō jinen-ryū karaten lisäksi kendoa, judoa, iaidoa, kobudoa, aikidoa ja ninjutsua. Kosugi on myös vuoden 1966 "All-Japan Karate-mestari".


title: Sakurai

text: Sakurai () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Naran prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin keskiosan tasankoalueen itäreunalla Naran eteläpuolella Yamatojoen varrella. Sakuraissa on 58 386 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 98,91 neliökilometriä.


title: Sakurai

text: Sakurai on vanhaa kulttuurialuetta ja muinaisen Yamaton valtion ja siten koko Japanin muodostumisen ydinaluetta, jossa on säilynyt esimerkiksi monia "kofun"-hautakumpuja ja muita historiallisia kohteita. Kaupungissa sijaitsevaa Ōmiwan pyhäkköä sanotaan Japanin vanhimmaksi; muita merkittäviä uskonnollisia rakennuksia ovat Tanzanin pyhäkkö, joka tunnetaan ruskastaan, sekä Hase-deran, Abe Monju-inin ja Shōrin-jin buddhalaiset temppelit. Sakurai kehittyi keskiajalla temppelinaluskaupunkina ja myöhemmin postiasemana ("shukuba"). Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kuntalaitoksen puitteissa sille myönnettiin vuonna 1956. Merkittävä elinkeino on metsäteollisuus. Sakurai tunnetaan myös "sōmen"-nuudelien alkukotina.


title: Sakurai

text: Sakuraita palvelevat JR Nishi-Nihonin Sakurai-linja ja Kintetsu-rautateiden Osaka-linja.


title: Myöhäistriaskausi

text: Myöhäistriaskausi on geologinen ajanjakso, joka on viimeinen triaskauden epookeista. Vuoden 2013 arvioiden mukaan ajanjakso oli noin 237-201 miljoonaa vuotta sitten.


title: Myöhäistriaskausi

text: Myöhäistriaskausi eli ylätriaskausi tunnetaan Euroopan kerrostumissa nimellä Keuper. Edellisellä kaudella, keskitriaskaudella, ilmestyneet dinosaurukset alkoivat kehittyä voimakkaasti tällä kaudella. Ilmesti monia dinosauruslajeja, joista tunnetuimpia ovat kasvinsyöjä "Plateosaurus, Coelophysis" ja saalistaja "Eoraptor". Keuperin kerrostumusta on löydetty sypressiä muistuttavien havupuiden "Walchia, Voltzia" fossiileja.


title: Myöhäistriaskausi

text: Kausi päättyi noin 201,3 miljoonaa vuotta sitten suureen trias-jurakauden lajien joukkotuhoon, josta dinosaurukset selvisivät hengissä.


title: Elistan kaupunkipiiri

text: Elistan kaupunkipiiri () on hallinnollinen alue Kalmukiassa Venäjällä. Se käsittää maan pääkaupungin Elistan ympäristöineen ja on rinnastettavissa tasavallan 13 piiriin. Elistan kaupunkipiiri rajoittuu Tselinnin piiriin muuten paitsi etelässä, jossa sen naapurina on Prijutnin piiri. Vuonna 2002 kaupunkipiirin alueella oli 108 511 asukasta, joista 104 254 asui Elistan kaupungissa, 3 638 Aršanin kylässä ja 619 näiden kahden ulkopuolisella alueella. Elistan kaupunkipiirin pinta-ala on 396,57 km², josta varsinaiseen kaupunkiin kuuluu 210,45 km² ja sitä ympäröivään alueeseen 186,12 km².


title: Kashihara

text: Kashihara () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Naran prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin keskiosan tasankoalueella Naran eteläpuolella Asuka- ja Sogajokien varrella. Kashiharassa on 123 337 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 39,56 neliökilometriä.


title: Kashihara

text: Kashihara on vanhaa kulttuurialuetta, jossa on säilynyt lukuisia historiallisia kohteita. Legendan mukaan Japanin myyttinen ensimmäinen keisari Jinmu laskeutui sinne valloittaakseen Yamaton ja perusti sinne keisarillisen palatsin. Japanin lyhytaikainen pääkaupunki Fujiwara-kyō sijaitsi 600-luvun lopulla Kashiharan alueella Kagu-, Miminashi- ja Unebivuorten ("Yamato sanzan") välissä. Myöhemmin Imain alue, nykyinen Imaichōn kaupunginosa, kehittyi merkittäväksi kauppakaupungiksi. Siellä on säilynyt runsaasti Edo-kauden vanhoja rakennuksia. Nykyinen Kashiharan kaupunki muodostettiin kuuden kunnan kuntaliitoksen myötä vuonna 1956; toisen maailmansodan jälkeen liikenteen solmukohdassa sijaitseva kaupunki on kasvanut voimakkaasti asuinlähiönä.


title: Kashihara

text: Kashiharaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Sakurai-linja sekä Kintetsu-rautateiden Osaka-linja, Kashihara-linja, Minami-Ōsaka-linja ja Yoshino-linja.


title: Aršan (Kalmukia)

text: Aršan on kylä Elistan kaupunkipiirissä Kalmukian tasavallan länsiosassa Venäjällä. Se sijaitsee aivan tasavallan pääkaupungin Elistan läheisyydessä. Vuonna 2002 Aršanissa oli 3 638 asukasta.


title: Shogun (albumi)

text: Shogun on floridalaisen metalliyhtye Triviumin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 30. syyskuuta 2008.


title: Shogun (albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 17.Bonuskappaleet


title: Helsingin punakaarti

text:
Helsingin punakaarti oli vuosina 1905–1906 ja 1917–1918 Helsingissä toiminut puolisotilaallinen järjestö, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana oli osa Suomen kansanvaltuuskunnan armeijaa. Helsingin punakaarti sai alkunsa vuoden 1905 suurlakon yhteydessä ja lakkautettiin vajaata vuotta myöhemmin Viaporin kapinan jälkimainingeissa. Vuoden 1917 Venäjän vallankumouksen seurauksena Suomen suuriruhtinaskuntaan perustettiin työväen järjestyskaarteja ja tammikuussa 1918 Helsingin työväen järjestyskaarti orgaisoitiin uudelleen Helsingin punakaartiksi. Sisällissodan alkaessa 26. tammikuuta se yhdistettiin muualla Suomessa toimineiden työväen järjestyskaartien kanssa Suomen punaiseksi kaartiksi. Helsingin punakaarti oli suurin kaikista Suomen punakaarteista. Sillä oli jäseniä noin 8 000–10 000, joka muodosti noin 10% punaisen armeijan kokonaisvahvuudesta. Helsingin punakaartin komppaniat osallistuivat taisteluihin kaikilla sisällissodan rintamilla Pohjanlahdelta
Karjalan kannakselle.


title: Helsingin punakaarti

text: Helsingin punakaartin edeltäjä perustettiin marraskuussa 1905 suurlakon aikana, kun myös poliisit olivat yhtyneet siihen. Suurlakon keskuskomitea muodosti järjestyksenvalvojaksi lähinnä työläisistä koostuneen kansalliskaartin, jonka johtoon tuli entinen Venäjän armeijan kapteeni Johan Kock. Kaarti otti päämajakseen Senaatintorilla sijaitsevan pääpoliisiasemaan ja lähetti kaupungille aseistamattomia järjestyspatrulleja. Tämä puolestaa yllätti perustuslaillisten johtaman kaupunginvaltuuston, joka oli jo harkinnut omien poliisivoimiensa perustamista. Valtuusto yritti saada poliisilaitosta komentoonsa, mutta epäonnistutuaan tässä, se muodosti oman suojeluskaartin ylioppilaista ja polyteknillisen opiston opiskelijoista. Punakaartiksi kutsuttiin aluksi kansalliskaartin liikkuvaa osastoa, jonka päällikkönä toimi suurlakon aikana Kaarlo Luoto.


title: Helsingin punakaarti

text: Vakavin suurlakon aikainen välikohtaus Kockin johtaman kansalliskaartin ja ylioppilaiden suojeluskaartin välillä tapahtui 6. marraskuuta, kun kansalliskaartin partiot kiersivät Helsingin keskustassa sulkemassa avoimina olleita kauppaliikkeitä. Eteläesplanadilla sijainneen Stockmannin rautakaupan edustalla tilanne kärjistyi käsikähmäksi. Kock oli määrännyt liikkeen suljettavaksi, koska suojeluskaartilaiset olivat käyneet hakemassa sieltä itselleen aseita. Pahemmalta vältyttiin, kun Kock käski miehensä perääntymään aseistettujen suojeluskaartilaisten edeltä. Välikohtauksen jälkeen kansalliskaarti miehitti Senaatintorin suojatakseen hallussaan ollutta pääpoliisiasemaa, jonka se pelkäsi Gösta Theslöfin miesten valtaavan. Mitään ei kuitenkaan enää tapahtunut, vaan lakko päättyi vielä samana iltapäivänä Senaatintorilla järjestetyssä kansankokouksessa, jonne Kock ja muut kansalliskaartin johtajat saapuivat yleisön hurratessa. Senaatintorilta kansalliskaartin miehet marssivat vielä Rautatientorille, jossa Kock piti miehilleen kiitospuheen ennen kaartilaisten poistumista koteihinsa ja työpaikoilleen. Kansankokouksista raportoineet porvarilehdet kutsuivat kansalliskaartia tuolloin ensimmäistä kertaa ”punaiseksi kaartiksi”.


