title: FFmpeg

text: Moni näiden koodekkien valmistajista on julkaissut tuotteensa sellaisten ehtojen alla, jotka kieltävät takaisinmallinnuksen, myös yhteensopivuustarkoituksessa. Nämä käyttöehdot eivät ole lainvoimaisia kaikissa maissa.


title: FFmpeg

text: Näistä syistä moni jakelu ei sisällä FFmpeg:tä välttyäkseen lakiongelmilta. Suomessa FFmpegin käyttö lienee täysin laillista, koska ohjelmistopatentit eivät ole lainvoimaisia Suomessa.


title: Esipuhdistaja

text: Esipuhdistaja on maataloudessa ja erityisesti viljanviljelyssä käytettävä laite, joka sijaisee useimmiten kuivurin yhteydessä. Sillä saadaan poistettua viljan joukosta erilaisia epäpuhtauksia, kuten pölyä, roskia, akanoita ja piensiemeniä. Sitä käytetään varsinkin silloin, kun käsiteltävä viljaerä myydään teollisuuteen.


title: Esipuhdistaja

text: Vanhemmassa koneistetussa maataloudessa esipuhdistajan tehtävät hoidettiin tuultajalla eli viskurilla. Seuloilla varustettu viskuri on esipuhdistajaa monipuolisempi laite, sillä esipuhdistin ei lajittele viljaa.


title: Karikkoselkä

text: Karikkoselkä on kraatterijärvi Petäjävedellä Keski-Suomessa. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Jyväskylästä länteen ja noin viisi kilometriä Petäjäveden kirkolta kaakkoon. Järvi kuuluu Päijänteen vesistöalueeseen ja Petäjäveden reittiin.


title: Karikkoselkä

text: Karikkoselkä eroaa muista alueen järvistä selvän pyöreähkön muotoisena. Muut järvet ovat tyypillisiä jääkauden muovaamia luode–kaakko-suuntaisia. Karikkoselän eteläpää on meteoriittikraatteri ja pohjoisosa pitkänomainen Petäälahti. Järvi on Autionsalmen kautta yhteydessä Petäjävesi-järveen länteen ja sieltä etelään Suoliveden suunnan eli Petäjäveden reitin ja edelleen Jämsän kautta Päijänteeseen.


title: Karikkoselkä

text: Karikkoselkä on pienin Suomen tunnetuista törmäyskraattereista. Sen läpimitta on 1,4 kilometriä ja syvyys 150 metriä, mutta kraatterin pohjalla on yli sadan metrin paksuinen sedimenttikerros. Kraatterin iäksi on määritelty 250–450 miljoonaa vuotta. Järven suurin syvyys on 26 metriä ja kokonaispinta-ala on noin 2,5 km².


title: Karikkoselkä

text: Järven syntytapa oli mahdollista päätellä jo sen muodosta ja sen ympäriltä löydetyistä pirstekartioista. Myös magneettiset mittaukset osoittivat poikkeamia järven kohdalla. Lopullinen varmistus saatiin järven pohjan porauksin ja vuonna 1996 Karikkoselkä voitiin virallisesti määritellä Suomen seitsemänneksi meteoriittikraatteriksi.


title: Valassaarten majakka

text: Valassaarten majakka on majakka Mustasaaren kunnassa Vaasan edustalla Merenkurkussa. Se sijaitsee Merenkurkun kapeimmalla kohdalla, ja juuri tämän kohdan kautta on kuljetettu postia Pohjanlahden yli Ruotsiin. Majakalta on noin 15 kilometrin matka Björkön saarella olevaan Svedjehamnin kalasatamaan.


title: Valassaarten majakka

text: Valassaarten erikoinen nimi juontuu niiden ruotsinkielisestä nimestä Valsörarna, joka taas on tullut luultavasti saarten vallimaisista moreeniharjanteista. Jotkut myös uskovat että nimi johtuu harjanteista, jotka näyttävät valaitten seliltä. On myös mahdollista että saarille on joskus ajautunut oikea valaskin, joka olisi kuitenkin luultavasti ollut pyöriäinen.


title: Valassaarten majakka

text: Valassaarten kummatkin saaret, Ebbskär ja Storskär on yhdistetty pengertiellä. Itse majakka on Storskärillä ja merivartioasema sijaitsee puolestaan Ebbskärin saarella. Ebbskärillä sijaitsee myös muistomerkki Suomen sodan ja vänrikki Stoolin ajoilta.


title: Valassaarten majakka

text: Sodan lopulla vuonna 1809 venäläiskenraali Michael Barclay de Tolly kulki 3 700 sotilaansa kanssa yli jäätyneen Merenkurkun valtaamaan Uumajaa Ruotsiin. Sen ylitys ei sujunutkaan ongelmitta, sillä jään lukuisat railot sekä ahtojääröykkiöt vaikeuttivat kulkua huomattavasti. Matkalla kuoli satoja sotilaita ja lukuisia hevosia jouduttiin lopettamaan. Joukot kuitenkin pääsivät perille, ja onnistuivat vielä pitämään Uumajaa hallussaan viikon päivät. Sekä meno- että paluumatkalla joukot viettivät yön Valassaarilla, jonne jäi arviolta noin 400 vainajaa. 1930-luvun lopulla vainajien luut kerättiin joukkohautaan jonka merkiksi saarelle koottiin vielä kivistä ladottu kummeli.


title: Valassaarten majakka

text: Valassaarten vaarallisilla vesillä oli ollut jo kauan puinen tunnusmajakka. Liikenteen vilkastuttua 1850-luvulla merenkulkijat alkoivat vaatia alueelle valomajakkaa. Kuitenkin vasta vuonna 1879 aloitettiin majakkaprojekti. Tällöin sattui myös onnettomuus. Eräänä yönä kareille ajoi viisi alusta, jotka jäivät kaikki hylyiksi.


title: Valassaarten majakka

text: 1870-luvulla Pohjois-Euroopassa oli otettu käyttöön rautaelementeistä koottuja ristikkomajakoita menestyksellisesti. Myös Suomen luotsilaitos halusi kokeilla sellaista uudessa Valassaarten majakassa. 1883 Senaatti myönsi hankkeelle rahoituksen. Alkuvuodesta vuonna 1884 se tilasi ristikkomajakan asennuksineen pariisilaiselta toiminimeltä Henry-Lepaute, joka muutamaa vuotta myöhemmin suunnitteli myös Pariisissa olevan Eiffel-tornin.Yleisten rakennusten ylihallitus määrättiin valvomaan rakentamista.


title: Valassaarten majakka

text: Majakkaa alettiin rakentamaan ensin Ebbskärin luodolle, joka oli lähellä Merenkurkun laivareittiä. Työt aloitettiin 1885 keväällä rakentamalla majakanvartijoiden asuinrakennukset lähelle tulevaa majakkaa, jonka jälkeen alkoi majakan perustusten kaivaminen. Ensin kaivettiin läpi metrin savikerroksesta, jonka jälkeen vielä pari metriä moreenia. Sitten alkoi uudestaan savikerros. Lapiomiehet kaivoivat koko ajan entistä syvempään, ja pian majakkainsinööri Ernst Andersin totesi työn olevan mahdottomuus, sillä peruskalliota ei vain löytynyt. Ainoaksi mahdollisuudeksi tuli rakentaa majakka kokonaan eri paikkaan.


title: Valassaarten majakka

text: Majakka päätettiin lopulta rakentaa vähän kauempana laivaväylistä olevalle Storskärille, missä oli lujaa kalliota sen perustaksi. Jo valmiit asuinrakennukset purettiin 1886, ja pystytettiin uudelleen Storskärille. Ranskasta laivattavia rautaelementtejä varten tehtiin tie kivilohkareista ja irtomaasta Ebbskäristä Storskäriin. Tie on säilynyt näihin päiviin asti hyvänä.


title: Valassaarten majakka

text: Toukokuussa 1886 aloitettiin kokoamaan majakkatornin rautaelementtejä. Loppysyksystä työ oli tullut jo valmiiksi. Itse tornia tukee ulkopuolelta kuudesta pystypalkista ja niitä yhdistävistä ristikoista koottu tuki. Hanke oli tullut noin kolmanneksen myönnettyä määrärahaa kallimmaksi.


title: Valassaarten majakka

text: Majakan valo syttyi ensi kertaa 19.11.1886 jolloin se näytti kahdesti minuutissa kiinteää valkoista valoa, jota seurasi kaksi punaista välähdystä. Tulipunaisen majakan valo loisti noin 12,5 meripeninkulman päähän.


title: Valassaarten majakka

text: Huojumisen takia sirorakenteista tornia jouduttiin vahvistamaan vuosina 1936 ja 1977 harusvaijereilla. Vuonna 1964 majakkaan asennettiin asetyleenikäyttöiset valolaitteet aurinkoventtiilillä ja samalla majakan miehitys lopetettiin. Vanha valolaitteisto kuljetettiin Helsinkiin, matka sujui hyvin, mutta perillä Merenkulkulaitoksen majakkahuollossa ei ollutkaan enää työntekijöitä paikalla, joten kuljettaja kippasi kuorman pihaan särkyvien kristallien säestäessä. Majakan uudet valolaitteet oli asennettava keinun varaan jatkuvan huojunnan aiheuttamien häiriöiden poistamiseksi vuonna 1977, jolloin majakkaa vahvistettiin toiseen otteeseen vaijereilla. Vuonna 1981 majakalle vedettiin sähkökaapeli, jolloin sen valolaitteet vaihdettiin sähkökäyttöisiin. Vanha valolaitteisto annettiin Vaasan merimuseolle. Majakkatorni maalattiin uudestaan vuonna 1999 kirkkaanpunaiseksi.


title: Valassaarten majakka

text: Nykyisin saarella on kesäisin paljon lintuharrastajia, sillä saarien rauhoitetussa ympäristössä lintulajeja on paljon.


title: Markku Siivola

text: Markku Siivola (s. 3. tammikuuta 1945) on kirjallisuuskriitikko, Montague Ullmanin kehittämän uniryhmäprosessin työnohjaaja ja yksi Suomen uniryhmäforumin ja Suomen Hypnoosiyhdistyksen perustajajäsenistä. Hän on Ruotsin uniryhmäforumin (Drömgruppsforum) kunniajäsen (hedersmedlem).


title: Sebastian Sorsa

text: Sebastian Sorsa (s. 25. tammikuuta 1984 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija, joka edusti viimeisenä pelivuotenaan Veikkausliigassa pelaavaa Kuopion Palloseuraa. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Aikaisemmin urallaan Sorsa pelasi enimmäkseen oikeana laitalinkkinä.


title: Sebastian Sorsa

text: Sorsa aloitti jalkapallon Malmin Palloseurassa. Pian hän siirtyi Helsingin Jalkapalloklubin kaupunginosajoukkueeseen ja lopulta ikäluokkansa edustusjoukkueeseen. B-juniorina Sorsa pelasi Pallokerho-35:ssä sekä FC Jokereissa. Kaudeksi 2002 hän palasi HJK:n A-junioreihin. Vuonna 2003 Sorsa siirtyi yhteistyösopimuksen turvin Kakkosessa pelanneeseen FCK Salamoihin, jota valmensi entinen HJK-pelaaja Aki Hyryläinen. Hän pelasi menestyksekkään kauden, voittaen muun muassa Suomen Cupin maalikuninkuuden ja tehden pikkufinaalissa viisi maalia 0-7–voitossa Järvenpään Palloseuraa vastaan.


title: Sebastian Sorsa

text: HJK:sta Sorsa siirtyi tammikuussa 2008 kahden vuoden sopimuksella englantilaiseen Leeds Unitediin.. Sorsa ei kuitenkaan murtautunut pelaavaan kokoonpanoon ja siirtyi kesällä 2008 Skotlannin Valioliigassa kaudella 2008–2009 pelanneeseen Hamilton Academicaliin.


title: Sebastian Sorsa

text:
7. tammikuuta 2009 Sorsa vapautettiin Hamilton-sopimuksestaan. Sorsa ehti edustaa Hamiltonia vain kolmessa pelissä syksyn 2008 aikana.
Sorsa siirtyi takaisin HJK:hon 2009 tammikuussa 2+1-vuotisella sopimuksella. Sorsan sopimus HJK:n kanssa päättyi kauteen 2016. 11. marraskuuta 2016 Sorsa allekirjoitti kaksivuotisen pelaajasopimuksen KuPS:n kanssa, mutta lopetti kuitenkin ammattilaisuransa sarjakauden 2017 jälkeen.


title: Kyynelkanava

text: Kyynelkanava () on kyynelelin, joka lähtee kahtena haarana silmän sisäkulmasta kyynelpisteistä. Ylemmän ja alemman kyynelkanavan yhtymäkohdassa on kyynelpussi, josta kyynelkanava jatkuu nenäonteloon.


title: Younès Kaboul

text: Younès Kaboul (s. 4. tammikuuta 1986, Saint-Julien-en-Genevois) on ranskalainen jalkapalloilija, joka pelaa nykyisin Watfordin joukkueessa Englannin Valioliigassa. Pelipaikaltaan hän on keskuspuolustaja.


title: Younès Kaboul

text: Kaboul siirtyi loistavan kauden 2006–2007 jälkeen AJ Auxerresta pohjoislontoolaiseen Tottenhamiin 8 miljoonan punnan siirtosummalla. Kaboul oli tarkoitus hankkia Tottenhamiin tulevaisuuden pelaajaksi. Mutta hän joutui heti tositoimiin ja suureen rooliin kun Ledley King oli loukkaantuneena kauden alussa. Muutamat kohtalokkaat henkilökohtaiset virheet peleissä ajoivat hänet lopulta pois Tottenhamin pelaajistosta. Pelattuaan vain kauden 2007–2008 Tottenhamissa, Kaboul siirtyi elokuussa 2008 Portsmouthiin. Tammikuussa 2010 Kaboul palasi takaisin Tottenhamiin.


title: Younès Kaboul

text: Kaboul nimettiin syyskuussa 2014 Tottenhamin uudeksi kapteeniksi entisen kapteenin Michael Dawsonin siirryttyä Hull Cityyn. Vuonna 2015 Kaboul siirtyi Sunderlandiin ja vuonna 2016 edelleen Watfordiin.


title: Steyr

text: Steyr on kaupunki Ylä-Itävallan osavaltiossa Itävallassa. Kaupungin asukasluku on 38 324 (2017).


title: Steyr

text: Steyrillä on hyvin kaunis sijainti kahden joen, Enns ja Steyr -jokien yhtymäkohdassa. Sen keskusta kuuluu Itävallan parhaiten säilyneisiin vanhoihin kaupunkeihin. Vanhin muuri kaupungissa on Rooman valtakunnan ajoilta


title: Steyr

text: Kaupungissa toimii BMW:n dieselmoottoritehdas jossa valmistetaan 70 % Euroopassa myydyistä BMW:n dieselautojen moottoreista. SKF:n kuulalaakeritehdas toimii samassa kaupungissa. Toisen maailmansodan aikana sama tehdas valmisti Messerschmitt 109 -koneiden moottoreita jotka vietiin junalla Wieniin jossa Wiener-Neustadtin lentokentällä toimi hävittäjien kokoonpanotehdas. Samasta tehtaasta mm. Suomi sai Me 109 G-2 -koneita kesällä 1943.


title: Steyr

text: Kaupunki on tunnettu laadukkaista metallituotteista jo vuosisatoja.


title: Helsinki Freezeout

text: Helsinki Freezeout on Suomen ainoan kasinon, Casino Helsingin talvisin järjestämä kansainvälinen pokeriturnaus. Pelimuotoina ovat olleet texas hold 'em no limit (unlimited rebuys for 90 min + add-on), omaha pot limit, seven card stud limit, texas hold 'em no limit (freezeout, pääkilpailu) ja sökö pot limit. Lisäksi pääkilpailuun on satelliittiturnaus.


