title: Richard Upjohn

text: Richard Upjohn (s. 22. tammikuuta 1802, Shaftesbury, Englanti – k. 17. elokuuta 1878, Garrison, New York) oli yhdysvaltalainen arkkitehti. Hänet tunnetaan etenkin uusgoottilaisen tyylisuunnan taitajana, ja yhtenä American Institute of Architects -organisaation perustajista ja sen ensimmäisenä puheenjohtajana. Upjohnin suunnittelemiin rakennuksiin lukeutuu muun muassa Connecticutin osavaltion lainsäädäntörakennus ja New Yorkin Trinity Church.


title: Rosen metalli

text: Rosen metalli on metalliseos, jonka sulamispiste on 94-98 °C (201-208 °F). Rosen metalli sisältää 50 % vismuttia, 25–28 % lyijyä ja 22–25 % tinaa. Rosen metallia käytetään tyypillisesti juotteena mutta se soveltuu myös lämpösulakkeeksi esimerkiksi pieniin muuntajiin.


title: Rosen metalli

text: Muita tarkkoja seoksia joilla on erityisominaisuuksia:


title: Zeth Höglund

text: Carl Zeth "Zäta" Konstantin Höglund (29. huhtikuuta 1884 – 13. elokuuta 1956) oli ruotsalainen sosialisti, journalisti ja Tukholman kaupungin pormestari vuosina 1940–1950.


title: Zeth Höglund

text: Höglund varttui Göteborgissa keskiluokkaisessa perheessä. Höglund oli perheen kymmenestä lapsesta nuorin ja ainoa poika. Hänen vanhempansa olivat hyvin uskonnollisia, mutta eivät pitäneet kirkon hierarkiasta eivätkä tavasta, jolla valtio käytti kirkkoa hyväksi suhteessa ihmisiin. Höglundista tuli myöhemmin ateisti.


title: Zeth Höglund

text: Höglundin ensimmäiset sosialistiset ajatukset heräsivät hänen ollessa lukiossa. Koulukirjojen sijasta hän alkoi opiskella saksalaisten sosialistien, kuten Karl Marxin, Ferdinand Lassallen ja Wilhelm Liebknechtin sekä ruotsalaisten Axel Danielssonin ja Hjalmar Brantingin kirjoittamia kirjoja.


title: Zeth Höglund

text: Höglund valmistui vuonna 1902. Hänen arvosansa eivät poikennet juurikaan muiden arvosanoista eli Höglundin koulumenesstys oli melko tavanomainen. Pian valmistumisen jälkeen hän sai työpaikan Göteborgs-Postenista.


title: Zoro

text: Zoro voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lord Great Chamberlain

text: Lord Great Chamberlain () on seremoniallinen asema Englannissa, kuudes kruunun ministereistä ("Great Officers of State"), arvoasemassa Lord Privy Sealin alapuolella ja Lord High Constableia korkeampi. Lord Great Chamberlain oli vuoteen 1965 nimellisesti vastuussa Westminsterin palatsista ja ylähuoneesta, ja periaatteessa kantaa valtion miekkaa vuosittaisissa parlamentin avajaisissa ja päätöstilaisuuksissa. Käytännössä tämä on kuitenkin delegoitu Earl Marshalille. Lord Great Chamberlainilla on suuri merkitys kruunajaisissa, joissa hän saa pukea monarkin kruunajaispäivänä ja tarjota hänelle vettä banketin jälkeen.


title: Lord Great Chamberlain

text: Asema oli aluksi perinnöllinen, ja sitä pitivät hallussaan Vilhelm Valloittajan kumppani Robert Maletin perilliset, kunnes Henrik I takavarikoi Maletin tilat ja antoi arvonimen Oxfordin jaardille, jonka jälkeläisillä se oli, kunnes Oxfordin peri Lindseyn jaarli, jonka perillisistä tuli Ancasterin and Kesteven herttuoita. Vuonna 1779 neljäs herttua kuoli jättämättä miesperillistä, jolloin ylähuone antoi aseman hänen kahdelle sisarelleen yhteisesti, jonka jälkeen arvonimi on jaettu vielä useaan kertaan. Kuitenkin vain yksi henkilö kerrallaan voi pitää asemaa, esimerkiksi Cholmondeleyn markiisin suku joka toisen hallitsijan aikana, koska suvulla on 1/2 arvonimestä. Vuodesta 2000 siitä pitää osaa hallussaan 14 henkilöä, joista osalla on 1/100 tai 1/80. Nykyisin arvonimi on Cholmondeleyn markiisin suvulla, jonka peräti neljä jäsentä on pitänyt arvonimeä Elisabet II:n pitkän kauden aikana.


title: Lord Great Chamberlain

text: Vuoden 1999 House of Lords Act -laki poisti perinnöllisen päärin arvon saaneilta oikeuden istua ylähuoneessa, mutta Lord Great Chamberlainin ja Earl Marshalin kohdalla tehtiin nimenomainen poikkeusta tästä aseman seremoniallisten tehtävien vuoksi.


title: Lord Great Chamberlain

text: Jos arvonimi on naisella, hän on nimittänyt sijaisen ("A Deputy Lord Great Chamberlain"), koska naiset eivät saaneet ennen Elisabet II:n kautta istua ylähuoneessa.


title: Musarit

text: Musarit on alkujaan Kempeleestä, Ylikylän koululta kotoisin oleva lapsi- ja nuorisokuoro. Kuoro perustettiin vuonna 1989.


title: Musarit

text: Kuoron ohjelmisto on koostunut pääasiassa omasta musiikista. Musareiden musiikki on pop-vivahteista. Kuoron ja sitä säestävän orkesterin ensimmäinen johtaja oli oululainen muusikko ja opettaja Ismo Koskela. Koskela vastasi myös laulujen sovittamisesta.


title: Musarit

text: Vuonna 1997 kuoron toiseksi johtajaksi tuli oululainen Harriet Urponen. Suurin osa lauluista on Juhani Rasinkankaan säveltämiä.


title: Musarit

text: Ismon ja Harriet Urposen rinnalla kuorossa on ollut johtajina vuosien varrella Jonna Pienihäkkinen, Sanna Paitsola, Marianne Saari ja Elisa Vierimaa. Tällä hetkellä kuoron johtajana toimii Heli Kaltiokumpu. Sentencedin kappaleessa End Of the Road Musarit kuullaan kuoro kohdassa.