title: Helsingin punakaarti

text: Punakaartit ja suojeluskaartit jatkoivat toimintaansa myös suurlakon päättymisen jälkeen. Heinä–elokuun vaihteessa 1906 tapahtuneen Viaporin kapinan yhteydessa Punakaartin päällikkö Johan Kock päätti ryhtyä tukemaan Suomenlinnan merilinnoituksessa kapinoivia venäläisiä sotilaita, vaikka hänellä ei ollut hankkeelleen sosialidemokraattisen puolueen johdon suostumusta. Helsingin punakaarti teki kapinan aikana sabotaasia katkaisemalla pääradan kiskoja sekä räjäyttämällä rautatiesiltoja Helsingin pohjoispuoella. Tarkoituksena oli estää venäläisiä kuljettamasta joukkoja Helsinkiin kapinan tukahduttamista varten. 30. heinäkuuta Riihimäelle saapui A. E. Pohjantähden johtama 80 Helsingin punakaartilaisen osasto, joka yhdessä Riihimäen punakaartin miesten kanssa rikkoivat Hämeenlinnan ja Lahden suuntaan meneviä ratoja, niin ettei Viipurista saapumassa ollut venäläinen sotilasjuna päässyt Helsinkiin. Lisäksi Riihimäellä räjäytettiin Haapahuhdan rautatiesilta. Yöllä 1. elokuuta noin 150 punakaartilaista kuljetettiin laivalla Kuninkaansaareen, jossa heidän tarkoituksensa oli suojata kapinallisten selustaa.


title: Helsingin punakaarti

text: Helsingin punakaartin ja ylioppilaiden suojeluskaartin väliset vihamielisyydet puolestaan leimahtivat avoimeksi väkivallaksi Viaporin kapinan viimeisenä päivänä 2. elokuuta, jolloin Kock oli julistanut Helsinkiin yleislakon. Suojeluskaartilaiset marssivat Hakaniementorille, jossa heidän aikomuksenaan oli turvata kaupungin raitiovaunuliikenteen kulku. Työläiskaupunginosaan saapuneet ylioppilaat saivat kuitenkin paikallisten asukkaiden vihat päällensä ja joutuivat väkijoukon kivittämäksi. Tämän jälkeen paikalle saapui Helsingin punakaartin miehiä sekä heitä tukenut venäläinen sotilasosasto. Syntyneessä laukaustenvaihdossa sai surmansa kuusi suojeluskaartilaista ja yksi punakaartilainen. Hetkeä myöhemmin ammuskeltiin vielä Siltasaaressa, jossa kuoli yksi mies kummaltakin osapuolelta. Välikohtaukseen liittyivät myös venäläiset kasakat, jotka väkivalloin hajottivat Hakaniementorille kokoontuneen väkijoukon. Epäonnistuneen kapinayrityksen jälkeen 68 Helsingin punakaartin jäsentä sai eri pituisia vankeustuomioita. Pahemmilta rangaistuksilta he välttyivät, koska tulivat tuomituiksi suomalaisessa siviilioikeudessa.


title: Helsingin punakaarti

text: Mellakassa kuolleiden punakaartilaiset hautajaisista muodostui suuri poliittinen mielenosoitus, johon osallistui myös runsaasti venäläisiä vallankumouksellisia. Välikohtauksen seurauksena Suomen senaatti päätti kieltää molemmat kaartit jo 4. elokuuta pitämässään istunnossa. Sosialidemokraattinen puolue puolestaan lakkautti punakaartit oma-aloitteisesti Oulussa elokuun lopussa järjestetyssä puoluekokouksessa kiivaan keskustelun jälkeen. Helsingin punakaartin edustajana kokouksessa oli Jussi Tuominen, joka kannatti lakkauttamista myös itse. Hän kuitenkin vaati, että kokous myöntäisi punakaartien tehneen suuren palveluksen työväenasialle.


title: Helsingin punakaarti

text: Vuonna 1917 Venäjän helmikuun vallankumouksen jälkeen järjestysvalta romahti myös Suomen suuriruhtinaskunnassa, jonka seurauksena keväästä lähtien perustettiin eri puolille maata työväen järjestyskaarteja. Niiden tehtävänä oli pelkästään järjestyksen ylläpito ja työläisten suojeleminen lakkojen aikana, eikä kaarteilla tuossa vaiheessa ollut mitään vallankuomouksellisia pyrkimyksiä. 12. toukokuuta Helsingin Kaisaniemessä pidettiin eri puolilta maata saapuneiden entisten punakaartilaisten kokous, jonka tarkoituksena oli perustaa vuosina 1905–1906 toimineet punakaartit uudelleen. Helsingin työväenjärjestöjen eduskunta sekä sosialidemokraattinen puolue kuitenkin suhtautuivat kielteisesti hankkeeseen. Järjestyskaartit jatkoivat toimintaansa edelleen läpi kesän ja 3. syykuuta Helsingin työväenjärjestöjen eduskunta päätti perustaa "Sosiaalidemokraattisen puolueen järjestysmiehet" -nimisen organisaation. Se erosi merkittäväsi kevään ja kesän tilapäisistä järjestyskaarteista julistautumalla avoimesti suojeluskuntien vastapuoleksi. Lisäksi järjestöllä oli sosialidemokraattisen puolueen tuki. 20. lokakuuta kokoontunut Suomen Ammattijärjestön kokous antoi kaarteille virallisen aseman ja samalla organisaation nimeksi tuli "Suomen työväen järjestyskaarti".


title: Helsingin punakaarti

text: Marraskuun 1917 puolivälissä alkaneen yleislakon aikana Helsingin työväen järjestyskaarti valvoi järjestystä pääkaupungissa. Se oli pääosin aseistamaton, ainoastaan kaartin radikaaleimmalla osalla oli hallussaan pari-kolmekymmentä venäläiseltä sotaväeltä saatua kivääriä. Lakon aikana Helsingissä nähtiin väkivaltaisia yhteenottoja työväen järjestyskaartin ja suojeluskuntalaisten välillä. Lisäksi kaarti vangitsi lyhytaikaisesti noin 200 johtavaa porvariston edustajaa, joukossa muun muassa Uudenmaan läänin kuverööri Bruno Jalander, joka pysyi vangittua sisällissotaa asti. Järjestyskaartit miehittivät Helsingissä myös useita keskeisiä paikkoja, kuten Senaatintalon ja Säätytalon sekä ravintola Kaivohuoneen, joka tiloissa oli syyskuusta asti pitänyt majaa porvarillinen poliisikoulutusosasto. Helsingin järjestyskaartin päällikkönä toimi aluksi Oskar Rantala, jonka tilalle yleislakon yhteydessä tuli maalari Kustaa Salminen. Hän kertoi myöhemmi erottaneensa kaartista lakon aikana noin 200 rettelöitsijänä pitämäänsä jäsentä. Kaartin päämaja toimi Kaivohuoneella, kunnes venäläinen sotaväki yleislakon jälkeen takavarikoi siellä sijainneen asevaraston.


title: Helsingin punakaarti

text: Yleislakon aikaisista väkivaltaisuuksista merkittävin tapahtui Porvoossa, jonne porvarienemmistöinen senaatti oli aikaisemmin samana syksynä perustanut oman poliisikoulun. Se oli tarkoitettu ainoastaan porvaristolle, eikä työväenjärjestöjen jäseniä hyväksytty mukaan kurssille. Leonard Nikanderin johtama Helsingin työväen järjestyskaartin 350 miehen osasto hyökkäsi 17. marraskuuta Saksanniemen poliisikouluun ja valtasi sen. Poliisikurssin oppilaat joutuivat pakenemaan ja kaksi opettajana toiminutta entistä poliisia sai surmansa.


