title: Bettina Bush

text: Bettina Bush on yhdysvaltalainen laulaja ja ääninäyttelijä. Vuoden 2007 jälkeen Bush on julkaissut singlejä, kuten ”She Is” ja ”Cradle To The Grave”, joista ensin mainittu ylsi Billboardin myydyimpien singlejen listan sijalle neljä.


title: Bettina Bush

text: Bush on näytellyt ääniroolin kuningatar Bumblena animaatiosarjassa "Pikku ponit", josta hän oli ehdokkaana kahteen Young Artist -palkintoon. Laulajana hänet palkitsi vuonna 2006 parhaana poplaulajana American Idol Underground -sivusto ja -radioasema.


title: Radio Savonmaa

text: Radio Savonmaa oli Savonlinnassa toiminut paikallisradio. Kanava toimi taajuudella 96,7 MHz. Aseman toiminta alkoi 1. joulukuuta 1987 ja päättyi toukokuussa 1994. Kanavan ohjelmistossa oli mm. nuorille suunnattu perjantai-illan ohjelma Rupikonna.


title: Anders Ahlgren

text: Anders Oscar Ahlgren (12. helmikuuta 1888 Malmö – 27. joulukuuta 1976 Malmö) oli ruotsalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.


title: Anders Ahlgren

text: Vuonna 1913 Ahlgren voitti maailmanmestaruuden raskaassa sarjassa (yli 82 kg) Breslaun MM-kisoissa sekä epävirallisen Euroopan-mestaruuden Budapestin kisoissa. Edellisvuonna Tukholman olympialaisissa hän oli saavuttanut 82,5 kilogramman painoluokasta hopeaa painittuaan loppuottelussa suomalaista Ivar Böhlingiä vastaan yhdeksän tunnin ajan painijoiden saamatta toisistaan selvää, minkä johdosta kulta jätettiin jakamatta ja kumpikin sai hopeamitalin.


title: Anders Ahlgren

text: Antwerpenin olympialaisissa Ahlgren niin ikään selvisi loppuotteluun yli 82,5 kg:n sarjassa häviten siinä Suomen Adolf Lindforsille. Menetettyään kultamitalin ei Ahlgren enää lähtenyt ottelemaan hopeamitalista, joka ei tuolloisten sääntöjen mukaan kuulunut automaattisesti loppuottelun hävinneelle osapuolelle, vaan siitä saivat kamppailla kaikki mestarille kilpailun kuluessa hävinneet painijat. Näin ollen Ahlgren jäi kokonaan ilman mitalia.


title: Anders Ahlgren

text: MM-kisoista Ahlgren saavutti lisäksi kaksi hopeaa: 1911 Helsingissä (83 kg) ja 1922 Tukholmassa (yli 82,5 kg). Lisäksi hän saavutti hopeaa epävirallisista EM-kisoista 1910 Budapestissa ja pronssia epävirallisista MM-kilpailuista 1911 Berliinistä. Ahlgren osallistui olympialaisiin myös Antwerpenissä 1920, missä hän sijoittui viidenneksi.


title: George Wassouf

text: George Wassouf (; s. 23. joulukuuta 1961) on syyrialainen laulaja. Hän syntyi Kafrounissa kristittyyn kotiin ja muutti varhaisella iällä perheineen Beirutiin, Libanoniin.


title: George Wassouf

text: Wassoufin varhaisimpia hittejä oli "El-Hawa Sultan". Laulaja on tätä nykyä arabimaailman kuunnelluimpia artisteja, ja hänet tunnetaan laajalti maailmanmusiikkipiireissä myös sen ulkopuolella.


title: K3G – Ilon päiviä, surun päiviä

text: K3G – Ilon päiviä, surun päiviä ("Kabhi Khushi Kabhie Gham...") on intialaisen ohjaajan Karan Joharin toinen ohjaus, joka ilmestyi 14. joulukuuta vuonna 2001. Elokuva luokitellaan Bollywood-elokuvaksi ja sen pääosia esittävätkin suuret Bollywood-tähdet Amitabh Bachchan, Jaya Bachchan, Shahrukh Khan, Kajol, Hrithik Roshan sekä Kareena Kapoor. "K3G – Ilon päiviä, surun päiviä" oli suuri menestys sekä kotimaassaan että ulkomailla ja se olikin vuoteen 2006 asti parhaiten tuottanut intialainen elokuva. Suomessa elokuva esitettiin Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla vuonna 2002 sekä Yle Teema -kanavalla vuonna 2006.


title: K3G – Ilon päiviä, surun päiviä

text: Elokuvan nimen toisen ”kabhi”-sanan perässä on e-kirjain, koska ohjaaja Karan Johar uskoo numerologiaan. Elokuva sisältää lukuisia viittauksia Karan Joharin edelliseen elokuvaan "Kuch Kuch Hota Hai", jonka pääosia näyttelivät myös Kajol ja Shahrukh Khan.


title: K3G – Ilon päiviä, surun päiviä

text: Elokuva kerrotaan kahdessa osassa. Ensimmäisessä osassa kerrotaan menneistä tapahtumista ja toisessa nykyajasta. Osien aikaväli on kymmenen vuotta.


title: K3G – Ilon päiviä, surun päiviä

text: Rahul Raichand (Khan) on rikkaaseen perheeseen adoptoitu poika. Rahulia suositaan hänen ollessa perheen ensimmäinen lapsi, ja hänen oletetaankin jatkavan perinteitä perheen yrityksen johtajana. Rahul kumminkin tapaa keskiluokkaisen Anjalin (Kajol) ja rakastuu tähän. Rahul menee Anjalin kanssa naimisiin isänsä (Amitabh Bachchan) tahtoa vastaan, jolloin tämä karkotetaan perheestä. 10 vuotta myöhemmin Rahulin veli Rohan (Roshan) saa tietää, miksi hänen veljensä katosi perheestä yllättäen hänen isoäitiensä kertoessa hänelle tämän tarinan. Silloin Rohan päättää etsiä veljensä ja saattaa perheen taas yhteen.


title: K3G – Ilon päiviä, surun päiviä

text: Rohan saa selville, että Rahul on muuttanut Lontooseen Anjalin, Anjalin siskon Poojan sekä Rahulin ja Rohanin entisen taloudenhoitajan kanssa. Rohan pyytää Poojalta apua päästä veljensä luokse asumaan, jotta hän saisi jälleen kontaktin veljeensä. Pooja saa taivuteltua Rahulin ottamaan Poojan ystävän veljenä esiintyvän Rohanin kotiinsa asumaan ja niin Rohan näkee taas veljensä, josta ei ole kuullut kymmeneen vuoteen. Samalla kun Rohan yrittää parhaansa saadakseen veljensä kaipaamaan Intiassa asuvia vanhempiaan rakastuu hän Poojaan.


title: K3G – Ilon päiviä, surun päiviä

text:
Rahulin ja Anjalin pojan Krishin kouluesityksen jälkeen Rahul saa tietää Yash-nimisenä esiintyneen Rohanin olevan hänen veljensä, mutta Rohan ei saa vakuutettua Rahulia palaamaan Intiaan. Niinpä Rohan ja Pooja päättävät huijata Rohanin vanhemmat Lontooseen, jotta perhe voisi yhdistyä. Suunnitelma kuitenkin epäonnistuu perheen isän Yashvardhanin ollessa yhä vihainen Rahulille.
Tilanne kuitenkin muuttuu, kun Yashvardhanin äiti kuolee. Perhe matkustaa takaisin Intiaan hautajaisiin, mutta Rahul ja Yashvardhan eivät siltikään puhu toisilleen. Pooja ja Rohan vakuuttavat Rahulin siitä, että hänen täytyy puhua isänsä kanssa samalla kun vuosia hiljaa ollut perheen äiti kertoo miehelleen tämän olleen väärässä lähettäessään Rahulin pois. Lopuksi Rahul ja Yashvardhan puhuvat asiat selviksi ja perhe on jälleen yhtenäinen. Vihdoin myös Anjali hyväksytään perheeseen sekä Rohan ja Pooja menevät naimisiin.
Musiikin elokuvaan sävelsivät Jatin-Lalit, Sandesh Shandilya sekä Aadesh Shrivastava. Laulujen sanat ovat Sameerin ja Anil Pandeyn käsialaa. Kappaleita elokuvan soundtrackilla on 11. Laulaja Sonu Nigam voitti useita palkintoja laulusta ”Suraj Hua Maddham”.


title: Søren Marinus Jensen

text: Søren Marinus Jensen (5. toukokuuta 1880 – 6. tammikuuta 1965) oli tanskalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Søren Marinus Jensen

text: Jensen voitti maailmanmestaruuden 1905 Berliinin MM-kisoissa raskaassa sarjassa (yli 80 kg) ja oli ainoa ei-saksalainen mitalisti. Seuraavana vuonna Ateenan välikisoista hän voitti kultaa sekä raskassa sarjassa (yli 85 kg) että avoimessa painoluokassa. 1907 hän saavutti hopeaa epävirallisista EM-kisoista.


title: Søren Marinus Jensen

text: 1908 Lontoon olympialaisista Jensen saavutti pronssia yli 93 kilogramman painoluokasta. Pronssia hän saavutti myös 1910 Düsseldorfin MM-kisoista. 1911 EM-kisoissa hän sijoittui hopealle, ja sijoittui samana vuonna käydyissä epävirallisista MM-kisoista neljänneksi. Seuraavana vuonna hän saavutti hopeaa arvoltaan epävirallisissa Budapestin EM-kisoissa sekä uransa toisen olympiapronssin Tukholman olympialaisista (yli 82 kg).


title: Anders Larsson

text: Anders Larsson (2. heinäkuuta 1892 Varberg – 4. tammikuuta 1945 Göteborg) oli ruotsalainen vapaapainija ja olympiavoittaja.


title: Anders Larsson

text: Larsson voitti olympiakultaa 82,5 kilogramman painoluokasta 1920 Antwerpenin olympialaisista. Seuratasolla hän edusti Göteborgs AK:ta.


title: Mahmud Darwish

text:
Mahmoud Darwish (13. maaliskuuta 1941 – 9. elokuuta 2008) oli palestiinalainen runoilija ja kirjailija. Hän sai lukemattomia palkintoja kirjallisesta tuotannostaan ja häntä pidettiin Palestiinan kansallisrunoilijana. Hänen tuotannossaan Palestiinasta tuli kadotetun paratiisin, syntymän ja ylösnousemuksen ja karkotuksen ja maanpaon aiheuttaman tuskan vertauskuva Runoilija Naomi Shihab Nye on sanonut Darwishin teoksista:
Darwish syntyi al-Birwan kylässä Acren piirikunnassa, silloisessa Palestiinan brittiläisessä mandaatissa, joka nykyisin on Länsi- Galilea. Hän oli Salim ja Houreyyah Darwishin toinen lapsi. Hänen isänsä oli muslimi ja maanomistaja. Äiti oli lukutaidoton, mutta isoisä opetti Darwishin lukemaan. Israelin valtion perustamisen jälkeen perhe pakeni Libanoniin, ensin Jezziniin, ja sieltä Damouriin. Vuoden kuluttua he palasivat Acreen, joka nyt kuului Israelille, ja asettuivat asumaan Deir al-Asadiin. Darwish kävi lukion Kfar Yasifissa, kahden kilometrin päässä Jadeidista pohjoiseen. Myöhemmin hän muutti Haifaan. Ensimmäisen runokirjansa "Asafir bila ajniha" hän julkaisi 19-vuotiaana.
Darwish muutti pois Israelista 1970-luvun alussa opiskelemaan Neuvostoliittoon, ja häneltä riistettiin Israelin kansalaisuus. Hän opiskeli vuoden Moskovan yliopistossa,[ ennen kuin muutti Egyptiin ja Libanoniin. Kun hän liittyi PLO:hon 1973, hänen ei enää sallittu palata Israeliin. Vuonna 1995 hän kuitenkin palasi maahan osallistuakseen kollegansa Emile Habibin hautajaisiin. Matkan aikana hän sai Israelin viranomaisilta luvan jäädä maahan neljäksi päiväksi. Darwish sai lopulta 1995 luvan palata asumaan Länsirannalle Ramallahin kaupunkiin. Darwish oli naimisissa kaksi kertaa ja erosi molemmista avioliitoista. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli kirjailija Rana Kabbani. 1980´-luvun puolivälissä hän avioitui egyptiläisen kääntäjän Hayat Heenin kanssa. Hänellä ei ollut lapsia. Darwish oli pitkäaikainen sydänsairaus. Saatuaan sydänkohtauksen 1984 hän joutui sydänleikkaukseen. Vuonna 1998 hänet leikattiin jälleen. Hän kävi viimeisen kerran Israelissa 15. heinäkuuta 2007 osallistuakseen runojenlukutilaisuuteen. Tilaisuudessa hän arvosteli Fatahin ja Hamasin keskinäistä väkivaltaisuutta ja sanoi, että se on "kadulla tehty itsemurhayritys".


title: Mahmud Darwish

text: Darwishilta on ilmestynyt yli 30 runoteosta ja kahdeksan proosateosta. Hän on ollut päätoimittajana eri lehdissä kuten "Al-Jadid", "Al-Fajr", "Shu'un Filistiniyya" ja "Al-Karmel" (1981). Hänen ensimmäinen julkaistuun runokokoelmaansa "Leaves of Olives" sisältyi runo "Identity Card", jonka hän kirjoitti 1964.


title: Mahmud Darwish

text: Hän nousi kansainväliseen maineeseen runoillaan, ja niissä kiinnittää huomiota erityisesti hänen rakkautensa Palestiinaa kohtaan ja hänen hänen halveksunta Israelin valtiota kohtaan. Darwish on todennut Israelin valtiosta:


title: Mahmud Darwish

text: Hänen teoksiaan on palkittu useaan kertaan, ja niitä on käännetty 20 kielelle.


title: Mahmud Darwish

text: Darwish kirjoitti arabiaksi, mutta puhui englantia, ranskaa ja hepreaa. Israelilaisen kirjailijan Haim Gouri mukaan, joka tunsi hänet henkilökohtaisesti, hänen hepreansa oli erinomaista.


title: Mahmud Darwish

text: Darwish arvosti arabirunoilijoita Abd al-Wahhab al-Bayatiia ja Badr Shakir al-Sayyabia. Hän mainitsi Rimbaudin ja Ginsbergin vaikutteiden antajinaan. Darwish ihaili heprealaisrunoilija Yehuda Amichaita, mutta kuvaili hänen runojaan, että ne ovat"haaste minulle, koska kirjoitamme samoista paikoista. Hän haluaa käyttää hyväkseen maisemaa ja historiaa, jotka perustuvat minun tuhottuun identiteettiini. Me siis kilpailemme, kumpi omistaa tämän maan kielen? Kumpi rakastaa sitä enemmän? Kumpi kirjoittaa siitä paremmin?"


title: Mahmud Darwish

text: Israelin opetusministeri Yossi Sarid ehdotti maaliskuussa 2000, että israelilaisten lukioiden opetusohjelmaan liitettäisiin Darwishin runoja. Pääministeri Ehud Barak torjui ehdotuksen sillä perusteella, että Israel "ei ole valmis". On esitetty, että tapaus liittyy enemmän Israelin sisäpolitiikkaan ja yritykseen kaataa pääministeri Ehud Barakin hallitus kuin runouteen. Darwishin kuoltua keskustelu hänen runojensa ottamisesta Israelin koulujen opetusohjelmaan on alkanut uudestaan.