title: Musarit

text: Musarit 2015


title: Musarit

text:
Musareihin kuuluu tällä hetkellä noin 15 laulajaa, iältään 13–20 vuotta.
Kuoron ohjelmisto on nykyisin enemmän pop-musiikkia.


title: Musarit

text: Säestyksestä vastaa kuuden hengen orkesteri.Lisäksi laulajat ovat esiintyneet erilaisilla kokoelmalevyillä ja myös solisteina omilla levyillään.Antti Annola, näyttelijä, muusikko, laulaja


title: Boriss Pugo

text: Boriss Pugo (, 19. helmikuuta 1937 – 22. elokuuta 1991) oli latvialainen neuvostopoliitikko. Latvian PSR:n kommunistisen puolueen pääsihteeri 1984–1988 ja Neuvostoliiton sisäministeri Gorbatšovia vastaan tehdyn elokuun 1991 vallankaappausyrityksen aikana, jonka päätteeksi hän teki itsemurhan.


title: Boriss Pugo

text: Pugo syntyi Kalininissa (Tver), jonne hänen vanhempansa olivat paenneet Latviasta kommunistisen hävittyä itsenäisyyssodan 1920. Perhe palasi Latviaan kun se liitettiin Neuvostoliittoon 1940.


title: Boriss Pugo

text: Pugo valmisti Riian polyteknillisestä koulusta 1960, työskenteli Komsomolissa, liittyi puolueeseen 1963, kommunistisen puolueen ja hallituksen asemissa sekä Latviassa että Moskovassa. Hän oli 1960–1984 Latvian Komsomolin ensimmäisenä sihteerinä, Neuvostoliiton Komsomolin keskuskomitean sihteeristössä, Riian kommunistisen puolueen kaupunkikomitean pääsihteerinä ja Latvian KGB:ssa vuodesta 1977. Vuonna 1988 Gorbatšov nimitti hänet vaikutusvaltaiseen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen valvontakomissioon Moskovassa. Gorbatšov oli hävinnyt valtataistelun valvontaelimestä ja yritti hajottaa sitä uudistusmieliseen ja uudistuksia vastustavaan linjaan.


title: Boriss Pugo

text: Separatistisen mielialojen kasvaessa erityisesti Baltiassa Gorbatšov nimitti Pugon sisäministeriksi. Hän yritti välittömästi palauttaa järjestystä Vilnassa, mutta huonosti organisoitu yritys kaatui kansan vastustukseen, eikä Gorbatšov asettunut tukemaan sitä. Elokuussa 1991 Pugo liittyi Valtion hätätilakomitean yritykseen estää uuden liittosopimuksen hyväksyminen vangitsemalla Gorbatšov huvilalleen Krimille. Kaappausyritys kaatui kuitenkin huonoon organisointiin ja Venäjän suositun presidentti Boris Jeltsinin vastatoimiin. Pugo teki itsemurhan vaimonsa kanssa 22. elokuuta.


title: Trebizondin keisarikunta

text: Trebizondin keisarikunta tai Trapezuntin keisarikunta oli yksi kolmesta valtiosta, jotka syntyivät neljännen ristiretken jälkeen, kun Bysantti valloitettiin 1204. Georgian kuningatar Tamar antoi Aleksios I:lle joukkoja, joilla hän valloitti Trabzonin, Sinopen ja Paflagonian, ja perusti Bysantin perinteitä jatkaneen Trebizondin keisarikunnan.


title: Trebizondin keisarikunta

text: Keisarikunta joutui heti vaikeuksiin turkkilaisten kanssa, ja menettikin läntisiä alueita. Sinope valloitettiin jo 1214. Itse keisarikunta onnistui pysymään pystyssä kahta kilpailijaansa pitempään. Epeiroksen despotaatti lakkasi olemasta 1359, ja Nikaian keisarikunta kaatui osmaanien valloitettua Konstantinopolin 1453. Trebizond valloitettiin 1461.


title: Trebizondin keisarikunta

text: Olemassaolonsa aikana (1204-1461) Trebizond oli jonkin aikaa yksi maailman johtava kaupan keskus, johtuen silkkitien läheisyydestä. Anthony Bryersin mukaan, vaikka verotulot olivat sangen merkittävä tulonlähde, kolme neljäsosaa keisarin tuloista tuli maasta.


title: Trebizondin keisarikunta

text: Pieni Trebizond oli menestynyt hyvin heti historiansa alussa. Aleksios I:n johdolla valtakunta oli laajentunut Nikaian keisarikunnan ja Armenian väliin, sekä jopa Krimin niemimaalle. Aleksioksen poika Manuel I panosti turvallisuuteen ja oli ansainnut mainetta komentajana, mutta keisarikunta oli jo menettänyt alueita turkkilaisille, ja joutui maksamaan seldžukeille ja mongoleille lunnaita. Trebizond saavutti suurimman vaurautensa ja vaikutusvaltansa Aleksios II:n pitkällä hallintokaudella 1297-1330. Sen jälkeen keisarikunta kärsi lyhyistä vallankumouksista ja keisarien salamurhista aina Aleksios III:n valtaanastumiseen saakka. Trebizond ei koskaan toipunut täysin sisäisestä jakautumisesta, ja taloudellisen aseman ja maa-alueiden menettämisestä.


title: Trebizondin keisarikunta

text: Manuel III liittoutui Timur Lenkin kanssa, ja hyötyi siitä timureiden lyötyä osmanit Ankaran taistelussa 1402. Timurideista huolimatta Osmanien valtakunta valloitti Bysantin 1453, eikä Trebizondin keisari Johannes IV voinut kuin puolustautua ja pelätä samaa kohtaloa. Ensin osmaanien sulttaani Murad II koetti valloittaa pääkaupungin meritse 1442, mutta maihinnousu epäonnistui ja torjuttiin. Kun Mehmed II piiritti Belgradia 1456, Amasyan käskynhaltija hyökkäsi Trebizondiin. Vaikka hänet lyötiin, sai hän paljon vankeja, ja vaati heistä kalliit lunnaat.