title: Helsingin punakaarti

text: Yhteiskunnallisen tilanteen edelleen kärjistyttyä Suomen itsenäistymisen jälkeen organisoitiin Helsingin työväen järjestyskaarti 6. tammikuuta 1918 uudelleen ja siitä muodostettiin Helsingin punakaarti. Se valtasi päämajakseen entisen kenraalikuvernöörin talon, jota pietarilaisen esikuvansa mukaan ryhdyttiin kutsumaan Smolnaksi. Valtaus oli yksi syistä, jonka vuoksi porvarienenmmistöinen eduskunta julisti 25. tammikuuta suojeluskunnat hallituksen virallisiksi joukoiksi. Tämä puolestaan katsottiin työväenliikkeen taholta avoimeksi sodanjulistukseksi, johon seuraavana iltana vastattiin julistamalla vallankumous alkaneeksi. Muualla maassa toimineet työväen järjestyskaartit ja Helsingin punakaarti yhdistettiin Suomen punaiseksi kaartiksi, josta tuli työväenjärjestöjen ja sosialidemokraattisen puolueen armeija. Helsingin punakaarti varustautui venäläisiltä saaduilla aseilla, jonka jälkeen se miehitti pääkaupungin keskeiset rakennukset varhain aamulla 28. tammikuuta. Merkittävimmät porvarpoliitikot sekä pääosa suojeluskuntalaisista pakeni kaupungista, joka jäi nyt punaisten haltuun.


title: Helsingin punakaarti

text: Sodan jälkeen valkoisten tiedusteluosasto keräsi tietoja Helsingin punakaartista ja laski siihen kuuluneen divisioonan verran miehiä eli noin 8 000 miestä, mutta siihen saattoi kuulua jopa 10 000 miestä ja naista. Ne muodostivat viisi rykmenttiä, joihin kuului useita pataljoonia, mutta käytännössä suurin toiminut yksikkö oli komppania. Sen riveissä taistelivat muun muassa suutarien, räätälien, putkimiesten, peltiseppien ja kivimiesten komppaniat. Lisäksi oma komppaniansa oli urheiluseura Helsingin Jyryllä, jonka miehet muodostivat yhden punaisten eliittijoukoista. Helsingin punakaartin osana toiminut Helsingin naiskaarti oli sodan suurin naiskaarti, johon kuului 466 naista. Lisäksi satoja naisia oli tavallisten komppanioiden mukana huoltotehtävissä. Muita tunnettuja Helsingin punakaartin komppanioita olivat muun muassa A-komppania sekä niin sanottu Portun pataljoona. Suomen punaisen kaartin sekavaksi luonnehditussa organisaatiossa korkeimmalla oli Helsingin punakaartin yleisesikunta, joille muiden punakaartien yleisesikunnat ja esikunnat sekä piiriesikunnat vastasivat toiminnastaan.


title: Helsingin punakaarti

text: Helmikuun alussa Helsingin punakaartin miehiä saapui Kustaa Salmisen johdolla Porvooseen. Paikallisella Seurahuoneella pidetyssä kokouksessa perustettiin 8. helmikuuta Helsingin punakaartin A-komppania, josta tuli yksi punaisten eliittijoukoista. Se oli erityinen iskujoukko, johon liittyi vapaaehtoisia muista Helsingin punakaartin komppanioista. A-komppanian päälliköksi valittiin Aksel Aarre. Punakaartilaiset majoittuivat August Eklöf Ab:n tehtaaseen, josta käsin se puhdisti Itä-Uudenmaan rannikkoa siellä majailleista valkoisista yhdessä Kymenlaakson alueen punakaartien kanssa. Tunnetuin valkoisten kanssa käyty yhteenotto oli Pellingin taistelu 11. helmikuuta. Helmikuun lopussa Helsingin punakaartin komppanioita osallistui Kirkkonummen taisteluun, jonka aikana paikallista suojeluskuntaa piiritettiin neljän päivän ajan Sigurdsin kylässä, kunnes nämä antautuivat 25. helmikuuta.


title: Helsingin punakaarti

text: Muiden Helsingin punakaartilaisten palattua pääkaupunkiin 13. helmikuuta, jäi A-komppania vielä Porvooseen helmikuun loppuun saakka, kunnes se lyhyen kotiloman jälkeen siirrettiin Satakunnan rintamalle maaliskuun alussa. Noormarkun ruukkiin majoittunut A-komppania osallistui ainakin Ahlaisten ja Pomarkun taisteluihin. Lisäksi se tunnetaan 10. maaliskuuta tapahtuneesta Koliahteen joukkomurhasta, jolloin Noormarkun ja Porin välisellä maantiellä ammuttiin 16 pakoon yrittänyttä A. Ahlström Osakeyhtiön pääkonttorin johtohenkilöä ja muuta virkailijaa. Myöhemmin A-komppania siirtyi Hämeen rintamalle eli punaisten niin sanotulle pohjoiselle rintamalle Pohjois-Hämeeseen. Siellä ne olivat mukana Vilppulan rintamalla ja osallistuivat myös Ruoveden, Länkipohjan, Oriveden, Tampereen ja Lempäälän taisteluihin.


title: Helsingin punakaarti

text:
A-komppanian ohella toinen tunnettu osasto oli III rykmentin 1. pataljoona eli niin sanottu "Portun pataljoona", joka oli koostui pääosin Katajanokan sotasataman ja telakan työläisistä. Nimensä se sai sataman lempinimen Port Arthurin mukaan. Pataljoona muodosti Helsingin punakaartin ydinjoukon,
joka piti omaa esikuntaansa punakaartin päämajana toimineessa Smolnassa. Sen päällikkö oli viilari Juho Virolainen, joka haavoittui Ruovedellä käydyssä Väärinmajan taistelussa. Portun pataljoona taisteli helmikuun lopussa muun muassa Vilppulan rintamalla sekä hieman myöhemmin Karjalan rintamalla. Se otti osaa myös Joutsenon taisteluihin, jonne pataljoonan III ja IV komppania saapuivat 7. maaliskuuta. Helsinkiläiset osallistuivat Karjalan kannaksella myös Antrean taisteluihin sekä viimeisenä Viipurin taisteluun huhtikuun lopussa. Antrean taisteluihin osallistui muun muassa urheilijoista koottu Jyryn komppania, joka saapui Kavantsaareen maaliskuun alkupuolella. Voimistelija Hjalmar Marttisen johdolla komppania teki valkoisia vastaan uhkarohkeita hyökkäyksiä ja tappiot muodostuivat suuriksi. Karjalaan lähteneistä 130 jyryläisesta 52 kaatui tai haavoittui. Huhtikuun alussa 68 Jyryn komppanian miestä jatkoi Karjalasta Lempäälän–Vesilahden taisteluihin, josta he vetäytyivät Lahden seudulle ja taistelivat saksalaisia vastaan ennen antautumistaan 1. toukokuuta. Savon rintamalla Helsingin punakaartin yksiköitä taisteli ainakin Mouhun, Voikosken ja Heinolan taisteluissa.


title: Helsingin punakaarti

text: Saksan Itämeren-divisioonan 4. huhtikuuta tekemän maihinnousun jälkeen he etenivät kohti Helsinkiä. Kaupungista käydyn taistelun aikana 11.–13. huhtikuuta Helsinkiä oli puolustamassa lähinnä vähäistä taistelukokemusta omaavia reservejä, koska Helsingin punakaartin varsinaiset taistelujoukot olivat Hämeen rintamalla torjumassa valkoisten yleishyökkäystä. Pääkaupungin ympäristössä käytyihin taisteluihin osallistui myös runsaasti Helsingin esikaupunkien ja ympäröivien maalaiskuntien punakaartilaisia. Helsingin taistelussa oli mukana myös Helsingin naiskaarti, joka tarinoiden mukaan kävi kiivasta puolustustaistelua Vesilinnanmäellä, mutta koska naiskaartin tappiot jäivät koko Helsingin taistelun aikana pieniksi, ovat kertomukset todennäköisesti liioiteltuja. Helsingin puolustuksen murruttua noin 4 000, toisten lähteiden mukaan jopa 8 000, punakaartilaista antautui, jonka jälkeen heidät siirrettiin Suomenlinnan vankileirille. Punaisia sijoitettiin Suomenlinnan lisäksi myös Santahaminan ja Isosaaren vankileireille sekä Katajanokan vankilaan, jonne siirrettiin vankeja myös muualta Etelä-Suomesta. Seuraavien kuukausien aikana Helsingin vankileirien 13 000 vangista lähes 1 500 kuoli teloituksiin, tauteihin tai nälkään.