title: Mahmud Darwish

text: Darwish oli Israelin kommunistisen puolueen Rakah jäsen, ennen kuin liittyi Palestiinan vapautusrintamaan Beirutissa. Hänet pidätettiin useita kertoja ja hän joutui vankilaan poistuttuaan luvatta Haifasta. Vuonna 1970 hän siirtyi Moskovaan ja häneltä riistettiin Israelin kansalaisuus. Hän muutti myöhemmin 1971 Kairoon, jossa hän työskenteli sanomalehti al-Ahramille. Beirut ja oli toimittajana 1973 kuukausittain ilmestyvässä lehdessä "Shu'un Filistiniyya" ("Palestiinan asiat") ja työskenteli johtajana PLO ja siihen liittyvien järjestöjen Palestiinan tutkimuslaitoksessa. Libanonin sodan jälkimainingeissa Darwish kirjoitti poliittiset runot "Qasidat Bayrut" (1982) ja "Madih al-zill al'ali"(1983). Darwish valittiin 1987 an. Vuonna1988 hän kirjoitti manifestin, joka oli tarkoitettu Palestiinan kansan itsenäisyysjulistukseksi. Vuonna 1993, Oslon rauhanprosessin jälkeen, Darwish vetäytyi PLO:n toimeenpanevasta komiteasta. Darwish on jatkuvasti vaatinut "tiukkaa asennetta" neuvotteluissa Israelin kanssa.


title: Mahmud Darwish

text:
Vuonna 1988 Yitzhak Shamir luki hänen runonsa "Passers Between the Passing Words" knessetissä . Häntä on syytetty, että hän on vaatinut juutalaisia poistumaan Israelista, vaikka hän väitti tarkoittaneensa Länsirantaa ja Gazaa:
"Lähde maastamme/Rannoiltamme, mereltämme/Meidän vehnämme, suolamme, haavamme." Darwishin runojen asiantuntija on sanonut, että runo on ymmärretty väärin ja käännetty väärin, kun taas runoilija ja kääntäjä Ammiel Alcalay kirjoitti, että "hysteerinen reaktio runoa kohtaan toimii vain erinomaisena Israelin psyyken lakmustestinä... (runo) on järkkymätön kieltäytyminen hyväksymästä miehityskieltä ja termejä, joilla maa määritellään".


title: Mahmud Darwish

text: Huolimatta Israelin ja Palestiinan johtajien arvostelusta Darwish uskoi että rauha on saavutettavissa. "En luovu toivosta", hän sanoi israelilaiselle sanomalehdelle Haaretzille. "Olen kärsivällinen ja odotan israelilaisten ajatusten syvällistä mullistusta. Arabit ovat valmiit hyväksymään voimakkaan Israelin ydinaseineen, kunhan se vain avaa linnoitustensa portit ja tekee rauhan."


title: Mahmud Darwish

text:
Darwish palasi Ramallahiin heinäkuussa 2007 ja kävi Haifassa kunniakseen järjestetyssä juhlassa, jota tuki Masharaf-lehti ja israelilainen Hadash-puolue.Läsnä oli 2 000 hengen yleisö, jolle hän lausui arvostelunsa Hamasin kaappauksesta:
Moniin Darwishin runoihin on tehty sävellys, merkittävimpinä niistä Rita, Birds of Galilee ja I Yearn for my Mother's Bread, ja niistä on tullut ainakin kahden arabisukupolven ja arabisäveltäjien, kuten Marcel Khalife, Majida El Roumi ja Ahmad Qa'abour, suosikkeja.1980-luvulla israelilais-palestiinalainen yhtye Sabreen levytti albumin, jossa oli versiot Darwishin runoista "On Man" ja "On Wishes". Khalifea syytettiin herjaamisesta ja uskonnollisten arvojen loukkaamisesta, koska Darwishin runoon perustuva laulu nimeltä "I am Yusuf, oh my father" sisälsi säkeistön Koraanista. Runossa Darwish koki saman tuskan kuin Yusuf (Joosef), jonka tämä veljet hylkäsivät, koska tämä oli niin komea ja hyväluontoinen. "Oi, isä, Olen Yusuf / Oi isä, veljeni eivät rakasta minua eivätkä halua minua joukkoonsa". Josefin tarina on vertauskuva palestiinalaisten hylkäämisestä.


title: Mahmud Darwish

text: Israelilais-amerikkalainen säveltäjä Tamar Muskal otti Dawishin runon "I Am From There" sävellykseensä "The Yellow Wind," jossa on käytetty täyttä orkesteria, arabialaista huilua, arabialaista ja israelilaista runoutta ja aiheita David Grossmanin kirjasta "The Yellow Wind".


title: Mahmud Darwish

text: Vuonna 1997 valmistui dokumentti "Mahmoud Darwish", jonka tuotti Ranskan televisio ja ohjasi ranskalais-israelilainen ohjaaja Simone Bitton.


title: Al-Walid ibn Talal

text: Al-Walid ibn Talal ibn Abdelaziz al-Saud (; s. 7. maaliskuuta 1955 Riad, Saudi-Arabia) on saudiarabialainen liikemies. Hän on kuningasperheen jäsen, prinssi ja miljardööri, "Forbesin" listan maailman 19. rikkain ihminen. Hänet vangittiin marraskuussa 2017 ensimmäisen serkkunsa kruununprinssi Mohammed bin Salmanin toimesta korruptionvastaisen taistelun yhteydessä.


title: Al-Walid ibn Talal

text: Al-Walid ibn Talal on prinssi Talal ibn Abd-al-Azizin ja tämän puolison, prinsessa Mona as-Salhin poika. Mona as-Salh on Libanonin ensimmäisen pääministeri Riad as-Solhin tytär, ja Talal ibn Abdelaziz al-Saud on Saudi-Arabian kuningaskunnan perustajan Ibn Sa’udin monista lapsista ja nykyisen kuninkaan Salman bin Abdul-Aziz Al Saudin veli.


title: Al-Walid ibn Talal

text: Al-Walid ibn Talal johtaa Kingdom Holding Companya, jonka suurin omistaja hän on. Hän on tehnyt myös laajaa hyväntekeväisyystyötä. Hän on maan yleistä linjaa liberaalimpi, ja Kingdom Holding Company palkkasikin Saudi-Arabian ensimmäisen naislentäjän maassa, jossa naisten ei sallittu silloin ajaa edes autoa. Hän on Jeddah Tower rakennuttaja.


title: Al-Walid ibn Talal

text: Al-Walid omistaa arabialaisen musiikin Rotana-levy-yhtiön ja on Citigroupin suurin yksittäinen osakkeenomistaja. Hänellä on myös elokuvatuotantoyhtiö, joka on osallistunut Haifa al-Mansourin ohjaaman elokuvan "Wadjda" tuottamiseen. Elokuva on ensimmäinen saudiarabialainen naisohjaajan elokuva. Se esitettiin vuonna 2013 Sodankylän elokuvajuhlilla.


title: Liedon Parma

text: Liedon Parma on vuonna 1907 perustettu lietolainen urheiluseura. Seuralla on toimintaa hiihdossa, lentopallossa, mäkihypyssä, suunnistuksessa ja yleisurheilussa. Seuran puheenjohtaja on Maarit Lempiäinen.


title: Liedon Parma

text: Liedon Parmalla on kolme hyppyrimäkeä Liedon Parmaharjulla. Mäistä vastaavat Tuomo Mäkeläinen ja Marko Hakanen.


title: Liedon Parma

text: Seuran lentopallon miesten edustusjoukkue pelasi 1-sarjassa. Seura voitti syksyllä 2010 Lentopallon Suomen Cupin.


title: Liedon Parma

text: Liedon Parmalla ja Mynämäen Suunnistajat -52:lla on yhteinen edustusseura, MS Parma. Vuodesta 2003 kaikki Parman ja MS-52:n suunnistajat edustavat MS Parmaa.


title: Liedon Parma

text: Parma oli Suomen Urheiluliiton seuraluokittelun 42:s vuonna 2011). Seuralla on noin 100 lisenssin lunastanutta yleisurheilijaa, muiden muassa kestävyysjuoksijat Laura Skyttä, Saara Skyttä ja Tuomas Jokinen sekä seitsenottelija Maiju Mattila.


title: Riad as-Solh

text: Riad as-Solh (1894 – 17. heinäkuuta 1951) oli Libanonin ensimmäinen pääministeri (1943–1945) maan itsenäistyttyä. Hän toimi uudelleen pääministerinä joulukuusta 1946 helmikuuhun 1951. Hänet murhattiin Ammanissa.


title: Zsolt Nemcsik

text: Zsolt Nemcsik (s. 15. elokuuta 1977 Budapest) on unkarilainen säilämiekkailija.


title: Zsolt Nemcsik

text: Nemcsik saavutti säilän henkilökohtaisesta kilpailusta hopeaa Ateenan olympialaisissa 2004. Vuoden 2006 MM-kilpailuista hän saavutti samasta lajista niin ikään hopeaa. Hän hävisi finaalissa Stanislav Pozdnjakoville 15-11.


title: Jussi Sainio

text: Johan Walfrid (Juho Walter Jussi) Sainio (3. lokakuuta 1880 Pyhäjärvi Ul. – 31. elokuuta 1920 Pietari) oli sokerileipuri, Suomen Leipurityöntekijäin Liiton puheenjohtaja ja liittosihteeri sekä sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Jussi Sainio

text: Sainion äiti oli itsellinen Henriika Wilhelmiina Heikintytär. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten renkinä, sekatavarakaupan myyjänä Hangossa vuosina 1895–1899 sekä viimeksi sokerileipurina Helsingissä, Viipurissa ja Joensuussa vuosina 1899–1918. Sainio toimi myös työväenliikkeen puhujana ja hän oli aktiivinen Suomen leipurityöntekijäin liitossa.


title: Jussi Sainio

text: Suomen sisällissodan jälkivaiheissa Sainio siirtyi Venäjälle. Sainio oli Pietarissa punaupseerina ja hän oli mukana perustamassa Suomen kommunistista puoluetta toimien Venäjän kommunistisen puolueen edustajana SKP:ssä. Hän kuoli SKP:n niin sanotun revolveriopposition suorittamien Kuusisen klubin murhien uhrina 31. elokuuta 1920 Pietarissa. Sainio on haudattu yhdessä muiden uhrien kanssa Pietarin Mars-kentälle ja hänen nimensä löytyy kentällä sijaitsevasta "Elokuun kommunardien hautakivestä".


title: Jussi Sainio

text: Sainio oli SDP:n kansanedustaja 1908–1917 Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä.


title: Jussi Sainio

text: Sainio oli naimisissa vuodesta 1914 Hilja Hirvosen kanssa.


title: Juho Saaristo

text: Johan Henrik (Juho Heikki, J.H.) Saaristo (entinen sukunimi Sikanen; 12. joulukuuta 1877 Leppävirta – 30. syyskuuta 1937 Turku) oli suomalainen suutari, toimitsija ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Juho Saaristo

text: Saariston vanhemmat olivat työmies Gustav Henrik Sikanen ja Anna Maija Lipponen. Hän työskenteli aluksi renkinä Leppävirralla 1892–1898 ja toimi sitten suutarina Viipurissa, Hämeenlinnassa ja Turussa kuolemaansa saakka 1937. Saaristo toimi tämän ohella sosialidemokraattisen puolueen piirisihteerinä Hämeenlinnassa sekä sosialidemokraattien puhujana ja metallimiesten järjestäjänä Turussa. Saaristo oli karkotettuna Siperiassa vuosina 1915–1917 ja Suomen sisällissodan jälkeen hän oli vankilassa poliittisista syistä vuosina 1918–1927.


title: Juho Saaristo

text: Saaristo oli SDP:n kansanedustajana 1908–1910 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä.


title: Juho Saaristo

text: Saaristo oli naimisissa vuodesta 1900 Anna Vilhelmiina Kinnusen kanssa.


title: Santeri Saarikivi

text: Alexander (Santeri) Saarikivi (entinen sukunimi Gröhn; 18. elokuuta 1877 Sortavalan maalaiskunta – 6. kesäkuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kunnankirjuri ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Santeri Saarikivi

text: Saarikiven äiti oli Anna Gröhn. Käytyään kansakoulun Saarikivi suoritti käsityökoulun vuonna 1894 ja nikkarityökoulun vuonna 1897. Hän työskenteli sekatyömiehenä Sortavalan maalaiskunnassa 1889–1892 sekä puuseppänä Sortavalassa 1894–1898, Helsingissä 1898–1901, Kuopiossa 1902–1903 ja Sortavalan maalaiskunnassa 1904–1906. Politiikan pariin siirryttyään Saarikivi oli sos.dem. sihteerinä ja puhujana Sortavalassa 1907–1909, Kuopion läänin itäisen vaalipiirin piirisihteerinä Joensuussa 1909–1911, Viipurin läänin läntisen vaalipiirin sihteerinä ja luennoitsijana Kotkassa 1911–1914 sekä Kuopion läänin läntisen vaalipiirin sos.dem. piirisihteerinä 1915–1918 ja 1920–1921.


title: Santeri Saarikivi

text: Suomen sisällissodan jälkeen Saarikivi oli vankilassa poliittisista syistä 1918–1919. Vapauduttuaan hän toimi Uudenmaan sos.dem. piirijärjestön luennoitsijana, Keuruun kunnankirjuri-harjoittelijana 1923–1924 sekä Sosialidemokraattisen raittiusliiton luennoitsijana 1925–1926. Saarikivi oli Ruoveden kunnankirjurina 1927–1938 sekä vt. kunnankirjurina ja toimistovirkailijana 1939–1944 ja Vapaan huollon ja valtiollisen huollon hoitajana Tampereella 1940–1941.


title: Santeri Saarikivi

text: Saarikivi oli SDP:n kansanedustajana 1908–1909 ja 1910–1911 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä sekä 1917–1918 jolloin hän edusti Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Saarikivi toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Hän kuului myös Ruoveden kunnanvaltuustoon.


title: Santeri Saarikivi

text: Saarikivi oli naimisissa vuodesta 1903 kansanedustaja Lydia Regina Pennasen kanssa. Heidän poikiaan ovat taidehistorioitsija Sakari Saarikivi ja elokuvaohjaaja Orvo Saarikivi.


title: Anni Savolainen-Tapaninen

text: Savolainen-Tapanisen vanhemmat olivat loinen Tuomas Savolainen ja Ulriikka Valkonen. Hän toimi palvelijana ja ompelijana Nilsiässä, Kuopiossa, Savonlinnassa, Lappeenrannassa, Viipurissa ja Varpaisjärvellä vuosina 1883−1916. Savolainen-Tapaninen oli sitten pienviljelijänä Rautavaaralla 1916−1926 ja Suomen sisällissodan jälkeen hän oli vankilassa poliittisista syistä vuosina 1918−1921. Naimisiinmenonsa jälkeen Savolainen-Tapaninen asui Haapajärvellä.


title: Anni Savolainen-Tapaninen

text: Savolainen-Tapaninen oli SDP:n kansanedustajana 1908−1918 ja 1924−1927 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamies vuoden 1925 presidentinvaaleissa ja kuului myös Rautavaaran kunnanvaltuustoon sekä oli jäsenenä Sosialidemokraattisen naisliiton liittotoimikunnassa.


title: Anni Savolainen-Tapaninen

text: Savolainen-Tapaninen oli naimisissa vuodesta 1926 maalarimestari Otto Henrik Tapanisen kanssa.


title: Robert Rotkirch

text: Hans Robert Alexander Rotkirch (s. 9. helmikuuta 1984 Espoo) on suomalainen yleisurheilija, joka on keskittynyt keskimatkojen juoksuun. Hän edustaa Esbo Idrottsföreningia ja hänen valmentajansa on Tom Andtbacka.


title: Robert Rotkirch

text: Rotkirch karsiutui 800 metrin alkuerissä Torinon EM-hallikilpailuissa 2009.