title: Trebizondin keisarikunta

text: Johannes IV vuorostaan valmisteli hyökkäystä keräten liittolaisia. Hän antoi tyttärensä mongoli-kaanille vaimoksi, jos he auttaisivat Trebizondin puolustamisessa. Hän sai myös Georgian kuninkaalta lupauksen, että hän avustaa Sinopen ja Karamanian emiraattien valtaamisessa.


title: Trebizondin keisarikunta

text: Kun Johannes IV kuoli 1459, hänen veljensä David nousi valtaan, ja hän hylkäsi liitot. David kosiskeli eurooppalaisia valtioita avustamaan osmaaneja vastaan käytävässä sodassa, luvaten jopa Jerusalemin valtausta. Mehmed II kuuli kosiskeluista ja kesällä 1461 hän johti suuren armeijan ja valloitti Trebizondin länsipuolella olleet pienet itsenäiset emiraatit. Seuraavaksi hän kiersi etelästä Armeniaan, ja valloitti Ak Koyunlun, timuridien ja turkkilaisten valtakunnan. Nyt Trebizond oli ympäröity täysin. Mehmed II eteni nopeasti ja alkoi piirittää pääkaupunkia Trabzonia. Piiritys kesti kuukauden, kunnes keisari David antautui 15. elokuuta 1461.


title: Trebizondin keisarikunta

text: Trebizondin kaatumisen myötä, viimeinen Rooman valtakunnan perintöä jatkanut valtakunta kadonnut.


title: Viktor Alksnis

text: Viktor Alksnis (, s. 21. kesäkuuta 1950) on latvialaissyntyinen Neuvostoliiton ilmavoimien eversti ja Venäjällä vaikuttava poliitikko ja duuman jäsen (Rodina). Hän pitää itseään kuitenkin ensisijaisesti neuvostokansalaisena.


title: Viktor Alksnis

text: Alksnis oli ilmavoimien eversti. Hänen isoisänsä Jakov Alksnis oli 1930-luvulla Puna-armeijan ilmavoimien johdossa, mutta teloitettiin. Alksnisin isä julistettiin kansan vihollisen pojaksi. Alksnis opiskeli isoisänsä mukaan nimetyssä ilmavoimien teknillisessä oppilaitoksessa Riiassa 1968–1973.


title: Viktor Alksnis

text: Neuvostoliiton loppuvaiheissa Alksnis tuli tunnetuksi "mustana everstinä." Hänet valittiin kansanedustajain kongressiin Latviasta, jossa hän yritti kazakstanilaisedustaja Nikolai Petrušenkon kanssa luoda interfronteja vastustamaan perestroikan myötä syntyneitä itsenäisyysliikkeitä. Helmikuussa 1990 kansanedustajain kongressissa muodostettiin Alksnisin idean perusteella Sojuz-ryhmä. Sojuzilla oli läheiset siteet armeijaan ja turvallisuuspalveluihin ja sen tavoitteena oli säilyttää Neuvostoliitto. Sojuz vaati Gorbatšovia ottamaan käyttöön hätätilavaltuudet, lakkauttamaan epälojaalit puolueet ja tukahduttamaan itsenäisyysliikkeet. Sen tärkeimmäksi saavutukseksi jäi sisäministeri Vadim Bakatinin erottaminen hänen sallittuaan tasavaltojen perustaa sisäministeriöt ja poliisivoimat. Hänen tilalleen tuli Boris Pugo. Tämän jälkeen Sojuz kääntyi välittömästi ulkoministeri Ševardnadzea vastaan. Sojuz väitti 1. joulukuuta 1990 saaneensa taakseen neljänneksen edustajista. Alksnis itse vaati Gorbatšovin eroa.


title: Viktor Alksnis

text: Alksnis jätti Latvian 3. lokakuuta 1992, jonka jälkeen hänet julistettiin persona non grataksi, osuudestaan maan itsenäisyyden vastustamisessa, eikä hän ole saanut vierailla Latviassa sen jälkeen. Hänet valittiin Venäjän duumaan kansallispatrioottisen Rodinan edustajana.


title: Viktor Alksnis

text: Alksnis sai kuuluisuutta johdettuaan 1993 korkeimman neuvoston aseellista puolustusta Jeltsinille uskollisia armeijan joukkoja vastaan.


title: Viktor Alksnis

text: Kolmannen duuman avajaisten jälkeen Alksnis sanoi olevansa varma, että jos Neuvostoliitossa olisi ollut nykyisen kaltainen duuma 22. kesäkuuta 1941, olisivat Hitlerin joukot saapuneet Moskovaan heinäkuussa. Alksnis vaati vaalitarkkailijoiden lähettämistä Yhdysvaltain presidentinvaaleihin. Varsinaisesti hän kuitenkin keskittyy lähiulkomaiden, kuten Transnistrian ja Baltian asioihin. Hän on useasti arvostellut Latvian ihmisoikeustilannetta ja politiikan korruptiota.


title: Viktor Alksnis

text: Vuonna 2002 Alksnis vaati kieltämään katolisen kirkon toiminnan Venäjän alueella, sillä kirkko vihki Sahalinilla toimineen piispan saaren japaninkielisen nimen mukaan Karafuton piispaksi. 18. huhtikuuta 2005 puhuessaan Simferopolissa Alksnis vaati eräiden Ukrainan alueiden, erityisesti Krimin palauttamista Venäjän yhteyteen, jonka jälkeen hänet julistettiin myös Ukrainassa persona non grataksi.


title: Viktor Alksnis

text: Vuonna 2007 hän yritti nostaa oikeussyytteen kunnianloukkauksesta erään häntä arvostelleen blogikirjoituksen vuoksi.


title: Pallas

text: Pallas tarkoittaa seuraavia:


title: Pallas

text: Pallas on myös seuraavien myyttisten hahmojen nimi:Lisäksi Pallakseen liittyvät seuraavat asiat:


title: Jad Hashmona

text: Jad Hashmona () on Jerusalemin ja Tel Avivin välissä sijaitseva moshavi Israelissa. Moshavin perusti vuonna 1971 ryhmä Raamattuun uskovia suomalaisia kahdeksan natsi-Saksalle vuonna 1942 luovutetun juutalaisen muistolle. Perustajajäseniä olivat Seppo ja Aili Raulo, Anja Suomela, Hilkka Manninen, Ulla Alimattila (nyk. Peltonen), Mirja Vento, Hanna Lehtineva (Riippa). Nimi "Jad Hashmona" tarkoittaakin suomeksi "kahdeksan muistoa". Jad Hashmonan asukasluku on noin 250.