title: Helsingin punakaarti

text: Sisällissodan aikana kaatui ainakin 600–700 Helsingin punakaartin miestä. Rintamilla kaatuneita kuljetettiin mahdollisuuksien mukaan Helsinkiin ja haudattiin juhlallisin menoin Töölössä sijaitsevalle Mäntymäelle helmikuun puolivälin ja huhtikuun alun välisenä aikana. Yhteensä Mäntymäelle haudattiin 146 punakaartilaista, 10 venäläistä sekä yksi virolainen ja yksi Pietarin suomalaisen punakaartin jäsen. Helsingin valtauksen jälkeen kaduilta löytyneet punakaartilaisten ruumiit kerättiin Koleraparakeille, josta omaiset saivat hakea perheenjäsenensä. Noutamatta jääneet haudattiin Malmin hautausmaalle joukkohautaan, jonne myös Mäntymäelle haudatut siirrettiin kesäkuuhun mennessä. Yhteensä Malmille on haudattu 458 punakaartilaista, lisäksi muualle Helsingin alueelle on haudattu vielä noin 150 punaista, joista osa on kuitenkin ulkopaikkakuntalaisia.


title: Anita Protti

text: Anita Protti (s. 4. elokuuta 1964 Lausanne) on sveitsiläinen yleisurheilija, päälajeinaan 400 metrin juoksu sekä 400 metrin aitajuoksu.


title: Anita Protti

text: Protti saavutti 400 metrin juoksussa pronssia Sevillan sisäratojen MM-kilpailuista 1991 ja pronssia Haagin sisäratojen EM-kilpailuissa 1989. 400 metrin aitajuoksussa hän saavutti hopeaa Splitin EM-kisoista 1990. Tokion ulkoratojen MM-kisoissa hän sijoittui kuudenneksi aitamatkalla.


title: Anita Protti

text: Protti paransi Sveitsin ennätystä 400 metrin juoksussa neljä kertaa ja 400 metrin aitajuoksussa kahdeksan kertaa sekä sisäradoilla 400 metrillä kuusi kertaa ja 800 metrillä kerran. 400 metrin aitajuoksun Sveitsin ennätys oli vielä helmikuussa 2018 voimassa. Prottin 400 metrin Sveitsin ennätykset rikkoi Léa Sprunger; ulkoradoilla heinäkuussa 2017 ja sisäradoilla helmikuussa 2018.


title: Jyrki Joutsensalo

text: Jyrki Johannes Joutsensalo (s. 7. heinäkuuta 1966, Kiukainen) on tutkija, joka toimi vuoteen 2010 saakka Jyväskylän yliopiston tietotekniikan, erityisesti tietoliikenteen professorina.


title: Jyrki Joutsensalo

text: Jyrki Joutsensalo pääsi ylioppilaaksi Lauttakylän lukiosta Huittisista 1985, jonka jälkeen hän aloitti sähkö- ja tietotekniikan opinnot Teknillisessä korkeakoulussa. Joutsensalo valmistui diplomi-insinööriksi 1992, tekniikan lisensiaatiksi 1993 ja tekniikan tohtoriksi 1994. Joutsensalo on ollut vuodesta 1997 Aalto-yliopiston dosentti erityisalanaan tietoliikenteen signaalinkäsittely. Hän toimi vuosina 1997–2010 professorina Jyväskylän yliopistossa.


title: Dhow

text:
Dhow eli dau () on perinteinen arabien purjealus, jossa on yksi tai useampi latinalaispurjetta. Sitä käytetään lähinnä Arabian niemimaan, Intian ja Itä-Afrikan rannikolla. Isossa dhow'ssa voi olla noin 30 hengen miehistö, kun taas pienempien miehistön suuruus on yleensä suunnilleen kaksitoista.
Tähtinavigoinnissa dhow-purjehtijat ovat perinteisesti käyttäneet kamalia. Sen havainnointilaatteen avulla määritetään leveyspiiri etsimälle napatähden kulma taivaanrannan yläpuolelta.


title: Dhow

text: 1960-luvulle saakka dhow-aluksilla harjoitettiin kaupallista liikennettä Persianlahden ja Itä-Afrikan välillä käyttövoimanaan ainoastaan purjeet. Rahtina oli lähinnä taateleita ja kalaa Itä-Afrikkaan ja mangrovepuuta Persianlahden valtioihin. Ne purjehtivat etelään monsuunien mukana talvella ja alkukeväästä, ja takaisin Arabiaan loppukeväästä ja alkukesästä.


title: Kallaveden kirkko

text: Kallaveden kirkko on Kuopiossa Jynkän kaupunginosan eteläreunalla oleva kirkko. Se on valmistunut vuonna 1983, ja se vihittiin mikkelinpäivänä 2. lokakuuta 1983. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Pertti Pakkala Kuopiosta. Se toimii entisen Kuopion maalaiskunnan sekä vuonna 2011 Kuopioon liitetyn Karttulan ja 2015 liitetyn Maaningan alueet kattavan Kallaveden seurakunnan pääkirkkona.


title: Kallaveden kirkko

text: Kallaveden kirkko on niin sanottu seurakuntakeskuskirkko, eli siinä on kirkkosali ja muita seurakunnallisia tiloja. Kirkkosalissa on noin 300 paikkaa, mutta suurempiin tilaisuuksiin saa 200 lisäpaikkaa seurakuntasalista. Niistä moni sisältyy kirkon suureen aulaan, nykyaikaiseen kirkkopihaan. Rakennuksen lastenhuoneessa on mahdollista osallistua jumalanpalvelukseen.


title: Kallaveden kirkko

text: Kirkon urut ovat perinteiset mekaaniset urut. Ne on valmistanut Oulunsalon Urkurakentamo.


title: Volvo FH

text: Volvo FH -sarja on Volvon vuodesta 1993 valmistama kuorma-auto, joka tuli aikaisemman F-sarjan seuraajaksi. Mallisarjaan kuuluu kaksi mallia: FH12 ja FH16. FH-sarja on suunniteltu suuria kuormia ja pitkiä kuljetuksia varten. Volvo FH16 valittiin Vuoden Kuorma-autoksi 1994. FH12 sai saman palkinnon vuonna 2000.


title: Volvo FH

text: FH-sarjaa varten kehitettiin uusi D12-dieselmoottori, jossa oli kannen yläpuolinen nokka-akseli ja neljä venttiiliä jokaista sylinteriä kohden. Moottori oli 12-litrainen FH12-mallissa, ja 16-litrainen FH16:ssa. Saatavilla oli aluksi kolme erilaista ohjaamoa: lyhyt päiväohjaamo, makuuohjaamo sekä korotetulla katolla varustettu Globetrotter. Vuonna 1995 esiteltiin sitäkin tilavampi Globetrotter XL. Samaan aikaan Volvo FH16:sta tuli ensimmäinen kuorma-auto, joka oli varustettu kuljettajan turvatyynyllä.


title: Volvo FH

text: Toisen sukupolven FH-sarja esiteltiin vuonna 2001. FH16:ssa oli uusi kuusisylinterinen suorasuihkutteinen dieselmoottori, joka täytti tuolloin voimaan astuneet Euro 3 -päästönormit.


title: Volvo FH

text: Ulkonäköön oli tehty paljon uudistuksia sen tuoreuttamiseksi. Syksyllä 2003 FH16-malliin esiteltiin uusi D16D-moottori. Se korvattiin vuonna 2005 uudella 660-hevosvoimaisella versiolla, jossa oli vääntöä jopa 3 100 newtonmetriä. Voimansiirtona oli Volvon kehittämä I-Shift-robottivaihteisto, joka on manuaalivaihteistoa polttoainetaloudellisempi ja vaivattomampi. Sen rinnalle tuli myös 580-hevosvoimainen versio joko manuaali- tai robottivaihteistolla varustettuna. Syksyllä 2011 tehokkaimmaksi vaihtoehdoksi tuli 750 hevosvoimaa tuottava moottori.


title: Volvo FH

text: Kolmannen sukupolven mallit esiteltiin vuonna 2012. Ohjaamon tilavuutta kasvatettiin jopa yhden kuutiometrin verran, joka paransi mukavuutta ja antoi myös turvallisuutta. Mallisarjaan tuli uudet Euro 6 -päästönormit täyttävät moottorit. Vaihtoehtoina on 13- (420, 460, 500 tai 540 hv) ja 16-litraiset (550, 650 tai 750 hv) versiot. Ensimmäisenä kuorma-autona maailmassa FH-mallisarjaan tuli vakiovarusteeksi kattoikkuna, joka toimii myös hätäuloskäyntinä.


title: Volvo FH

text: Uudesta FH-sarjasta on normaalin kuorma-auton lisäksi saatavana seuraavat tehdasvalmisteiset mallit: WoodPro-puutavara-auto, XPro-maansiirtoauto, MilkPro-maidonkeräilyauto sekä HookPro-koukkuvaihtolava-auto.