title: Niclas Sandells

text: Niclas Emanuel Sandells (s. 14. maaliskuuta 1984 Pietarsaari) on entinen suomalainen yleisurheilija, joka keskittyi keskimatkojen juoksuun. Hän edusti urallaan IK Falkenia. Sandellsia valmensivat Guy Storbacka sekä myöhemmin Tom Andtbacka.


title: Niclas Sandells

text: Alun perin Sandells harrasti jääkiekkoa, mutta siirtyi siitä juoksijaksi. Aikaisempi tausta vaikutti niin, että yksilölajiin siirtynyt Sandells oli edelleen joukkueurheilija. Siitä alkoikin uusi yhteistyö harjoitustiimin Mikael Bergdahlin, Tommy Granlundin ja Robert Rotkirchin kanssa. Sitä mukaa yleistyivät myös etelän leiritykset. Myöhemmin yhteistyö jatkui Jukka Keskisalon ja hänen valmentajansa Ismo Hämäläisen kanssa. Edelleen Sandells oppi lukemaan elimistönsä tilaa muun muassa maitohappomittausten avulla. Sandellsin ura kääntyikin nousuun.


title: Niclas Sandells

text: Sandells karsiutui 1 500 metrin alkuerissä Torinon EM-hallikilpailuissa 2009 ja Barcelonan EM-kilpailuissa 2010. Helsingin EM-kisoissa 2012 Sandells voitti 1 500 metrin alkueränsä ajalla 3.45,74 ja selviytyi finaaliin. EM-finaalissa hän kaatui 500 metriä ennen maalia ja oli lopulta finaalin viimeinen eli kahdestoista. Sandells oli ilmoitettu myös 5 000 metrille, mutta hän halusi keskittyä vain 1 500 metrin juoksuun. Lapinlahden eliittikisassa 2012 Sandells juoksi uuden ennätyksensä 3.36,88 jääden vain 55 sekunnin sadasosaa voimassa olevasta Suomen ennätyksestä. Aika on kaikkien aikojen kolmanneksi paras suomalaisaika 1500 metrillä Vasalan ja Loikkasen jälkeen. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui 1 500 metrin alkuerissä.


title: Niclas Sandells

text: Kesäkuussa 2009 Sandells juoksi maililla ajan 4.02,29, joka oli vuoden 1991 jälkeen paras suomalaisaika tuolla suomalaisten harvoin juoksemalla matkalla. Hän paransi mailin ennätystään aikaan 4.00,38 Joensuun eliittikisoissa 21. elokuuta 2010. Ruotsi-ottelussa hän voitti 1 500 metrin Helsingissä 2010 ja 2011 sekä Göteborgissa 2012. Hallimaaottelussa hän voitti 3 000 metriä Tampereella 2011.


title: Niclas Sandells

text: Sandells lopetti aktiiviuransa kauden 2015 jälkeen.


title: Paavo Tikkanen (kansanedustaja)

text: Paavo Tikkanen (15. joulukuuta 1865 Kuopion maalaiskunta – 19. toukokuuta 1914 Joensuu) oli suomalainen puuseppä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Paavo Tikkanen (kansanedustaja)

text: Tikkasen vanhemmat olivat renki Johan Fredrik Tikkanen ja Anna Maria Tiihonen. Hän kävi kansakoulun ja toimi puuseppänä Kuopiossa 1878–1898, Joensuussa 1898–1907 ja Kontiolahdella 1907–1914.


title: Paavo Tikkanen (kansanedustaja)

text: Tikkanen oli SDP:n kansanedustajana 1907–1914 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hän kuului myös Joensuun kaupunginvaltuustoon.


title: Paavo Tikkanen (kansanedustaja)

text: Tikkanen oli naimisissa Anna Emelia Rissasen kanssa.


title: Onni Tuomi

text: Tuomen vanhemmat olivat mylläri Aleksander Ahlbom ja Hilma Hagelberg. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten työmiehenä pääasiassa tukkitöissä 1889–1899 sekä työnjohtajana 1899–1907. Jouduttuaan erotetuksi hän siirtyi politiikan pariin toimien sosiaalidemokraattien puhujana ja Vaasan läänin itäisen vaalipiirin sosialidemokraattien puheenjohtajana. Hän oli Sorretun Voima -lehden päätoimittajana Jyväskylässä 1911–1918. Suomen sisällissodan jälkeen Tuomi siirtyi Venäjälle ja toimi sitten lehtimiehenä Petroskoissa.


title: Onni Tuomi

text: Tuomi oli SDP:n kansanedustajana 1908–1918 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Tuomi oli naimisissa vuodesta 1905 kansanedustaja Lempi Maria Kuuselan kanssa.


title: O. V. Turunen

text: Otto Vilhelm (O.V.) Turunen (30. marraskuuta 1875 Heinävesi – 9. syyskuuta 1954 Mikkelin maalaiskunta) oli suomalainen toimitusjohtaja, maanviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: O. V. Turunen

text: Turusen vanhemmat olivat tilallinen Paul Turunen ja Anna Lovisa Koikkalainen. Hän kävi kaksi talvea kansakoulua ja työskenteli aluksi kauppa-apulaisena Hiitolassa 1891–1892 sekä maataloustöissä. Turunen oli Valtionrautateiden palveluksessa Viipurin konepajalla 1900–1902, vaihdemiehenä Kivennavan Raivolassa 1903–1914, vaihdemiehenä ja jarrumiehenä Pieksämäellä 1914–1918 sekä ylimääräisenä konduktöörinä 1918. Hän oli Rautatieläisten liiton liittosihteerinä 1906 ja kuului liiton hallitukseen.


title: O. V. Turunen

text: Suomen sisällissodan jälkeen Turunen oli vankilassa poliittisista syistä 1918 ja vapauduttuaan hän toimi aluksi Viipurin läänin itäisen vaalipiirin sos.dem. piirisihteerinä ja Sortavalan työväentalo oy:n toimitusjohtajana 1919–1920 sekä oli Kansan Voima -lehden taloudenhoitajana 1919–1921. Hän alkoi harjoittaa myös asianajotoimintaa 1920-luvulta alkaen.


title: O. V. Turunen

text: Turunen oli Viipurin maalaiskunnan taksoitussihteerinä 1921–1933 ja lastenvalvojana 1926–1944. Hän toimi "Viipurin Ympäristön Sähkö Oy":n toimitusjohtajana 1928–1944 ja oli maanviljelijänä Viipurin maalaiskunnassa 1921–1944. Sotavuosien jälkeen Turunen omisti huvilatilan Mikkelin maalaiskunnassa 1947–1954.


title: O. V. Turunen

text: Turunen oli SDP:n kansanedustajana 1909–1917 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän kuului myös Viipurin maalaiskunnan hoitokuntaan ja 1910-luvun alussa hän oli mukana Uudenkirkon ja Kivennavan yhdistämistä Pietarin kuvernementtiin vastustavassa toimikunnassa.


title: O. V. Turunen

text: Turunen oli naimisissa vuodesta 1907 Matilda Marianna Kuusiston kanssa


title: Taneli Typpö

text: Taneli Typpö (2. maaliskuuta 1878 Vehkalahti – 17. maaliskuuta 1960 Lohjan maalaiskunta) oli suomalainen maanviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Taneli Typpö

text: Typön vanhemmat olivat maanviljelijä Tahvo Typpö ja Juliana Henrikintytär. Hän kävi kansakoulun sekä kansanopiston ja hän toimi maanviljelijänä Virolahdella vuoteen 1914, Viipurin maalaiskunnassa 1914–1920, Vahvialassa 1921–1939 ja 1941–1944 sekä Lohjan maalaiskunnassa 1940–1941 ja 1944–1960. Typpö oli lisäksi Vahvialan terveyskaitsijana 1934–1939. Suomen sisällissodan jälkeen Typpö oli vankilassa poliittisista syistä 1918.


title: Taneli Typpö

text: Typpö oli SDP:n kansanedustajana 1909–1918 sekä 1922–1929 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamies vuoden 1925 presidentinvaaleissa ja kuului Vahvialan kunnallislautakuntaan ja kunnanvaltuustoon.


title: Taneli Typpö

text: Typpö oli naimisissa vuodesta 1902 Helena Seppälän kanssa.


title: Heikki Törmä

text: Heikki Törmä (27. lokakuuta 1875 Haapavesi – 22. heinäkuuta 1945 Oulu) oli suomalainen osastonhoitaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Heikki Törmä

text: Törmän isä oli talollinen Efraim Törmä. Hän teki aluksi maatöitä vuoteen 1894 saakka ja oli sitten suutarina Haapavedellä ja Oulussa sekä Kansan Tahto -lehden taloudenhoitajana Oulussa. Törmä oli Oulun osuuskaupan palveluksessa vuosina 1912–1940, ensin jalkinekorjaamossa ja viimeksi jalkineosaston osastonhoitajana.


title: Heikki Törmä

text: Törmä oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1917 ja 1919–1922 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Törmä kuului myös sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon.


title: Heikki Törmä

text: Tikkanen oli naimisissa vuodesta 1901 lähtien Elin Elisabet Korkalan kanssa.


title: Ville Vainio

text: Ville Vainio (entinen sukunimi Karjunen; 5. tammikuuta 1882 Rautalampi – 1. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen liikemies ja sosialidemokraattien sekä myöhemmin Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja.


title: Ville Vainio

text: Vainion vanhemmat olivat lampuoti Pekka Karjunen ja Maria Makkonen. Hän kävi kansakoulun ja teki sitten maataloustöitä Rautalammilla vuoteen 1910 saakka. Hän toimi sen jälkeen osuuskaupanhoitajana ja Hankkijan kauppamatkustajana Suonenjoella ja Kuopiossa. Suomen sisällissodan jälkeen Vainio oli vankilassa poliittisista syistä 1918 sekä 1921–1922 ja 1923–1925. Vapauduttuaan Vainio oli "Viipurin kauppa Oy":n hallituksen jäsenenä 1930–1939 ja viimeksi hän toimi liikemiehenä Helsingissä vuoteen 1956 saakka.


title: Ville Vainio

text: Vainio oli SDP:n kansanedustajana 1909–1911 ja 1919–1920 sekä Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana 1920–1923 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hänen hyvät puhelahjansa auttoivat häntä myös kauppamiehen työssä.


title: Ville Vainio

text: Vainiolla oli keskeinen rooli Kuopion punakaartin aseistamisessa loppuvuonna 1917. Hänen odotettiin myös johtavan kaartia sotatoimissa, mutta hän antautui joukkoineen valkoisille melkein taistelutta. Valtiorikosoikeudessa hän säästyi kuolemanrangaistukselta, koska hänellä oli puolustajia myös valkoisten puolella. Sodan jälkeen hän siirtyi työväenliikkeen jyrkemmän suunnan kannalle, ja perusteli sitä vankileirillä kokemillaan kärsimyksillä. Hän alkoi rempseällä tyylillä julistaa vallankumouksen sanomaa ja häntä kutsuttiinkin “Kuopion moskovalaiskauden suureksi profeetaksi”.


title: Ville Vainio

text: Vainion heikkous oli alkoholi. Kansanedustajana hän ei välittänyt kokouksissa istumisesta, lainvalmistelusta tai täysistuntojen puheenvuoroista. Tosin hän teki aloitteen Suomen muuttamiseksi neuvostotasavallaksi perustuslakia muuttamalla. Maaliskuussa 1923 Kyösti Kallion vähemmistöhallitus oli vähällä kaatua vasemmiston tekemään välikysymykseen (luottamuslauseäänestys päättyi tasan 89–89 ja se ratkaistiin arpomalla), jolloin Vainion samanaikainen oleskelu ravintoloissa nousi esille vastapuolen vahingoniloisina letkautuksina.


title: Ville Vainio

text: Vainio oli naimisissa vuosina 1905–1927 Helmi Maria Halosen kanssa. Hän meni uusiin naimisiin 1927 Martta Helena Virtasen kanssa.


title: Surenjav Suhbataar

text: Surenjav Suhbataar (s. 20. toukokuuta 1951) on entinen mongolialainen vapaapainija. Hän voitti pronssia Méxicon olympialaisissa 1968 52 kilon sarjasta.


title: Lyydi Saarikivi

text: Lydia (Lyydi) Regina Saarikivi os. Pennanen (3. toukokuuta 1880 Pielavesi – 17. marraskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen taloudenhoitaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Lyydi Saarikivi

text: Saarikiven äiti oli työläinen Anna Maria Pennanen. Hän työskenteli pikkupiikana ja kotiapulaisena Iisalmessa 1889–1900 ja sen jälkeen kotiompelijana Järvenpäässä ja Helsingissä vuodesta 1900 alkaen. Myöhemmin Saarikivi toimi sairaalan ja parantolan taloudenhoitajana Ruovedellä sekä Ruoveden työväen näyttämön johtajana.


title: Lyydi Saarikivi

text: Saarikivi oli SDP:n kansanedustajana 1919–1922 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän kuului myös Ruoveden kunnanvaltuustoon ja Sosialidemokraattisen naisliiton liittotoimikuntaan.


title: Lyydi Saarikivi

text: Lyydi Saarikivi oli naimisissa kansanedustaja Santeri Saarikiven kanssa. Heidän poikiaan ovat taidehistorioitsija Sakari Saarikivi ja elokuvaohjaaja Orvo Saarikivi.


title: Lempi Tuomi

text: Lempi Maria Tuomi (o.s. Kuusela, 27. elokuuta 1882 Virrat – 24. maaliskuuta 1958 Jyväskylä) oli suomalainen ompelija ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja.


title: Lempi Tuomi

text: Tuomen vanhemmat olivat suutari Kalle Kuusela ja Maria Vilhelmiina Widgren. Hän kävi kansakoulun sekä käsityökoulukurssin ja työskenteli sitten ompelijana Jyväskylässä. Tuomi oli vankilassa poliittisista syistä 1923–1924 vuoden 1923 kommunistipidätysten jälkeen.


title: Lempi Tuomi

text: Tuomi oli SSTP:n kansanedustajana 1922–1923 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli myös Vaasan läänin itäisen vaalipiirin sosialidemokraattien rahastonhoitajana.


title: Lempi Tuomi

text: Lempi Tuomi oli naimisissa kansanedustaja Onni Tuomen kanssa.


title: Lunawood

text: Oy Lunawood Ltd on suomalainen lämpöpuutuotteita valmistava yritys. Se työllistää [ Suomessa] noin 80 henkeä Iisalmen, Kaskisten ja Joensuun tuotantolaitoksilla sekä Lahden myyntikonttorissa sekä vientimarkkinoilla. Yrityksen vuotuinen tuotantokapasiteetti on 105 000 m, josta suurin osa menee vientiin. Lämpöpuutuotteet valmistetaan puuraaka-aineesta, joka on peräisin sertifioidusta suomalaisesta metsästä. Lunawoodin pääomistaja on pohjoismaisen pääomasijoitusalalla toimivan sijoitus- ja varainhoitoyhtiö CapMan Oyj:n rahastot.


title: Lunawood

text: Lunawood Oy Ltd on veljesten Aulis ja Olavi Kärkkäisen 1986 perustama yritys.


title: Lunawood

text: Lunawood on kasvanut viime vuosina nopeaan tahtiin. Yrityksen tuotteita viedään noin neljäänkymmeneen maahan. Vuonna 2007 Lunawood oli Kauppalehti Option Kasvuyritysten Top 100 -listan ensimmäisellä sijalla.


title: Lunawood

text: Canelco Capital kuului Lunawoodin omistajiin, kunnes CapMan (CapMan Technology 2007 -rahasto) osti 29. huhtikuuta 2010 Lunawoodista 74 prosenttia. Yrityksen johto omistaa loput.