title: Helsinki Freezeout

text: Vuoden 2009 pääkilpailussa voittajan voittosumma (201 096 euroa) oli suurin Suomessa jaettu ykköspalkinto. Edellinen ennätys oli vuoden 2008 pääturnauksesta (160 825 euroa)..


title: Helsinki Freezeout

text: Turnaus pelattiin 12.–17.12.


title: Helsinki Freezeout

text: Turnaus pelattiin 7.–13.1.


title: Helsinki Freezeout

text: Turnaus pelattiin 10.–18.1.


title: Tomi Markkola

text: Tomi Markkola (oik. Tomi Teuho-Markkola) (s. 7. tammikuuta 1976 Nokia) on suomalainen iskelmälaulaja.


title: Tomi Markkola

text: Koko ikänsä Nokialla asunut Tomi Markkola aloitti harmonikan soiton 13-vuotiaana. Sittemmin hän kouluttautui puutarhuriksi, mutta lopulta musiikista tuli hänelle ammatti. Hän osallistui Seinäjoen Tangomarkkinoille ensimmäisen kerran vuonna 1995, mutta sillä kerralla tie nousi pystyyn Raisiossa pidetyssä semifinaalissa.


title: Tomi Markkola

text: Markkola nousi koko Suomen kansan kuuluisuuteen vuonna 1996, kun hänet kruunattiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla. Samana vuonna tangokuningattareksi kruunattiin Saija Varjus.


title: Tomi Markkola

text: Markkola on lunastanut asemansa suomalaisen iskelmän huipulla upean äänensä ansiosta. Hänen harrastuksiinsa kuuluu mm. golf. Hänen vaimonsa, Virve Parkkosen, veli on Idols-tähti Pete Parkkonen.


title: Tomi Markkola

text: Tomi Markkolan ensimmäinen levytys oli Reino Markkulan säveltämä ja Juha Vainion sanoittama tango "Kerro, jos luoksesi tulla mä saan", jonka oli ensimmäisenä levyttänyt Eino Grön vuonna 1967. Vuonna 1997 ilmestyi hänen ensimmäinen albuminsa, jota myytiin parin vuoden aikana kultalevyyn oikeuttava määrä. Markkolan ainoaksi levytykseksi vuonna 1999 jäi singlenä julkaistu humoristinen ralli "Ei mennä Turkuun".


title: Tomi Markkola

text: Tangokuninkuuden myötä Tomi lähti kiertämään Suomea Sylvia-orkesterin kanssa. Elokuussa 1997 Sylvia vaihtui Boleroon. Boleron kanssa Tomi keikkaili aina vuoden 2000 lokakuulle asti. Tämän jälkeen Suomea lähdettiin kiertämään Fernetin kanssa.


title: Hyvölänranta

text: Hyvölänranta eli Hyvölä on Siikalatvan itäosassa sijaitseva kylä, jonka asutus on keskittynyt Siikajoen rannoille. Kylä sijaitsee Kestilän–Pyhännän tien varressa (seututie 822). Kylän etäisyys Kestilän kirkonkylästä on 10 kilometriä, jossa ovat lähimmät palvelut kuten kaupat, ja Pyhännältä 22 kilometriä.


title: Hyvölänranta

text: Hyvölänrannalla on ollut kaksi koulua, joista Lampelan koulu lakkautettiin vuonna 1964 ja Hyvölänrannan koulu vuonna 2003.


title: Pasi ja Pekka

text:
Pasi ja Pekka, oik. Pasi Saarnikko (1948 – 16. heinäkuuta 1991) ja Pekka Saarnikko (s. 1950), oli suomalainen lauluduo, joka lauloi samaan aikaan, kun Jouko ja Kosti olivat suosiossa.
He osallistuivat Tähtijahti-kisaan, jossa he voittivat loppukilpailun.


title: Pasi ja Pekka

text: Vuonna 1976 he toimivat Rauli Somerjoen säestäjinä.


title: Pasi ja Pekka

text: Pasi ja Pekka levyttivät urallaan vajaa parikymmentä kappaletta. Kaksitoista niistä julkaistiin vuonna 1974 kokoelma-lp:nä "Pasi ja Pekka". Rocket Records julkaisi 28. maaliskuuta 2014 duon kaikki levytykset sisältävän cd-julkaisun.


title: Mäläskä

text: Mäläskä eli Mäläskänkylä on Kestilän kirkonkylän koillispuolella sijaitseva kylä, jonka asutus on keskittynyt Neittävänjoen rannoille. Kylä sijaitsee Säräisniemelle johtavan seututie 800:n varressa. Kylän etäisyys Kestilän kirkonkylästä on 6 kilometriä ja Vaalasta 35 kilometriä. Kylän pääasiallisin elinkeino on maatalous. Mäläskän koulu lakkautettiin vuonna 2004.


title: Leiviskänranta

text: Leiviskänranta (myös Leiviskä) on Siikalatvan koillisosassa, Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun rajalla sijaitseva kylä, jonka asutus on keskittynyt Neittävänjoen rannoille. Kylä sijaitsee Kestilän–Säräisniemen tien varressa (seututie 800). Kylän etäisyys Kestilän kirkonkylästä on 10 km ja Vaalasta 31 km.


title: Leiviskänranta

text: Leiviskänrannan koulu lakkautettiin vuonna 1970. Kyläkauppa lopetti vuonna 2000.


title: Läntinen tasankomaagorilla

text: Läntinen tasankomaagorilla eli läntinen tasankogorilla ("Gorilla gorilla gorilla") on yksi gorillan ("Gorilla gorilla") alalajeista. Sen läntisessä ja keskisessä Afrikassa sijaitsevat elinalueet kattavat noin 709 000 neliökilometrin kokoisen alueen. Sitä tavataan Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Kongossa, Päiväntasaajan Guineassa, Gabonissa ja Angolassa. Läntinen tasankogorilla onkin gorillan alalajeista laajimmalle levinnyt.


title: Läntinen tasankomaagorilla

text: Arvioiden mukaan läntisiä tasankogorilloja saattaa elää luonnonvaraisena jopa 94 000, mutta sademetsissä elävien gorillojen määrää on vaikea arvioida. Joka tapauksessa kanta on vähentynyt voimakkaasti.


title: Läntinen tasankomaagorilla

text: Kuuluisin yksilö on Cincinnatin eläintarhassa asunut Harambe.


title: Leif Ove Andsnes

text: Leif Ove Andsnes (s.1970 Karmøy) on norjalainen pianisti. Hän on yksi arvostetuimmista pianisteista ja tunnetaan ennen kaikkea Edvard Griegin pianomusiikin tulkitsijana.


title: Leif Ove Andsnes

text: Leif Ove Andsnesin kotisivut


title: Pihkalanranta

text: Pihkalanranta tai Pihkala on Siikalatvalla sijaitseva kylä, jonka asutus on keskittynyt Siikajoen rannoille. Kylä sijaitsee Kestilän–Piippolan tien (seututie 800) ja Pihkalanrannan–Vornan tien (seututie 821) varrella. Kylä sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Kestilän kirkonkylältä, 19 kilometrin päässä Piippolasta ja 24 kilometrin päässä Pulkkilasta.


title: Pihkalanranta

text: Pihkalanrannalla sijaitseva Selkälän koulu lakkautettiin vuonna 1975.


title: Pihkalanranta

text: Uljuan tekojärven täyttökanava alkaa Pihkalanrannalta.


title: Pihkala

text: Pihkala voi tarkoittaa seuraavia:


title: Väyrylänsaari

text: Väyrylänsaari eli Väyrylä on Siikalatvalla sijaitseva kylä, jonka asutus on keskittynyt Siikajoen rannoille. Kylä sijaitsee seututie 821:n varressa. Kylän etäisyys Kestilän kirkonkylästä on 15 kilometriä ja Pulkkilasta 19 kilometriä.


title: Väyrylänsaari

text: Väyrylän koulu lakkautettiin vuonna 2004.


title: Kindu

text: Kindu on kaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa ja se on Manieman maakunnan pääkaupunki. Asukasluku on noin 135 000 (2004). Kaupungin lähellä virtaa Kongo-joki ja Kindun korkeus merenpinnasta on 504 metriä.


title: Kindu

text: Rautatieverkosto yhdistää Kindun Kalemieen, Kaminaan ja Kanangaan. Kaupungissa on myös lentokenttä. Maantiet ovat kuitenkin huonossa kunnossa koko Manieman maakunnassa.


title: Kindu

text: Kindu oli 1800-luvulla tärkeä kauppakeskus, jossa myytiin norsunluuta, kultaa ja orjia.


title: Leiviskä (mittayksikkö)

text: Leiviskä on Skandinaviassa ja Itämeren alueella käytetty vanha massan yksikkö. 1 leiviskä = 20 naulaa = 8,5 kilogrammaa. 16 leiviskää on tynnyri.


title: Leiviskä (mittayksikkö)

text: Kun metrijärjestelmä otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1887, päätettiin muutamia vanhoja mittayksiköitä jättää edelleen käyttöön, mutta ne muutettiin suuruudeltaan uuteen järjestelmään paremmin soveltuviksi. Niinpä päätettiin, että leiviskä oli nyt tasan 10 kg. Tämä "metrinen leiviskä" jäi kuitenkin nopeasti pois yleisestä käytöstä, mutta koulukirjoissa se mainittiin vielä 1960-luvulla. Suomessa nykyisin voimassa oleva asetus mittayksiköistä ei sitä enää tunne.


title: Leiviskä (mittayksikkö)

text: Vanhassa raamatunkäännöksessä sanaa leiviskä on käytetty tarkoittamaan talenttia, joka vanhalla ajalla oli sekä painoyksikkö että suuri rahayksikkö. Tässä merkityksessä sana esiintyy eräässä Jeesuksen vertauksessa. Uudessa käännöksessä 'leiviskä' on korvattu sanalla "talentti". Vertauksen merkityksestä on erilaisia tulkintoja.


title: Vulcain (rakettimoottori)

text: Vulcain on eurooppalainen rakettimoottori. Se käyttää kryogeenistä nestevetyä ja nestehappea. Tosinaan sitä kutsutaan EPC (Étage Principal Cryotechnique).


title: Vulcain (rakettimoottori)

text: Kehitys alkoi 1988 samaan aikaan Ariane 5 kantorakettiohjelman kanssa. Ensimmäinen lento tapahtui 1996, mutta se epäonnistui ohjelmistovian takia. Moottori toimi kuitenkin niin kuin pitikin ja ensimmäinen onnistunut lento tehtiin 1997. Uusi kehittyneempi versio Vulcain II, joka tuottaa 20% enemmän työntövoimaa, lensi ensi kerran 2002. Tälläkin kertaa lento epäonnistui, mutta nyt vika oli moottorissa. Uuden moottorin onnistunut toinen koelento tapahtui 2005.


title: Vulcain (rakettimoottori)

text: Vulcain käyttää nestehappea ja -vetyä ajoaineenaan. Se on halkaisijaltaan 1.76 metriä ja 3 metriä korkea. Sen toimintaperiaate on kaasugeneraattorimoottori, jossa on erilliset turbopumput polttoaineelle ja hapettimelle. Molemmissa turbopumpuissa on omat pienet polttokammionsa ja pakoputkensa joissa poltetulla polttoaineella pumput toimivat, eikä pumpuissa poltettu polttoaine kulje pääasiallisen polttokammion läpi. Nestehapen turbopumppu pyörii 13 600 kierrosta minuutissa 3 MW teholla ja nestevedyn pumppu 34 000 kierrosta minuutissa 12 MW teholla. Nämä pumppaavat yhteensä 235 kg/s kryogeenisiä ajoaineita, josta 41.2 kg/s on nestevetyä, palokammioon.


title: Vulcain (rakettimoottori)

text: Vulcain II palokammiossa on hieman suurempi paine, ja ajoaine sekoituksessa on 20% enemmän happea, siksi sen palokammio ja happea pumppaava turbopumppu täytyi suunnitella uudestaan. Lisäksi siinä on suurempi suutin, jonka ansiosta ominaisimpulssi tyhjiössä on aiempaa versiota parempi, vaikka suurempi hapen osuus muuten pienentäisi moottorin ominaisimpulssia.


title: Erillinen pataljoona 8 (talvisota)

text: Erillinen pataljoona 8:n (ErP 8) perusti Salmin suojeluskuntapiiri 6.10.1939 saamansa käskyn mukaisesti Pitkärannassa seuraavasta päivästä alkaen.


title: Erillinen pataljoona 8 (talvisota)

text:
Suojajoukkoihin kuuluvana yksikkönä pataljoona sai keskimääräistä paremman varustuksen talvisodan muihin joukkoihin nähden. Määrävahvuuksia ei kuitenkaan kaikilta osin saavutettu.
Erillinen pataljoona 8 perustettiin sen tulevalla toiminta-alueella Laatokan Karjalassa ja se oli jo 9.10.1939 toimintavalmiina puolustusalueellaan Salmin pitäjässä.


title: Erillinen pataljoona 8 (talvisota)

text: ErP 8 kuului IV armeijakunnan puolustusalueen ns. suojajoukkoihin. Suojajoukkotehtävää varten IV armeijakunnan esikunta oli perustanut alajohtoportaakseen Karjalan ryhmän.


title: Erillinen pataljoona 8 (talvisota)

text: Suojajoukkojen tehtävänä oli aluksi suojata kenttäarmeijan keskittäminen YHn julistamisen jälkeen. Kenttäarmeijan keskittämisen jälkeen Karjalan Ryhmä lakkautettiin ja joukot liitettiin IV armeijakuntaan.


title: Erillinen pataljoona 8 (talvisota)

text: Sodan alkaessa 30. marraskuuta ErP 8 oli ryhmittyneenä itärajan tuntumaan Laatokan rannasta pohjoiseen päin teiden suunnissa. Tehtävänä oli viivyttäen vetäytyä IV armeijakunnan pääpuolustuslinjalle.


title: Combaticon

text: Combaticons ovat kuvitteellisia robotteja alkuperäisestä The Transformers -sarjasta, "Generation 1" ja sarjakuvasta. He esiintyvät myös Robots in Disguise-sarjassa.


title: Combaticon

text:
Combaticonit ovat pahojen Decepticonien alaryhmä, johon kuuluu viisi jäsentä: Brawl, Vortex, Swindle, Blast Off ja heidän johtajansa Onslaught.
Combaticonit ovat Decepticonien sotureiden eliittiä ja jokainen soturi on oma yhden miehen armeija. Tästä syystä jokainen heistä on myös erittäin itsenäinen. Tämä usein johtaa siihen että jokainen heistä on antamassa käskyjä tai ohjastamassa ryhmää. Combaticonit muuntautuvat sotilasajoneuvoiksi. Yhdessä he muodostavat jättiläisrobotin, nimeltä Bruticus, joka on ns. täydellinen soturi.


title: Combaticon

text: Combaticonien komentaja, joka on loistava taktikko. Onslaught muuntautuu tykkitornia takavaunussa kantavaksi sotilasajoneuvoksi. Onslaught toimii Combaticonien muodostaman Bruticuksen ruumiin keskiosana.


title: Combaticon

text:
Brawl on aina puhumassa. Hänellä on huonot hermot ja hän rakastaa sotimista. Brawl muuntautuu tankiksi ja toimii Combaticonien muodostaman Bruticuksen vasempana jalkana.
Alkuperäisessä sarjakuvassa hänen pahamainen puheliaisuutensa osoittautuu hänen lopulliseksi tuomiokseen. Optimus Primen kuolemasta sekaisin oleva Megatron rusentaa raivoissaan Brawlin pään hajalle paljain käsin ja heittää hänet päin seinää.


title: Combaticon

text: Muuntautuu helikopteriksi. Hän pystyy vetämään vihollisensa roottoriensa imuun. Vortex muodostaa Bruticuksen vasemman käden.


title: Combaticon

text: Swindle muuntautuu maastoautoksi, jossa on tykki takana. Swindle on enemmän kauppamies kuin taistelija. Hän yrittää aina pyytää hintaa kaikesta. Hän muodostaa Bruticuksen oikean jalan.