title: Gerad

text: Gerad (myös Garad) oli keskiajalla islamilaisen hallitsijan ja keisarillisen Etiopian heimojohtajan arvonimi. Geradit hallitsivat islamilaistunutta aluetta keisarikunnan kaakkoista raja-aluetta. Etiopian historiassa olivat geradit usein Etiopian keisarin vasalleja, mutta siirtyivät toisinaan myös liittoon islamilaisten sultanaattien Ifatin ja Adalin kanssa. Keisari harjoitti sotilaallista painostusta, mutta hän yritti myös avioliittopolitiikalla enemmän tai vähemmän menestyksekkäästi sitoa geradit Etiopian keisarikunnan yhteyteen.


title: Crurotarsi

text: Crurotarsi ("ristinilkkaiset") on Archosauromorpha-osaluokkaan kuuluva matelijaryhmä johon kuuluvat esim. Phytosauria ja arkosaurit. Nimellä "Crurotarsi" haluttiin alun perin viitata krokotiilieläinten sukuisiin arkosaureihin, mutta koska phytosaurit kuuluvat ryhmän määritelmään se näyttää nykyisten tietojen mukaan käsittävän kaikki arkosaurit, mukaan lukien lintujen sukuiset arkosaurit kuten lentoliskot (Pterosauria) ja hirmuliskot (Dinosauria) sillä fytosaurien havaittiin olevan arkosaurien sisarryhmä eikä krokotiilieläinten sukuisten arkosaurien ryhmä. Tästä syystä nimeä Pseudosuchia käytetäänkin nykyisin krokotiilieläinten sukulaisista, sillä sen määritelmä on erilainen.


title: Orga

text: Orga () eli Argun () on kaupunki Tšetšenian tasavallan keskiosassa Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Orgajoen varrella. Orga perustettiin 1700-luvulla nimellä "Ustargardoi". Vuonna 1962 siitä tuli kaupunkityyppinen taajama ja 1967 kaupunki.


title: Mark Indelicato

text: Mark Indelicato (s. ) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja.


title: Mark Indelicato

text: Indelicato näyttelee ABC-tuotantoyhtiön draamakomediasarjassa Ruma Betty (Ugly Betty). Hän esittää sarjassa Bettyn "tyttömäistä" sisarenpoikaa Justin Suarezia. Indelicato on nähty myös The Suite Life Of Zack And Cody High School Musical erikoisjaksossa. Hänen sukujuurensa ovat Puerto Ricosta ja Italiasta.


title: Smash Hits (albumi)

text: Smash Hits on yhdysvaltalaisen kitaristin Jimi Hendrixin yhtyeen The Jimi Hendrix Experiencen kokoelma-albumi vuodelta 1968. Albumi sisältää yhtyeen menestyneimpiä kappaleita ensimmäiseltä albumilta "Are You Experienced". Albumi sisältää myös kappaleita yhtyeen kolmannelta albumilta, "Electric Ladylandiltä", mutta vaihtelevasti sen alueellisten julkaisujen mukaan.


title: Smash Hits (albumi)

text: Albumin Britannian julkaisupäivä oli huhtikuussa 1968, kun taas Yhdysvalloissa albumi julkaistiin vasta heinäkuussa 1969. Myöhäisen yhdysvaltalaisjulkaisun myötä jo ilmestynyt albumi "Electric Ladyland" vaikutti "Smash Hitsin" kappalelistaan. Brittijulkaisussa albumilta edustettuna oli kappale "Burning of the Midnight Lamp".


title: Ẋalxa-Marta

text: Ẋalxa-Marta (, ) on kaupunki Ẋalxa-Martan piirissä Tšetšenian keskiosassa Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Martanjoen varrella 31 kilometriä pääkaupungista Groznyistä.


title: Şela

text: Şela (, ) on kaupunki Şelan piirissä Tšetšenian tasavallan keskiosassa Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Džalkajoen varrella 36 kilometriä pääkaupungista Groznyistä kaakkoon.


title: Azuchi-Momoyama-kausi

text:
Azuchi-Momoyama-kausi kesti Japanin historiassa suunnilleen vuodet 1574–1600. Sen aikana
daimio Oda Nobunaga ja hänen seuraajansa Toyotomi Hideyoshi onnistuivat yhdistämään Japanin kukistamalla riitelevät daimiot, jotka olivat vieneet maan sekavaan tilaan Ashikaga-shogunaatin kukistumisen jälkeen.


title: Azuchi-Momoyama-kausi

text: Vuoteen 1591 mennessä koko Japani oli yhdistetty, ja Hideyoshilla oli komennuksessaan liki 250 000 samurain armeija. Näin hänestä tuli maan tosiasiallinen johtaja, ja keisari antoi hänelle aristokraattisen sukunimen Toyotomi.


title: Azuchi-Momoyama-kausi

text: Aikakauden nimi tulee kahdesta linnasta, joista Japania hallittiin: Nobunagan linna oli Azuchi ja Hideyoshin linna Momoyama.


title: Gümse

text: Gümse (, ) on kaupunki Gümsen piirissä Tšetšenian tasavallan itäosassa Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Sölƶajoen varrella 36 kilometriä pääkaupungista Groznyistä itään.


title: Ultimate Avengers 2

text: Ultimate Avengers 2 on vuonna 2006 suoraan videolle julkaistu animaatioelokuva, joka perustuu Marvelin sarjakuva ryhmään Kostajat. Se oli jatko-osa elokuvalle Ultimate Avengers. Elokuva sai Golden Reel ehdokkuuden vuonna 2007 äänitehosteista. Elokuvassa keskityttiin Musta Pantteriin ja Kapteeni Amerikan menneisyyden viholliseen Herr Kleiseriin, joka palasi takaisin iskeäkseen pieneen afrikkalaiseen valtioon Wakandaan. Elokuvan ohjasivat Will Meugniot ja Richard Sebast. Pääosassa ääninäyttelivät muun muassa Justin Gross, Olivia d'Abo ja Jeffrey D. Sams.


title: Ultimate Avengers 2

text: Wakandan prinssi T’Challa palaa takaisin valtakuntaansa ulkomaailmasta ja saa huomata muukalaisolentojen chitaurien hyökänneen heidän valtakuntaansa. Muukalaismuodonmuuttaja Herr Kleiser tappaa T’Challan isän, joka tunnetaan myös Mustana Pantterina, etsiessään piilossa Wakandassa sijaitsevaa vibraniumia, jolla chitaurit valmistavat aluksiaan ja aseistustaan. T’Challan tullessa kuninkaaksi ja periessään Mustan Pantterin henkilöllisyyden hän lähtee kostamaan isänsä kuolemaa, mutta etsii ensin käsiinsä Kapteeni Amerikan. Tämän myötä Kenraali Nick Fury komentaa Kostajat-ryhmän kasaan lukuun ottamatta Thoria ja Hulkia.


title: Ultimate Avengers 2

text: Huolimatta väärinymmärryksestä Kostajien vieraillessa Wakandassa Ampiainen loukkaantuu taistelussa Wakandalaisia sotilaita vastaan ja Kapteeni Amerikka siepataan. Ryhmä yrittää taistella jäljellä olevien jäsenien kanssa chitaureja vastaan Thorin kanssa. Banner kykenee Oilerin kuulustelu huoneessa keksimään keinon pysäyttää chitaurien alus, jonka keinon hän kertoo Bettylle, joka rakentaa aseen tätä varten. Aseen avulla he voivat heikentää chitaurit. Tehtävää varten Rautamies ja Jättiläinen matkaavat kohti alusta Thorin suojatessa heitä vastahyökkäyksiltä. Päästessään aluksen sisään Rautamies kykenee tuhoamaan aluksen sydämen. Jättiläinen puolestaan loukkaantui pahasta taistelun aikana ja menehtyi saamiin vammoihinsa.


title: Hiuskiinne

text: Hiuskiinne on yleisnimitys hiusten muotoiluun käytettäville aineille, joita ovat ainakin hiuslakka, hiusgeeli, hiusvaahto ja hiusvaha.


title: Napatähti

text: Napatähti on näkyvä, varsinkin hyvin selvä, tähti, joka on suunnilleen Maan pyörimisakselin kanssa linjassa, eli tähti, jonka näennäinen sijainti on lähellä jompaakumpaa taivaannapaa ja joka on lähellä zeniitti-asemaa katsottaessa Maan pohjois- tai etelänavalta. Maan akselin suunta kuitenkin vaihtelee jaksollisesti prekession vuoksi, joten joidenkin tuhansien vuosien kuluttua napatähtenä on jokin toinen tähti kuin nykyisin. Tällä hetkellä Pohjantähti lähestyy pohjoisnapaa ja on lähimpänä sitä vuonna 2102. Noin 12 000 vuoden kuluttua pohjoinen taivaannapa kuitenkin on lähellä Vegaa. Eteläinen napatähti on Sigma octantis, mutta se on niin heikko, ettei se ole navigoinnissa käyttökelpoinen. Sen sijasta navigointiin käytetään Etelän ristiä, joka osoittaa siihen kohtaan, jossa napatähden pitäisi olla.