title: Lunawood

text: Yrityksen johto ja myynti sijaitsevat Lahdessa. Tehtaat sijaitsevat Iisalmessa, Kaskisissa ja Hammaslahdessa lähellä Joensuuta.


title: Lunawood

text: Puun lämpömodifiointi parantaa puun ominaisuuksia laajentaen näin sen käyttömahdollisuuksia. Lämpökäsittelyn ansioista puun sään- ja lahonkestävyys sekä mitta- ja muotopysyvyys paranevat olennaisesti. Käyttökohteita ovat mm. terassit, ulkoverhoukset ja sisustus.


title: Lunawood

text: Lunawood lämpöpuukomposiitin tiheys on noin kolminkertainen verrattuna suomalaisen männyn tiheyteen ja tästä määrästä 2/3 on lämpöpuukuitua ja 1/5 CIRCO®-polypropeenikierrätysmuovia. Korkea puukuitupitoisuus ja lämpöpuun luontainen elämättömyys tekevät lämpöpuukomposiitista mitta- ja muotopysyvän vuosikymmeniksi eteenpäin.


title: Lunawood

text: Lämpöpuukuitu saadaan yhtiön lämpöpuutuotantoprosessin sivutuotteena. Luna TWPC on myrkytön ja PVC-vapaa tuote, joka on valmistettu 85% uusioraaka-aineesta. Rakennusjätteen ylijäämän voi polttaa puun tavoin tai hävittää energiajätteen mukana.


title: Portagen piirikunta (Ohio)

text: Portagen piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 152 061 vuonna 2000, ja hallinnollinen keskus on Ravenna. Väkiluvultaan suurin kaupunki on Kent.


title: Portagen piirikunta (Ohio)

text: Portagen naapuripiirikuntia ovat Geauga pohjoisessa, Trumbull idässä, Mahoning kaakossa, Stark etelässä, Summit lännessä ja luoteiskulmassa Cuyahoga.


title: Portagen piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 161 419 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin (92,3 %), mustiin (4,1 %), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2 %) ja aasialaisiin (1,4 %).


title: Portagen piirikunta (Ohio)

text: 14,3 % eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Ken Foree

text: Kentotis Alvin Foree (s. 29. helmikuuta 1948) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Ken Foree

text: Indianapolisista lähtöisin oleva Foree aloitti näyttelemisen 1970-luvun puolivälissä, ja hänen ehkä tunnetuin roolinsa oli George A. Romeron elokuvassa "Dawn of the Dead" (1978).


title: Ken Foree

text: Hän esiintyi myös Rob Zombien ohjaaman Halloween -elokuvan uusintaversiossa vuonna 2007.


title: Buin siirtola

text: Buin siirtola (myös Buin siirtokunta) oli vuonna 1918 Neuvosto-Venäjällä Kostroman kuvernementin Buin kaupungissa toiminut pakolaisleiri, johon oli majoitettu Suomesta paenneita punaisia. Noin 400 kilometriä Moskovan koillispuolella sijaitsevaan leiriin oli enimmillään sijoitettu noin 3 300 pakolaista, joista suurin osa oli sotainvalideja, vanhuksia ja lapsia. Ensimmäiset asukkaat saapuivat huhtikuun lopussa Suomen sisällissodan vielä ollessa käynnissä ja leiri tyhjeni vähitellen asukkaista syksyyn 1918 mennessä.


title: Buin siirtola

text: Suomen sisällissodan loppuvaiheessa 6. huhtikuuta päättyneen Tampereen taistelun jälkeen maan länsiosista lähti liikkeelle kymmeniä tuhansia punaisia pakolaisia, joiden joukossa punakaartin sotilaiden lisäksi oli heidän perheenjäseniään sekä muita punaisten kannattajia. Itään suunnanneista pakolaisista noin 13 000 onnistui toukokuun alkuun mennessä pääsemään Neuvosto-Venäjälle, jossa noin 6 000 päätyi lopulta Pietariin. Heidät majoitettiin Mars-kentän laidalla sijainneen Pavlovskin kasarmin siipirakennukseen sekä Vasilinsaaren 8. linjan suureen asuintaloon. Pakolaisten vastaanottoa, opastusta ja majoitusta hoiti aluksi Pietarin suomalainen punakaarti, kunnes sen lakkauttamisen jälkeen 6. toukokuuta perustettiin "Suomen Sosialidemokraattisen Ulkomaalaisen järjestön Keskuskomitea". Siihen kuuluivat Yrjö Sirola, Eino ja Jukka Rahja, Evert Eloranta sekä myöhemmin Moskovasta Sirolan tilalle tullut Lauri Letonmäki.


title: Buin siirtola

text: Olosuhteet ja työnsaantimahdollisuudet olivat elintarvikepulan vaivaamassa Pietarissa hyvin huonot, joten pakolaisille alettiin bolševikkihallituksen toivomuksesta nopeasti etsimään muita mahdollisia sijoituspaikkoja. Väliaikaiseksi ratkaisuksi keksittiin perustaa pakolaisten vastaanottopisteen 640 kilometriä Pietarin itäpuolelle Kostroman kuvernementtiin. Paikalla oli aikaisemmin vuodesta 1916 lähtien toiminut itävaltalaisten sotavangeille tarkoitettu leiri. Maaliskuussa 1918 solmitun Brest-Litovskin rauhansopimuksen jälkeen itävaltalaiset oli vapautettu ja Buin leiri oli jäänyt tyhjilleen. ”Suomalaiseksi siirtokunnaksi” nimetyn leirin komissaariksi valittiin entinen kansanedustaja Juho Kirves, jonka johdolla pakolaisten vastaanotto aloitettiin jo huhtikuun lopussa. 15. toukokuuta Buissa oli 3 268 asukasta ja 1. kesäkuuta 2 827, minkä jälkeen määrä väheni niin, että 15. kesäkuuta leirillä oli enää noin tuhat pakolaista ja heinäkuussa noin 500. Siitokunnassa oli myös sairaala, jossa heinäkuun loppuun mennessä hoidettiin 199 potilasta. Heistä 28 kuoli erilaisiin kulkutauteihin. Leirillä raivosi muun muassa syyhyepidemia, jonka leiri lääkäri kuitenkin onnistui taltuttamaan.


title: Buin siirtola

text: Buin leiri sijaitsi Kostroma-joen länsirannalla Koregan kylässä kolme kilometriä Buin eteläpuolella. Asuntoina oli vain huonokuntoisia parakkeja. Buin siirtolaan sijoittui pidemmäksi aikaa lähinnä lapsia, vanhuksia ja sotainvalideja, kun taas työkykyiset jatkoivat pian muualle. Heinäkuun loppuun mennessä suurin osa oli siirtynyt teollisuus- ja maataloustöihin muun muassa Uralille ja Siperiaan. Suuri osa asekuntoisista miehistä puolestaan liittyi vapaaehtoisesti puna-armeijaan, mihin ryhdyttiin perustamaan Venäjän sisällissodan taisteluihin osallistuvia suomalaisia joukko-osastoja. Kesäkuussa 1918 Oskari Tokoin johtama pakolaisryhmä lähti Buista junalla Siperiaan Semipalatinskin seudulle, jonne he perustivat siirtokunnan noin 100 kilometriä Permin länsipuolelle. Toinen suomalainen siirtokunta perustettiin samaan aikaan Muromin kaupunkiin Oka-joen varrelle. Heinäkuussa 1918 Buin leiriltä lähti Suomea kohti kaksi junaa, joilla kuljetettiin kotiinpalaavia naisia, lapsia ja vanhuksia. Pakolaiset saapuivat Pietarin kautta Rajajoen asemalle, jossa heidät pidätettiin kuulusteluja varten. Suomen palaaminen oli vaarallista, sillä useilla paikkakunnilla olivat valkoisten kostotoimet vielä käynnissä.


title: Buin siirtola

text: Hieman myöhemmin entinen kansanedustaja Kalle Korhonen perusti Buin alueelle "Aino"-nimisen maatalouskommuunin, mutta siitäkään ei tullut pitkäikäistä, vaan hänet siirrettiin muualle jo kesäkuussa 1920.


title: Buin siirtola

text: Buin siirtokunnan komissaarina toimi Juho Kirves. Huoltotoimikunnan puheenjohtajia olivat Jussi Kiviniemi ja O. Granö, sekä taloustoimikunnan puheenjohtajia F. D. Malinen, Fredrik Valtaranta ja Aatto Sirén. Leirin lääkäri oli Erik Jorpes, konttoripäällikkö Toivo Alavirta, lastenkodin johtaja Sandra Lehtinen ja leipomon johtaja Johan Sainio. Muita tunnettuja asukkaita olivat muun muassa Konsta Lindqvist ja Elviira Vihersalo.


title: Buin siirtola

text: Loppukesällä 1918 Buin siirtokunnassa muodostettiin kaupungin sotilaskomissariaatin alainen miliisiosasto "Buin kaupungin sotilaskomissariaatin pataljoonan suomalaiskomppania". Se vastasi järjestyksestä Buin rautatieasemalla ja toimi myöhemmin myös Vetlugan seudulla. Miliisiosaston poliittisena ohjaajana toimi entinen kansanedustaja J. K. Lehtinen ja muita päälliköitä olivat suomalaiset punakaartilaiset Enbom, Eino Kaiho, A. Ivanov ja H. Kärkkäinen. Syksyn aikana se kasvoi kokoiseksi komppaniaksi, toimien Kostroman kuvernementissä puhjenneita kapinoita vastaan. Talveksi komppania palasi Buihin, josta se keväällä 1919 siirrettiin Adam Partasen johdolla sisällissodan itärintamalle. Toivo Antikaisen vuonna 1930 ilmestyneen "Kansalaissodan rintamilta" -teoksen mukaan komppania tuhoutui kokonaan kaatuneina, valkoisten teloittamina tai tauteihin kuolleina.


title: Scott Reiniger

text: Scott Hale Reiniger, Ghorin prinssi (s. 5. syyskuuta 1948), on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Scott Reiniger

text: Reiniger syntyi White Plainsissa, New Yorkin osavaltiossa ja valmistui Rollinsin teatterikoulusta. Hänen tunnetuin roolinsa lienee vuonna 1978 ilmestyneessä elokuvassa "Dawn of the Dead".


title: Scott Reiniger

text: Vuonna 2004 paljastui, että Reiniger on Afganistanissa sijaitsevan Ghorin provinssin prinssi. Reinigerin esi-isä, Josiah Harlan, oli ensimmäinen Afganistaniin matkannut amerikkalainen, ja sai kunnia-arvon joka kulkeutui hänen perillisiään myöten aina Reinigeriin asti.


title: David Emge

text: David Emge (s. 1946) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: David Emge

text: Emge syntyi ja kasvoi Indianan Evansvillessä. Hän suoritti näyttämötaiteen kanditaatintutkinnon Evansvillen yliopistossa. Emge työskenteli kokkina New Yorkissa, kunnes tapasi ohjaaja George Romeron joka antoi hänelle roolin vuoden 1978 menestyselokuvassaan "Dawn of the Dead".


title: Viaporin piiritys

text: Viaporin piiritys tapahtui Suomen sodan aikana 2. maaliskuuta – 3. toukokuuta 1808, jolloin venäläiset piirittivät ruotsalaisten hallussa ollutta Viaporin linnoitusta Helsingin edustalla. Piiritys päättyi linnoituksen antautumiseen venäläisille 3. toukokuuta 1808.


title: Viaporin piiritys

text: Ruotsalaisten sotasuunnitelmien mukaan Viaporin linnoituksen olisi tullut sitoa Etelä-Suomeen hyökänneitä venäläisiä joukkoja, samalla kun pääjoukot vetäytyisivät pohjoiseen odottamaan lisävahvistuksia Ruotsista. Linnoituksen komendanttina toimi Ruotsinsalmen toisen meritaistelun aikana kunnostautunut vara-amiraali Carl Olof Cronstedt, sen varuskunnan vahvuus oli 6 750 miestä ja tykkejä oli käytettävissä maaliskuun alussa 734 kappaletta. Linnoitukseen oli varattu riittävästi muonaa niin että se tulisi toimeen aina vesien avautumiseen saakka. Kullekin tykille oli käytettävissä yli 40 laukaukseen vaadittavat ammukset ja ruuti. Myös Ruotsin saaristolaivaston eskaaderi oli asettunut talven ajaksi linnoituksen suojiin.


title: Viaporin piiritys

text: Venäläiset saapuivat Helsinkiin 2. maaliskuuta 1808, ja kaupunkiin jäljelle jääneet ruotsalaiset joukot vetäytyivät linnoituksen suojiin. Venäläisten joukkojen ylipäällikkö kenraali Friedrich Wilhelm von Buxhoevden jätti kaupunkiin vain 2 000 miehen vahvuisen osaston ja jatkoi matkaa pääjoukon kanssa kohti pohjoista. Venäläiset alkoivat saada vahvistuksia vasta maaliskuun puolivälissä, ja huhtikuun alussa piirittäviin joukkoihin kuului 6 500 miestä ja 59 tykkiä. Venäläiset rakensivat patteristoja nykyisen Kaivopuiston kalliolle ja Katajanokalle. He tulittivat niistä tykistöllä linnoitusta ensimmäisen kerran 19.–20. maaliskuuta ilman mainittavia tuloksia. Toisen kerran Viaporia pommitettiin 28.–31. maaliskuuta.


title: Viaporin piiritys

text: Venäläisten aloitteesta käynnistettiin neuvottelut 21. maaliskuuta. Heti alussa Cronstedt suostui olemaan pommittamatta Helsinkiä, ja hän salli myös kaupungissa asuvien varusväen upseerien omaisten vierailut linnoituksessa. Näistä myönnytyksistä oli venäläisille hyötyä sikäli, että he saattoivat nyt majoittaa joukkojaan turvallisesti kaupungin rakennuksiin, vaikka ne olivatkin linnoituksen tykistön ulottuvilla, ja toisaalta omaisten vierailujen avulla voitiin vaikuttaa linnoituksen upseeriston mielialaan niin, että he alkaisivat suhtautua myönteisimmin antautumiseen. Venäläiset pyrkivät myös lahjuksien avulla vaikuttamaan Viaporin upseeriston mielipiteisiin.


title: Viaporin piiritys

text: Cronstedt torjui aluksi ehdottomasti venäläisten antautumisvaatimukset mutta ajan oloon hänen mielipiteensä alkoivat muuttua. Tähän vaikuttivat muun muassa uutiset muun armeijan jatkuvasta perääntymisestä, sekä eräät antautumista kannattaneet Cronstedtin alaiset, kuten eversti Fredrik Adolf Jägerhorn ja K. H. Klick; sekä upseerien omaisista Helsingissä asunut rouva Reutersköld, joka pääsi vierailemaan linnoituksessa. Cronstedtilla itselläänkin oli alusta lähtien hyvin pessimistinen käsitys linnoituksen puolustusmahdollisuuksista. Myös 18. maaliskuuta tapahtunut Loviisan edustalla sijainneen Svartholman merilinnoituksen antautuminen ilman taistelua venäläisille saattoi vaikuttaa asiaan.


title: Viaporin piiritys

text: 6. huhtikuuta Cronstedt suostui venäläisten kenraali von Suchtelenin ehdottamaan aselepoon ja lupasi, että linnoitus antautuu ellei Ruotsista saavu ennen 3. toukokuuta vähintään viittä linjalaivaa linnoituksen avuksi. Aseleposopimuksen pantiksi Cronstedt luovutti tykistöineen venäläisille kolme saarta, Länsi- ja Pienen Mustasaaren sekä Särkän. Aselevon ehdot olivat ruotsalaisille hyvin epäedulliset, sillä Viaporin ympäristön vedet vapautuivat 1800-luvun alussa jäistä hyvin harvoin vielä toukokuun alkuun mennessä, ja kulunut talvi oli ollut ankara. Saarten luovuttaminen heikensi myös huomattavasti linnoituksen mahdollisuuksia jatkaa puolustautumista.