title: Combaticon

text: Blast Off muuntautuu avaruussukkulaksi, ja viettää enemmän aikaa avaruudessa kuin itse taistelukentällä. Blast Off muodostaa Bruticuksen oikean käden ja osan Bruticuksen rinnasta.


title: Combaticon

text:
Bruticus on viiden Combaticonin muodostama jättiläissoturi. Hänessä yhdistää kaikkien viiden äly, strategia, tietous ja kyvykkyys -kyvyt. Hän on "täydellinen soturi", joka tottelee täsmällisesti käskyjä. Bruticus pystyy myös hyödyntämään kaikkien viiden Combaticonien kykyjä kehossaan, tehostaakseen omaa tuhovoimaansa.
Hänen ainoa huono puoli on hänen fyysinen hitautensa, mikä tekee hänestä helpon maalin. Eräiden lähteiden mukaan Bruticus oli Globenissa Suomen puolella vuonna 1995 Suomen voittaessa jääkiekon maailmanmestaruuden. Animaatiosarjassa paljastui myös hänen pahin heikkoutensa: Starscream valmisti Bruticuksen selkään hätäkytkimen, jota iskemällä hän lamautuu täysin. Kytkin on piilossa Bruticuksen selässä olevien tykkitornien alla.


title: Combaticon

text:
Generation 1:den animaatiosarjassa Combaticonit tulivat mukaan toisella tuotantokaudella, jaksossa "Starscream's Brigade". Murhayrityksen jälkeen Megatron karkotti Starscreamin, joka päätti koota oman armeijansa Megatronia vastaan. Starscream matkusti Cybertronille ja varasti sen arkistoista kapinoivien Decepticonien aivokeskukset, joiden kehot Megatron oli aikoja sitten tuhonnut rangaistukseksi tottelemattomuudesta. Starscream vei ne maahan ja rakensi vanhoista, Toisen Maailmansodan aikaisista sotilaskulkuneuvoista Combaticon-armeijan. Näin Combaticonit syntyivät uudelleen. Ryhmä oli tottelematon, mutta Starscream sai nämä hallintaansa säätelemällä lukon avulla näiden polttoaineen saantia.
Myöhemmin Starscream onnistui Bruticuksen avulla melkein saamaan Decepticonien johtajuuden. Stunticonit onnistuivat kuitenkin pysäyttämään Bruticuksen viime hetkellä. Megatron karkotti sekä Combaticonit että Starscreamin maapallolta ja Decepticoneista. Tämän jälkeen Combaticonit valtasivat Cybertronin Shockwaven valvoman Decepticon-alueen. Combaticonit yrittivät muuttaa Maapallon kiertorataa niin, että se törmäisi aurinkoon. Liittoutuneet Autobotit ja Decepticonit kuitenkin pysäyttivät Combaticonit. Lopulta Megatron sai ohjelmoitua Combaticonit ja Bruticuksen uudelleen ja sai näistä itselleen uskollisia palvelijoita.


title: Combaticon

text: Transformers: Energonissa häntä kutsuttiin nimellä Bruticus Maximus (japanilaisessa versiossa edelleen vain nimellä Bruticus). Hän oli yksi super-energonin vartioista, jotka vaipuivat koomaan. Monia vuosia myöhemmin Megatron herätti heidät ja hän liittyi yhdessä Constructicon Maximuksen kanssa Megatronin (muuttui pian Galvatroniksi) joukkoihin, Superion Maximuksen kuitenkin liityttyä Autoboteihin. Bruticus Maximus kuoli myöhemmin taistelussa Superion Maximusta vastaan tämän annettua Constucticon Maximukselta varastamallaan kädellä vaarallisen iskun, joka räjäytti hänet. Bruticus Maximus koostui G1-sarjan versionsa tapaan viidestä Combaticonista. Hän kuitenkin pysyi koko sarjassa olonsa aikana Bruticus Maximuksen hahmossa ja jakaantui Combaticoneiksi vain muuttuessaan ajoneuvomuotoihinsa, eikä Combaticonien nimet paljastettiin vain leluversioissa: Barricade, Blackout, Blight, Kickback ja Stormcloud.


title: Conspiracy

text:
Conspiracy on King Diamondin neljäs albumi vuodelta 1989. Alkuperäinen vinyylilevy ja kansikuva vuodelta 1988 on keräilyharvinaisuus, koska King Diamond itse ei hyväksynyt tätä kansikuvaa.
Korealaisessa albumissa taas ei ole muuta kuin iso punainen King Diamond-logo.


title: Conspiracy

text: Levy on äänitetty ja miksattu M.M.C. Studiossa, Kööpenhaminassa, Tanskassa.


title: Conspiracy

text: Conspiracy on jatkoa albumin "Them" tarinalle.


title: Adolf Aminoff (1856–1938)

text: Adolf Petter Johannes Aminoff (9. tammikuuta 1856 Viipuri – 20. syyskuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri.


title: Adolf Aminoff (1856–1938)

text: Aminoff valmistui kadetiksi Haminan kadettikoulusta vuonna 1870. Korotettiin vänrikiksi Venäjän keisarikunnan armeijan rakuunarykmentissä vuonna 1878 ja myöhemmin luutnantiksi vuonna 1881 sekä kapteeniksi vuonna 1892. Aminoff toimi myös Pietarin upseerien ratsuväkikoulun upseerina 1893–1895. Myöhemmin ensimmäisen ratsuväkilaivueen komentajana 1895–1897 Pietarissa. Ylennettiin everstiluutnantiksi vuonna 1897.


title: Adolf Aminoff (1856–1938)

text: Adolf Aminoff oli Suomen Rakuunarykmentin eskadroonankomentaja 1890–1897, kansalaissodassa Mikkelin suojeluskuntapiirin vt. piiripäällikkönä ja pataljoonankomentajana 1918–1926. Ylennettiin kenraalimajuriksi vuonna 1933.


title: Adolf Aminoff (1856–1938)

text: Aminoff avioitui Anna Maximiliana Adlercreutzin kanssa vuonna 1883, ja sai hänen kanssaan kolme lasta. He olivat Hedvig (1885–1941), Berndt Herman (1886–1972) ja Harry Adolf (1887–1925).


title: Elämä (lehti)

text: Elämä on Suomen Raamattuopiston Säätiön hengellinen aikakauslehti. Sen perusti rovasti Urho Muroma vuonna 1928 nimellä Herää valvomaan. Lehden levikki vuonna 1960 oli noin 39 000. Vuosina 2000 − 2014 lehti ilmestyi nimellä Elämään.


title: Ponferrada

text: Ponferrada (galician kielellä "Ponte de ferro", Rautasilta) on kaupunki Espanjassa Leónin maakunnassa, ja se on El Bierzon alueen pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Miñon sivujoen Silin varrella ja sen korkeus 544 m merenpinnan yläpuolella. Vuonna 2015 kaupungin väkiluku oli 66 884 henkilöä.


title: Ponferrada

text: Ranskasta alkava pyhiinvaellusreitti Santiago de Compostelaan Galiciaan kulkee kaupungin kautta. Kaupungista on kotoisin jalkapalloseura SD Ponferradina.


title: Hesbon

text: Hesbon oli amorilaisten muinainen pääkaupunki Moabin pohjoisosassa Jordanin itäpuolella vuoristossa. Kuului Ruubenin alueeseen. Mooabilaiset valloittivat Hesbonin, mutta Perean maakuntaan kuuluvana se sai myöhemmin juutalaisen asutuksen (4. Moos. 21:26; Jer. 48:2).


title: Francisco Xavier de Luna Pizarro

text: Francisco Xavier de Luna Pizarro (1780 Arequipa – 1855 Lima) oli perulainen pappi ja poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä lyhyen aikaa kahteen otteeseen vuosina 1822 ja 1833.


title: Francisco Xavier de Luna Pizarro

text: Pizarro opiskeli nuoruudessaan Cuzcon yliopistossa teologiaa ja lakitiedettä. Hän matkusti Espanjaan seuraamaan espanjalaisten kapinaa Napoleonia vastaan. Kun hän palasi Peruun, hänet nimitettiin San Fernandon lääketieteellisen korkeakoulun rehtoriksi.


title: Francisco Xavier de Luna Pizarro

text: Pizarro osallistui Perun itsenäisyystaisteluihin ja hänestä tuli maan kongressin ylähuoneen pääministeri 1822, ja hän kirjoitti perustuslain 1823. José de San Martínin luovuttua vallasta, Pizarrosta tuli väliaikainen presidentti, kunnes José de La Mar valittiin uudeksi presidentiksi.


title: Francisco Xavier de Luna Pizarro

text: Pizarro tuki La Marin hallitusta mutta poliittisen selkkauksen jälkeen, johon La Mar oli sekaantunut, Pizarro jättäytyi politiikasta. Kuitenkin 1827 hänestä tuli jälleen pääministeri ja toimi 1833 hetkellisesti taas valtionpäämiehenä, kunnes kenraali Luis José de Orbegoso y Moncada nousi valtaan.


title: Francisco Xavier de Luna Pizarro

text: 1846 Pizarro nimettiin Liman arkkipiispaksi.


title: Keskivirhe

text: Keskivirhe tarkoittaa tilastotieteessä keskimääräistä virhettä ja sitä voidaan käyttää mittaamaan tiettyä todennäköisyyttä vastaavaa luottamusväliä.


title: Keskivirhe

text: Keskivirhe voidaan laskea kaavasta


Keskivirhe


title: Keskivirhe

text: missä formula_2 on keskivirhe, formula_3 on keskihajonta ja formula_4 otoksen koko.


title: The Eye (King Diamondin albumi)

text: The Eye on King Diamondin viides albumi. Alkuperäinen albumi on julkaistu vuonna 1990 ja uudelleen julkaistu re-masteroituna vuonna 1997. Kappaleiden tarinan pääasia on totta ja liittyy Ranskan historiaan, vuosille 1450–1670. Tämä albumi on ensimmäinen, jossa King Diamondin alkuperäinen rumpali Mikkey Dee ei soita, vaan rumpalina toimii Snowy Shaw. Vastoin yleistä harhaluuloa rumpukonetta ei käytetty, vaan Shaw käytti sähkörumpuja. Kosketinsoittajana toimi Robert Falcao, joka osallistui myös kappaleen "Two Little Girls" säveltämiseen, mutta häntä ei kreditoitu.


title: The Eye (King Diamondin albumi)

text: Toisin kuin aikaisemmilla albumeillaan, joissa tarina kerrottiin päähenkilön kautta, tällä albumilla on kaikkitietävä kertoja. Teemoina ovat kristinuskon kritiikki ja uskontoon liittyneet hirmuteot. Muun muassa noitavainoja ja nunnien seksuaalista hyväksikäyttöä käsitellään. Tarina on lähes kokonaan historiallisesti tarkka, mukaan lukien oikeiden historiallisten hahmojen nimet. Ainoastaan The Eye –kaulakorua käsittelevä osuus on sepitetty.


title: The Eye (King Diamondin albumi)

text: Tarina alkaa, kun nimettömäksi jätetty hahmo löytää kaulakorun nimeltään ”The Eye”, jonka avulla hän pystyy näkemään tapahtumia, joita kaulakoru on kokenut menneisyydessä. Kaulakorun kautta päähenkilö näkee Jeanne Dibasson, joka tuomitaan noitana kidutettavaksi ja poltettavaksi roviolla. Tämän jälkeen kaksi pikkutyttöä löytävät kaulakorun rovion tuhkista ja toinen heistä kuolee šokkiin nähtyään kaulakorusta Dibasson kokemat kauheudet. Lopuksi kerrotaan Madeleine Bavent nimisestä nunnasta, joka toimii Louviers’n luostarissa. Hän löytää kaulakorun ja päättää pukea sen ylleen. Jouduttuaan isä David –nimisen munkin raiskaamaksi Madeleine käyttää kaulakorua isä Davidin tappamiseen pakottamalla hänet katsomaan kaulakoruun. Pian tämän jälkeen uusi kappalainen, isä Picard, saapuu ja kutsuu kaikki ehtoolliselle. Picard on huumannut viinin ja käyttää sitä nunnien kontrollointiin. Picard käyttää nunnia Madeleine mukaan lukien lasten rituaalimurhiin ja kiduttamiseen. Vuonna 1642 kaikki pidätetään ja vangitaan.


title: The Eye (King Diamondin albumi)

text: Juonen pääkohdat ovat totta ja tapahtuivat Ranskan inkvisition aikaan vuosina 1450-1670. Kaikki seuraavat hahmot ovat todellisia ja eläneet noihin aikoihin:


title: Mad

text: Mad (tyylitettynä MAD) on yhdysvaltalainen huumorilehti, jonka perustivat kustantaja William Gaines ja toimittaja Harvey Kurtzman vuonna 1952. Gaines toimi lehden julkaisijana vuonna 1992 tapahtuneeseen kuolemaansa asti. "Mad" tarjoaa satiiria erilaisista yhdysvaltalaisen elämänmuodon ja populaarikulttuurin piirteistä. Se on viimeinen jäljellä oleva EC Comicsin aikanaan julkaisemista pahamaineisista ja kriitikkojen kehumista sarjakuvalehdistä. "Madin" toimitus sijaitsi New Yorkissa sen perustamisesta aina vuoteen 2018, jolloin se siirtyi Kaliforniaan.


title: Mad

text: Madin maskottihahmo on Alfred E. Neuman.


title: Mad

text: William M. Gaines peri vuonna 1947 ennenaikaisesti kuolleelta isältään tämän muutamaa vuotta aiemmin perustaman Educational Comics (EC) -sarjakuvakustantamon, joka siihen mennessä oli julkaissut vain harmittomia lastensarjakuvia. William Gaines vaihtoi yhtiön nimeksi Entertaining Comics ja ryhtyi vuonna 1950 julkaisemaan väkivaltaisia, makaabereja ja mustan huumorin täyttämiä kauhusarjakuvalehtiä "The Crypt of Terror" ja "The Vault of Horror", jotka saavuttivat pian Yhdysvalloissa kulttisuosion ja kyseenalaisen maineen. EC julkaisi myös sota-aiheisia sarjakuvalehtiä "Two-Fisted Tales" ja "Frontline Combat", joiden tekijäksi palkattiin vuonna 1949 tuolloin tuntematon Harvey Kurtzman. Vuonna 1952 Gaines perusti Kurtzmanin aloitteesta uuden huumorilehden, jonka Kurtzman sai kokonaan vastuulleen voidakseen ansaita lisätuloja. Nimi "Mad" () oli ilmeisesti Kurtzmanin keksimä.


title: Mad

text: Psykiatri Fredric Werthamin vuonna 1954 julkaisema pamflettikirja "Seduction of the Innocent" nostatti hysteerisen pelon väkivaltaisten sarjakuvien vahingollisesta vaikutuksesta nuorisoon, jolloin Yhdysvaltain johtavat sarjakuvalehtien kustantajat taipuivat perustamaan Comics Code -nimellä tunnetun itsesensuurijärjestelmän elokuvatuottajien Haysin ohjeiston tapaan. EC:n lehdet olivat olleet ankarimman arvostelun kohteena, joten Gaines joutui pian lakkauttamaan menestyneet kauhu- ja jännityssarjakuvalehtensä. Vuoteen 1956 mennessä hänelle jäi jäljelle vain "Mad", jolle hän sen jälkeen omistautui loppuiäkseen.