title: Jad Hashmona

text: Jad Hashmonan pääelinkeinona on majoitustoiminta sekä huonekaluverstas. Siellä kokoontuu myös messiaaninen seurakunta. Vuonna 1998 valmistui vapaaehtoistöin rakennettu kuusihuoneistoinen vanhusten asuntola.


title: Jad Hashmona

text: Vuonna 2008, Iso-Britanniassa parisuhteensa virallistanut naispari halusi järjestää Jad Hashmonassa juhlan ystävilleen ja perheilleen, ja sopi juhlasalin vuokrauksesta Jad Hashmonan kanssa. Kun omistajille selvisi, että kyseessä ei ole heteropariskunta, he peruuttivat naisten varauksen, kutsuen homoseksuaalisuutta muun muassa "inhottavuudeksi". Pariskunta vei asian oikeuteen, ja alemmassa oikeusasteessa Jad Hashmona tuomittiin maksamaan pariskunnalle korvausta syrjinnästä ja seksuaalisesta häirinnästä syrjinnän julkisilla paikoilla kieltävän lain nojalla.


title: Jad Hashmona

text: Kesäkuussa 2014, Jad Hashmonan vetoomus tuomion kumoamiseksi ei mennyt läpi Jerusalemin piirioikeudessa, joka vahvisti alemman oikeusasteen tuomion, sekä noin 20 000 €:n vahingonkorvauksen pariskunnalle syrjinnästä ja seksuaalisesta häirinnästä.


title: Jad Hashmona

text: Lahdessa on ollut yhdistys, Jad-Hashmonan ystävät r.y., rekisterinumero 144543.


title: Pippo

text: Pippo on ennen vuotta 1956 Orimattilaan kuulunut nykyinen Lahden kaupunginosaan kuuluva kylä Ämmälän ja Kujalan välillä. Siellä on Lahden moottoriurheilukeskus.


title: Pippo

text: Moottoriurheilukeskusta käyttäviä yhdistyksiä ovat Salpausselän Moottorikerho ry, joka on keskittynyt moottoripyöräilyyn, ja Lahden Formula K-kerho, joka on keskittynyt mikroautoiluun. Moottoripyörälajeista Pipossa on harrastettu motocrossia ja speedwaytä, joka siirtyi Pippoon Kärpäsen koulun urheilukentältä vuosia sitten.


title: Pippo

text: Pippon moottorirata oli 2012 suljettuna, koska radan ylläpitäjiltä edellytettiin ympäristöluvan vuoksi melurajoja, joita ei silloin vielä kyetty täyttämään. Asiaa käsiteltiin Vaasan hallinto-oikeudessa. Pippon moottorirata on Lahden kaupungin maalla vuoden vuokrasopimuksin ja sen ympäristölupa tulee uusia 2016.


title: Keski-Lahti

text: Keski-Lahti on Lahden keskustan muodostava kaupunginosa. Sen ytimen muodostaa Lahden kauppatori ympäristöineen. Lahden kauppatorin pohjoispuolella harjulla on Ristinkirkko Kirkkokadulla ja sen länsipuolella Lahden yhteiskoulu. Lahden kauppatorin eteläpuolella Harjukadulla on Lahden kaupungintalo. Lännessä Keski-Lahti rajoittuu rautatiehen samoin kuin laajasti ottaen etelässä. Lahden rautatieaseman eteläpuolelta alkaa Asemantausta ja idässä Paavola.


title: Keski-Lahti

text: Lahden kauppatori rajoittuu etelässä pääkatu Aleksanterinkatuun ja pohjoisessa Vapaudenkatuun, idässä entiseen Kansallis-Osake-Pankin rakennukseen ja Torikatuun sekä lännessä Marolankatuun, jossa on taksiasema. Marolankadun länsipuolella on Lahden alatori, joka on veistoksin varustettu puistomainen alue, jossa on enää pääasiassa vain pensaita.


title: Keski-Lahti

text:
Lahden kauppatorilta syttyi Lahden palo, mistä on muistomerkintä Lahden kauppatorin mukulakivipinnassa. Palon sytyttäjäksi epäiltiin Marolan piikaa, jolta olisi vahingossa syttynyt navetta 1877. Lahden kaupunkia laajennettiin 1916 ja Keski-Lahteen alkoi liittyä muita alueita. Toisen kerran Lahden kaupunkia laajennettiin jo selvästi kauemmas 1933.
Kauppatorin ympärillä on vanha KOP:n rakennus, joka siirtyi Päijät-Hämeen puhelimelle. Toria ympäröi eteläpuolella Lahden pääkatu, Aleksanterinkatu ja pohjoispuolella Vapaudenkatu. Torin keskipisteestä Mariankatua pohjoiselle mäelle noustaessa on hengellistä esivaltaa kuvastava Ristinkirkko ja eteläisellä mäellä Salpausselän harjulla maallista esivaltaa kuvastava Lahden kaupungintalo.


title: Keski-Lahti

text: Aikaisemmin Lahden tori oli vilkas kauppapaikka, jonne saavuttiin Aleksanterinkadun läntisessä alapäässä sijaitsevalta Lahden linja-autoasemalta. Torilla oli suihkulähde, mutta se on poistettu. Torin eteläpuolella on kuuluisa Lahden alatori, jossa on veistos ja puisto sekä R-kioski. Alatorin yleisesti käytössä olevasta WC:stä on tehty yksityinen kellariravintola ja alatori on tehty melko avoimeksi. Sitä tarkkaillaan valvontakameroin. Lahden toriparkkihankkeen toteuttaminen alkaa 2013 keväällä, minkä myötä torin alueella suoritetaan arkeologisia kaivauksia sekä maanpuhdistustöitä (alueella on sijainnut aiemmin huoltoasema). Näiden töiden vuoksi kellariravintola joutuu lopettamaan toimintansa.