title: Viaporin piiritys

text:
Cronstedt lähetti Tukholmaan kaksi kuriiria kertomaan aselevon ehdoista, mutta venäläiset viivyttivät heitä niin, että ensimmäinen kuriiri saapui perille vasta aselevon päättymispäivänä 3. toukokuuta.
Kun 3. toukokuuta 1808 linnoituksen lähivedet olivat yhä jäässä, eikä kauempana avoimella merellä näkynyt laivoja, luovutti Cronstedt sopimusta noudattaen linnoituksen varastoineen ja aseineen venäläisille. Myös linnoituksessa talvehtinut saaristolaivaston eskaaderi siirtyi venäläisten haltuun. Linnoituksessa olleet suomalaiset saivat palata kotiseudulleen, mutta ruotsalaiset jäivät sotavankeuteen.


title: Viaporin piiritys

text: Cronstedt joutui antautumisen vuoksi voimakkaan arvostelun kohteeksi, ja hän vietti lopun elämäänsä syrjäänvetäytyneenä omistamassaan Herttoniemen kartanossa.


title: Gaylen Ross

text: Gaylen Ross (s. 15. elokuuta 1950) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hänet muistettaneen parhaiten George A. Romeron menestyselokuvasta "Dawn of the Dead", jossa hän esitti naispääosaa. Nykyään Ross luotsaa omalla nimellään kulkevaa tuotantoyhtiötä Gaylen Ross Films.


title: Teemu Tolonen

text: Teemu Tolonen (31. heinäkuuta 1979) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa tällä hetkellä Hurrikaani Loimaan riveissä, SM-liigassa. Hän on kaksinkertainen suomenmestari beach volleyssa kausilta 2002 sekä 2005. Lentopalloa hän on pelannut SM-liigassa Hurrikaanin lisäksi Korson Vedossa, sekä Valkeakosken Isku-Veikoissa.


title: Teemu Tolonen

text: Tolonen sai ensikosketuksen lentopalloon 12-vuotiaana Raisiossa paikallisen Loimun harjoituksissa. Siitä lähtien hän on pelannut lentopalloa sekä beach volleyta innokkaasti edeten aina SM-liigatasolla asti lentopallossa, sekä beach volleyssa maailmankiertueelle. Hänen paras sijoitus FIVB Satelliten maailmankiertueella on viides sija kesältä 2005.


title: Godzilla (vuoden 1998 elokuva)

text: Godzilla on Roland Emmerichin ohjaama yhdysvaltalainen kauhu- ja toimintaelokuva vuodelta 1998. Elokuva perustuu japanilaiseen Godzilla-hirviöelokuvien sarjaan. Elokuvassa ei kuitenkaan esiinny alkuperäinen Godzilla vaan Zilla. "Godzillan" pääosissa näyttelevät Matthew Broderick, Jean Reno, Maria Pitillo ja Hank Azaria.


title: Godzilla (vuoden 1998 elokuva)

text: Godzilla syntyi vahingossa ydinkokeitten seurauksena Tyynellä merellä. Se lähti kohti Amerikkaa ja rantautui Panamaan ja jatkoi sieltä kohti New Yorkia. Biologi Niko Tatopoulos kutsutaan tutkimaan outoja tapahtumia Panamassa. Tällä välin Godzilla on saapunut New Yorkiin ja ryhtyy aiheuttamaan tuhojaan. Sen tuhoamisyritykset eivät ota onnistuakseen. Lopulta se kuitenkin tuhotaan padolla.


title: Godzilla (vuoden 1998 elokuva)

text: Nick saa selville Godzillan olleen raskaana vaikka se onkin uros. Godzilla lisääntyy suvuttomasti. Kahdeksan ihmistä, myös Nick, menevät etsimään munia Madison Square Gardeniin. Siellä on yli 200 munaa. Munia ei saada tuhottua, osittain siitä syystä että räjähteitä ei ole tarpeeksi, ja myös siitä syystä että poikaset ehtivät kuoriutua.


title: Godzilla (vuoden 1998 elokuva)

text: Poikaset syövät neljä ihmistä ennen kuin Madison Square Garden tuhotaan. Sitten aikaisemmin kuolleeksi oletettu täysikasvuinen Godzilla saapuu paikalle. Kun se näkee poikasensa kuolleena se raivostuu. Raivostunut Godzilla saadaan lopulta tuhottua ohjuksilla Brooklyn Bridgellä.


title: Godzilla (vuoden 1998 elokuva)

text:
Elokuvan viimeisissä kuvissa näytetään, kuinka yksi muna on säilynyt ja siitä kuoriutuu Godzillan poikanen.
Elokuvaa seurasi piirretty televisiosarja 1998-2000.


title: Godzilla (vuoden 1998 elokuva)

text: Musiikin sävelsi David Arnold ja soundtrackillä kuullaan myös Rage Against the Machinen "No Shelter".


title: Mies joka tapasi Dingon

text: Mies joka tapasi Dingon on Juha ”Watt” Vainion sanoittama, säveltämä ja esittämä kappale, joka on vuonna 1985 julkaistulla "Elämää ja erotiikkaa" -albumilla. Kappale julkaistiin samana vuonna myös singlenä, ja sen B-puolella on ”Ramsö-Rabbe”. Kappaleen on sovittanut ja tuottanut Jaakko Salo.


title: Mies joka tapasi Dingon

text: Kappale kuvaa aikansa Dingo-yhtyeen aikaan saamaa buumia. Musiikillisesti kappaleessa viitataan yhtyeeseen intron jälkeen, kun ennen laulun alkamista on Dingo-tyylinen yhden tahdin mittainen rumpukomppiosuus.


title: Mies joka tapasi Dingon

text: ”Mies joka tapasi Dingon” perustuu idealtaan tositapahtumiin. Vainio tapasi Dingo-yhtyeen laulajan Pertti Neumannin eräässä televisio-ohjelmassa ja neuvoi häntä riimittämisessä. Ohjelman tultua tv:stä ulos nuoret tytöt kysyivät Vainiolta kadulla, oliko hän se, joka tapasi Dingon. Lisäksi he pyysivät nimikirjoitusta.


title: Mies joka tapasi Dingon

text: Laulu ei kerro varsinaisesti noista tapahtumista, vaan laulussa henkilö tapaa Dingon bensa-automaatin luona ja tulee sen takia kuuluisaksi. Kappale onkin humoristinen kuvaus tavallisen ihmisen ansiottomasta arvostuksen noususta. Kappaleen keskeinen teema onkin yksityisyyden menetys. Vainio on aiemmissakin kappaleissaan käsitellyt mediajulkisuutta, mutta niissä on tavallisesti ivailtu julkisuuteen pyrkiviä. ”Mies joka tapasi Dingon” sen sijaan kertoo maineeseen tahtomattaan joutuneesta henkilöstä.


title: Mies joka tapasi Dingon

text: Kappale äänitettiin Topsonic-studiolla Helsingissä vuonna 1985. Äänittäjinä toimivat Ronnie Krack ja Timo Toikka. Kappaleen tuotti ja sovitti Jaakko Salo, joka toimi myös kapellimestarina.


title: Mies joka tapasi Dingon

text: Äänitteellä on mukana seuraavat muusikot:


title: Mies joka tapasi Dingon

text: ”Mies joka tapasi Dingon” julkaistiin 1985 Vainion studioalbumilla "Elämää ja erotiikkaa" ja singlenä, jonka B-puolella oli ”Ramsö-Rabbe”. Myöhemmin kappale on julkaistu joillakin hänen kokoelma-albumillaan, kuten kokoelmilla "20 suosikkia – Viiskymppisen viisu", "Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990" ja "Legendan laulut – 48 mestariteosta". Vainio esitti kappaleen muun muassa Ville-Veikko Salmisen juontamassa televisio-ohjelmassa Perjantaipörssi vuonna 1985.


title: Mies joka tapasi Dingon

text: Kappale sai ristiriitaisen vastaanoton. Esimerkiksi Peter von Bagh ja Ilpo Hakasalo ylistivät kappaletta, mutta Jussi Raittisen mielestä kappale oli albumin huonoimpia kappaleita.


title: Matteo Tagliariol

text: Matteo Tagliariol (s. 7. tammikuuta 1983 Treviso) on italialainen kalpamiekkailija.


title: Matteo Tagliariol

text: Tagliariol voitti kaikkien yllätykseksi olympiakultaa henkilökohtaisesta kilpailusta Pekingissä 2008. Loppuottelussa hän kaatoi ranskalaisen Fabrice Jeannetin pistein 15–9. Lisäksi Tagliariol otti pronssia kalvan joukkuekilpailusta, jossa Italian joukkueeseen kuuluivat hänen lisäkseen Diego Confalonieri ja Alfredo Rota.


title: Frankensteinin kosto

text: Frankensteinin kosto ("The Revenge of Frankenstein") on Terence Fisherin ohjaama brittiläinen kauhuelokuva vuodelta 1958. Sen tuotti Hammer Film Productions ja pääosaa näytteli Peter Cushing.


title: Frankensteinin kosto

text: Victor Frankenstein (Peter Cushing) on tuomittu kuolemaan luomansa hirviön tekemien rikosten takia. Frankenstein onnistuu kuitenkin välttämään giljotiinin, ja ryhtyy harjoittamaan lääkärintointa uudessa kaupungissa uuden sukunimen turvin: "Stein" pitää köyhille yksityissairaalaa, jossa hän amputoi potilailtaan ruumiinosia lähinnä tekosyiden varjolla. Frankenstein on kerännyt parhaat ruumiinosat kahdeksi uudeksi kehoksi, ja uskoo voivansa välttää edellisen luomuksensa kanssa ilmenneet vaikeudet käyttämällä sopivia aivoja.


title: Frankensteinin kosto

text: Frankensteinin apulaisena on Karl (Michael Gwynn), joka on ruumiiltaan osittain halvaantunut, mutta mieleltään terve. He sopivat Frankensteinin kanssa, että tämä lahjoittaa luomansa kehon Karlille, ja Frankenstein puolestaan saa käyttää Karlin aivoja luomuksensa viimeistelyyn.


title: Frankensteinin kosto

text: Siirto onnistuu, mutta vapaaehtoisena sairaanhoitajana toimiva hienostotyttö Margaret (Eunice Gayson) vapauttaa rauhoitettuna ja lepositeissä pidetyn potilaan ennen aikojaan. Uuden kehon saanut Karl karkaa ja hävittää polttamalla vanhan, vammaisen kehonsa, jota Frankenstein oli aikonut esitellä osana tieteellistä voittoaan.


title: Frankensteinin kosto

text: Talonmies (George Woodbridge) pieksee laboratoriossa kiinni saamansa Karlin, jonka uusi keho alkaa saamiensa vammojen takia rappeutua entisen kaltaiseksi. Lisäksi hänessä herää kannibalismi, jota on ilmennyt myös Frankensteinin aiemmissa eläinkokeissa. Olento päätyy hienostokutsuille ja kuolee Steinin jalkoihin parkaistuaan sitä ennen ilmoille tämän oikean nimen. Frankensteinin ja Steinin yhteydestä varmistutaan, kun Frankensteinin hauta avataan, mutta ennen kuin tohtori saadaan kiinni, hänen sairaalansa katkeroituneet ja taikauskoiset potilaat hakkaavat hänet henkihieveriin.


title: Frankensteinin kosto

text: Frankensteinin uusi apuri, tohtori Hans Kleve (Francis Matthews) siirtää mestarinsa oppien mukaisesti tämän aivot uuteen kehoon, jonka Frankenstein kokosi aiemmin amputoiduista osista saatuaan Karlin operaation loppuun ja sitä säilytettiin erityisessä lasikaapissa. Keho muotoutuu aivojen omistajan näköiseksi sen jälkeen kun elämä on palautettu.


title: Frankensteinin kosto

text: Viranomaiset vievät vanhan, aivottoman ruumiin pois uskoen Kleven sanaan siitä, että Frankenstein on kuollut — huomaamatta vaihdokasta. Myöhemmin muuan tohtori Frank avaa hienostolääkärin vastaanoton Lontoossa avustajansa Kleven kanssa. Tohtorin käsivarressa on kömpelösti tehty tatuointi joka havaitaan myös käsivarressa jonka Stein oli väkisin amputoinut eräältä potilaaltaan...


title: Hopea

text: Hopea on siirtymäalkuaineisiin kuuluva metallimainen alkuaine. Hopean kemiallinen merkki on Ag (). Puhdas hopea on valkoinen, kauniisti kiiltävä jalometalli, joka on kultaa kovempaa mutta kuparia pehmeämpää. Hopealla on metalleista paras sähkön- ja lämmönjohtokyky. Hopean CAS-numero on 7440-22-4.


title: Hopea

text:
Hopeaa käytetään valokuvauksessa, koruissa, kolikoissa, aterimissa, peileissä ja elektronisten laitteiden komponenteissa.
Olympialaisissa ja useissa muissa urheilukilpailuissa hopeamitali on toinen palkinto. Hopea on myös yksi yleisimmistä korumetalleista.


title: Hopea

text: Hopeaa käytetään tavallisimmin seoksena, jossa on joko 83 % tai 92,5 % hopeaa, loput kuparia. Seosta, jossa hopeaa on 92,5 %, sanotaan sterling-hopeaksi. Kuparia käytetään, koska se ensinnäkin tekee metalliseoksesta kovemman ja toisekseen halvempana aineena laskee seoksen hintaa. Sterling-hopean ominaispaino on 10,3 kg/dm³.


title: Hopea

text: Hopeaesineisiin lyödään virallinen leima, jossa hopeapitoisuus ilmaistaan promilleina, siis 830 tai 925. Lisäksi leimasta ilmenee valmistusvuosi ja valmistaja.


title: Hopea

text: Valuprosessissa sulaan hopeaan liukenee ilmasta happea. Metallin jäähtyessä happi aiheuttaa rakenteessa huokoisuutta. Ilmiötä pyritään ehkäisemään sulan kaasusuojauksella ja seostamalla sulaan deoksidointiaineita. Tyypillisesti deoksidointiaineena käytetään fosforia.


title: Hopea

text: Hopea yhtyy helposti rikkiin ja rikkiyhdisteisiin. Mineraaleissakin hopea esiintyy tavallisimmin rikkiyhdisteinä, joita ovat argentiitti eli hopeahohde (AgS), proustiitti (AgAsS) ja pyrargyriitti (AgSbS). Samasta syystä hopeaseoksista valmistetut esineet tummuvat melko pian jo ilmassa, jossa on aina vähäisiä määriä haihtuvia sulfideja.


title: Hopea

text: Jotkin hopeayhdisteet kuten hopeabromidi ovat valonarkoja eli ne hajoavat helposti valon vaikutuksesta. Tähän reaktioon sekä vapautuneen hopean tummumiseen rikkiyhdisteiden vaikutuksesta perustuu valokuvausfilmin tummuminen sitä valotettaessa.


title: Hopea

text: Hopea on niin sanottu muinaismetalli. Kullan tavoin myös hopea on ollut tunnettu jo inhimillisen kulttuurikehityksen varhaiskautena. Sen tarkkaa löytöajankohtaa ei tunneta. Arkeologisten löytöjen perusteella voidaan kuitenkin olettaa hopean löydetyn noin 5 000 vuotta sitten, siis pari tuhatta vuotta kullan jälkeen. Tähän on syynä se, että hopeaa on harvemmin vapaana luonnossa kuin kultaa. Ikivanhoja tunnettuja hopeakaivoksia ovat Salcedo ja San José Perussa. Kreikkalaisilla ja roomalaisilla oli tuhansia orjia louhimassa hopeamalmia.