title: Mad

text: Harvey Kurtzman oli vuosina 1952–1956 "Madin" päätoimittaja ja ainoa käsikirjoittaja. Hän suunnitteli yksinään lehden koko sisällön ja jopa hahmotteli ruutujaot valmiiksi piirtäjille, mutta ei juurikaan piirtänyt itse lehteen. Piirtäjinä olivat ensimmäisestä numerosta alkaen Jack Davis, Will Elder, Wally Wood ja John Severin. "Madin" alkuperäinen tarkoitus oli toimia satiirina sarjakuvalehdistä itsestään ja sen alkuaikojen pääasiallinen sisältö oli parodioita sarjakuvan lajityypeistä ja suosituista sarjakuvahahmoista. Varsinkin Kurtzmanille, Elderille ja Woodille oli tyypillistä villi absurdi huumori ja tarinoiden sekä ruutujen tahallinen kuormittaminen irrallisilla hullunkurisilla yksityiskohdilla. Pian mukaan tulivat myös elokuva-, televisio- ja mainossatiirit. Ensimmäisen kolmen vuoden ajan "Mad" oli virallisesti sarjakuvalehti ("comic book"), mutta kesällä 1955 se muutettiin Kurtzmanin tahdosta aikakauslehdeksi ("magazine"), joka pyrki parodioimaan vakavaa lehdistöä. Tässä yhteydessä lehdestä tuli mustavalkoinen, tekstaus vaihdettiin konekirjoitukseen ja lehden logo sai tunnetun muotonsa. Vaikka "Mad" käytännössä säilyi sarjakuvalehtenä, ”oikeana” aikakauslehtenä se ei enää kuulunut Comics Code -sensuurin piiriin.


title: Mad

text: Ajauduttuaan Gainesin kanssa erimielisyyksiin "Madin" hallinnasta Kurtzman lähti lehdestä vuonna 1956 ja ryhtyi julkaisemaan Hugh Hefnerin kustantamia omia huumorilehtiään. Kurtzmanin mukana lähtivät myös melkein kaikki "Madin" silloiset piirtäjät. Gaines palkkasi lehden uudeksi päätoimittajaksi vanhan yhteistyökuppaninsa Al Feldsteinin, joka jatkoi päätoimittajana aina vuoteen 1985. Ensitöikseen Feldstein haali "Madille" uudet piirtäjät ja käsikirjoittajat ja hahmotteli lehdelle uuden konseptin, joka hänen mielestään oli selkeämpi ja myyvempi kuin Kurtzmanin kauden arvaamaton ja eksentrinen sisältö. Feldsteinin pitkä päätoimittajakausi oli "Madin" historian menestyksekkäintä aikaa. Kun lehden levikki oli vuonna 1956 ollut 325 000, suurimmillaan se oli 2,4 miljoonaa vuonna 1973. Osa vanhoista faneista on tosin ollut sitä mieltä, että lehden sisältö oli parhaimmillaan Kurtzmanin aikana. Toisin kuin Kurtzman, Feldstein ei itse kirjoittanut "Madiin" käytännössä lainkaan sisältöä, vaan keskittyi pelkästään päätoimittajan tehtävään. Kurtzmanin mukana lähteneistä piirtäjistä Jack Davis palasi myöhemmin "Madiin".


title: Mad

text: "Madin" toimituskunta koostui pitkään pelkästään miehistä. Ensimmäiset naiset palkattiin toimitukseen 1980-luvulla. Useat lehden tunnetuimmista tekijöistä olivat newyorkilaisia juutalaisia tai amerikanitalialaisia. Myöhemmin tekijöihin liittyi myös useita maahanmuuttajia, kuten kuubalainen Antonio Prohías, espanjalainen Sergio Aragonés ja itävaltalainen Paul Peter Porges. Monet Feldsteinin 1950- ja 1960-luvulla värväämistä piirtäjistä ja käsikirjoittajista jatkoivat "Madin" parissa työskentelyä 2000-luvulle saakka. Vakituinen tekijäjoukko tunnettiin lempinimellä ”The Usual Gang of Idiots” (”Se tavallinen idioottijoukko”).


title: Mad

text: Gaines pysyi "Madin" julkaisijana koko ikänsä, mutta luopui lehden omistuksesta myydessään sen vuonna 1961 Premier Industries -yhtiölle, joka myi sen edelleen National Periodical Publicationsille. Omistajayritys päätyi fuusioiden seurauksena osaksi Warner Communications- ja lopulta nykyistä Time Warner -konsernia. Konserni jätti Gainesille kuitenkin vapaat kädet johtaa lehteä mielensä mukaan. Hän onnistui luomaan "Madin" tekijöiden keskuuteen vahvan ryhmähengen, mutta häntä pidettiin myös itsevaltaisena johtajana ja vaikealuonteisena ihmisenä. Gaines maksoi piirtäjille ja käsikirjoittajille selvästi suurempia palkkioita kuin useimmat muut lehdet tuohon aikaan, mutta tekijät joutuivat samalla luopumaan kaikista oikeuksista työhönsä. "Madin" suosituimpiin piirtäjiin kuulunut Don Martin jätti lehden vuonna 1987, koska hän oli tyytymätön tähän järjestelmään.


title: Mad

text: "Mad" voitti vuosien varrella useita oikeusjuttuja, joissa parodioinnin kohteeksi joutuneen sisällön omistajat vetosivat tekijänoikeuksiin. Tunnetuin tapaus liittyi vuonna 1961 "Madin" oheiskirjasen yhteydessä julkaistuun laulukokoelmaan ”Sing Along with Mad”, joka sisälsi Frank Jacobsin sepittämiä satiirisia lauluja. Laulujen yhteydessä mainittiin tunnetut kappaleet, joiden sävelellä ne oli tarkoitus laulaa, joten joukko alkuperäisten laulujen tekijöitä Irving Berlinin johdolla haastoi "Madin" oikeuteen ja vaati 25 miljoonaa dollaria tekijänoikeuskorvauksia. Juttu ratkaistiin vuonna 1963 kahdessa oikeusasteessa "Madin" hyväksi ja korkein oikeus hylkäsi kantajien valituksen jättäen aiemman tuomion voimaan. Tämä oli merkittävä ennakkopäätös, joka turvasi oikeuden parodiaan ja satiiriin. Myös kiista Alfred E. Neuman -hahmon tekijänoikeudesta ratkesi pari vuotta myöhemmin korkeimmassa oikeudessa "Madin" hyväksi.


title: Mad

text: Feldsteinin jäätyä eläkkeelle vuonna 1985 päätoimittajan tehtävät jaettiin Nick Meglinin ja John Ficarran kesken. Meglin jäi eläkkeelle vuonna 2004, minkä jälkeen Ficarra toimi päätoimittajana yksin vuoden 2017 loppuun. William Gainesin kuoltua vuonna 1992 Time Warner siirsi "Madin" omistamansa DC Comicsin alaisuuteen ja nimitti uudeksi julkaisijaksi Joe Orlandon. Vuoden 2018 alusta uudeksi päätoimittajaksi tuli Bill Morrison, joka on aiemmin ollut muun muassa Bongo Comics -sarjakuvakustantamon johdossa. "Madin" toimitus siirtyi samalla New Yorkista Burbankiin Kaliforniaan.


title: Mad

text: "Mad" ilmestyy edelleen, mutta sen myyntiluvut ovat supistuneet huomattavasti.


title: Mad

text: "Madin" vakiosisältöä ovat muun muassa satiiriset sarjakuvaversiot suosituista uutuuselokuvista ja -televisiosarjoista. Elokuvasatiirien piirtäjistä tunnetuimmat ovat olleet Mort Drucker ja Jack Davis, jotka tunnettiin kyvystään tehdä tarkkoja karikatyyrejä tunnetuista näyttelijöistä ja muista henkilöistä.


title: Mad

text: Jokaisessa "Madin" numerossa vuosikymmenten ajan mukana olleita yksittäisten tekijöiden luomuksia ovat olleet muun muassa Antonio Prohíasin sanaton sarjakuva "Spy vs. Spy", Dave Bergin yksittäisiä sarjakuvastrippejä käsittävä palsta "The Lighter Side of...", Sergio Aragonésin sivujen marginaaleihin piirtämät pienet sanattomat vitsikuvat sekä Al Jaffeen tekemä takakannen taittelutehtävä. Lehden maskotin Alfred E. Neumanin kuva on lähes jokaisen numeron etukannessa.


title: Mad

text: "Mad" tunnettiin pitkään siitä, että se ei sisältänyt lainkaan mainoksia. Sen sijaan "Mad" julkaisi usein mainosparodioita, joissa pilkattiin paljon julkisuutta saaneita mainoskampanjoita, varsinkin New Yorkin Madison Avenuen suurten mainostoimistojen kulloisiakin uutuuksia. Kurtzmanin aikana lehti julkaisi myös tavallisia mainoksia, mutta häpeämättömät mainosparodiat karkottivat pian oikeat mainostajat ja Gaines päätti tehdä mainoksettomuudesta lehden periaatteen. "Madin" parodiat pilkkasivat yleensä aina itse mainoksia eivätkä mainostettavia tuotteita, poikkeuksena tupakka, sillä Gaines inhosi tupakointia. Vuodesta 2001 alkaen "Mad" on julkaissut mainoksia.


title: Mad

text: "Madin" tekijöillä on ollut tapana kierrättää tiettyjä kuuluisia sisäpiirivitsejä. Kurtzmanin kauden vakiovitsejä olivat esimerkiksi Melvin-nimisen hahmon esiintyminen lähes jokaisessa tarinassa ja teksteissä vilahdelleet vierasperäiset nonsense-sanat, kuten ”furshlugginer”, ”potrzebie” ja ”veeblefetzer”. Juutalainen Kurtzman kehitti monet niistä vääntelemällä jiddišin kielen sanoja. Myöhemmistä "Madin" vakiovitseistä tunnettuja ovat esimerkiksi sarjakuvaruutujen taustalle piilotettu Arthur-ruukkukasvi ja MAD-ilmalaiva sekä viittaukset aksolotleihin. Arthur-kasvi tiettävästi perustui "Madin" taiteellisen johtajan John Putnamin toimistossa olleeseen avokado-pensaaseen.


title: Mad

text: "Madin" satiiri on perinteisesti ollut pääosin epäpoliittista, mutta lehti on sisältänyt vuosien varrella jonkin verran myös poliittista satiiria. "Mad" on pyrkinyt pilkkaamaan kaikkia vallassaolijoita ja molempia poliittisia ääripäitä, mutta sitä on yleensä pidetty enemmän liberaaleja kuin konservatiivisia mielipiteitä edustavana.


title: Mad

text: "Madin" sisällöstä on 1950-luvulta alkaen julkaistu kymmeniä kokoomakirjoja. Parker Brothers julkaisi vuonna 1979 hyvin menestyneen lautapelin The Mad Magazine Game. "Madista" on julkaistu muissa maissa kansallisia versioita, joita 1990-luvun alussa oli yhteensä 12. Suomessa lehti ilmestyi vuosina 1970–1972 nimellä "Suomalainen MAD" ja vuosina 1982–2005 nimellä "Suomen MAD". Mad-lautapeli julkaistiin Suomessa kahtena eri versiona, joiden nimet olivat ”MAD – Peli huonolle häviäjälle” ja ”MAD – Pähkähullu peli koko perheelle”.


title: Mad

text: Fox-televisioverkko alkoi vuonna 1995 esittää sketsisarjaa "Mad Tv", jonka sisällöstä osa oli hyvin löyhästi "Mad"-lehden innoittamaa. Cartoon Network -kanavalla ryhdyttiin vuonna 2010 esittämään animaatiosarjaa "Mad", jonka sisältö perustui hieman suoremmin lehden sarjakuviin.


title: Mad

text: "Mad" sponsoroi näkyvästi vuonna 1980 valmistunutta komediaelokuvaa "Sotilasopisto". Gaines ja lehden toimitus olivat hyvin pettyneitä elokuvaan ja maksoivat siitä, että kaikki viittaukset "Madiin" poistettiin elokuvan videojulkaisuista.


title: Mad

text: Mary Rodgers ja Marshall Barer tekivät vuonna 1965 "Madin" sisällön innoittaman off-Broadway-musikaalin "The Mad Show", jonka libreton kirjoittamiseen osallistuivat myös "Madin" käsikirjoittajat Stan Hart ja Larry Siegel.


title: Flanderin ympäriajo

text: Flanderin ympäriajo (myös Flanderin kierros, ) on Flanderissa Belgiassa ajettava pyöräilykilpailu. Kilpailu ajetaan viikkoa ennen Pariisi–Roubaix-kilpailua ja se kuuluu UCI World Touriin. Aiemmin se kuului maailmancupiin ja UCI ProTouriin. Kilpailua pidetään yhtenä eurooppalaisen maantiepyöräilyn monumenteista.


title: Flanderin ympäriajo

text: Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1913, jolloin järjestäjänä toimi entinen pyöräilijä Karel Van Wijnendaele. Kilpailu ei ollut heti alkuvuosistaan lähtien suuri menestys, sillä kilpailua ei järjestetty ensimmäisen maailmansodan aikana, mutta heti vuonna 1919 kilpailu oli ohjelmassa jälleen. 1920- ja 1930-luvuilla kilpailun suosio kasvoi ja nykyään sitä pidetään merkittävimpänä alueella järjestettävistä pyöräilykilpailuista Flanderissa, jossa maantiepyöräily on hyvin suosittua. Yksi kilpailun llempinimistä on "Vlaanderens mooiste", joka tarkoittaa "Flanderin kaunein". Kilpailun reitille sijoittuvassa Oudenaarden kaupungissa on Flanderin ympäriajolle omistettu museo "Centrum Ronde van Vlaanderen". Vuodesta 2004 lähtien on järjestetty myös naisten kilpailu.


title: Flanderin ympäriajo

text: Kilpailun reitillä on monia jyrkkiä mukulakivipäällysteisiä nousuja. Kilpailua verrataan usein toiseen pyöräilyklassikkoon Pariisi–Roubaix'hin, joka on tunnettu mukulakiviosuuksistaan. Flanderin ympäriajo kuitenkin poikkeaa Pariisi–Roubaix'sta reitin mäkisyydessä. Kilpailun tarkka reitti vaihteli pitkään vain vähän, esimerkiksi 2003 mukaan otettiin nousu Koppenberg-mäelle. Vuonna 2012 reitti muuttui merkittävästi, kun maalipaikka vaihtui Meerbekestä Oudenaardeen. Muun muassa kuuluisa Muur van Geraardsbergenin nousu jäi tällöin reitiltä pois. Sen sijaan Oude Kwaremontin ja Paterbergin nousut ajetaan uudistuksen jälkeen useamman kerran kilpailun loppupuolella. Vuonna 2017 kilpailun lähtöpaikka siirtyi Antwerpeniin ja Muur van Geraardsbergenin nousu palasi kilpailureitille.


title: Hobby Hall

text: Hobby Hall on SGN Groupin omistama suomalainen verkkokauppa. Vuonna 2012 sillä oli yli puoli miljoonaa kanta-asiakasta.


title: Hobby Hall

text: Merkittävä osa Hobby Hallin valikoimasta on erityisesti kodin ja vapaa-ajan alueelta. Hobby Hallin myyntikanavat ovat verkkokauppa, postimyynti ja myymälä. Myymälä sijaitsee Vantaalla Tammistossa. Aikaisemmin Hobby Hallilla on ollut myymälöitä myös Helsingin Arabiassa (lopetettu vuoden 2009 lopussa), Espoon Friisilässä ja Tallinnassa. Yhtiö on myös toiminut postimyyjänä Liettuassa vuosina 2004-2005.


title: Hobby Hall

text: Hobby Hall syntyi amerikkalaisen Samuel Josefowitzin vuonna 1958 perustaman Concert Hall Society - äänilevykerhon pohjalta. Se aloitti toimintansa Suomessa 1962.


title: Hobby Hall

text: Äänilevykerhon ohella Concert Hall Society perusti Suomen ensimmäisen kirjakerhon, Ex Libriksen. 1970-luvun alussa yritys markkinoi Bullworker-lihastenkehittäjälaitetta postimyynnillä ja julkaisi ensimmäisen postimyyntiluettelonsa 1975. Vuonna 1980 Hobby Hall myytiin yhdysvaltalaiselle Reevesille, ja yrityksestä kehittyi tehokas postimyyjä vaatteille, autotarvikkeille, työkaluille ja viihde-elektroniikalle. Siitä tuli Philips-kodinkonemerkin suurin jälleenmyyjä Suomessa.