title: Keski-Lahti

text: 1990-luvulta alkaen kuitenkin vähittäiskauppoja on rakennettu Asemantaustan eteläpuolelle Launeelle, jolloin keskustan kauppa ja Lahden kauppatori on hiljentynyt. Lahden keskustan kaupan elvyttämiseksi on tehty erilaisia elinkeinohankkeita, joita koordinoi Lahden keskustaisäntä.


title: Keski-Lahti

text: Keski-Lahti päättyy idässä Paavolaan ja lännessä Kartanoon sekä etelässä Lahden rautatieasemaan ja rautatiehen. Rautatien eteläpuolella oleva osa Lahden kaupunkia on Asemantausta tarkoittaen Lahden rautatieaseman takana olevaa aluetta.


title: Lahden varuskunta

text: Lahden varuskunta eli Hennalan varuskunta sijaitsi seututien 140 varrella Hennalan kaupunginosassa Lahdessa. Lahden varuskunta on perustettu 1910-luvulla venäläiseksi varuskunnaksi. Se lakkautettiin 31. joulukuuta 2014.


title: Lahden varuskunta

text: Varuskunnan entinen rakennuskanta on myyty yksityisille muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta vuosien 2015-2016 aikana. Entiseen muonituskeskukseen saneerataan Hämeen poliisilaitosta.


title: Lahden varuskunta

text:
Kasarmeihin sijoitettiin tilapäinen turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus 2015.
Varuskunnassa toimi kaksi eri joukko-osastoa: Hämeen Rykmentti (HämR) ja Sotilaslääketieteen Keskus (SotLK). HämR:n alaisia joukkoyksiköitä ovat Hämeen Ratsujääkäripataljoona (HämRjP), Puolustusvoimien Urheilukoulu (UrhK), Huoltokoulu (HuoltoK), Sotilasmusiikkikoulu (SMusK) ja Puolustusvoimien Varusmiessoittokunta (PvVmSK).


title: Lahden varuskunta

text: SotLK:n alaisena perusyksikkönä puolestaan toimii Lääkintäkoulu (LääkK). Muut yksiköt eli Lääkintävarikko ja sen alainen Sotilasapteekki toimivat Ilmajoella ja Viitasaarella. Kokkolasta siirtynyt Asekoulu (AseK) toimi varuskunnassa vuodet 1997-?. Huollon koulutus oli pitkään keskittynyt Huoltokoulutuskeskus-nimellä toimineeseen yksikköön.Salpausselän Ilmatorjuntapatteristo (SalpItPsto) toimi Hennalassa vuoteen 1968 ennen siirtoa Kouvolaan ja 2000-luvulla Vekaranjärvelle.Vuoteen 1994 Hämeen Sotilassairaala (HämSS) toimi Hennalassa.


title: Lahden varuskunta

text: Varuskunnassa työskenteli alkuvuonna 2013 runsaat 400 henkilöä. Lahden varuskunnan lakkauttaminen varmistui helmikuussa 2012, kun puolustusvoimat ilmoitti lakkauttavansa Hämeen Rykmentin. Lahden varuskunnasta maa-alueineen luovuttiin vuoden 2014 loppuun mennessä.


title: Lahden varuskunta

text: Koska Venäjä oli hävinnyt Venäjän–Japanin sodan Tsushiman salmen meritaistelussa suuren osan Itämeren laivastonsakin aluksia, se vahvisti rannikkopuolustustaan myös Suomenlahden pohjoispuolella rakennuttamalla kasarmeja sadan kilometrin päähän sisämaahan rannikosta sekä varustamalla rannikkoa kenttätykein.


title: Lahden varuskunta

text: Lahden osalta puolustuksen vahvistaminen tarkoitti sitä, että Venäjän keisarillisen hallituksen Pietarin sotilaspiirin viiden sotilasrakennuskomissiooni osti uutta varuskuntaa varten 10. kesäkuuta 1910 maata Metsä-Hennalan tilan alueelta. Alue oli alavaa savimaata.


title: Lahden varuskunta

text: Kasarmin peruskivi laskettiin juhlallisuuksin 8. lokakuuta 1911. Maapohja siunattiin pyhitetyllä vedellä rukouksin. Vuonna 1912 Lahden sotilasrakennuskomitea pyysi Lahden kaupunkia jatkamaan vesijohtoa kasarmialueen rajalle 11. suomenmaalaisen tarkk'ampujarykmentin pataljoonaa varten, joka saapui 5. elokuuta 1912. Venäläiset joukot poistuivat Hennalasta myöhään syksyllä 1917. Suomen Punaisen Kaartin Lahden Rykmentti perustettiin Hennalassa 27. tammikuuta 1918. Lahdesta käytiin sisällissodan taisteluita 19. huhtikuuta – 1. toukokuuta 1918 ja Hennalassa valta vaihtui kolme kertaa Lahden Rykmentin ja osasto Brandensteinin kesken.


title: Lahden varuskunta

text: Lahden varuskunnassa oli Lahden ensimmäinen radioasema: 4. Erillinen Liikkumaton Radioaseman, joka siirtyi 4.3.1918 Lahden Rykmentille. Se käsitti radiolaitteita varaosineen mm. lähettimen, muuntajan, antennin, kaksoisvastaanottimen, vaihtovirtadynamokoneen, sähkömagneettisäätimen, 25 metriä korkean "Jajanssi-masto:n", kondensaattoreita, punakuparisia elektrodeja, sähkötysavaimen jne. Huhtikuussa 1918 lennätinaseman miehistöön kuului vain kuusi venäläistä.


title: Lahden varuskunta

text: Suomen sisällissodan päätyttyä varuskunnassa toimi toukokuusta 1918 lokakuuhun 1919 Hennalan vankileiri, jonne vangitut punaiset tuotiin niin sanotulta Fellmanin pellolta. Yhteensä Hennalassa oli yli 10 000 vankia, joista kuoli teloituksissa sekä nälkään ja erilaisiin kulkutauteihin noin 1 200. Teloitettujen joukossa oli myös noin 200 naista.