title: Hopea

text: Hopea oli useimmissa maissa 1800-luvulle saakka rahajärjestelmän perustana, kunnes sen syrjäytti kultakanta. Tämän vuoksi monien vanhojen rahayksikköjenkin nimet ovat samat kuin massa- tai painoyksikköjen. Esimerkiksi yksi Englannin punta ("pound" £) on alun perin vastannut arvoltaan yhtä paunaa eli naulaa ("pound") hopeaa, ja samoin on laita Turkissa ja aikaisemmin Italiassakin käytössä olleen liiran.


title: Hopea

text: Vielä hopeakannasta luopumisen jälkeen hopeaa käytettiin pitkään laajalti kolikkometallina. Suomessa lyötiin viimeksi vuosina 1964–1968 yhden markan kolikot 35 % hopeaa sisältäneestä metalliseoksesta. Nykyisin hopearahoista on kuitenkin jo lähes kaikkialla luovuttu. Poikkeuksen muodostavat merkkitapausten vuoksi lyödyt hopeiset juhlarahat.


title: Hopea

text: Historian alussa hopeaa pidettiin miltei yhtä arvokkaana kuin kultaa, koska se oli aluksi niin harvinaista. Myöhemmät löydökset varsinkin Amerikassa ovat olleet kuitenkin niin runsaat, että hopean hinta on nykyään kultaa huomattavasti alhaisempi (n. 25 €/unssi, kulta n. 1 000 €/unssi). Halvempana materiaalina hopeasta voidaan tehdä näyttäviä ja isokokoisia koruja. Hopean hinta ei enää tosin heijasta sen suurempaa yleisyyttä, koska hopeasta suuri osa on poistunut teollisiin tarkoituksiin, ja analyytikkojen mukaan sijoitushopean hinnassa on nousupaineita.


title: Hopea

text:
Hopean hinta määräytyy päivittäin maailman raaka-ainepörsseissä, joista tunnetuin ja arvovaltaisin on Lontoon metallipörssi eli LME ("London Metal Exchange"). Hopea, kuten muutkin jalometallit, hinnoitellaan troy unsseina (n. 31,1 g).
Hopeasijoituksia voi tehdä arvopaperimuodossa olevaan tai fyysiseen hopeaan. Noin 98 % maailman sijoitushopeasta on arvopaperistetussa muodossa, sijoitusinstrumentteina. Pankkien ja sijoituspalveluiden kautta on tarjolla "hopeatilejä", joiden katteena voi olla fyysistä hopeaa, mutta näin ei aina ole. Raaka-ainepörssit noteeraavat esimerkiksi hopeafutuureita, joilla operoivat enimmäkseen institutionaaliset sijoittajat.


title: Hopea

text:
Fyysistä sijoitushopeaa on harkkojen muodossa sekä kolikkoina, kuten unssin kolikkona ja hopeadollareina (AGD-sijoitushopea). Lisäksi on olemassa sijoituskäyttöön tarkoitettu erityinen hopeaesineiden laji, "pyörylät" (engl. rounds). Ne eivät ole kolikoita, koska ne ovat yksityisesti, ei valtiollisesti tuotettuja, mutta eivät myöskään mitaleita. Fyysiseen hopeaan sijoittamiseksi voi käsittää myös käyttö- ja kauneusarvoa omaavien hopeaesineiden omistamisen.
Hopean puhdistukseen/kiillotukseen on saatavilla erilaisia puhdistusaineita ja -välineitä. Näitä myyvät esimerkiksi alan kultasepänliikkeet. Erilaisille hopeaesineille on olemassa omat aineensa. Mitä arvokkaammasta esineestä/kohteesta on kysymys sitä tärkeämpää on selvittää puhdistusvaihtoehdot alan asiantuntijan kanssa.


title: Hopea

text: Hopeaesineitä voidaan helposti ja turvallisesti puhdistaa kotioloissa laittamalla hopeaesineet kulhoon, jossa on lämmintä tai kuumaa vettä ja sähköä johtavaa ainetta kuten ruokasuolaa (tai ruokasoodaa) sekä alumiinifoliota. Hopeaesineet kääritään alumiinifolion sisään. Alumiini epäjalompana metallina pelkistää hopeasulfidin takaisin hopeaksi. Reaktioyhtälö on 3AgS + 2 Al → 6 Ag + AlS. Hopeaesineet puhdistuvat jopa muutamassa minuutissa, mikäli tummuminen on vähäistä. Runsaasti tummuneet esineet vaativat pidemmän ajan. Reaktiossa vapautuu mm. vetysulfidia, HS, joka haisee pilaantuneilta kananmunilta tai viemäriltä. Puhdistetut esineet voi kiillottaa esim. villasukalla. Hopearahoja ei kuitenkaan koskaan tule kiillottaa, koska ne voivat menettää numismaattisen arvonsa.


title: Levengood Suomesta

text: Levengood Suomesta oli Yle TV1 -kanavalla esitetty puheohjelma. Ohjelmaa juonsi Suomessa lapsuutensa ja nuoruutensa viettänyt, mutta Ruotsissa tunnetuksi tullut Mark Levengood.


title: Levengood Suomesta

text: Ensimmäisen tuotantokauden (8. kesäkuuta – 10. elokuuta 2008) kymmenen jakson vieraat olivat kirjailija Eeva Kilpi, koreografi Jorma Uotinen, viulisti Linda Lampenius, juontaja-kirjailija Heikki Hietamies, entinen toimitusjohtaja Kirsti Paakkanen, laulaja Danny, teatterineuvos Kyllikki Forssell, muotoilija Stefan Lindfors, laulaja Katri Helena ja teatteriohjaaja Jouko Turkka.


title: Levengood Suomesta

text: Toisen tuotantokauden (14. kesäkuuta – 16. elokuuta 2009) jaksoissa esiintyivät eläkkeellä oleva kenraali Gustav Hägglund, juontaja Riitta Väisänen, professori Matti Klinge, leikittäjä-kirjailija "Arja-täti", tanssinopettaja Åke Blomqvist, taiteilija Miina Äkkijyrkkä, hiihtäjä-poliitikko Juha Mieto, laulaja Marion Rung, kulttuurivaikuttaja M. A. Numminen ja entinen poliitikko Riitta Uosukainen.


title: Levengood Suomesta

text: Levengood Suomesta Ylen sivuilla


title: Tyko Varto

text: Tyko Teofilus Varto (entinen sukunimi Wallgren; 29. huhtikuuta 1872 – 1959) oli suomalainen Tampereella asunut sosialidemokraattisen työvänliikkeen aktiivi.


title: Tyko Varto

text: Varto meni työhön Finlaysonin puuvillatehtaaseen jo 13-vuotiaana. Hän työskenteli kutomotyöläisenä ja osallistui tehtaalaisseuran ja vuonna 1900 kutomo-alan ammattiosaston perustamiseen. Varto toimi Kansan Lehden avustajana ja kirjoitti lehteen nimimerkillä "Säynäsheikki". Tästä aukeni hänelle pian uusi ura toimittajana ja asioitsijana. Varto oli Tampereen työväenyhdistyksen johtokunnassa 17 vuoden ajan ja toimi useaan otteeseen yhdistyksen sihteerinä vuosien 1901–1937 välillä. Varto osallistui Tampereen kunnallispolitiikkaan ja hänet tunnettiin lähinnä vanhan polven tannerilaisena sosialidemokraattina.


title: Tyko Varto

text: Suomen sisällissodan aikana Varto toimi Kansanvaltuuskunnan oikeusasiainosaston kansliasihteerinä sekä vallankumoksellisen ylioikeuden jäsenenä ja oikeuden siirryttyä Viipuriin hän toimi sen puheenjohtajana aina 23. huhtikuuta 1918, jolloin oikeus piti viimeisen istuntonsa. Sodan lopulla Varto jäi valkoisten vangiksi Kouvolassa 3. toukokuuta ja hän oli vankina kuudella eri vankileirillä Kouvolassa, Riihimäellä, Turun Arseninkadun leirillä, Konnunsuolla, Lappeenrannassa ja viimeksi Tammisaaressa. Valtiorikosoikeus tuomitsi hänet 12 vuoden vankeuteen. Varto vapautui vuonna 1921. Hän työskenteli sittemmin toimistoapulaisena Tampereen kaupungin työnvälitystoimistossa.


title: Tyko Varto

text: Varto oli monissa Tampereen kaupungin luottamustehtävissä, muun muassa kaupunginvaltuuston, rahatoimikamarin ja useiden lautakuntien jäsenenä. Hän kuului myös Osuusliike Voiman edustajistoon.


title: Tyko Varto

text: Tyko Varto julkaisi 1954 muistelmat lapsuus- ja nuoruusvuosiensa Tampereesta nimellä "Lapsuuteni Tampere". Hän sai teoksesta Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon samana vuonna. Vuonna 1998 julkaistiin Varton muistelmat sisällissodan ajalta ja vankeusvuosilta nimellä "Vallankumouksen virkamies".


title: Robert Roth

text: Robert Roth (5. heinäkuuta 1898−17. marraskuuta 1959) oli sveitsiläinen vapaapainija. Hän voitti raskaan sarjan (yli 82,5 kg) olympiakultaa 1920 Antverpenistä. Hän voitti myös maansa mestaruuden sveitsiläisessä painissa.


title: Karin Storbacka

text: Karin Anette Storbacka (s. 27. huhtikuuta 1987 Pedersöre) on suomalainen uransa lopettanut yleisurheilija, joka on keskittyi 400, 800, 1 500 ja 3 000 metrin juoksuihin. Hän edusti IK Falkenia, ja hänen valmentajanaan oli vuosina 2014-2017Tom Andtbacka. Sitä ennen Storbackaa valmensi hänen isänsä Guy Storbacka.


title: Karin Storbacka

text: Storbacka selviytyi Torinon sisäratojen EM-kilpailuissa 2009 välieriin 800 metrin juoksussa. Saman vuoden Kaunasin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän karsiutui saman matkan alkuerissä. Hän on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 2008-2017. Hän voitti 800 metrin maaottelujuoksun Göteborgissa 2009 ja Helsingissä 2011, 1 500 metriä Helsingissä 2011 ja Göteborgissa 2012 sekä hallimaaottelussa 800 metriä Steinkjerissä 2012.


title: Karin Storbacka

text: Storbacka lopetti uransa yleisurheilija vuonna 2017.


title: Karin Storbacka

text: Lähde: Tilastopaja


title: Nauru kesäolympialaisissa 2008

text: Nauru osallistui Pekingin olympialaisiin 2008 yhden miehen joukkueella.


title: Nauru kesäolympialaisissa 2008

text: Ainoa kisoihin osallistunut urheilija oli painonnostaja Itte Detenamo, joka kilpaili yli 105 kilon sarjassa. Nauru selviytyi kisoihin vuoden 2008 maaliskuussa pidetyssä karsinnassa. Maa järjesti 22. heinäkuuta sisäisen karsinnan, jossa Detanamo ja 77 kilon sarjassa nostava Yukio Peter kilpailivat olympiapaikasta. Valitsijat päätyivät yhteistuloksen 387 kg nostaneeseen Detenamoon, kun taas Peterin yhteistulos oli 330 kg.


title: Nauru kesäolympialaisissa 2008

text: Peter nimitettiin kisajoukkueen toimitsijaksi.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2004

text: Koripallo oli vuoden 2004 kesäolympialaisten ohjelmassa 16. kerran olympialaisten historiassa. Sekä miehissä että naisissa oli mukana 12 joukkuetta. Kreikka pääsi mukaan isäntäjoukkueena, Serbia ja Montenegro miehissä sekä Yhdysvallat naisten turnauksessa ansaitsivat paikkansa olympiaturnauksessa hallitsevina maailmanmestareina. Loput kymmenen paikkaa ratkaistiin viiden karsintaturnauksen kautta.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2004

text: Miesten turnauksessa koettiin yllätys, kun Yhdysvallat hävisi välieräottelunsa loppujen lopuksi koko turnauksen voittaneelle Argentiinalle, eikä näin kyennyt uusimaan vuoden 2000 voittoaan. Argentiinalle olympiavoitto oli maan ensimmäinen olympialaisten historiassa.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2004

text: A-lohko


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2004

text: B-lohko


title: Russell Vis

text: John Russell Vis (22. heinäkuuta 1900 – 1. huhtikuuta 1990) oli yhdysvaltalainen vapaapainija.


title: Russell Vis

text: Vis voitti olympiakultaa 1924 Pariisissa 66 kilogramman painoluokassa. Vuonna 1921 hän voitti Amerikan amatööriurheiluliiton mestaruuden koukkupainissa 125 paunan sarjassa ja vuosina 1922–1924 vapaapainissa (147,5- ja 147-paunaisissa).


title: Kesäparalympialaiset 1960

text: Kesäparalympialaiset 1960 järjestettiin Roomassa, jossa järjestettiin myös vuoden 1960 olympialaiset. Näihin kaikkien aikojen ensimmäisiin paralympialaisiin osallistui urheilijoita 400 hengen verran, mutta urheilijat edustivat vain pyörätuoliurheilulajeissa. Kisat järjestettiin 19.-24.9., avajaisseremonian ollessa 18. syyskuuta ja päätösseremonian ollessa 25. syyskuuta.


title: Robin Reed

text: Robin Lawrence Reed (20. lokakuuta 1899 – 20. joulukuuta 1978) oli yhdysvaltalainen vapaapainija.


title: Robin Reed

text:
Reed voitti olympiakultaa vapaapainin 61 kilogramman painoluokassa 1924 Pariisissa.
Vuonna 1921 Reed voitti Amerikan amatööriurheilun mestaruuden koukkupainissa 125 paunan painoluokassa ja vuosina 1922 ja 1924 vapaapainissa 135-paunaisissa.


title: John Spellman (painija)

text: John Franklin Spellmann (14. kesäkuuta 1899 − 1. elokuuta 1966) oli amerikkalainen vapaapainija. Hän voitti olympiakultaa 1924 Pariisissa vapaapainin 87 kilogramman painoluokassa.


title: Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – miesten trap

text: Miesten trap vuoden 2008 kesäolympialaisissa ammuttiin kaksipäiväisenä kilpailuna 9.-10. elokuuta Beijing Shooting Range Clay Target Fieldillä. Tšekki jatkoi mitaliputkea David Kosteleckýn voimilla. Peruskilpailussa toiseksi sijoittunut Kostelecký ampui finaalissa uuden finaalin olympiaennätyksen 146 ammuttuaan puhtaan finaalisarjan.


text: Peruskilpailu:


text: Finaali:


title: Idänkeulankärki

text: Idänkeulankärki ("Oxytropis campestris") on monivuotinen, ruohovartinen hernekasvi. Nimi idänkeulankärki viittaa erityisesti lajin Suomessa kasvavaan alalajiin "sordida".


title: Idänkeulankärki

text: Idänkeulankärjellä on pääjuuri, josta kasvava varsi on hyvin lyhyt niin, että lehdet nousevat maasta ruusukkeena. Lehdet ovat parilehdykkäisiä ja päätöparisia. Noin senttimetrin pituisia, pitkänomaisia, suippokärkisiä lehdyköitä on lehdessä 8–15 paria. Kukinnot ovat 10–20 cm pitkien, pystyjen, lehtiruusukkeen keskeltä lehtihangoista lähtevien tanakoiden kukintoperien päissä olevia terttuja. Lehdet ja kukintoperät ovat pehmeäkarvaisia. Terttu on tiheä, mykerömäinen, ja siinä on 5–15 kukkaa. Kukat ovat vajaan puolentoista senttimetrin pituisia, viistosti ylös suuntautuvia. Teriö on kellanvalkoinen tai sinertävä. Verhiö on mustakarvainen. Palot ovat pari senttimetriä pitkiä, pystyjä ja mustakarvaisia. Ne ovat pulleita, kahdesta rinnakkaisesta lokerosta muodostuneita. Palkojen kärki on kuitenkin pitkä ja suippo, mikä on antanut aiheen nimelle keulankärki ja tieteelliselle nimelle "Oxytropis", joka merkitsee terävää kärkeä tai keulaa.