title: Hobby Hall

text: Stockmann osti Hobby Hallin vuonna 1985, mutta ilmoitti lokakuussa 2014 etsivänsä sille uutta omistajaa.


title: Hobby Hall

text: Huhtikuussa 2016 Stockmann ilmoitti myyvänsä Hobby Hallin SGN Groupille.


title: The Bassmachine

text: The Bassmachine on ruotsalaisen eurodancemuusikon Basshunterin albumi, joka julkaistiin Internetissä 2006 mp3-muodossa.


title: Siikajokilaakso (sanomalehti)

text: Siikajokilaakso on vuonna 1966 perustettu Siikajokilaakson kolmen kunnan (Pyhäntä, Siikajoki ja Siikalatva) paikallislehti. Lehden päätoimitus on Siikajoen Ruukissa, ja aluetoimipiste Siikalatvan Pulkkilassa.


title: Siikajokilaakso

text: Siikajokilaakso on Pohjois-Pohjanmaalla, Siikajoen valuma-alueella sijaitsevien kolmen kunnan (Pyhäntä, Siikajoki ja Siikalatva) nimitys. Jokilaakson yläjuoksun alueesta käytetään aluenimeä Siikalatva.


title: Helsingin valtaus

text: Helsingin valtaus oli 11.–13. huhtikuuta 1918 käyty Suomen sisällissodan taistelu, jossa Saksan Itämeren-divisioona valtasi punaisten hallussa olleen Helsingin. Saksalaiset olivat nousseet maihin hieman yli viikkoa aikaisemmin Hangossa ja edenneet sen jälkeen kohti Helsinkiä, jossa taistelut huipentuivat kantakaupungissa käytyihin kiivaisiin katutaisteluihin. Saksalaisten apuna oli myös suomalaisia valkoisia, joiden osuus kuitenkin jäi pieneksi. Helsingin valtauksen aikana sai surmansa noin 400 punaista, 60 saksalaista ja 20 valkoista. Lisäksi tuhansia antautuneita punaisia joutui vankileireille.


title: Helsingin valtaus

text: Kenraalimajuri Rüdiger von der Goltzin komentamat saksalaisjoukot aloittivat sotatoimet punaisten hallitsemaa Helsinkiä vastaan torstaina 11. huhtikuuta. Ensimmäisen päivän aikana taisteluja käytiin vain Espoossa, kunnes saksalaiset seuraavana aamuna hyökkäsivät kaupungin keskustaan nykyistä Mannerheimintietä pitkin sekä Töölönlahden pohjoispuolelta Pasilasta. Kiivaiden katutaistelujen jälkeen punakaartin päämajana toiminut Smolna antautui 13. huhtikuuta, minkä jälkeen saksalaiset aloittivat hyökkäyksen punaisten viimeiselle tukialueelle Pitkänsillan pohjoispuolisiin työläiskaupunginosiin Siltasaareen ja Hakaniemeen. Punaiset antautuivat vielä samana päivänä ja lopullisesti taistelu oli ohi 14. huhtikuuta, kun viimeinenkin vastarinta loppui.


title: Helsingin valtaus

text: Helsingissä oli sodan syttyessä noin 200 000 asukasta, joista vain hyvin pieni osa kuului suojeluskuntiin tai punakaartiin. Kaupunki oli punaisten hallussa 11 viikon ajan, jolloin Helsinkiin jääneet valkoiset toimivat maanalaisesti. Kaupungissa oli myös satunnaisia osapuolten välisiä välikohtauksia, jotka tapahtuivat lähinnä öisin. Muutoin elämä kaupungissa sujui tavallisesti, esimerkiksi kaupat ja kahvilat olivat auki ja raitiovaunut kulkivat normaalisti jopa saksalaisten hyökätessä kaupunkiin. Taistelujen aikana sotilaat joutuivatkin hätistelemään uteliaita katsojia pois kaduilta.


title: Helsingin valtaus

text: Vaikka kyseessä oli Suomen pääkaupunki, ei operaatio ollut sodan lopputuloksen kannalta merkittävä. Sitä on pidetty jopa sotilaallisesti turhana, koska punaisten häviö oli ratkennut jo vajaata viikkoa aikaisemmin päättyneessä Tampereen taistelussa. Punaisten sodanjohdon ajatuksena kuitenkin oli, että Helsingissä tehtäisiin vastarintaa mahdollisimman pitkään ja näin viivytettäisiin saksalaisten etenemistä, jotta Länsi-Suomesta ehdittäisiin vetämään joukkoja ja ryhmittämään niitä uudelleen Kymijoen itäpuolelle. Myös valkoisen armeijan johtaja Mannerheim vastusti saksalaisten hyökkäystä Helsinkiin, koska hän halusi valloittaa kaupungin itse.


title: Helsingin valtaus

text:
Keskustassa punaiset eivät muodostaneet yhtenäistä puolustusrintamaa, vaan heillä oli vastarintapesäkkeitä, joita saksalaiset valtasivat yksi kerrallaan. Tämän vuoksi kaupungissa käytiinkin lähinnä sekavia katutaisteluja, joiden yhteydessä tuhottiin lukuisia yksittäisiä rakennuksia. Lujimpia punaisten pesäkkeitä oli muun muassa nykyisen Tilkan sotilassairaalan alueella ja Ilmalan mäellä, Kampissa sijainneella Turun kasarmilla, Ruotsalaisella teatterilla, Smolnassa, Helsingin työväentalolla sekä Vesilinnanmäellä. Hajanaisempaa vastarintaa oli myös muualla kaupungissa. Helsingissä tuhoutui useita rakennuksia, muun muassa Turun kasarmi nykyisen Lasipalatsin tienoilla sekä Pitkänsillan eteläpäässä sijainnut viinatehdas paloivat maan tasalle. Myös symbolisesti tärkeä Työväentalo syttyi tuleen saksalaisten tykkitulessa ja kärsi pahoja vaurioita. Taisteluiden jälkiä on edelleen nähtävissä ainakin Pitkänsillan rakenteissa sekä Tarkk’ampujankatu 3:n seinässä.
Saksalaisten nopeaan voittoon oli heidän miesylivoimansa ja paremman aseistuksensa lisäksi syynä myös ensimmäisen maailmansodan taisteluissa hankittu sotataito ja rintamakokemus. Osasyynä punaisten nopeaan tappioon oli myös Saksan ja Neuvosto-Venäjän sopimus, jonka mukaan Viaporin venäläiset joukot eivät saaneet tulla punaisten avuksi. Brest-Litovskin rauhansopimukseen sisältyneen Hangon sopimuksen mukaan venäläiset evakuoivat laivastonsa ja tekivät rannikkolinnakkeiden tykit toimintakelvottomiksi. Punaiset olivat ajatelleet Viaporia ja sen satoja tykkejä viimeiseksi turvakseen, joten niiden toimimattomuus oli heille suuri takaisku. Ilman Viaporin ja venäläisen laivaston neutraloimista Helsinkiä olisikin ollut mahdotonta vallata. Kansanvaltuuskunnan ja Venäjän neuvostohallituksen 1. maaliskuuta solmima valtiosopimus velvoitti venäläiset luovuttamaan kaikki Suomen linnoitukset suomalaisille punaisille, mutta Venäjän Itämeren-laivasto kieltäytyi luopumasta Viaporista niin kauan kuin sen oma evakuointi oli kesken.


title: Helsingin valtaus

text: Kaupungissa koko sodan ajan maanalaisesti toimineet valkoiset tulivat sotatoimiin mukaan vasta siinä vaiheessa, kun saksalaiset olivat jo kukistaneet punaisten sitkeimmän vastarinnan. Valkokaarti jäikin valtauksessa pelkäksi statistiksi, kun sekasortoiset katutaistelut eivät edenneet heidän etukäteen laatimiensa suunnitelmien mukaan. Suojeluskuntalaiset ottivat kuitenkin kunnian voitosta nopeasti itselleen. Saksalaisen von der Goltzin osuus unohdettiin ja Mannerheimista tehtiin sankari, vaikka hän ei osallistunut Helsingin valtaukseen millään tavalla. Valkokaartin alkuperäiseen suunnitelmaan kuului vallata itse koko kantakaupunki ja jättää saksalaisille ainoastaan Pitkänsillan pohjoispuoleiset työläiskaupunginosat. Suunnitelma ei kuitenkaan toteutunut, vaan saksalaiset valtasivat koko kaupungin käytännössä yksin. Ennen saksalaisten saapumista käytiin kuitenkin Punavuoressa, Kaartinkaupungissa ja Ullanlinnassa pieniä kahakoita, joiden aikana punaiset ottivat muutamia valkokaartilaisia vangeiksi.


title: Helsingin valtaus

text: Hangossa 3. huhtikuuta 1918 maihinnoussut kenraalimajuri Rüdiger von der Goltzin komentama Saksan Itämeren-divisioona oli kaikkiaan noin 9 000–10 000 miehen vahvuinen yksikkö, josta Helsingin valtaukseen osallistui noin 6 000 miestä. Kaupunkiin hyökänneisiin joukkoihin kuuluivat 1. kaartinulaanirykmentti, Kuninkaallinen Saksin karabinieerirykmentti, Jääkäripataljoona 4 sekä Osasto Röder, joka käsitti muun muassa polkupyöräkomppanian, tykkipatterin sekä tiedustelijoita, viestimiehiä ja pioneerejä. Lisäksi hyökkäystä tuki kaksi 2. Vuoristotykistöosaston patteria. 95. reservijalkaväkiprikaati jäi reserviksi.


title: Helsingin valtaus

text: Helsingin suojeluskunnan aktiivinen osa oli paennut kaupungista heti sodan sytyttyä. Helmikuussa kaupunkiin jääneet suojeluskuntalaiset perustivat salaisesti toimineen "Helsingin valkokaarti – Helsingfors hvita gardet" -nimisen järjestön, jonka johtaja oli Turun ja Porin lääninsihteeri Carl Voss-Schrader. Mukaan värvättiin jäseniä Helsingin porvaristosta, entisistä sotilaista sekä Venäjän asevoimissa palvelevista sotilaista. Talven kuluessa valkokaartiin perustettiin neljä komppanian vahvuista pataljoonaa ja myöhemmin Helsingin taistelun aikana valkokaartilaisia oli noin 2 000. Aseita ”kellarikaartiksi” kutsuttu valkokaarti onnistui hankkimaan venäläisiltä, joilta he ostivat ainakin 1 500 kivääriä ja 11 konekivääriä. Heidän roolinsa jäi kuitenkin pieneksi, sillä suojeluskuntalaiset eivät vallanneet yhtään merkittävää punaisten vastarintapesäkettä. Lisäksi Helsingissä toimi salaisesti Kulosaaren huvilakaupunkia tukikohtanaan pitänyt suojeluskuntaosasto. Kulosaaressa oli myös radio, jolla Helsinkiin jääneet valkoiset pitivät yhteyttä Vaasaan paenneeseen senaatin päämajaan.


title: Helsingin valtaus

text: Punaisten hallinto ja sodanjohto olivat paenneet Viipuriin 9. huhtikuuta, jonka jälkeen Helsingin puolustus jäi käytännössä siviilien vastuulle. Kansanvaltuuskunta ilmoitti aamulla 10. huhtikuuta Helsingin miliisipäällikön ja komendantin Edvard Nyqvistin hallitsevan ”diktaattorinvaltuuksilla” kaupungin sotilas- ja siviilihallintoa. Helsingin punakaartia komensi I rykmentin päällikkö Fredrik Edvard Johansson. Helsingin punakaartin esikunta antoi käskyn yleisestä liikekannallepanosta päivää ennen saksalaisten saapumista 10. huhtikuuta, jolloin kaupunkia puolustamaan saatiin noin 1 500 punakaartilaisen joukko. Yhteensä punakaartilaisia osallistui taisteluihin korkeintaan 2 000 miestä, vaikka taistelun jälkeen punaisia antautuikin noin 4 000. Kaupunkia puolustaneet punakaartilaiset olivat lähinnä vähäistä taistelukokemusta omaavia reservejä, koska varsinaiset taistelujoukot olivat tuolloin Hämeen rintamalla torjumassa valkoisten yleishyökkäystä. Taisteluun osallistui myös Helsingin naiskaarti.


title: Helsingin valtaus

text: Hangossa 3. huhtikuuta maihinnousseet saksalaiset pääsivät etenemään käytännössä ilman vastarintaa aina Karjaalle saakka, jossa he kohtasivat punaiset 6. huhtikuuta käydyssä taistelussa. Karjaan valtauksen jälkeen he jatkoivat rantarataa ja Turuntietä pitkin Lohjan ja Nummelan sekä Inkoon ja Kirkkonummen kautta kohti pääkaupunkiseutua. Punaiset lähettivät Helsingistä 300 miestä Inkoon punakaartin avuksi, mutta paikkakunta luovutettiin kuitenkin saksalaisille ilman taistelua. Kirkkonummella käytiin taisteluja 9. huhtikuuta, josta punaiset puolustuksen murruttua vetäytyivät kohti Espoota. Lohjan suunnalla taisteltiin ensin Kirkniemessä 8. huhtikuuta, jonka jälkeen rintama pysähtyi Nummelaan runsaan viikon ajaksi.


title: Helsingin valtaus

text: Saksalaisten edellä Kirkkonummelta Espoon Leppävaaraan perääntyneet punaiset ryhmittäytyivät puolustusasemiin Krepost Sveaborgin eli Helsingin maalinnoituksen asemiin, jonka etumaastoon saksalaisten etujoukko saapui varhain 11. huhtikuuta. Helsingin punakaartin esikunta oli vuorokautta aikaisemmin antanut käskyn yleisestä liikekannallepanosta, jonka ansiosta Leppävaaran linnoituksiin saatiin noin 1 500 punakaartilaisen miehitys. Iltapäivällä alkaneen taistelun kuluessa punaisten rintama kuitenkin murtui nopeasti ja näin saksalaisille avautui vapaa tie kohti Helsinkiä. He etenivät illan aikana Haagaan ja Pikku-Huopalahteen saakka, mutta Ruskeasuon ja Ilmalan alueilla saksalaiset kohtasivat jälleen maalinnoituksen asemiin linnoittautuneita punaisia. Tuolloin Huopalahden kuntaan kuuluneessa Reijolassa saksalaisia vastaan avattiin voimakas tulitus, joka johti kahden sotilaan kuolemaan. Lisätappioita välttääkseen divisoonan komentaja määräsi etenemisen pysähtymään kello 20. Kärkijoukosta jälkeen jääneet majuri Godert von Redenin komentamat yksiköt ja divisioonan esikunta saapuivat Haagaan kaksi tuntia myöhemmin.


title: Helsingin valtaus

text: Leppävaaran taistelun jälkeen saksalaisten komentaja von der Goltz määräsi seuraavana aamuna osan joukoistaan hyökkäämään Helsingin keskustan sijasta Helsingin pitäjän kautta Tikkurilaan ja katkaisemaan siellä pääradan. Helsingin pitäjän punakaarti teki kuitenkin punaisten panssarijunan tukemana sitkeää vastarintaa, mutta saksalaiset onnistuivat lopulta vajaan viiden tunnin taistelun jälkeen valtaamaan Tikkurilan rautatieaseman ja etenivät sen jälkeen kohti Malmia, jonka saivat myös vallattua iltaan mennessä. Samalla punaisten rautatieyhteydet Helsingin ulkopuolelle oli katkaistu. Tikkurilan taistelun aikana onnistui kuitenkin kolme pakenevia punaisia kuljettavaa junaa lähtemään kohti pohjoista. Espoon suunnalta taas lähti liikeelle arviolta 10 000 pakolaisen kolonna, joka jatkoi matkaansa kohti Keski-Uusimaata ja Etelä-Hämettä.