title: Lahden varuskunta

text: Tampereen Rykmentti oli Haminaan Suomen sisällissodan johdosta päätynyt joukko-osasto, jota alettiin osaksi siirtää jo syksyllä 1919 Lahteen, ja jonka pääosakin siirretiin 1920 Lahden varuskuntaan Hennalaan. Tampereen rykmentin vastaanottoparaati järjestettiin Lahden kauppatorilla loppuvuodesta 25. marraskuuta 1920. Edellisenä vuonna siirretty Tampereen Rykmentin osa oli ollut sen II pataljoona, jota käytettiin sotilasopetusjoukko-osastona, josta siirryttiin loppuajaksi asepalvelusta idässä oleviin joukko-osastoihin.


title: Lahden varuskunta

text: Rykmentti kunnosti aluetta ajamalla 7 000–8 000 sorakuormaa hevosilla, ja korpikuusten tilalle istutettiin lehtipuita. Alueen kuivattamiseksi kaivettiin myös valtaojia. Varuskunnan tulon jälkeen Metsä-Hennalan aluetta kutsuttiin enää vain lyhyemmin Hennalaksi ja muualla Suomessa laajemmin se alkoi tarkoittaa lähinnä varuskunta-aluetta.


title: Lahden varuskunta

text: Tampereen rykmentti alkoi julkaista kerran kuukaudessa Tappara-lehteä joukko-osastolehtenään 6. huhtikuuta 1929. Lisäksi 1929 alkaen lehti lahjoitti jokaiselle Tampereen rykmentissä palvelleelle emalisen joukko-osastopinssin. Suomen puolustusvoimien ensimmäinen omaistenpäivä järjetettiin kolmipäiväisinä, joissa oli tuhat kutsuvierasta. Päiville osallistuivat mm. pääministeri Oskar Mantere ja puolustusministeri Aimo Kaarlo Cajander


title: Lahden varuskunta

text: Juuri ennen ylimääräisiä harjoituksia Tampereen rykmentti perusti suojajoukoksi 6. lokakuuta 1939 I divisioonan 1. prikaatin II pataljoonan, joka lähti 7. lokakuuta Lahden hiihtostadionilta junalla Karjalankannakselle Valkjärvelle. II/1./I lakkautettiin talvisodan jälkeen Moskovan rauhan aikana 25. heinäkuuta 1940.


title: Lahden varuskunta

text: Tampereen rykmentin punavalkoiset tunnukset ovat edelleen olemassa Lahden Reserviupseerikerhon tunnuksessa.


title: Lahden varuskunta

text:
Viipurin Sotilassairaalan toiminta Lahdessa alkoi 29.7.1940. Sairaala toimi eri nimillä, Keskussotilassairaala 2 (KSS 2), 8. Sotasairaala ja sodan jälkeen syksystä 1944 uudelleen
Keskussotilassairaala 2. Sairaala muutti Kansanopiston tiloista Hennalaan 1.9.1946. KSS 2 nimettiin 1. maaliskuuta 1984 uudelleen Hämeen Sotilassairaalaksi ja lakkautettiin 28.2.1994.


title: Lahden varuskunta

text: Hämeen poliisilaitoksen Lahdessa sijaitseva pääpoliisiasema siirtyi Lahden kaupungintalon eteläpuolelta olevasta rakennuksestaan Salininkadulta Hämeen rykmentin entiseen ruokalaan. Tämä on poliisilaitoksen kolmas sijaintipaikka Salininkadun ja Harjukadulla sijaitsevan Lahden kaupungintalon jälkeen.


title: Lahden varuskunta

text: Museovirasto on määritellyt Hennalan entiset kasarmit valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Suojeltavat punatiiliset kasarmirakennukset sekä soittokunnan talo ja esikunta ovat valmistuneet vuonna 1913.


title: Lahden varuskunta

text: Hennalassa Lahden varuskunnan alueella toimii 75 päivähoitopaikan Hennalan päiväkoti, jonne pääsee linja-autovuoroilla 2 ja 12.


title: Lahden varuskunta

text: Varuskunnan kymmeniä rakennuksia on laitettu myyntiin kevään 2015 aikana. Upseerikerhon tiloissa toimii kesällä 2015 tilausravintola, joka osti upseerikerhon rakennuksen Senaatti-kiinteistöiltä.


title: Kartano (Lahti)

text: Kartano on Lahden 2. kaupunginosa, joka sijaitsee Vesijärven rannan ja keskustan eli Keski-Lahden kaupunginosan välissä. Kaupunginosa on saanut nimensä Fellmanin kartanosta, joka nykyään toimii Lahden historiallisena museona. Kartanon naapurikaupunginosia ovat pohjoisessa Niemi, kaakossa Keski-Lahti, lounaassa Sopenkorpi, lännessä Salpausselkä ja luoteessa Jalkaranta.


title: Kartano (Lahti)

text: Kaupunginosassa toimivia oppilaitoksisa ovat muun muassa Salpausselän koulu (yläkoulu), Lahden lyseon peruskoulu ja lukio, koulutuskeskus Salpaus (aiemmin esim. Lahden kauppaoppilaitos), Lahden ammattikorkeakoulu (LAMK, tekniikan ala, liiketalouden ja matkailun ala), aiemmin myös musiikin laitos).


title: Kartano (Lahti)

text: Palveluita ja virkistymistä tarjoavat Sibeliustalo ja sen viereinen Lahden matkustajasatama (Vesijärven satama) ja läheinen Teivaan satama, Pikku-Vesijärvi puistoineen ja kesäteattereineen, Kisapuisto, tennishalli, Lahden jäähalli (Isku Areena), Lahden uimahalli ja Lanupuisto. Myös nyttemmin muuhun käyttöön siirtynyt, suojeltu Lahden vanha linja-autoasema on kaupunginosassa, samoin Kariniemen jätevedenpuhdistamo.


title: Salpausselkä (Lahti)

text: Salpausselkä on Lahden kaupungin 32. kaupunginosa, joka sijaitsee Salpausselän harjulla keskustasta länteen. Salpausselän kaupunginosaa rajaavia naapurikaupunginosia ovat koillisessa ja idässä Kartano, etelässä Sopenkorpi ja Kärpänen, lounaassa ja lännessä Pirttiharju sekä pohjoisessa Jalkaranta.


title: Salpausselkä (Lahti)

text: Teivaa alkaa Lahden sataman Vesijärven rautatieaseman entiseltä ratapenkereeltä ja jatkuu Lahden stadionille. Välissä oleva korkea mäki on Teivaanmäki. Sen juurella sijaitsee Lahti Energian voimalaitos. Teivaanmäellä Lahden rykmentti kävi vuonna 1918 vuonna kiivaita puolustustaisteluja. 1960-luvulla siellä toimi erittäin suosittu tanssipaikka, joka on nyt purettu.