title: Idänkeulankärki

text: Idänkeulankärki on laajalle levinnyt ja ominaisuuksiltaan vaihteleva laji, jonka jaosta alalajeihin ja toisaalta rajauksesta suhteessa lähilajeihin on erilaisia käsityksiä. Suomessa esiintyvä alalaji "sordida" kasvaa tundralla Suomesta itäisimpään Siperiaan asti. Paikoin sen alue ulottuu havumetsävyöhykkeen puolelle ja kauimmillaan etelässä Ohotanmeren rannikolle ja Sahalinille. Siperian eteläosan vuoristoissa Baikaljärven ja Altain välillä on erillisiä esiintymiä. Alalaji "campestris" esiintyy etelämpänä Euroopassa vuoristoissa: Pyreneillä, Alpeilla, Karpaateilla ja Kaukasuksella. Lisäksi sillä on erillinen esiintymisalue Skandinavian eteläosassa. Pohjois-Amerikassa esiintyy muotoja, jotka voidaan laskea alalajeiksi tai lähilajeiksi.


title: Idänkeulankärki

text: Idänkeulankärki esiintyy Suomessa harvinaisena Pohjois-Lapissa, Sallan ja Kuusamon tienoilla sekä toisaalta Etelä-Suomessa. Pohjoisessa se kasvaa tunturikankailla, kallioilla ja jokien hiekkaisilla rannoilla. Kaakkois- ja Etelä-Suomessa idänkeulankärjen levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Karjalan eteläosasta lounaaseen Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajoille asti. Etelä-Suomen keulankärkiesiintymät ovat yleensä Salpausselkien liepeillä, muutamat kuitenkin kauempanakin niistä sijaitsevilla harjuilla. Myös Suomessa esiintyvän (idän)keulankärjen taksonomisesta asemasta on esitetty erilaisia näkemyksiä. Erityisesti Etelä-Suomen keulankärkien osalta on ollut epäselvää kuuluvatko ne alalajiin "sordida", kuten Pohjois-Suomen, Pohjois-Venäjän ja Siperian keulankärjet, vai ovatko ne enemmänkin sukua Etelä-Skandinavian ja muun Euroopan keulankärjille. Epäselvyyteen on vaikuttanut muun muassa Pohjois- ja Etelä-Suomen keulankärkien kukkien erilainen väri. Pohjoisen kasvit ovat yleensä sinikukkaisia, etelän taas valko- tai kellertäväkukkaisia.


title: Pyhäjoen taistelu

text: Pyhäjoen taistelu käytiin Suomen sodan aikana pääsiäislauantaina 16. huhtikuuta 1808 Pyhäjoen Yppärin ja Virteen kylissä.


title: Pyhäjoen taistelu

text: Eversti Kulnevin johtama 1300 miehen vahvuinen venäläinen ratsuväki kävi Yppärin kylässä eversti von Döbelnin komentaman Uudenmaan rykmentin muodostaman ruotsalaisten jälkijoukon kimppuun. Venäläisten maantietä pitkin tekemä hyökkäys saatiin torjuttua ja he joutuivat perääntymään. Toinen venäläisten osasto yritti sitten kiertää Döbelnin asemat Yppärin ojan kautta mutta heidätkin pysäytettiin. Döbelnin joukko pääsi sitten perääntymään pohjoiseen päin.


title: Pyhäjoen taistelu

text: Taistelu jatkui sitten Virteen torpan luona kun ruotsalaisten esikunnan päällikkö eversti Gustaf Löwenhjelm määräsi eversti Hans Henrik Gripenbergin johtaman jälkijoukon puolustukseen ja aikoi itse kiertää venäläiset toisella osastolla meren puolelta. Gripenberg sai taistelun ollessa käynnissä ylipäällikkö Klingsporilta ehdottoman perääntymiskäskyn ja joutui lähtemään perääntymään. Döbeln onnistui joukkoineen vain vaivoin suojaamaan perääntyjiä hyökkääviltä venäläisitä. Taistelu jatkui aina iltaan saakka.


title: Pyhäjoen taistelu

text: Löwenhjelm ja hänen adjutanttinsa kapteeni Clairfelt jäivät pahoin haavoittuneina venäläisten vangeiksi. Taistelun jälleen uudeksi esikuntapäälliköksi tuli eversti Carl Johan Adlercreutz ja von Döbelnistä tehtiin 2. Prikaatin uusi komentaja.


title: Pyhäjoen taistelu

text: Pyhäjoen taistelun muistomerkki sijaitsee Raahen kirkon edessä. Pattijoen Ruuminhautakankaalla sijaitsee venäläisten taistelussa kaatuneiden hautapaikka.


title: Tiantai

text: Tiantai (天台, pinyin: tiāntái; Wade-Giles: T'ien-t'ai) on yksi buddhalaisuuden itäisistä koulukunnista. Zhiyi (538–597) perusti sen Kiinassa Sui-dynastian aikaan. Sitä seuranneen Tang-dynastian aikana Tiantaista tuli yksi johtavista kiinalaisista buddhalaisuuden koulukunnista.


title: Meranges

text: Meranges on kunta Baixa Cerdanyan comarcassa, Gironan maakunnassa, Katalonian itsehallintoalueella, Espanjassa. Kunnan pinta-ala on 37,3 neliökilometriä ja asukkaita siellä on 100 (2015). Väestötiheys on 2,5 as./km².


title: Meranges

text: Merangesin naapurikunnat ovat Ger lännessä, Bellver de Cerdanya etelässä ja idässä ja Lles de Cerdanya luoteessa. Pohjoisessa kunta rajautuu Ranskaan.


title: Meranges

text: Kunnasta on matkaa Puigcerdàan 18,9 kilometriä, Andorraan 68,7 km ja maakunnan pääkaupunkiin Gironaan 154,7 km.


title: Meranges

text: Merangesin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:


title: VAL

text: Val voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Eduard Kokoity

text: Kokoity Džabejy fyrt Eduard (, , , s. 31. lokakuuta 1964 Tskhinvali, Etelä-Ossetian AA, Georgian SNT, Neuvostoliitto) on osseettipoliitikko, Venäjän, Nicaraguan ja Venezuelan tunnustaman Etelä-Ossetian presidentti vuosina 2001–2011.


title: Eduard Kokoity

text: Kokoity on entinen painija ja Neuvostoliiton olympiajoukkueen jäsen. Hän oli vuoteen 1989 Tskhinvalin komsomolin pääsihteeri. Vuonna 1992 hän muutti Moskovaan, jossa harjoitti liiketoimintaa. Hän palasi vuonna 2001 Etelä-Ossetiaan, jossa hänet marras-joulukuussa 2001 valittiin tasavallan presidentiksi. Kokoity sai merkittävää tukea maan merkittävimpiin kuuluvalta Tedejevin klaanilta. Hänen valintansa jälkeen Tedejevit saivat haltuunsa tullilaitoksen ja liikenteen Transkaukasian valtatiellä. Vuonna 2003 Kokoity erotti Albert Tedejevin asemastaan turvallisuusneuvoston johdossa ja määräsi heidän yksityisarmeijansa riisuttavaksi aseista.


title: Eduard Kokoity

text: Kokoity valittiin toiselle kaudelle marraskuussa 2006. Myöhemmin Georgian hallitsemilla alueilla järjestettiin oma äänestys, jossa Kokoityn erottama entinen pääministeri Dmitri Sanakojev valittiin Georgian tukeman "Etelä-Ossetian väliaikaisen hallinnollisen entiteetin" johtoon.


title: Crocs

text: Crocs on George B. Boedecker., Jr:n valmistamia muovikenkämalli. Kengät tehdään valamalla kuumennettua etyyleeni-vinyyli-asetaattivaahtoa muottiin, jossa se saa laajentua lopulliseen muotoonsa.


title: Crocs

text: Tuoteryhmä on pysynyt suosittuna, ja muotivillityksille tyypillisesti se on saanut osakseen sekä voimakasta kannatusta että vastustusta.


title: Crocs

text: Crocsien tapaisia halpoja jäljitelmiä tehdään paljon. Crocs on yrittänyt patentoida kenkiensä rakennetta.


title: Crocs

text: Vuonna 2009 uutisoitiin, että yhtiö olisi konkurssin partaalla. Crocs kuitenkin kiisti konkurssin. Huhu perustui toimittajan väärään johtopäätökseen Crocsin voimassa olevaan lainaan liittyen. Crocs aloitti sandaalien valmistamisen vuonna 2002, ja se on sittemmin laajentanut kenkämallistoaan mm. saappaisiin, talvikenkiin, kumikenkiin ja varvastossuihin. Crocsin jalkineille tunnusomaista ovat materiaalin lisäksi kirkkaat ja selkeät värit.


title: Ioánnis Poúlos

text: Ioánnis Poúlos () oli kreikkalainen miekkailija, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisissa florettiturnaukseen. Poúloksen hävittyä turnauksessa kaikki kolme otteluansa, hän sijoittui viimeiseksi omassa karsintaryhmässään. Hänen karsintaryhmässään oli yhteensä neljä miekkailijaa. Koko turnauksessa Poúlos sijoittui jaetulle viimeiselle sijalle, eli seitsemänneksi.


title: Salaki

text: Salaki ("Salacca zalacca") on palmukasvi. Se on kotoisin Malesiasta ja Indonesiasta. Kaukoidässä salakia arvostetaan erittäin paljon.


title: Salaki

text: Salakipalmu on lyhytrunkoinen, pieni puu, joka kasvaa sademetsässä suurempien puiden varjossa. Puu on piikkinen, ja sen hedelmät kasvavat terttuina oksien joukossa, mistä niitä on piikkien takia vaikea poimia. Palmu on yleensä kaksikotinen (hede- ja emikukat eri yksilöissä), mutta Balilla tavataan hermafrodiittisia yksilöitä. Sitä voi lisätä siementen lisäksi myös oksapistokkaista.


title: Salaki

text: Salaki on pyöreähkö, noin viiden sentin pituinen hedelmä. Sen punaruskea pinta on kova, kiiltävä ja suomujen peitossa. Sen takia salakia kutsutaankin joskus käärmeenmuniksi. Salakit säilytetään hyvin kylmässä, +1-+2- celsiusasteessa lyhyitä aikoja. Salaki säilyy todella huonosti.


title: Salaki

text: Salakin vaalea hedelmäliha on muodostunut kolmesta läpinäkyvän kalvon peittämästä osasta, joissa jokaisessa on ruskea siemen. Kypsän salakin malto on melko kuivaa ja kiinteää. Salakin maku on hapanimelä, ja se soveltuu syötäväksi sellaisenaan tai jälkiruoissa paloiteltuna. Salakin siemeniä ja hedelmälihoja peittäviä kalvoja ei syödä.


title: Henri Delaborde

text: Henri Delaborde oli ranskalainen miekkailija, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisissa florettiturnaukseen. Delaborden hävittyä turnauksessa kaksi otteluansa kolmesta, hän sijoittui toiseksi viimeiseksi omassa karsintaryhmässään. Hänen karsintaryhmässään oli yhteensä neljä miekkailijaa. Koko turnauksessa hän sijoittui jaetulle viidennelle sijalle.


title: Bill Tilden

text: William Tatem Tilden II (10. helmikuuta 1893 Philadelphia, Pennsylvania – 5. kesäkuuta 1953 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän oli maailmanrankingin ykkönen vuosina 1920–1925. Tilden valittiin International Tennis Hall of Fame'iin vuonna 1959.


title: Bill Tilden

text: "Urheilulehti" arvioi hänet 2009 kaikkien aikojen kuudenneksi parhaaksi homo- tai biseksuaaliseksi urheilijaksi. Hän voitti Wimbledonin kaksinpelimestaruuden kolmesti vuosina 1920, 1921 ja 1930 sekä nelinpelimestaruuden vuonna 1927.


title: Bill Tilden

text: Amatöörina Bill Tilden osallistui 192 turnaukseen ja voitti niistä 138.


title: Bysantin–sassanidien sota (540–562)

text: Bysantin–sassanidien sota käytiin vuosina 540–562.


title: Bysantin–sassanidien sota (540–562)

text: Valtakunnat olivat sopineen "ikuisen rauhan" keskenään vuonna 532. Tämän jälkeen keisari Justinianus I oli pystynyt aloittamaan suuria sotilasoperaatioita, joiden ansiosta Afrikan pohjoisrannikko ja Italia taas joutuivat Itä-Rooman valtaan (katso vandaalisota ja Goottisota (535–554)). Persian kuningas Khosrau I pelkäsi Itä-Rooman kasvavaa valtaa ja aloitti sodan vuonna 540. Khosrau johti itse armeijaa joka hyökkäsi Syyriaan. Roomalaisia joukkoja johti Justinianuksen serkku Germanus. Khosrau valtasi ja ryösti Antiokian, joka oli huonosti puolustettu. Khosrau yritti myös vallata Daran, mutta epäonnistui. Tämän jälkeen sota levisi Lazicaan, jonka kuningas luopui roomalaisista.


title: Bysantin–sassanidien sota (540–562)

text: Khosrau joutui kuitenkin jättämään sotatoimet Lazicassa koska Belisarius saapui jälleen kerran johtamaan Mesopotamian joukkoja. Belisarius teki rohkean hyökkäyksen persialaisten alueelle vuonna 541. Khosrau yritti tämän jälkeen hyökätä Jerusalemia vastaan vuonna 542, mutta Belisarius sai tämän luopumaan tästä aikeesta. Vuonna 543 persialaiset hyökkäsivät roomalaisten Armeniaan ja roomalaiset hyökkäsivät Persarmeniaan. Vuonna 544 Khosrau hyökkäsi Edessaa vastaa, mutta epäonnistui. Tämän jälkeen Khosraun oli valmis aselepoon, joka solmittiin viideksi vuodeksi. Osana sopimusta roomalaiset lupasivat maksaa persialaisille vuosittain 2000 puntaa kultaa. Lazica jätettiin kuitenkin sopimuksen ulkopuolelle ja sota jatkui siellä. Roomalaiset menestyivät hyvin Lazicassa Bessaksen ja Germanuksen pojan Iustinuksen johdolla. Vuonna 557 solmittiin uusi aselepo, johon liitettiin myös Lazica.


title: Bysantin–sassanidien sota (540–562)

text: Lopullinen rauha saatiin aikaan vasta vuonna 562. Rauhansopimuksen tuli kestää 50 vuotta ja sen mukaan roomalaiset maksoivat vuosittain suuret lunnaat, mutta he saivat pitää Lazican ja Daran.


title: Lles de Cerdanya

text: Lles de Cerdanya on kunta Baixa Cerdanyan comarcassa, Lleidan maakunnassa, Katalonian itsehallintoalueella, Espanjassa. Kunnan pinta-ala on 102,8 neliökilometriä ja asukkaita siellä on 247 (2016). Väestötiheys on noin 2,4 as./km².


title: Lles de Cerdanya

text: Lles de Cerdanyan Baixa Cerdanyaan kuuluvat naapurikunnat ovat Meranges koillisessa, Bellver de Cerdanya ja Prullans lännessä ja Montellà i Martinet etelässä. Lännessä kunta rajautuu espanjalaiseen Alt Urgellin comarcaan, pohjoisessa Andorraan ja koillisessa Ranskaan.