title: Helsingin valtaus

text: Turhan verenvuodatuksen välttämiseksi miliisipäällikkö Nyqvist halusi antautua saksalaisille ja järjesti 10. huhtikuuta useita salaisia tapaamisia sodan osapuolista sivussa pysytelleiden tunnettujen sosiaalidemokraattien ja porvarien kanssa. Saman päivän "Työmiehessä" oli ilmestynyt muun muassa Väinö Tannerin, Hannes Ryömän ja Matti Paasivuoren allekirjoittama antautumiskehotus. Nyqvist järjesti samana iltana poliisilaitoksella salaisen kokouksen, johon osallistui eräitä punakaartilaispäälliköitä, Ruotsin varakonsuli Jansson, Ruotsin sotilasasiamies kapteeni Sigurd af Ekström, tunnetut sosiaalidemokraatit Ryömä, Lauri af Heurlin ja Väinö Hakkila sekä tulkki. Kapteeni af Ekström toi saksalaisilta saamansa antautumisehdot. Von der Goltz lupasi taata antautuvien punaisten hengen siihen asti kunnes heidät saatettaisiin oikeuden eteen. Kokous laati antautumisjulistuksen, jonka allekirjoittivat Nyqvist, F. E. Johansson ja työväentalon komissaari Robert Hurskainen. Antautumisjulistus lähetettiin painettavaksi, mutta eräät punakaartilaiset estivät sen painamisen ja määräsivät vangitsemaan sen allekirjoittajat.


title: Helsingin valtaus

text: Seuraavana päivänä Kullervo Manner sähkötti Viipurista ja kielsi ehdottomasti antautumisen. Saksalaisten ollessa iltapäivällä 11. huhtikuuta jo Helsingin maalinnoituksen edustalla Leppävaarassa kapteeni af Ekström neuvotteli parin tunnin tulitauon punaisten antautumista varten. Päätöstä varten Senaatintalolla järjestettiin kokous, johon osallistui 80–100 punakaartilaista. Paikalle yllättäen Viipurista saapunut kansanvaltuutettu Antti Kiviranta sai kuitenkin kokouksen taipumaan vastarinnan kannalle pidettyään innostavan puheen, jossa hän väitti Hangosta lähestyvän vain 400 valkoista, joista pääosa oli sitä paitsi jo saarrettu.


title: Helsingin valtaus

text: Saksalaisten miehistö yöpyi 11. ja 12. huhtikuuta välisen yön Leppävaaran, Konalan ja Vähä-Huopalahden alueilla, päällystön majoittuessa Albergan ja Kilon kartanoiden rakennuksiin. Haagaan edenneet Kuninkaallisen Saksin karabinieerirykmentin joukot majoitettiin Reijolassa sijainneeseen Huopalahden kartanoon sekä alueen yksityistaloihin. Saksalaisten esikunta puolestaan otti käyttöönsä Huopalahden työväenyhdistyksen talon. Yöstä tuli kuitenkin rauhaton, kun saksalaisten ja punaisten välillä käytiin laukaustenvaihtoa.


title: Helsingin valtaus

text:
Varsinainen hyökkäys kaupungin keskustaan käynnistyi perjantaiaamuna 12. huhtikuuta kello 5 Vähä-Huopalahden ja Meilahden kautta sen jälkeen kun punaiset olivat hylänneet viimeisen antautumisvaatimuksen. Yksi jääkärikomppania lähetettiin suojaamaan sivustaa Munkkiniemeen ja muut joukot lähtivät etenemään Läntistä Viertotietä eli nykyistä Mannerheimintietä pitkin kohti keskustaa. Saksalaiset havaitsivat nykyisten Tenholantien ja Tilkan sotilassairaalan kohdalla olevien kallioiden olevan miehitetyt ja niitä vastaan aloitettiin hyökkäys noin kello 6. Maantiellä jyräsi myös edestakaisin punaisten panssariauto, joka kuitenkin pakotettiin perääntymään vuoritykin suorasuuntausammunnalla.
Kaksi tuntia myöhemmin Jääkäripataljoona 4:n kärkikomppania sai käskyn hyökätä Meteorologisen Päälaitoksen leija-asemalle, joka sijaitsi korkealla Ilmalan kalliolla. Saksalaiset saivat vallattua Tilkan kalliot kiivaiden taistelujen jälkeen yhdeksältä, mutta pääsivät etenemään vain puoli kilometriä, kun edessä oli seuraava punaisten puolustusasema nykyisen Mannerheimintien ja Pihlajatien risteyksen kohdalla. Asemien valtausta vaikeutti se, ettei tykistöä pystytty metsäisessä ja kallioisessa maastossa käyttämään tehokkaasti, kun vahva sumu vaikeutti havainnointia. Punaisten puolustus kuitenkin murtui kello 10 mennessä, jonka jälkeen hyökkääjien sivustaa uhattiin Pasilan suunnasta. Saksalaiset hyökkäsivät alueelle, mutta eteneminen oli vaivalloista ja puolenpäivän aikaan joukkoja vahvistettiin vielä Osasto Röderillä. Kovien taistelujen jälkeen saksalaiset saivat Pasilan rautatieaseman vallattua kello 13 ja samalla punaiset olivat vetäytyneet junaradan itäpuolisiin työläiskaupunginosiin. Tämän jälkeen saksalaisilla oli edessään vielä eteneminen kantakaupungin keskustakortteleihin.


title: Helsingin valtaus

text: Kaupungissa maanalaisesti toiminut valkokaarti alkoi liittyä taisteluun puolenpäivän jälkeen, mutta oli varsinaisesti mukana vasta myöhään iltapäivällä. Viimeisimmissä tutkimuksissa kaartin mukaantulon ajankohta on todettu monissa muistelmissa esitettyä käsitystä myöhemmäksi. Espoosta Pikku-Huopalahteen edenneet saksalaiset kävivät 12. huhtikuuta kiivaita taisteluja puolustusasemiin linnoittautuneita punaisia vastaan Ruskeasuon ja Ilmalan alueilla, mutta eivät kuitenkaan aluksi pääseet etenemään. Iltapäivällä avuksi tuli lisäjoukkoja, jolloin aloitettiin uusi hyökkäys. Sen käynnistyttyä saksalaiset kuitenkin huomasivat punaisten jo hylänneen asemansa. Punaiset olivat vetäytyneet kaupungin keskustaan, jonne saksalaiset etenivät Töölön kautta. Joidenkin tietojen mukaan punaiset olivat polttaneet Leppävaaran ja Munkkiniemen välissä olleen Tarvon saaren sillat, minkä vuoksi saksalaiset eivät voineet edetä keskustaan Munkkiniemestä. Helsingin edustalla oli ankkuroituneena myös venäläinen laivasto-osasto, mutta se poistui paikalta jo päivää ennen saksalaisten hyökkäystä.


title: Helsingin valtaus

text: Meilahden suunnalta edenneet saksalaiset joutuivat Töölöntullissa jälleen taisteluihin punaisten kanssa, mutta onnistuivat kello 13.30 mennessä etenemään Nordenskiöldinkadulle saakka. Samaan aikaan tilannetta seurannut Valkokaartin esikunta käynnisti vihdoinkin oman hyökkäyksensä. Saksalaisten hyökkäys ei ollut yhtenäinen, vaan kaupunkiin edenneet joukot toimivat itsenäisesti. Kun punaiset saivat pysäytettyä saksalaisten etenemisen, muodosti prikaatinkomentaja Hans von Tschirschky und Bögendorff kaksi iskujoukkoa, joista toinen tunkeutui keskikaupungille Läntistä Viertotietä pitkin ja toinen Hietalahden kautta kantakaupungin eteläosiin. Pasilasta saksalaiset puolestaan etenivät ratapihan kautta kohti keskustaa.


title: Helsingin valtaus

text: Kun saksalaiset etenivät kaduilla, saapuivat tilannetta ihmettelemään suuret määrät uteliaita ihmisiä. Valkoisten kannattajat puolestaan ojensivat heille kukkia ja tarjosivat teetä, kahvia ja voileipiä. Saksalaisten mukaan liittyi piileskelleitä suojeluskuntalaisia, jotka ryhtyivät toimimaan oppaina, tulkkeina ja vartiomiehinä. Myös saksalaisten ottamat vangit luovutettiin suojeluskuntalaisten käsiin. Hieman kello 16 jälkeen Kansallismuseon kohdalle päässeitä saksalaisia vastaan avattiin tuli nykyisen Lasipalatsin kohdalla sijainneesta Turun kasarmista, jolloin saksalaiset joutuivat koukkaamaan Kampin kautta Fredrikinkatua pitkin Ruotsalaisen teatterin edustalle, jonne he saapuvat noin 17.30. Teatteriin tehdyn hyökkäyksen jälkeen rakennuksesta antautui 12 punaista. Tämän jälkeen taistelut jatkuivat muun muassa Keskuskadulla ja rautatieasemalla. Taisteluiden aikana saksalaiset käyttivät vangeiksi ottamiaan punaisia ihmiskilpinä: he ylittivät Pitkänsillan vankijoukon suojaamana, ja myös Ruotsalaisen teatterin valtauksessa saksalaiset marssittivat vankeja edellään. Näin he pääsivät etenemään rakennuksen seinustalle ilman, että punaiset ampuivat laukaustakaan. Ihmiskilpien käyttöä seuranneelle "Uuden Suomettaren" toimittajalle saksalainen upseeri totesi heidän oppineen taktiikan englantilaisilta. Hieman myöhemmin kirjoitetussa vapaussotakirjallisuudessa ihmiskilpien käyttö on kuitenkin häivytetty.


title: Helsingin valtaus

text:
Harmajan edustalle purjehtinut saksalainen laivasto-osasto pääsi sumun takia jatkamaan matkaansa vasta iltapäivällä. Helsingin edustan linnoitetut saaret oli venäläisten kanssa solmitun Hangon sopimuksen mukaan tehty vaarattomiksi, joten alukset pääsivät rauhassa etenemään Kruunuvuorenselälle. Seitsemän aikaan illalla noin 400 saksalaista merijääkäriä nousi maihin Katajanokalla ja otti sen haltuunsa, minkä jälkeen valtaamatta ei ollut enää kuin Kruununhaka. Turun kasarmin saksalaiset olivat vallanneet sytyttämällä sen tulee, jolloin rakennuksessa olleet 80 punaista antautuivat. Sitkeintä punaisten vastarinta oli Helsingin punakaartin päämajana toimineessa Smolnassa.
Huhtikuun 13. päivän aamuna alkoi saksalainen laivasto-osasto tulittaa punaisten vastarintapesäkkeitä Etelä- ja Pohjoissatamasta käsin. Kiivaita taisteluja käytiin Smolnan lisäksi vielä muun muassa Päävartiossa ja Borgströmin tupakkatehtaalla. Punaisten päämaja Smolnassa antautui aamulla kello 7. Valkoisten virallinen sotahistoria kertoo antautumisen tapahtuneen ehdoitta, mutta punaisten muistelmien mukaan heidän henkensä kuitenkin luvattiin säilyttää. Yhteensä Smolnassa oli antautumishetkellä 400–500 punaista. Pisimpään punaiset pitivät hallussaan Ruotsalaista lyseota, jossa oli koko sodan ajan ollut noin 500 Kirkkonummella vangittua suojeluskuntalaista. Töölönlahden rannalle sijoitettu tykistö puolestaan ampui vastarannalla sijainnutta Siltasaaren työläiskaupunginosaa, jolloin työväentalon torni syttyi palamaan hieman ennen kello yhtätoista aamupäivällä.


title: Helsingin valtaus

text: Kello 14 Kallion kirkon torniin nostettiin valkoinen lakana antautumisen merkiksi, minkä jälkeen lähetit veivät tietoa antautumisesta talosta taloon. Loputkin punaiset antautuivat puoli seitsemään mennessä. Tämänkin jälkeen kaupungissa oli vielä yksittäisiä sala-ampujia, joista viimeiset antautuivat vasta seuraavana päivänä. Helsingissä antautui yhteensä noin 4 000 punaista, vaikka kirjallisuudessa esiintyy myös suurempia lukumääriä, kuten jopa 8 000 antautunutta. Suomenlinnan vankileirille siirrettiin kuitenkin paljon vankeja muilta vankileireiltä, joten kaikki sinne sijoitetut eivät olleet Helsingissä antautuneita. Kaikki 4 000 antautunutta eivät myöskään olleet aseistettuja punakaartilaisia.


title: Helsingin valtaus

text: Von der Goltz päätti järjestää oman voitonparaatinsa jo punaisten antautumista seuranneena päivänä 14. huhtikuuta osoittaakseen, kuka nyt hallitsi kaupunkia. Eri aselajit kokoontuivat Töölössä, josta ne marssivat kantakaupunkiin puolenpäivän aikaan. Kärjessä oli osasto ratsuväkeä, jonka jälkeen tuli soittokunta ja heidän perässään 20 ratsukon ympäröimä auto, jossa istuivat saksalaisten komentaja kenraalimajuri Rûdiger von der Goltz esikuntaupseereineen, maaherra Bruno Jalander sekä pormestari Johannes von Haartman. Joukot marssivat aluksi Senaatintorille, jossa senaattorit Onni Talas ja Otto Stenroth pitivät saksalaisille kiitospuheen. Tamän jälkeen paraati jatkoi vielä Esplanadille, jossa von der Goltz otti joukot vastaan yhdessä suomalaisseuralaistensa kanssa. Saksalaisilla upseereilla oli vielä oma juhlansa Hotelli Kämpissä.


title: Helsingin valtaus

text: Vaikka punaiset olivat antautuneet jo edellisenä iltana, kuului keskustassa hajanaisia laukauksia vielä voitonparaatin aikanakin. Myöskään laivaston edustaja ei ollut mukana paraatissa, koska vara-amiraali Hugo Meurerin venettä ammuttiin. Saksalaisaluksia tulitettiin Helsingin edustalle jääneistä laivoista, joissa oli ilmeisesti Brest-Litovskin rauhansopimusta protestoivia venäläisiä. Saksalaisten juhlallisuudet eivät sopineet Mannerheimille eikä muille valkoisille, joten he pitivät oman voitonparaatinsa kuukautta myöhemmin 16. toukokuuta. Sen on katsottu olleen tärkeän tekijän ns. vapaussotamyytin rakentamisessa, jolloin Helsingin valloituksen pääosaan nostettiin ensimmäistä kertaa saksalaisten sijasta suomalainen talonpoikaisarmeija sekä vapaaehtoiset suojeluskuntajoukot.


title: Helsingin valtaus

text: Helsingin menetettyään punaisten puolustuksen johto siirtyi Riihimäelle, jossa sen päällikkönä toimi maalari ja kansanedustaja Efraim Kronqvist. Saksalaiset puolestaan hyökkäsivät Helsingistä pohjoiseen jo 15. huhtikuuta ja valtasivat Klaukkalan neljä päivää myöhemmin, jatkaen sieltä edelleen kohti Hämeenlinnaa. Samaan aikaan Loviisassa maihinnoussut saksalainen Osasto Brandenstein eteni Itä-Uudeltamaalta Lahteen, jonne päätyivät myös Helsingin seudulta paenneet punaiset. Helsinki jäi saksalaisten vaikutusvallan alaiseksi aina keisari Vilhelm II:n kukistumiseen ja ensimmäisen maailmansodan päättymiseen saakka. Rüdiger von der Goltzista oli maan virallinen edustaja Suomessa, hän asui aluksi Hotelli Kämpissä ja sen jälkeen Kesärannassa.


title: Helsingin valtaus

text: Saksalaiset menettivät Helsingin valtauksen aikana 54 kaatunutta ja valkoiset 23. Yhteensä saksalaisia kuoli Hangon maihinnousun ja Helsingin valtauksen välisenä aikana noin 200. Punaisia sai surmansa noin 400, mikä sisältää myös 20–50 saksalaisten Pikku-Huopalahdessa teloittamaa punakaartilaista. Teloitukset tehtiin ilmeisesti suojeluskuntalaisten aloitteesta, koska ammuttujen joukkoon oli selkeästi valikoitunut punakaartin ja työväenliikkeen johtohahmoja, joita saksalaiset eivät voineet tuntea. Lisäksi teloitettuja haettiin ammuttavaksi myös kotoaan. Saksalaiset eivät tehneet Helsingissä muita teloituksia, vaan paremminkin hillitsivät valkoisten intoa. Helsingissä ei näin ollen nähty samanlaisia joukkoteloituksia kuin Tampereen ja Viipurin valtausten yhteydessä, vaan ne siirtyivät vasta myöhemmäksi vankileireille. Antautumisen yhteydessä teloitettujen punaisten todellista määrää ei kuitenkaan tiedetä.