title: Salpausselkä (Lahti)

text: Salpausselässä sijaitsee Lahden urheilukeskus, jossa on järjestetään vuosittain Salpausselän Kisat. Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut on järjestetty urheilukeskuksessa kuusi kertaa. Urheilukeskuksessa toimii myös Hiihtomuseo.


title: Metelinmäki

text: Metelinmäki voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Pyhätön

text: Pyhätön voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Kittelä

text: Kittelä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Mike Dunham

text: Mike Dunham (s. 1. kesäkuuta 1972 Johnson City, New York, USA) on yhdysvaltalainen uransa päättänyt jääkiekkomaalivahti, jolla on pitkä ura takanaan NHL:ssä. Nykyään hän on New York Islandersin maalivahtivalmentaja.


title: Mike Dunham

text: Dunham aloitti uransa Mainen yliopiston joukkueessa, jossa oli samaan aikaan myös toinen tunnettu maalivahti Garth Snow. Joukkue voitti yliopistosarjan (NCAA) mestaruuden Dunhamin viimeisenä kautena, 1992–93.


title: Mike Dunham

text: Hänet valittiin kolmannella kierroksella (#53) vuoden 1990 New Jersey Devilsiin, jossa hän pelasi kaksi ensimmäistä kauttaan. Vuosina 1998–2000 hän pelasi Nashville Predatorsissa, mutta myytiin New York Rangersiin kesken kauden. Atlantan kautta hän päätyi nykyiseen joukkueeseensa New York Islandersiin. Dunham ilmoitti lopettavansa uransa 10. syyskuuta 2007. Samalla Islanders ilmoitti palkanneensa Dunhamin uudeksi maalivahtivalmentajakseen.


title: Mike Dunham

text: Dunham oli mukana vuoden 2002 talviolympialaisissa USA:n hopeaa voittaneessa joukkueessa. MM-kilpailuissa 2004 hän saavutti pronssimitalin.


title: Duane Capizzi

text: Duane Capizzi on yhdysvaltalainen Daytime Emmy -palkittu animaatioiden tuottaja ja käsikirjoittaja. Hän on tunnettu muun muassa Batmanin tuottamisesta ja käsikirjoittamisesta, sekä muutamien Disney animaatioiden käsikirjoittamisesta.


title: Roman Turek

text: Roman Turek (s. 21. toukokuuta 1970 Strakonice, Tšekkoslovakia) on entinen jääkiekkomaalivahti. Turek oli aikoinaan yksi NHL:n parhaista maalivahdeista.


title: Roman Turek

text: Minnesota North Stars valitsi numerolla 113 Turekin vuoden 1990 . Joukkue siirtyi Dallasiin, ja Turek matkusti sinne kaudeksi 1996-97 pelattuaan jonkun aikaa Saksassa. Hän kuitenkin joutui tyytymään Ed Belfourin varamaalivahdin rooliin, kuitenkin Tšekissä häntä arvostettiin, ja hän toimi jääkiekkomaajoukkueen maalivahtina. Hän voitti 1996 MM-kisoissa kultaa. Tuona vuonna hän pelasi Saksan liigassa.


title: Roman Turek

text: Turek myytiin St. Louis Bluesiin 1999 kauden jälkeen, jossa hän viimeinkin sai ykkösmaalivahdin roolin. Hän voitti William M. Jennings Trophyn päästäen vähiten maaleja liigassa. Hän pelasi Bluesissa vielä toisen kauden, ennen kuin hänet hankittiin Calgary Flamesiin.


title: Roman Turek

text: 2003–2004 Turekin rooli ykkösmaalivahtina horjui, kun Miikka Kiprusoff tuli joukkueeseen. Turekista tuli luotettava kakkosmaalivahti, ja sai pelata playoff-finaaleissa 2004. Hän kuitenkin kyllästyi varamaalivahdin rooliinsa, ja lopetti NHL-uransa siirtyen pelaamaan ČEL-liigaan.


title: Roman Turek

text: Roman Turekin jokaisessa maskissa oli Iron Maidenin maskotin Eddien kuva.


title: Bryan Berard

text: Bryan Wallace Berard (s. 5. maaliskuuta 1977 Woonsocket, Rhode Island, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän pelasi kymmenen kautta NHL-liigassa vuosina 1996–2008. Lupaavana ykkösvarauksena tunnetun puolustajan ura oli vähällä päättyä, kun hän sai vakavan silmävamman uransa alussa. Berard teki kuitenkin paluun, muttei lunastanut häneen kohdistuvia odotuksia.


title: Bryan Berard

text: Ottawa Senators valitsi Berardin vuoden . Ottawa kuitenkin myi Berardin Martin Strakan kanssa New York Islandersiin, josta se sai vaihdossa Wade Reddenin ja Damian Rhodesin. Berard menestyi Islandersissa ja sai vuonna 1997 Calder Memorial Trophyn vuoden parhaana tulokkaana. Hän pelasi myös vuoden 1998 talviolympialaisissa. Pelattuaan neljä kautta Islandersissa Berard myytiin Toronto Maple Leafsiin.


title: Bryan Berard

text: Vuonna 2000 Toronton pelatessa Ottawaa vastaan Marián Hossan maila osui Berardia silmään ja aiheutti vakavan silmävamman. Sairaalassa todettiin, että Berard saattaisi menettää silmänsä. Berard sanoi kuitenkin, että pelaisi vielä. Huolimatta lupaavasta urasta, Berard sai 6,5 miljoonaan dollarin vakuutusrahan pysyvästä vammasta. Monet uskoivat tämän olevan Berardin uran loppu.


title: Bryan Berard

text: Berard kuitenkin saavutti piilolinssillä liigan miniminäkövaatimuksen ja alkoi jälleen harjoitella. Hän solmi sopimuksen New York Rangersin kanssa vuonna 2001 ja palautti vakuutusrahansa. Hän pelasi tarpeeksi hyvin kaudella 2002–2003, ja sai 2 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.