title: Matti Heikkilä (pääjohtaja)

text: Matti Heikkilä (24. tammikuuta 1947 – 20. heinäkuuta 2008) oli Stakesin pääjohtaja. Koulutukseltaan hän oli valtiotieteen tohtori. Hänellä oli sosiaalipolitiikan dosentuuri Turun yliopistossa. Heikkilän oli tarkoitus toimia viimeisenä Stakesin johtajana, toukokuusta 2008 vuoden loppuun asti. Ennen pääjohtajaksi siirtymistään Heikkilä työskenteli Stakesissa myös tutkimusprofessorina ja tutkimustoiminnasta vastaavana ylijohtajana. Heikkilä oli Suomen Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnassa.


title: Taivaannapa

text:
Pohjoinen ja eteläinen taivaannapa ovat taivaalla kohdat, joissa maan kiertoakselin ajateltu jatke lävistää kuvitteellisen taivaankannen, jonka mukana tähdet näennäisesti kiertävät.
Maapallon pohjois- tai etelänavalta katsottuna vastaava taivaannapa on suoraan yläpuolella.


title: Walter Gejtel

text: Walter Wladimir Gejtel (11. toukokuuta 1894 Lahti – 6. toukokuuta 1918) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat merikapteeni Wladimir Fredrik Aleksander Gejtel ja Johanna Fredrika Heidtmann.


title: Walter Gejtel

text: Gejtel kirjoitti ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta vuonna 1913 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1913–1915 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla suorittaakseen lääketieteen alkututkinnon.


title: Walter Gejtel

text: Gejtel liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella. Hän oli pitkän aikaa hoidettavana Tukkumin sotilassairaalassa sekä Blankenburgin kylpylaitoksessa hänellä ilmenneen sydänvian takia.


title: Walter Gejtel

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan lähettiupseeriksi 2. Jääkärirykmentin esikuntaan. Hän osallistui sisällissodassa taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella, jossa haavoittui. Hän menehtyi 6. toukokuuta 1918 keuhkokuumeeseen. Hänet haudattiin Lahteen.


title: Ram Baran Yadav

text: Ram Baran Yadav (, s. 4. helmikuuta 1948 Sapahissa, Dhanusan piirikunnassa) on nepalilainen poliitikko. Hän oli Nepalin ensimmäinen presidentti. Nepalin perustuslakia säätävä kokous valitsi hänet presidentiksi 21. heinäkuuta 2008. Hänen virkaanastujaisensa tapahtui 23. heinäkuuta. Presidenttikausi päättyi 28. lokakuuta 2015.


title: Ram Baran Yadav

text: Ram Baran Yadav opiskeli lääketiedettä Intian Kalkutassa, promotoitiin tohtoriksi Chandigarhissa ja toimi kirurgina Janakpurissa.


title: Ram Baran Yadav

text: 1960-luvulta lähtien Yadav alkoi olla poliittisesti aktiivinen ja ryhtyi 1980-luvun lopussa tukemaan monipuoluejärjestelmän palauttamista Nepaliin. Ensimmäisten demokraattisten vaalien jälkeen vuonna 1991 Yadavista tuli maan terveysministeri. Hänestä tuli uudelleen terveysministeri vuoden 1999 vaalien jälkeen.


title: Ram Baran Yadav

text: Vuodesta 2006 lähtien Yadav toimi Kongressipuolueen pääsihteerinä. Hänet valittiin Dhanushan alueen edustajaksi vuoden 2008 perustuslakia säätävään kokoukseen.


title: Ram Baran Yadav

text: Ram Baran Yadav valittiin perustuslakia säätävän kokouksen istunnossa 21. heinäkuuta 2008 maan ensimmäiseksi presidentiksi. Hän voitti toisella äänestyskierroksella maolaisen kommunistipuolueen asettaman Ram Raja Prasad Singhin.


title: Edu Ardanuy

text: Edu Ardanuy (20. kesäkuuta 1967 São Paulo, Brasilia) on brasilialainen kitaristi, joka on soittanut mm Dr. Sin, A Chaveissa sekä Blezqi Zatzasissa.


title: Edu Ardanuy

text: Ardanuy aloitti akustisen kitaran soiton sähkökitaraan 13-vuotiaana. 16-vuotiaana hän oli jo parissa yhtyeessä ja soitti yökerhoissa São Paulossa. 25-vuotiaana Ardanuy oli perustamassa Angraa, jossa hän vielä tänäpäivänäkin soittaa.


title: Werner von Blomberg

text: Werner von Blomberg (2. syyskuuta 1878 Stargard, Pommeri, Saksa – 14. maaliskuuta 1946 Nürnberg, Baijeri, Saksa) oli saksalainen sotamarsalkka, Saksan asevoimien Wehrmachtin päällikkö ja sotaministeri 1933–1938. Natseille myötämielinen Blomberg nousi asevoimien päälliköksi heti kansallissosialistisen puolueen valtaantulon jälkeen. Hermann Göringin ja Heinrich Himmlerin juonittelujen myötä hänen arvonsa alkoi kuitenkin laskea. Blomberg erotettiin skandaalinkäryisissä tunnelmissa, kun natsijohtajat paljastivat hänen tuoreen aviovaimonsa kyseenalaisen menneisyyden.


title: Werner von Blomberg

text: Blomberg liittyi armeijaan nuorena ja palveli 73. fusilieerirykmentissä. Hänet ylennettiin vänrikiksi vuonna 1897. Vuonna 1904 hän meni sotakorkeakouluun, josta valmistui 1907. Seuraavan vuoden huhtikuussa hänet siirrettiin pääesikuntaan. Alkuvuoden 1914 hän toimi komppanianpäällikkönä 130. jalkaväkirykmentissä, mutta ensimmäisen maailmansodan sytyttyä hänet siirrettiin 19. reservin divisioonan esikuntaan. Hän palveli sodan aikana myös XVIII reservin armeijakunnan ja 7. armeijan esikunnissa ja yleni majuriksi vuonna 1916 ja ansaitsi arvostetun Pour le Mérite -mitalin kesällä 1918. Kaksi hänen veljeään kuoli sodan aikana.


title: Werner von Blomberg

text: Hän pysyi 7. armeijan esikunnassa vielä sodan jälkeenkin, kunnes hänet lokakuussa 1919 siirrettiin sotaministeriöön neuvonantajaksi. Hänet ylennettiin everstiluutnantiksi 1920. Keväällä 1921 hän toimi 5. divisioonan esikunnassa, kunnes vuoden 1925 alusta kenraali Hans von Seeckt nimitti hänet armeijan koulutusosaston päälliköksi sotaministeriöön. Huhtikuussa 1927 hän siirtyi tasavallan puolustusvoimien Reichswehrin toimiston päälliköksi ja kenraaliadjutantiksi. Blomberg nousi kenraalikuntaan 1. huhtikuuta 1928, jolloin hänet ylennettiin kenraalimajuriksi. Näihin aikoihin hän kävi Neuvostoliitossa tutustumassa puna-armeijaan, jonka toimivuudesta hän sai myönteisen käsityksen. ”"Ei paljon puuttunut, ettei minustakin tullut bolševikkia"”, hän kirjoitti myöhemmin.


title: Werner von Blomberg

text: Blomberg toimi virassaan runsaat kaksi vuotta, mutta ajautui riitoihin vaikutusvaltaisen ja juonikkaan kenraali Kurt von Schleicherin kanssa. Lokakuussa 1929 hänet lähetettiin pääkaupungista Preussiin 1. divisioonan ja I sotilaspiirin komentajaksi.


title: Werner von Blomberg

text: Natsit nousivat valtaan Saksassa 30. tammikuuta 1933. Blomberg tunnettiin Versailles’n rauhansopimusta vastaan kampanjoineen Adolf Hitlerin myötäilijänä ja ihailijana. Hän kuului siihen osaan upseeristosta, joka halusi rauhansopimuksen asettamat rajoitukset poistettavaksi, jolloin Saksan asevoimat saisivat kasvaa jälleen entisiin mittoihinsa. Ne kollegat, jotka eivät välittäneet natseista, kutsuivat Blombergia pilkkanimellä ”kumileijona”.


title: Werner von Blomberg

text: Blomberg sai ylennyksen täydeksi kenraaliksi natsien valtaannousun päivänä. Hänet nimitettiin myös puolustusministeriksi ja Wehrmachtin päälliköksi.