title: Helsingin valtaus

text: Taistelujen aikana kuolleet punaiset kerättiin Etu-Töölössä sijaitsevalle Kolerasairaalalle, josta omaiset saivat hakea perheenjäsentensä ruumiit. Menettely oli poikkeuksellinen, sillä muualla Suomessa punaiset yleensä haudattiin joukkohautaan, eikä vainajia luovutettu omaisille. Vainajista julkaistiin viikon kuluttua myös lista, joka sisälsi 279 nimeä sekä 69 tunnistamatonta ruumista. Taistelussa kaatuneet saksalaiset ja 16 valkoista haudattiin Vanhaan kirkkopuistoon ja punaiset Malmin hautausmaalle. Valkoiset siirsivät Malmin hautausmaalle myös Mäntymäelle haudatut 158 punaista, jotka olivat kaatuneet muilla rintamilla.


title: Helsingin valtaus

text: Vanhassa kirkkopuistossa sijaitsee kaksi hautamuistomerkkiä. Paikalle haudattujen saksalaisten muistomerkin ovat tehneet Gunnar Finne ja J. S. Sirén ja valkoisten muistomerkin Elias Ilkka ja Erik Bryggman. Muita saksalaisten hautamuistomerkkejä on Toukolassa, Etelä-Haagassa, Leppävaarassa sekä Helsingin pitäjän kirkon hautausmaalla. Lisäksi Tähtitorninmäellä on saksalaisten muistomerkki, jonka on suunnitellut Ester Sundqvist. Vuonna 1970 Eläintarhan puistoon pystytettiin kuvanveistäjä Taisto Martiskaisen suunnittelema punaisten muistomerkki "Crescendo". Punaisten muistomerkkejä on Malmin hautausmaan lisäksi ainakin Pohjois-Haagassa, Vantaan Hiekkaharjussa sekä Santahaminan varuskunta-alueella.


title: Helsingin valtaus

text: Helsingin valtauksen 20-vuotisjuhlallisuudet järjestettiin 14. huhtikuuta 1938, jolloin Saksan Itämeren-divisioonaa vuonna 1918 johtanut Rüdiger von der Goltz saapui "S/S Ilmatar" -höyrylaivalla Eteläsatamaan, jossa häntä oli vastassa Helsingin suojeluskunnan kunniakomppania. Varsinainen juhlatilaisuus pidettiin saksalaisten ja valkoisten haudalla Vanhankirkonpuistossa, jossa hän tapasi myös Mannerheimin. Paraati pidettiin Senaatintorilla, jonne oli kokoontunut tuhansittain suojeluskuntalaisia.


title: Nettotuotanto

text: Nettotuotanto tarkoittaa mihin tahansa trofiatasoon kuuluvien eliöiden sitomaa energiaa, jota seuraavan trofiatason eliöt voivat käyttää. Nettotuotanto on bruttotuotanto, josta on vähennetty eliöiden kuluttama energia. Nettoprimaarituotanto on autotrofien esim. kasvien tuottama biomassa tai energia.


title: Paula Tarvainen

text:
Paula Leena Tarvainen (o.s. Huhtaniemi, s. 17. helmikuuta 1973 Pori) on suomalainen keihäänheittäjä, joka edustaa Noormarkun Nopsaa.
Tarvainen on naisten keihäänheiton Suomen ennätyksen haltija tuloksella 64,90, joka on heitetty 10. elokuuta vuonna 2003 Helsingissä. Tulos riittää naisten keihään maailmantilastossa sijalle 37 . Hän sijoittui kuudenneksi MM-kisoissa 2005 Helsingissä tuloksella 62,64.


title: Paula Tarvainen

text: Kesän 2007 jälkeen Tarvaisella ei ole tilastotuloksia.


title: Paula Tarvainen

text: Paula Tarvaisella on yhdeksän SM-mitalia, joista kolme on kultaista.


title: Jean-Sébastien Jaurès

text: Jean-Sébastien Jaurès (s. 30. syyskuuta 1977 Tours, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Saksan Bundesliigan Mönchengladbachia.


title: Jean-Sébastien Jaurès

text: Auxerressa jo juniorina pelannut Jaurès edusti seuran edustusjoukkuetta vuosina 1996–2008 yli 200 Ligue 1:n ottelussa. Vuonna 2008 hän siirtyi nykyiseen seuraansa.


title: Villasukka

text: Villasukka on villalangasta valmistettu sukka. Villasukat neulotaan yleensä puikoilla. Sukkien neulomista kutsutaan Suomessa myös kutomiseksi puhujan asuinalueesta riippuen. Nykyään saa myös teollisesti valmistettuja villasukkia. Villasukat eristävät erittäin hyvin lämpöä, ja siksi ne ovat oiva eriste kenkään talvipakkasilla. Villalangan sisällä oleva ilma on hyvä lämmöneriste. Villa itsessään sitoo myös painoonsa nähden hyvin kosteutta, eikä villasukka tunnu kosteanakaan kylmältä.


title: Villasukka

text: 1400-luvulla nunnaluostareissa valmistettiin valtavasti villasukkia, joista saatavilla tuloilla luostari pystyi pitämään yllä toimintaansa.


title: Villasukka

text: Usein villasukkalankaan on lisätty keinokuitua, esimerkiksi polyakryylia tai polyamidia, parantamaan sukkalangan kulutuskestävyyttä. Keinokuitu tosin heikentää langan lämmöneristävyyttä, ja erityisesti polyakryylisekoitteisesta langasta kudotut sukat saattavat nyppyyntyä käytössä. Useimmat villasukkalangat ovat konepestäviä. Saatavilla on myös sukkalankoja, joissa on lampaanvillan lisäksi harvinaisempia lankakuituja, kuten kashmirvillaa, bambuviskoosia, merilevästä valmistettua SeaCell-kuitua tai äyriäisten kuorista valmistettua kitiinikuitua. Kesäkäyttöön valmistetaan myös puuvillapohjaisia sukkalankoja. Jotkut lankavalmistajat liittävät perussukan ohjeen sukkalankakerän vyötteen kääntöpuolelle. Ilmaisohjeita on saatavilla myös internetistä.


title: Villasukka

text: Villasukat neulotaan käsin neljällä tai viidellä sukkapuikolla tai pyöröpuikoilla, joiden koko (= puikon halkaisija millimetreinä) on yleisimmin 3, mutta muitakin kokoja voidaan käyttää langan paksuuden ja tekijän neulekäsialan mukaan. Sukkalangan menekki vaihtelee sukkaan valitun mallin mukaan. Myös langan paksuus vaikuttaa. Perussukkapariin kuluu noin 70–150 g lankaa. Sukan koristeluna voidaan käyttää esimerkiksi monivärisyyttä, kirjoneuletta, palmikoita tai pitsineuletta. Sukan varteen tulevan langan ei tarvitse olla yhtä kulutuskestävää kuin sukan terään tulevan langan.


title: Villasukka

text: Yksinkertaisen sukkaparin silmukkamäärä on yleensä naisten sukkiin 12 silmukkaa puikolle (yhteensä 48 silmukkaa) ja miesten sukkiin 14 silmukkaa puikolle (yhteensä 56 silmukkaa). Epätasaista jälkeä neulovan aloittelijankin on suhteellisen helppo neuloa itselleen kelvolliset sukat, koska sukat neulotaan pääosin suljettuna neuleena. Yhden sukan neulomiseen menee aikaa muutamasta tunnista kymmeniin tunteihin langan paksuudesta ja mallin monimutkaisuudesta riippuen.


title: Villasukka

text: Sukan neulomisen voi aloitta sukan varrensuusta tai kärjestä, mutta varresta aloittaminen on yleisempää. Varsiosaan voi neuloa joustinneuletta osittain tai koko varren matkalta. Joustinneule syntyy neulomalla vuorotellen oikeita ja nurjia silmukoita eri tyyleillä.


title: Villasukka

text: Sukat voi valmistaa myös niin kutsuttuna taso- tai edestakaisneuleena. Kahdella puikolla neulotaan silloin litteä objekti, johon lisätään tai josta vähennetään silmukoita. Kun tasoneule on valmis, sukka kootaan kolmiulotteiseksi objektiksi kiinnittämällä se pitkän reunan mukaisesti saumalla yhteen.


title: Villasukka

text: Sukan kantapää voidaan neuloa useilla eri tavoilla. Tyypillisesti viidellä puikolla neulottaessa (silmukat ovat puikoilla 1–4) kantapää muodostuu tasoneuleesta, jonka neulomiseen käytetään puikkojen 1 ja 4 silmukat. Jalkapöydän ylitse kulkevat silmukat puikoilla 2 ja 3 jäävät odottamaan. Tasoneule saa kolmiulotteisen muodon, kun neulontakerroksilla silmukoita vähennetään tai sekä vähennetään että lisätään erilaisilla tekniikoilla. "Perinteinen" kantapää, ranskalainen kantapää ja tiimalasikantapää ovat tällaisia kolmella puikolla neulottavia kantapäämalleja. Tiimalasikantapää on malliltaan samanlainen kuin teollisesti valmistettujen puuvillasekoitesukkien kantapää. Tiimalasikantapään valmistuessa jokaisella puikolla on silmukoita yhtä paljon kuin oli kantapäätä aloitettaessa, eikä tällöin tarvitse kaventaa ylimääräisiä silmukoita pois (nk. kiilakavennukset).


title: Villasukka

text: Kantapää voidaan neuloa myös vasta viimeisenä ja kolmiulotteisena eli kaikilla viidellä puikolla. Kantapään kohdalla silmukat on esimerkiksi neulottu erilliselle langalle, joka puretaan pois. Silmukat jaetaan neljälle puikolle, joilla sitten neulotaan kantapää samalla tyylillä kuin neulottaisiin sukan kärki sädekavennuksilla.


title: Villasukka

text: Varresta aloitetun sukan kärjen neulominen aloitetaan tavallisesti silloin, kun kerroksia on neulottu pikkuvarpaan kärkeen saakka. Kärkeä neuloessa silmukoiden määrä vähenee, eli neuletta kavennetaan. Kavennuksessa kaksi silmukkaa neulotaan yhteen (yhteenveto- tai ylivetokavennus). Tyypillisiä kärkikavennustapoja ovat nauhakavennus ja sädekavennus. Nauhakavennuksessa kavennukset tehdän ensimmäisen ja kolmannen puikon lopussa sekä toisen ja neljännen puikon alussa. Kavennuksia tehdään joka toisella kerroksella, kunnes silmukoita on tietty määrä jokaisella puikolla. Sen jälkeen kavennus tehdään jokaisella kerroksella. Kun silmukoita on kaikkiaan jäljellä esimerkiksi kahdeksan, päätellään silmukat. Sädekavennuksessa käytetään vain yhteenvetokavennustapaa. Kavennus tehdään jokaisella puikolla, puikon keskellä ja puikon lopussa. Sitten neulotaan välikerroksia, joita on yleensä yhtä monta kuin oli kahden kavennuksen välissä silmukoita. Sen jälkeen tehdään uudet kavennukset. Nauhakavennuksen tapaan, kun silmukoita on jäljellä enää esimerkiksi kahdeksan, silmukat päätellään.


title: Villasukka

text: Kärjen voi kaventaa myös niin, että silmukoita jää jäljelle selvästi enemmän kuin yhteensä kahdeksan. Vaikkapa niin että silmukoita jää jokaiselle puikolle kuusi kappaletta. Sitten silmukat jaetaan kahdelle puikolle niin, että kantapohjan silmukat tulevat yhdelle puikolle ja loput silmukat toiselle puikolle. Silmukat asetetaan nyt vastakkain. Loppu lanka katkaistaan niin, että sitä jää noin 30 cm käytettäväksi. Lanka pujotetaan neulansilmään, ja neula viedään silmukoihin pistoilla, jotka jäljittelevät silmukoita. Kun kaikki silmukat on päätelty ja päättelylanka kiristetty, näyttää lopputulos siltä kuin sama silmukkajono jatkuisi saumattomasti päältä kantapohjaan.


title: Tienhaaran taistelu

text: Tienhaaran taistelu oli Viipurin luoteispuolella Tienhaarassa jatkosodan loppuvaiheessa käyty taistelu. 22.–25. kesäkuuta 1944 käydyssä taistelussa Neuvostoliitto yritti murtaa Suomen puolustuksen ja avata tien Helsinkiin siinä kuitenkaan onnistumatta. Everstiluutnantti Alpo Marttisen johtama suomenruotsalainen JR 61 saavutti keskitetyn tykistön tulituen avulla torjuntavoiton ylivoimaisista neuvostojoukoista.


title: Rintakehä

text:
Rintakehä () on eläimen tai ihmisen kehossa oleva alue, joka sijaitsee kaulan ja vatsaontelon välissä. Vatsaontelosta sen erottaa pallea.
Rintakehän sisällä on elimiä, kuten keuhkot, sydän, ruokatorvi ja aortta sekä muut suuret verisuonet. Luisen rintakehän, joka koostuu rintanikamista, kylkiluista sekä rintalastasta, tehtävänä on suojella edellä mainittuja elimiä.
Hengityksen kannalta on tärkeää, että keuhkoja ympäröi tällainen luinen, mutta joustava kehikko.


title: Lumikenkä

text: Lumikenkä eli karpponen on kenkään kiinnitettävä verkkomainen tai rei'itetyn levyn tyyppinen alunen, jonka avulla voi kävellä lumen päällä. Lumikengän tyypillinen malli on soikeahko, etuosastaan leveämpi ja taaksepäin kapeneva.


title: Lumikenkä

text: Arvellaan, että lumikenkiä on käytetty jo tuhansia vuosia, jopa 6000 vuotta sitten. Keski-Aasiasta on löydetty merkkejä muinaisista lumikengistä, toisin sanoen jalkaan kiinnitetyistä puisista välineistä, jotka helpottivat kulkua upottavassa lumessa. Niitä on käytetty sekä metsästyksessä että sotajoukkojen liikkumisen apuna, onpa jopa eläimille kiinnitetty jalkoihin levymäisiä lumikävelyn apuneuvoja. Lumikengät tunnetaan kuitenkin ehkä parhaiten eskimoiden ja intiaanien historista. 1800-luvulla lumikenkäily oli muodikas kuntoilulaji Pohjois-Amerikassa. Lumikengät olivat siellä yleisestikin keskeinen lumessaliikkumisen apuväline, ennen kuin sukset yleistyivät Pohjois-Amerikkaan muuttaneiden pohjoismaalaisten myötä. Suomen ensimmäiset lumikenkäilykilpailut pidettiin Oulussa 1800-luvun lopussa.


title: Lumikenkä

text: Lumikenkiä käytettäessä jalka ei uppoa lumeen, sillä lumikenkä jakaa kävelijän painon suurelle alueelle. Lumikenkäkävely on tavallista kävelyä raskaampaa ja avoimella, tasaisella maalla hiihtoon verrattuna hitaampaa, koska kenkä ei liu'u. Toisaalta lumikengät kantavat pehmeähkössäkin lumessa ja maaston korkeuserot eivät ole samalla tavalla hidasteena tai esteenä kuin hiihdettäessä. Lumikenkien kanssa käytetään samantyyppisiä laajasompaisia sauvoja kuin metsäsuksien kanssa. Pehmeässä lumessa tai suuremman kuorman kanssa voidaan käyttää pohjaltaan suurempaa lumikenkää kuin kovalla lumella ja ilman kuormaa liikuttaessa. Sauvan pituuden laskukaava on oma pituus x 0,75.