title: Lles de Cerdanya

text: Nykyinen Lles de Cerdanyan kunta muodostui vuonna 1966, kun Músser i Arànserin kunta liitettiin siihen. Lles de Cerdanyan nähtävyyksiä ovat muun muassa Sant Pere de Lles -kirkko sekä Llesin linnan rauniot.


title: Lles de Cerdanya

text: Aransa on Arànserin kylässä sijaitseva murtomaahiihtokeskus. Toinen kunnan murtomaahiihtokeskuksista on nimeltään Lles (Lles Estació d'Esquí i Muntanya)


title: Lles de Cerdanya

text: Lles de Cerdanyan asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:


title: Francesco Allegrini da Gubbio

text: Francesco Allegrini da Gubbio (s. 1587, Gubbio – k. 1663, Rooma) oli barokkiajan italialainen taidemaalari. Hän oli Giuseppe Cesarin (joka on tunnettu myös nimellä Cavaliere D'Arpino) oppilas. Allegrini maalasi muun muassa Gubbion Madonna de' Bianchin kirkon ja katedraalin freskot. Hänen freskojaan on myös Savonassa. Rooman Palazzo Colonnassa hän maalasi Clauden maisemakuvien ihmishahmot. Francesco Allegrini da Gubbion poika Flaminio oli myös taidemaalari.


title: Valokuvavedos

text: Valokuvavedos valmistetaan joko valottamalla valokuva suoraan vedostusmateriaalille tai vedostamalla kuva negatiivista tai positiivistä. Vedostusmateriaali on usein paperipohjaista, mutta se voi olla muovia tai "immateriaalinen" digitaalinen tiedosto. Digitaalisesta tiedostosta voidaan tehdä myös digitaalinen printti esimerkiksi portable document format (pdf) -muotoon. Digitaalisia vedostusta kutsutaan yleisesti tulostamiseksi. Valokuvavedos voidaan tehdä myös painomenetelmällä.


title: Valokuvavedos

text: Ensimmäisen säilyneen valokuvan vedosti Joseph Nicéphore Niépce suoraan asfaltille. Tämän kuvan valottaminen kesti kahdeksan tuntia, minkä vuoksi kuvaan eksyi outoja valoja ja varjoja. Useimmat vedostusmenetelmät ovat epäsuoria. Aiemmin käytettiin välivaiheena negatiivia. Vuoden 2000 jälkeen välivaiheena on yleistynyt digitaalinen tiedosto.Median uudistuessa valokuvauksen käytänteet ovat moninaistuneet. Valokuvavedos voi olla paitsi valoherkälle materiaalille vedostettu, myös esimerkiksi painomusteella eri materiaaleille siirretty painokuva, digitaalinen tuloste tai valokopio. Digitaalinen valokuva voidaan tuottaa myös "aineettomana" "immateriaalisena" vedoksena valkokankaalle tai näyttöpäätteelle.


title: Valokuvavedos

text:
Valkuaisella, tavallisimmin munanvalkuaisella päällystetty ja hopeasuoloilla herkistetty valokuva. Pohjustettiin miltei aina pahville. Tavallinen 1800-luvun lopun kuvissa.
Mustalle taustalle asetettu alivalottunut lasinen märkälevynegatiivi. Maitomainen emulsio näyttäytyy positiivisena sitä katsottaessa. Kolmiulotteinen vaikutelma helpottaa tunnistusta. Käytössä 1850-luvulta 1860-luvulle.
Additiiviseen värisekoitukseen perustuva ensimmäinen käytännöllinen, mutta lopputulokseltaan erittäin hienostunut värikuvausmenetelmä 1900-luvun alusta. Lasinen diapositiivi, jossa on kolme tärkkelykseen sekoitettua väriainesta.
Ensimmäinen yleisesti levinnyt, uniikkeja kuvia tuottava valokuvausmenetelmä. Jodihöyryssä herkistettyyn hopeoituun kuparilevyyn syntyi valoherkkä hopeajodikalvo, jonka voi tunnistaa peilimäisestä pinnasta. Käytössä Suomessa 1860-luvulle asti.
Ambrotyypin tapaan toimiva, etenkin torikuvaajien aina 1920-luvulle asti muotokuvaukseen käyttämä valokuvamenetelmä. Tunnistusta helpottaa kuvan pohja, joka on rautapeltiä.
Myös fotogravyyri, rotogravyyri tai kaiverrus. Syväpainomenetelmiä, missä painolaatan syvennyksiin siirretty väri paperille painettuna muodostaa sävyntoistoltaan hienostuneen ja piirroltaan tarkan täyssävykuvan.
Tavallinen mustavalkovalokuva. Gelatiinilla päällystetty ja hopeasuoloilla herkistetty valokuvapaperi.
Myös talbotyyppi keksijänsä Talbotin mukaan. Paperinegatiivista suolapaperille vedostettu paperipositiivi. Nykyään käytetään myös hopeagelatiinipapereita tarkoitukseen.
Vedos, jonka valoherkän emulsion sidosaineena käytettiin nitroselluloosan alkoholi-eetteriseosta.
"Tavallinen värivalokuva". Värinegatiivista väripositiiveja tehtäessä käytetty paperi, jossa on kolme eri väritekijää sisältävä hopeaherkistys. Valmiiksi emulsioon sijoitetut väritekijät saadaan esille kehitysprosessissa.
Myös mustesuihkutuloste. Mustesuihkutulostimella digitaalisesta tiedostosta tehty tuloste. Joskus käytetään myös termiä pigmenttivedos.
Nahalle tai vahapaperille vedostettu valokuva. Vain vähän pannotyyppejä on säilynyt.
Myös palladiumvedos. Rautasuoloilla herkistetty ja platinasuoloilla herkistetty paperille vedostettu valokuva.
Sinikopionti. Sinisävyisillä rautasuoloilla paperille vedostettu valokuva.
Laakapainovedos, joka on aikaansaatu lasilevyllä olevan bikromaatilla herkistetyn retikuloituneen gelatiinin avulla.
Luonnolliset värit toistava kääntöfilmi, joka perustuu kromogeeniseen väriprosessiin ja hopean valkaisuun.
Värinegatiivifilmin valotuksen jälkeen kehitetään negatiiviset 'värikuvat'. Vedostetaan positiivikuva esimerkiksi väripaperille, jolloin värit toistuvat oikein.


title: Valokuvavedos

text:
Perustuu laakapainomenetelmään.
Perustuu syväpainomenetelmään.
Perustuu värikalvomenetelmään.


title: Valokuvavedos

text:
Perustuu värinegatiiviprosessiin.
Perustuu värikalvotekniikkaan.
Perustuu Xeroxin kopiomenetelmään.
Perustuu Canonin mustepisaratekniikkaan.
Perustuu PDF-menetelmään.


title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2008

text: 2008 kesäolympialaisten sulkapalloturnaus käytiin 9.–17. elokuuta. Sulkapallossa järjestetiin viisi kilpailutapahtumaa: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit sekä sekanelinpeli. Sulkapallo-ottelujen pelipaikkana toimi Pekingin teknillisen yliopiston liikuntasali.


title: Mattias Wiklöf

text: Mattias Wiklöf (s. 24. toukokuuta 1979) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja hyökkääjä. Hän edustaa kaudella 2009 Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaa IK Bragea. Kaudella 2008 Wiklöf pelasi Veikkausliigan IFK Mariehamnissa. Hän siirtyi maarianhaminalaisjoukkueeseen Ruotsin 2-divisioonassa pelaavasta Sandvikens IF:sta. Hän on Ockelbo IF:n kasvatti.


title: Komeapihta

text: Komeapihta ("Abies magnifica") on pihtojen sukuun kuuluva havupuu. Lajia esiintyy Yhdysvaltojen länsirannikolla Oregonin ja Kalifornian vuoristoissa.


title: Komeapihta

text: Laji kasvaa yleensä 40–60 metriä korkeaksi, rungon halkaisijan ollessa 2 metriä. Komeapihta on korkealla viihtyvä puu ja sitä esiintyy 1 400–2 700 metrin korkeudella. Nuorten puiden kaarna on pehmeää, väriltään harmaata ja muuttuu pihkarakkuloiden seurauksena vanhojen puiden oranssinpunaiseksi, karkeaksi ja halkeilleeksi. Neulaset ovat 2–3,5 senttiä pitkiä, väriltään sinivihreitä.


title: Komeapihta

text: Komeapihta on hyvin läheinen aitopihdan ("Abies procera") kanssa.


title: Komeapihta

text: Lajia käytetään puutavaraksi ja paperiteollisuuden raaka-aineena. Se on suosittu joulukuusena.


title: Kesäparalympialaiset 1964

text: Kesäparalympialaiset 1964 järjestettiin Tokiossa Japanissa, jossa järjestettiin myös saman vuoden kesäolympialaiset. Urheilijoita saapui kisoihin 21. maasta yhteensä 375, heistä 307 oli miehiä ja 68 naisia. Avajais- ja päätösseremonioissa oli läsnä silloinen prinssi Akihito ja prinsessa Michiko. Suomi ei ollut kisoissa mukana.


title: Kesäparalympialaiset 1964

text: Uutena lajina kisoissa oli 60 metrin pyörätuolikelaus, jota ei ollut vuoden 1960 kisoissa.


title: Vallinginkylä

text: Vallinginkylä () on entinen inkerinsuomalainen kylä nykyisen Pietarin kaupungin alueella. Se sijaitsi Katariinanhovinjoen luona nykyisten Kalininin- ja Trefolevinkatujen risteyksessä. Kylä kuului Pietarin Pyhän Marian seurakuntaan.


title: Vallinginkylä

text: Vuonna 1888 kylässä asuneet suomalaiset lahjoittivat Pyhän Marian seurakunnalle tontin, jolle rakennettiin koulutalo ja 1900-luvun alussa rukoushuone.


title: Geórgios Valakákis

text: Geórgios Valakákis () oli kreikkalainen miekkailija, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisissa florettiturnaukseen. Valakákiksen hävittyä turnauksessa kaikki kolme otteluansa, hän sijoittui viimeiseksi omassa karsintaryhmässään. Hänen karsintaryhmässään oli yhteensä neljä miekkailijaa. Koko turnauksessa hän sijoittui jaetulle viimeiselle sijalle, eli seitsemänneksi.


title: Kazuhiko Akiyama

text: Kazuhiko Akiyama (s. 3. tammikuuta 1973) on tähdistön jäsen Kahjot Ninjat -kilpailussa. Lisäksi hän on voittanut 4. kisassa koko kilpailun. Hänellä on näkövamma, joka ajoittain estää häntä näkemästä pimeässä. Akiyama on suorittanut asepalveluksen ja kilpaillut painijana. Hän työskenteli ravustajana, mutta joutui luopumaan työstä näkövamman vuoksi. Myöhemmin hän kouluttautui hierojaksi.


title: Konstantínos Miliótis-Komninós

text: Konstantínos Miliótis-Komninós (, s. 1874 Ermoúpoli) oli kreikkalainen miekkailija, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisissa florettiturnaukseen. Miliótis-Komninóksen hävittyä turnauksessa kaksi otteluansa kolmesta, hän sijoittui toiseksi viimeiseksi omassa karsintaryhmässään. Hänen karsintaryhmässään oli yhteensä neljä miekkailijaa. Koko turnauksessa Miliótis-Komninós sijoittui jaetulle viidennelle sijalle.


title: Kurt Leucht

text: Kurt Leucht (13. maaliskuuta 1903 – 2. marraskuuta 1974) oli saksalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Kurt Leucht

text: Leucht voitti olympiakultaa 58 kilogramman painoluokassa 1928 Amsterdamin kisoissa. 1931 EM-kisoissa Prahassa hän saavutti hopeaa 56 kilogramman painoluokassa.


title: Saga

text: Saga voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Athanásios Voúros

text: Athanásios Voúros () oli kreikkalainen miekkailija, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisissa florettiturnaukseen. Voúroksen voitettua turnauksessa kaksi otteluansa kolmesta, hän sijoittui toiseksi omassa karsintaryhmässään. Hänen karsintaryhmässään oli yhteensä neljä miekkailijaa. Koko turnauksessa Voúros sijoittui neljännelle sijalle. Myös turnauksessa kolmanneksi sijoittunut Periklís Pierrákos-Mavromichális voitti kaksi otteluansa kolmesta, mutta koska yksi Voúroksen voitoista oli luovutusvoitto, lopputuloksissa Pierrákos-Mavromichális oli kolmas ja Voúros neljäs.


title: Krates

text: Krates () on kreikkalainen nimi. Se voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Dassault Étendard IV

text: Dassault Étendard IV on ranskalainen suihkukäyttöinen laivaston tiedustelulentokone (versio IVP) ja rynnäkköpommikone (versio IVM). Kone oli lentotukialusta käyttävä.


title: Dassault Étendard IV

text: Dassault-yhtymän tehtäväksi annettiin kehittää uusi Nato-standardit täyttävä kevyt, yksimoottorinen ja suihkukäyttöinen rynnäkköpommittaja, joka kykenisi toimintaan päällystämättömiltä lentokentiltä. Kone suunniteltiin aliäänikoneeksi eli subsooniseksi, mikä tarkoittaa ettei se ylitä äänen nopeutta matalalennossa. Ensilento koitti vuonna 1958. Lopulta tuohon tehtävään tuli valituksi Fiat G.91 -konetyyppi.


title: Dassault Étendard IV

text: Étendard (suomeksi: "taistelulippu") oli osoittautunut moottoriltaan alitehoiseksi, mutta yhtiön omalla riskillä Marcel Dassault jatkoi tyypin kehittelyä. Kaksi käyttötarkoitukseltaan poikkeavaa alatyyppiä tuotettiin Ranskan laivaston käyttöön. Kummankin palvelusura aloitettiin vuonna 1962. Koneen edessä on ilmatankkausta varten oleva taitettava putki.


title: Dassault Étendard IV

text: Étendardista kehitettiin edelleen Super Étendard, jolla oli tehokkaampi suihkumoottori — ja joka kykeni käyttämään raskaampaa aseistusta kuten Exocet laivasto-ohjuksia merimaaleja vastaan. Étendard IV -tyypin koneet vedettiin palveluksesta 1991. Sen on korvannut pääosin Dassault Rafale, jota edelsivät Dassault Mirage F1 sekä SEPECAT Jaguar.


title: Dassault Étendard IV

text: Dassault Étendard IV


title: Sutela (Pietari)

text: Sutela () on entinen inkerinsuomalainen kylä ja historiallinen kaupunginosa Pietarin kaupungin alueella. Se sijaitsee Obvodnyi-kanavan eteläpuolella Moskovan ja Vytebskin rautateiden välissä Sutelanjoen () rannalla. Kylä kuului Pietarin Pyhän Marian seurakuntaan.


title: Sutela (Pietari)

text: Vuonna 1756 Sutelan lähelle perustettiin ortodoksinen ja luterilainen Volkovon hautausmaa (), jotka ovat kaupungin vanhimpia edelleen käytössä olevia hautapaikkoja.


title: Latifa

text: Latifa Bint Alayah al-Arfaoui (), taiteilijanimeltään vain Latifa (لطيفة; s. 14. helmikuuta 1961) on tunisialainen laulaja. Hän syntyi Manoubassa ja osoittautui varhain musikaalisesti lahjakkaaksi. Hän opiskeli Tunisiassa ja sitten Egyptissä.


title: Latifa

text: Latifa aloitti levytystensä julkaisemisen 1980-luvulla. Hän on noussut yhdeksi arabimaailman kuunnelluimmista artisteita, ja hän saikin World Music Awardin vuonna 2004.


title: Latifa

text: Latifalla on levytyssopimus Rotanan kanssa.