title: Werner von Blomberg

text: Joseph Goebbels, Heinrich Himmler, Hermann Göring ja muutama muu johtava natsi juonittelivat vuonna 1934 puolisotilaallisen järjestön Sturmabteilungin (SA) johtajaa Ernst Röhmiä vastaan. Sturmabteilung oli toiminut natsipuolueen nyrkkinä sen ”taistelun vuosina”, kun natsit olivat kamppailleet vallasta ja äänestäjistä kommunistien kanssa. Valtaannousun jälkeinen SA:n räjähdysmäinen kasvu oli taannut sen johtajalle lisää vaikutusvaltaa. Röhmin haaveena oli, että SA:sta tulisi natsi-Saksan asevoimien katto-organisaatio, jonka johtaja hänestä tulisi. Se tietenkin huolestutti upseeristoa, joka ei halunnut johtajakseen maineeltaan epäilyttävää öykkäriä. Werner von Blomberg yhtyi Röhmin vastaiseen rintamaan ja suositteli Hitlerille Röhmin ja SA:n rajoittamista. Kesällä 1934 Hitler määräsi Röhmin ja muut SA:n johtajat sekä entiset poliittiset vastustajansa teloitettavaksi niin sanottuna pitkien puukkojen yönä. Blomberg hyväksyi operaation ja puolusti Hitleriä arvostelijoita vastaan.


title: Werner von Blomberg

text: Heti presidentti Paul von Hindenburgin kuoltua Blomberg ehdotti, että sotilaat vannoisivat valansa jumalan ja isänmaan sijasta Adolf Hitlerille. Ehdotus otettiin käyttöön elokuussa 1934. Vala tunnettiin nimellä Führereid.


title: Werner von Blomberg

text: Puolustusministeriö nimettiin sotaministeriöksi vuonna 1935. 20. huhtikuuta 1936, Führerin syntymäpäivänä, Blombergista tuli ensimmäinen Hitlerin nimittämä sotamarsalkka.


title: Werner von Blomberg

text: Blombergista oli tullut sotavoimien mahtavin mies. Se huolestutti Göringiä, koska hän halusi nähdä itsensä ylimpänä komentajana. SS-johtaja Himmler puolestaan koki Blombergin haittaavan hänen oman armeijansa kasvua ja toimintaa. Natsijohtajat alkoivat juonitella Blombergia vastaan.


title: Werner von Blomberg

text: 5. marraskuuta 1937 Hitler kutsui Blombergin ja armeijan haarojen komentajat sekä ulkoministeri Konstantin von Neurathin kokoukseen. Kokouksessa Hitler esitti suunnitelmansa, jonka mukaan Saksa tulisi käymään pieniä ryöstösotia Euroopassa. Sotien tarkoitus oli kohottaa heikentynyttä taloudellista tilannetta. Ranskaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan käytävä sota tulisi kysymykseen aikaisintaan 1941, mutta viimeistään 1945. Blomberg vastusti suunnitelmaa. Se muutti Hitlerin mielipiteen Blombergista.


title: Werner von Blomberg

text: Juonittelijoille tarjoutui otollinen tilaisuus, kun 60-vuotias Blomberg rakastui 26-vuotiaaseen konekirjoittajaansa Erna Gruhniin. Blomberg oli jäänyt leskeksi hänen vaimonsa kuoltua vuonna 1932, mutta epäröi suhteen virallistamista, koska preussilaisten upseerien katsottiin voivan naida vain sopivista yhteiskuntaluokista. Göring kuitenkin kannusti Blombergia viemään Ernan vihille vedoten omaan avioliittoonsa eronneen näyttelijättären Emmy Sonnemanin kanssa. Häät vietettiin 12. tammikuuta 1938. Ne sujuivat onnellisesti paikalla olleen Hitlerin suojeluksessa ja Göringin toimiessa sulhaspoikana. Pariskunta matkasi Italiaan viettämään kuherruskuukautta.


title: Werner von Blomberg

text: Himmler oli kuitenkin kerännyt Gruhnista tietoja ja saanut kuulla tämän toimineen aiemmin lyhyen aikaa prostituoituna. Eräs poliisiupseeri oli jopa löytänyt Gruhnista otettuja alastonkuvia. Himmler ja armeijan komentajuudesta haaveileva Göring tiedottivat heti asiasta Hitlerille, joka raivostui ja määräsi armeijan kunnian säilyttämiseksi avioliiton purettavaksi. Nuorikkoonsa rakastunut Blomberg ei kuitenkaan halunnut erota puolisostaan vaan erosi tehtävistään itse ”vapaaehtoisesti” 26. tammikuuta 1938, sen jälkeen kun Göring oli uhannut tehdä Erna Gruhnin menneisyydestä julkisen uutisen. Muutamaa päivää myöhemmin Blombergin varteenotettavinta seuraajaa, kenraali Werner von Fritschiä syytettiin homoseksuaalisuudesta todistein, jotka osoittautuivat tekaistuksi. Skandaalien ansiosta Hitler saattoi ottaa armeijan johdon omiin käsiinsä.


title: Werner von Blomberg

text: Blomberg erosi armeijan palveluksesta lopullisesti 4. helmikuuta 1938. Blomberg ajettiin vaimonsa kanssa vuodeksi maanpakoon Caprin saarelle, ja sen jälkeen pariskunta vetäytyi Weisseen kylään Baijeriin. Hän ei ottanut osaa toiseen maailmansotaan. Länsiliittoutuneet pidättivät hänet 1945, ja hän toimi todistajana Nürnbergin oikeudenkäynneissä. Blomberg kuoli vangittuna 14. maaliskuuta 1946.


title: Oscar-gaala 1930 (huhtikuu)

text: Huhtikuun Oscar-gaala 1930 oli 2. kertaa järjestetty palkintogaala, joka pidettiin 3. huhtikuuta 1930 Ambassador Hotelissa, Los Angelesissa. Gaala lähetettiin suorana radiossa ja sen juonsi William C. de Mille. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka oli julkaistu 2. elokuuta 1928 ja 31. heinäkuuta 1929 välisenä aikana.


title: Oscar-gaala 1930 (huhtikuu)

text: Gaala erosi monilta osin aikaisemmasta palkintotilaisuudesta. Voittajia ei julkaistu etukäteen ja palkintokategorioiden määrä väheni kahdestatoista seitsemään. Poiketen aikaisemmasta ja tulevista gaaloista 2. Oscar-gaalassa julkaistiin ainoastaan voittajat, joten kaikki listatut ehdokkaat ovat epävirallisia, mutta ovat "Academy Awards Databasen" listalla.


title: Oscar-gaala 1930 (huhtikuu)

text: Sekä 2. Oscar-gaala että 3. Oscar-gaala pidettiin samana vuonna.


title: Oscar-gaala 1930 (huhtikuu)

text: Virallisia ehdokkaita ei julkaistu, joten kaikki listatut ehdokkaat ovat epävirallisia.


title: Punaliitu

text: Punaliitu eli punakivi eli bolus on väriltään lämpimän ruskeanpunaista liitumaista ainetta, rautaoksidia, jossa seassa on savea. Se on paksua ja öljyistä. Se peittää hyvin ja on kestävää, ja sitä käytetään kaikenlaisissa maalausmenetelmissä.


title: Punaliitu

text: Punaliitua on käytetty paitsi väriaineena myös astianvalmistukseen. Sitä on käytetty myös lääkeaineena käärmeenpuremaan ja ajoksiin ja paiseisiin.


title: Punaliitu

text: Taiteilijoiden käyttöön punaliitu tuli 1400-luvulta alkaen, ja sitä on käyttänyt muun muassa luonnospiirustuksissa, mutta esimerkiksi Leonardo da Vincin ja Vittore Carpaccion töitä pidetään tunnustettuna taiteena. Myöhemmin sitä käytettiin myös öljymaalausten värillisessä pohjustamisessa, ja luonnosten teossa sen syrjäytti lyijykynä, mutta sitä käytetään edelleen piirustusvälineenä. Piirustuksiin käytetään yleensä viimeistelynä fiksatiivia.


title: Per Knut Aaland

text: Per Knut Aaland (s. 5. syyskuuta 1954 Stryn) on norjalainen entinen hiihtäjä.


title: Per Knut Aaland

text: Aalandin ainoa arvokisamitali tuli 1980 Lake Placidin olympialaisista, missä hän hiihti kakkososuuden Norjan hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa. Neljä vuotta aiemmin Innsbruckin olympialaisissa hän sijoittui kuudenneksi viidenkymmenen kilometrin kilpailussa. Ensiesiintymisensä hän oli tehnyt jo vuonna 1974, jolloin hän kilpaili nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Per Knut Aaland

text: Maailmancupin osakilpailuissa Aaland sijoittui parhaimmillaan kolme kertaa kakkossijalle.