title: Lumikenkä

text: Vaikka lumikenkiä on hyvinkin erilaisia, monet polveutuvat kahdesta perusmallista eli pyöreähköstä "karhuntassusta" ja suipommasta pyrstöllisestä "majavanhännästä". Jälkimmäisessä voi olla ylöspäin taivutettu kärki, joka helpottaa syvässä lumessa etenemistä. Jälkimmäisen perusmallin muunnelmia ovat mm. Alaska-, Trail- ja Yukon-nimillä tunnetut suuret (10 x 60 tuumaa) lumikengät, niiden huomattavasti pienempi Pickerel-versio sekä ns. Ojibwa- eli suksilumikengät, jonka kärkikin on hyvin kapea ja voimakkaasti ylöspäin kaartuva. Edelleen, majavavanhäntämalliin perustuvat pitkäpyrstöiset ns. Maine- eli Michigan- tai Huron-kengät ja teräväkärkisemmät Attikamek-kengät. Leveä Bear Paw ja kapeampi Green Mountain Bear Paw ovat esimerkkejä pyrstöttömistä karhuntassukengistä. Edellistä on kutsuttu myös Squaw-nimellä. Kolmas perinteinen malli on levylumikenkä, sekin muodoltaan karhuntassun tai majavanhännän kaltainen.


title: Lumikenkä

text: Lumikengän pääosat ovat runko eli kehys, punokset eli verkko sekä siteet. Lumikenkien kehykset tehtiin aiemmin taipuisasta puusta kuten hikkori, saarni ja koivu, ja niiden tukena oli kaksi tai useampi poikkipienaa. Kehikon sisälle pingotettiin kantava osa nahkahihnoista tai luonnonkuiduista. Nykyään monet lumikengät valmistetaan kevytmetallista tai muovista ja niitä on useita eri kokoja kävelijän painon mukaan. Putkirunkoiset lumikengät edelsivät muovisia ja ovat edelleen niille vaihtoehto.


title: Lumikenkä

text: Lumikenkien siteet voivat olla remmisiteet jotka koostuvat "mäystimestä" ja "kantahihnasta", ns. puolijäykät tai jäykät siteet. Keskimmäisessä on jäykkä levy vain päkiän alla, jälkimmäisessä koko jalan pituudelta. Jälkimmäiset ovat monesti säädettäviä jalkineen koon mukaan: siteen pohjalevy säädetään kengän mittaiseksi ja kengät kiinnitetään siteeseen kärkihihnalla ja nilkkaremmillä, jossa voi olla kiristyvä lukituspykällys. Siteen kantaosa voidaan lukita auki tai kiinni vivulla. Kävellessä kantaosa on yleensä auki, jotta side ja kengän kantapää pääsevät nousemaan irti lumikengän kantavasta osasta, ellei kävellä hyvin upottavassa lumessa. Siteen kärjessä on usein metalliset hampaat eli ns. karhunkynnet, jotka kävellessä pureutuvat varvasaukon kautta lumeen ja antavat lumikengälle pitoa jyrkänteissä sekä jäisellä lumella. Myös lumikengän pohjassa saattaa olla pitoa lisääviä pykällyksiä ja nastoja.


title: The Forsaken

text: The Forsaken on norjalaisen black metal -yhtye Antestorin kolmas, vuonna 2005 julkaistu täyspitkä albumi. Se edustaa yhtyeen nykyaikaista black metal -tyyliä, ja albumi tunnetaan varsinkin vierailevan muusikon Hellhammerin rumpujen soitosta.


title: The Forsaken

text: "The Forsaken" on Antestorin ensimmäinen uutta materiaalia sisältävä täyspitkä albumi sitten vuoden 1998 "The Return of the Black Deathin". Tämän vuoksi albumin ilmestymistä edelsi suhteellisen valtaisa hype. "The Forsaken" äänitettiin vuonna 2004 Top Room Studiosissa, jota ovat käyttäneet yhtyeet kuten Tristania, Borknagar, Mayhem ja Extol. Tuottajana toimi Børge Finstad. Kansitaiteesta vastasi Necrolord (Kristian Wåhlin).


title: The Forsaken

text: "The Forsakenilla" soittaa Antestorin uusi kokoonpano, johon liittyivät Vaakevandring-yhtyeen vokalisti Vrede (Ronny Hansen) sekä kosketinsoittaja Sygmoon (Morten Sigmund Mageroy). Hänen soittotyylinsä albumilla on sinfonista, eikä tunnelmaltaan alakuloista, kuten Antestorin vanhoilla albumeilla. Ainoa yhtyeen alkuperäisjäsen albumilla on kitaristi Vemod (Lars Stokstad). Albumilla esiintyy vieraileva naislaulaja, Ann-Mari Edvardsen, joka tunnetaan avant-garde metal -yhtye The 3rd and the Mortalista. Rummuista vastaa Jan Axel Blomberg (Hellhammer), joka on yksi tunnetuimmista extreme metal -rumpaleista, hänen vierailunsa albumilla aiheutti pientä kohua metallipiireissä. Hellhammer itse kertoo Metal Library -sivuston haastattelussa 7. tammikuuta 2007, että albumia äänittäessä hän ei henkilökohtaisesti tavannut ketään yhtyeen jäsenistä, koska tuottaja Finstad halusi äänittää jokaisen muusikon osuuden erikseen ja kahden kesken. Hellhammer sanoo motiiveistaan äänittää Antestorin kanssa: Hellhammeria pyydettiin myös yhtyeen konserttirumpaliksi, mutta hän kieltäytyi. Sillä ei ollut mitään tekemistä Antestorin vakaumuksen kanssa, sillä Hellhammer kertoo: "Mielestäni black metal on tänä päivänä vain musiikkia. Sanon teille, etten minä tai Mayhemin muut jäsenet koskaan olleet todella uskontoa tai muuta vastaan. Olemme kiinnostuneita vain musiikista." Laulaja Ronny Hansen on sanonut Blombergin osuudesta:


title: The Forsaken

text: Albumilta jätettiin pois levytyssessioissa nauhoitetut kappaleet "Grief", "Last Season", "Med Hevede Sverd" ja "Det Tapte Liv", jotka julkaistiin ep:llä "Det Tapte Liv" (2004). Ep:llä julkaistu "maistiainen" "The Forsakenilta", "Rites of Death", on albumilla julkaistu uudelleen miksattuna. Merkittävin ero on kappaleen alussa oleva naislauluintro. "Raade" ja "Mitt Hjerte" ovat instrumentaalikappaleita. Albumilla yhtyeen vanha "sorrow metaliksi" nimittämä black-doom metal vaihtumui teknisempään, nykyaikaisempaan, nopeampaan, progressiivismpaan ja melodisempaan black metaliin. Albumilla on kitarasooloja, jotka ovat jakaneet mielipiteitä niin harrastajien kuin arvostelijoiden joukossa. Alankomaalaisen Lords of Metal -sivuston Roel de Haan kirjoitti arviossaan: "Nuo monimutkaiset soolot eivät yksinkertaisesti ole kauniita ja [ovat] täysin asiaan sopimattomia."


title: The Forsaken

text: "The Forsaken" sai mediassa hyvän vastaanoton ja on ollut pieni arvostelumenestys. Alankomaalainen "Lords of Metal" -sivusto antoi "The Forsakenille" 75 pistettä 100:sta, ja "Nocturnal Horde" antoi sille 8 pistettä 10:stä, nimittäen sitä "hyvin vahvaksi albumiksi", sekä "yhdistelmäksi innovaatiota, energiaa ja raivoa."


title: The Forsaken

text: "The Forsakenin" sanoitukset ovat teemoiltaan synkeitä ja käsittelevät pääasiassa henkilökohtaisia aiheita, kuten katkeruutta ja kaipuuta. Tällä albumilla Antestor käsittelee myös sellaisia ongelmia kuten itsemurhaa, pelastuksen epäilyä ja kuoleman kaipuuta. Ne ovat harvinaisia aiheita kristilliselle yhtyeelle. Esimerkkinä albumin sanoituksista kappaleelta "Betrayed":


title: Gavin Smith

text: Gavin Smith (4. syyskuuta 1968 Guelph, Ontario – 14. tammikuuta 2019 Houston, Texas) oli kanadalainen pokeriammattilainen.


title: Gavin Smith

text: Smith aloitti jakajana vuonna 1996 ja siirtyi ammattilaiseksi 1998. Samana vuonna hän pelasi ensimmäiset turnauksensa (World Poker Finals, Foxwoodin kasinolla) ja oli kahdesti finaalipöydässä. Seuraavana vuonna hän otti ensimmäisen turnausvoittonsa World Poker Finalsissa no limit texas hold 'emissä. Vuonna 2000 hän oli ykkönen seven card studissa.


title: Gavin Smith

text: Vuonna 2005 Smith voitti World Poker Tourin Mirage Poker Showdown -turnauksen Las Vegasissa lyöden lopun kaksinpelissä Ted Forrestin. Ykköspalkinto oli 1 128 278 dollaria. Hän oli samana vuonna WPT:n finaalipöydässä vielä kahdesti. Heinäkuussa 2006 hän oli ykkönen World Pro-Am Challenge -tapahtumassa ja voitti 500 000 dollaria.


title: Gavin Smith

text: World Series of Pokerin pääturnauksessa Smith oli parhaimmillaan 52. (vuonna 2004). Hän oli rahoilla myös 2003, 2005 ja 2007. 50 000 dollarin sisäänoston H.O.R.S.E.-turnauksessa heinäkuussa 2006 hän oli yhdestoista (palkinto 205 920 dollaria). Kesäkuussa 2007 Smith oli toinen WSOP:n 1 500 dollarin pot limit hold'em -turnauksessa. Toukokuussa 2006 Smith oli WSOP:n oheisturnauksessa (World Series of Poker circuit event) Harrah's New Orleans -kasinolla kakkonen (293 930 dollaria).


title: Gavin Smith

text: Huhtikuusta 2006 lokakuuhun 2006 Smith isännöi "Card Player" -lehden nettiradio-ohjelmaa "The Circuit". Hän edusti Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta ja pelasi internetissä nimimerkillä "birdguts".


title: Gavin Smith

text: Marraskuussa 2007 Gavin Smithin pokeriuran turnausansiot ylittivät 3,7 miljoonaa dollaria. The Hendon Mobin kaikkien aikojen rahalistalla hän on Daniel Negreanun ja Tuan Lamin (WSOP:n pääturnauksen kakkonen vuonna 2007) jälkeen kolmanneksi paras kanadalainen.


title: Burn (albumi)

text: Burn on brittiläisen Deep Purple -yhtyeen kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 1974. Se on myös ensimmäinen albumi sen jälkeen, kun yhtyeeseen olivat liittyneet solisti David Coverdale ja basisti-laulaja Glenn Hughes. Tämä niin sanottu Mark III -kokoonpano oli yhdessä vuoteen 1975 saakka. Yhtyeen muut jäsenet olivat siihen alusta asti kuuluneet Ritchie Blackmore (kitara), Jon Lord (kosketinsoittimet) ja Ian Paice (rummut).


title: Burn (albumi)

text: Albumi edustaa musiikillisesti hard rockia, mutta siinä on blues-vaikutteita enemmän kuin yhtyeen edellisillä albumeilla. Mukana on vivahteita myös funkista ja rock and rollista. Ostava yleisö otti levyn hyvin vastaan: se oli Britanniassa parhaimmillaan listasijalla kolme ja Yhdysvalloissa sijalla yhdeksän. Listaykköseksi se nousi Itävallassa, Länsi-Saksassa, Norjassa ja Ruotsissa. Myös kriitikoilta "Burn" sai pääosin myönteistä palautetta.


title: Burn (albumi)

text: Vuonna 2004 julkaistiin albumin remasteroitu 30-vuotisjuhlapainos, joka sisältää alkuperäisen materiaalin lisäksi viisi bonuskappaletta.


title: Burn (albumi)

text: Deep Purplen albumi "Who Do We Think We Are" ilmestyi vuonna 1973. Yhtye oli hyvin suosittu, ja esimerkiksi Yhdysvalloissa se oli levymyynnillä mitattuna menestynein yhtye. Albumia seurasi lyhyt kiertue, jonka aikana yhtyeen jäsenten välit tulehtuivat pahoin. Kiertueen päätteeksi 29. kesäkuuta 1973 solisti Ian Gillan ja basisti Roger Glover erosivat Deep Purplesta, mikä johti viiden kuukauden mittaiseen keikkataukoon. Kitaristi Ritchie Blackmore pääsi johtavaan asemaan ja saattoi määrätä yhtyeen linjan.


title: Burn (albumi)

text: Blackmore, kosketinsoittaja Jon Lord ja rumpali Ian Paice hankkivat yhtyeeseen uuden basistin ja laulajan vielä vuoden 1973 aikana. Basistiksi valittiin Trapeze-yhtyeen Glenn Hughes, jonka soittoa Blackmore, Lord ja Paice olivat käyneet seuraamassa jo alkuvuodesta. Hughes osasi laulaa, minkä ajateltiin tuovan yhtyeen soundiin uutta väriä. Hän itse olisi tosin halunnut olla myös laulusolisti, mutta lopulta sovittiin vain siitä, että hänen vastuunsa laulajana lisääntyisi vähitellen. Hughesin liittymisestä tiedottiin samassa yhteydessä kuin Gloverin lähdöstä, joten huhut yhtyeen hajoamisesta saatiin laantumaan. Blackmore halusi yhtyeeseen vielä laulusolistin, jolla olisi Hughesia maskuliinisempi ääni, ja Lord ja Paice suostuivat myös Blackmoren ehdotukseen lisätä yhtyeen musiikkiin laulustemmoja.


title: Burn (albumi)

text: Uudeksi solistiksi pyydettiin ensin Free-yhtyeen laulajaa Paul Rodgersia, joka kuitenkin päätti liittyä Bad Companyyn. Tämä oli Blackmorelle suuri pettymys,Bloom: s. 207. sillä hän halusi viedä Deep Purplen musiikkia bluesin suuntaan. Laulajaksi oli ehdolla myös John Lawton, josta tuli myöhemmin Uriah Heepin solisti, mutta hänkin kieltäytyi. Lopulta yhtye päätti etsiä laulajan Melody Makerissa julkaistun ilmoituksen avulla. Tehtävään valittiin ääninauhojen perusteella entuudestaan tuntematon 21-vuotias David Coverdale. Hän työskenteli vaatekaupassa myymäläapulaisena eikä ollut aiemmin laulanut ammattimaisesti. Koe-esiintyminen järjestettiin Lontoossa, ja viikkoa myöhemmin Coverdale toivotettiin tervetulleeksi Deep Purpleen.


title: Burn (albumi)

text: Ennen kuin uusi kokoonpano julkistettiin, Coverdalen silmät leikattiin karsastuksen korjaamiseksi. Hänet passitettiin laihdutuskuurille, ja lääkäri määräsi hänelle amfetamiinipohjaisia laihdutuslääkkeitä. Häntä kehotettiin myös vaihtamaan nimensä, mutta hän ei suostunut. Tämä kaikki vaikutti Coverdalen persoonallisuuteen. Hän ryhtyi myös käyttämään piilolinssejä silmälasien sijaan.


title: Burn (albumi)

text: Syyskuussa 1973 uusi kokoonpano, Mark III, alkoi tehdä ja harjoitella uutta materiaalia Clearwellin linnassa,Ekblad: s. 41. jonne yhtye kutsui myös toimittajia esitelläkseen uuden solistinsa. Loput ajasta käytettiin pääasiassa Blackmoren ideoiden työstämiseen. Koska konserttiohjelmisto haluttiin uusia, tuli uuden materiaalin olla keikoille sopivaa. Linnassa kirjoitettiin puolet tulevan albumin kappaleista: ”Might Just Take Your Life”, ”Lay Down, Stay Down”, ”Sail Away” ja ”You Fool No One”.Young: s. 10–11. Yhtä kappaletta lukuun ottamatta levyn materiaali oli tässä vaiheessa valmis.