title: Per Knut Aaland

text: Aaland sijoittui Salpausselän kisoissa parhaimmillaan 1979 15 kilometrillä viidenneksi ja kaksi vuotta myöhemmin 1981 50 kilometrillä kuudenneksi.


title: Květa Jeriová

text: Květoslava (Květa) Jeriová-Pecková (s. 10. lokakuuta 1956 Studenec) on tšekkiläinen entinen hiihtäjä. Aktiiviaikanaan hän edusti Tšekkoslovakiaa.


title: Květa Jeriová

text: Lake Placidin olympialaisissa 1980 Jeriová saavutti pronssia viiden kilometrin kilpailusta. Oslon MM-kisoissa 1982 hän hiihti pronssille kymmenellä kilometrillä. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän saavutti viestihopeaa ja uusi neljän vuoden takaisen pronssimitalinsa viidellä kilometrillä.


title: Květa Jeriová

text: Maailmancupissa Jeriová voitti kaikkiaan kahdeksan osakilpailua.


title: Vladimir Nikitin

text: Vladimir Vasiljevitš Nikitin (s. 14. heinäkuuta 1959) on venäläinen entinen hiihtäjä. Hän edusti aktiiviaikoinaan 1980-luvulla Neuvostoliittoa.


title: Vladimir Nikitin

text: 1982 Holmenkollenin MM-kisoissa Nikitin hiihti avausosuuden Neuvostoliiton viestijoukkueessa, joka yhdessä Norjan kanssa voitti jaetun kultamitalin. Kaksi vuotta myöhemmin hän saavutti viestihopeaa Sarajevon olympialaisista.


title: Vladimir Nikitin

text: Nikitinin paras henkilökohtainen sijoitus arvokilpailuissa oli viides sija Sarajevossa 15 kilometrillä. Maailmancupissa hänen paras osakilpailusijoituksensa on neljäs sija vuonna 1983 Labrador Cityssä käydyssä kilpailussa.


title: Gunnar Larsson (hiihtäjä)

text: Gunnar “Hulån” Larsson (s. 1. heinäkuuta 1944) on ruotsalainen entinen hiihtäjä.


title: Gunnar Larsson (hiihtäjä)

text: Larsson saavutti 1968 Grenoblen olympialaisista viestihopeaa sekä pronssimitalin 15 kilometriltä. 30 kilometrillä hän oli kahdeksas ja 50 kilometrillä viides. Neljä vuotta myöhemmin Sapporon olympialaisissa hän sijoittui neljänneksi 30 kilometrillä, kahdeksanneksi 15 kilometrillä ja 24. sijalle 50 kilometrillä sekä hiihti neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.


title: Gunnar Larsson (hiihtäjä)

text: Larsson edusti Hulåns IF -seuraa Hulånista, Dala-Järnan taajamasta, Vansbron kunnasta. Hänen poikansa Mats Larsson on myös menestynyt hiihtäjänä.


title: Fjodor Simašev

text: Fjodor Petrovitš Simašev (13. maaliskuuta 1945 Tataarien ASNT – 19. joulukuuta 1997 Zainsk) oli venäläinen hiihtäjä, joka edusti aktiiviaikoinaan 1970-luvulla Neuvostoliittoa.


title: Fjodor Simašev

text: 1970 Tatran MM-kisoissa Simašev voitti viestikultaa sekä pronssia 15 kilometriltä. Kaksi vuotta myöhemmin Sapporon olympialaisissa hän voitti jälleen viestikultaa sekä saavutti hopeamitalin 15 kilometrin kilpailussa. 1974 Falunin MM-hiihdoissa hän hiihti vielä Neuvostoliiton hopealle jääneessä viestijoukkueessa.


title: Fjodor Simašev

text: Seuratasolla Simašev edusti Moskovan Dynamoa. Hän voitti Neuvostoliiton mestaruuden 15 kilometrillä vuonna 1968, 30 kilometrillä vuosina 1969, 1971 ja 1973 ja viestissä vuosina 1968–1970, 1972 ja 1973.


title: Lars-Göran Åslund

text: Lars-Göran Åslund (s. 7. kesäkuuta 1945 Åsarna) on ruotsalainen maastohiihtäjä.


title: Lars-Göran Åslund

text: Åslund voitti maailmanmestaruuden 15 kilometrillä Vysoké Tatryn MM-kilpailuissa 1970. Samoissa kisoissa hän saavutti lisäksi viestipronssia sekä oli 50 kilometrillä viides ja 30 kilometrillä kuudes. Kaksi vuotta myöhemmin Sapporon talviolympialaisissa hän sijoittui viestissä neljänneksi ja 15 kilometrillä 18:nneksi. Falunin MM-kilpailuissa 1974 hän sijoittui viidenneksi 30 kilometrillä ja 41:nneksi 15 kilometrillä.


title: Lars-Göran Åslund

text: Åslund on pituudeltaan 185-senttinen ja työskenteli puhelinasentajana.


title: Gunnar Larsson

text: Gunnar Larsson on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Car Talk

text: Car Talk on yhdysvaltalainen viikoittainen NPR-radioasemien kautta lähetettävä autoaiheinen huumorisävytteinen keskusteluohjelma.


title: Car Talk

text: "Car Talk" sai alkunsa vuonna 1977 Bostonin yliopiston WBUR-radioasemalla, jonne Tom Magliozzia oli pyydetty toimittamaan autoaiheista call-in-ohjelmaa. Viikkoa myöhemmin Tom pyysi mukaan myös veljensä Ray Magliozzin. Nykyään heidät tunnetaan kutsumanimillä "Click ja Clack". Veljesten humoristisesta keskustelusta muodostui vähitellen ohjelman pääasiallinen sisältö.


title: Car Talk

text: "Car Talk" siirtyi NPR:lle vuonna 1987, aluksi osaksi "Sunday Weekend Edition" -ohjelmaa, ja seuraavana vuonna omana ohjelmanaan.. Nykyään ohjelma on kuultavissa 600 radioaseman kautta ja sillä on 4,3 miljoonaa kuulijaa. Se on kaikkien aikojen menestynein julkisen verkon radio-ohjelma Yhdysvalloissa sekä taloudellisesti että kuulijamääriltään.


title: Car Talk

text: Ohjelmaan soittaneiden julkisuuden henkilöiden joukossa ovat muun muassa Geena Davis, Morley Safer, Ashley Judd, Gordon Elliott, Bill Lee sekä astronautti John Grunsfeld, joka soitti ollessaan avaruussukkulalennolla 1 120 kilometriä Havaijin yläpuolella.


title: Car Talk

text: Heinäkuussa 2008 alkoi PBS:llä "Car Talk"iin pohjautuva animaatiosarja "Click and Clack's As the Wrench Turns".


title: Car Talk

text: "Car Talk" voitti vuonna 1991 Peabody-palkinnon ja vuonna 1998 se pääsi Radio Hall of Fameen.


title: Car Talk

text: Thomas Louis "Tom" Maggliozzi kuoli 3.marraskuuta 2014 Alzhaimerin tautiin.


title: Gaston Godel

text: Gaston Godel (19. elokuuta 1914 Givisiez – 17. helmikuuta 2004 Domdidier) oli sveitsiläinen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili kävelyssä. Hän saavutti Lontoon olympialaisissa 1948 hopeaa 50 kilometrin matkalla ajalla 4.48.17.


title: Aasianjokipääsky

text: Aasianjokipääsky ("Pseudochelidon sirintarae" syn. "Eurochelidon sirintarae") on äärimmäisen uhanalainen, mahdollisesti sukupuuttoon kuollut, keskisessä Thaimaassa elävä pääsky. Lajista ei ole varmoja havaintoja vuoden 1978 jälkeen.


title: Aasianjokipääsky

text: Kooltaan aasianjokipääsky on noin 15 cm. Lajin siivet, vatsa ja silmänympärystät ovat mustat. Pää on väriltään sininen ja selkä tumman vihreä. Selässä on valkoinen poikittaisjuova. Aasianjokipääskyn kaksi pyrstösulkaa ovat pidentyneet. Lajilla on valkoiset silmät ja silmärenkaat.


title: Aasianjokipääsky

text: Aasianjokipääskyn elintavoista ei tiedetä juuri mitään. Lajia on tavattu sulkasatoaikaan ruovikossa. Aasianjokipääskykannan kooksi arvioidaan alle 50 yksilöä. Suurin uhka lajille on sen elinympäristön tuhoutuminen.