title: Bryan Berard

text: Berard pelasi kauden Boston Bruinsissa ja Chicago Blackhawksissa, ennen kuin solmi Columbus Blue Jacketsin kanssa sopimuksen kaudelle 2005–2006. Berard sai Bill Masterton Trophyn omistautumisestaan jääkiekolle 2004. Kauden 2008–2009 hän pelasi KHL:n Vitjaz Tšehovissa.


title: Bryan Berard

text: Vuonna 2006 paljastui, että Berard oli antanut positiivisen näytteen anabolisten steroidien käytöstä. Hänestä tuli ensimmäinen NHL-pelaaja, joka jäi kiinni steroidien käytöstä. NHL ei antanut mitään rangaistusta kiinnijäämisestä, mutta häneltä kiellettiin kansainväliset ottelut kahdeksi vuodeksi.


title: Bryan Berard

text: Berard menetti kuusi miljoonaa dollaria sijoitushuijauksessa pelaajauransa jälkeen. Nykyisin hän työskentelee urheilijoiden varainhoitoyrityksessä Rhode Islandissa. Hän muun muassa järjestää kanssa seminaareja nuorille pelaajille miten jääkiekosta saadut tulot riittävät myös pelaajauran jälkeen.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Mäntän–Vilppulan rautatie oli julkista liikennettä harjoittanut raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteinen rautatie, jonka perustaja oli G. A. Serlachius. 8 km pitkällä radalla oli yleistä liikennettä vuosina 1897–1929.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Rata rakennettiin hoitamaan Serlachiuksen Mäntän tehtaiden liikennettä. Se oli Suomen ensimmäinen lajissaan, sillä se aloitti liikenteen noin puoli vuotta ennen kuin Jokioisten rautatie. Mäntän kapearadalla ei ollut koskaan moottorikalustoa. Kuljetustarpeen kasvu aiheutti lopulta sen, että koko rata muutettiin leveäraiteiseksi ja liikenne siirtyi VR:lle.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Gustav Adolf Serlachiuksen merkittävimpänä saavutuksena pidetään hänen vaikutustaan Pohjanmaan radan suuntaukseen Tampereelta kohden pohjoista. Juuri hänen vaikutuksestaan rata linjattiin ja rakennettiin Näsijärven itäpuolelle. Näin syntyi vuonna 1883 Serlachiuksen omistamille Mäntän tehtaille mahdollisuus käyttää Vilppulan asemaa tehtaan tavaraliikenteen välittämisessä. Alkuvuosina Mäntän ja Vilppulan välistä tavaraliikennettä hoidettiin hevoskuljetuksin, mikä tarjosi työtä kymmenille paikallisille hevosmiehille. Kuljetuksiin kokeiltiin myös lauttoja ja matalapohjaisia proomuja, joilla liikennöitiin Melasenkosken ja Keskikosken kautta Kotaselän rannalla Vilppulassa sijaitsevan puuhiomon luokse. Kuljetusten helpottamiseksi Melasenkoskea ruopattiin valtion varoin vuonna 1895, mutta siitä saatu hyöty jäi lyhytaikaiseksi rautatieyhteyden valmistumisen vuoksi.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Tampereen ja Haapamäen välisen rautatieyhteyden valmistuttua vuonna 1882 alkoi keskustelu rautatieyhteyden saamiseksi Jyväskylään. Serlachius kannatti Vilppulasta Mäntän ja Jämsän kautta Jyväskylään kulkevaa ratalinjausta. Hanketta vauhdittaakseen hän piti Tampereella 28. maaliskuuta 1889 aihetta käsittelevän julkisen kokouksen, mutta hänen ehdotuksensa ei saanut kannatusta. Ratalinjausta pohtinut työryhmä totesi Mäntän tehtaan sijaitsevan liikenteellisesti niin edullisessa paikassa, ettei radan rakentaminen olisi Mäntän kautta tarpeen. Tärkeämpänä pidettiin lähipitäjien metsien ja maanviljelystilojen saamista rautatieyhteyden läheisyyteen, joten rata rakennettiin Jyväskylään lopulta Haapamäeltä Keuruun ja Petäjäveden kautta.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Koska rautatieyhteyden saaminen Mänttään valtion varoin ei toteutunut, Serlachius aloitti vuonna 1889 kapearaiteisen rautatien suunnittelun Vilppulan ja Mäntän välille. Rautatie sai senaatilta rakentamisluvan 22. tammikuuta 1897, joskin rakennustyöt oli aloitettu jo vuoden 1896 puolella. Rata saatiin valmiiksi jo syksyllä 1897, ja sen pituus oli 6,7 kilometriä. Rakentaminen maksoi yhteensä 194 006 markkaa, josta valtion osuus oli 60 000 markkaa. Ensimmäinen matkustajajuna kulki Vilppulasta Mänttään 17. lokakuuta 1897. Väliaikainen liikenne käynnistyi helmikuussa 1898, ja helmikuussa 1900 rata avautui uusintatarkastuksen jälkeen lopulta yleiselle liikenteelle.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Serlachius omisti sekä radan että sillä liikkuvan kaluston. Vuonna 1907 liikennekalustoon kuului kaksi veturia, kaksi matkustajavaunua ja 69 tavaravaunua. Ensimmäiseen maailmansotaan mennessä veturien määrä lisääntyi neljään ja matkustajavaunujen kolmeen, mutta tavaravaunujen määrä putosi 36:een. Alkuaikoina radalla kulki vuosittain 8 000–10 000 matkustajaa, mutta 1910-luvulla määrä kasvoi kolminkertaiseksi, mihin vaikutti erityisesti Mäntän sellutehtaan rakentaminen. Niinpä vuonna 1920 matkustajamäärä oli jo 51 469. Kaikki rautatietyöläiset olivat yhtiön palkkaamia, ja vuonna 1912 heitä oli kaksitoista. Näiden lisäksi yhtiö maksoi korvauksia Vilppulan asemapäällikölle lastaustoimien valvonnasta. Kasvavasta matkustajamäärästä huolimatta radan tärkein tehtävä oli Mäntän tehtaan tuotteiden siirto Vilppulan asemalla sijaitsevaan makasiiniin, josta ne lastattiin edelleen Valtionrautateiden vaunuihin. Vuonna 1914 Serlachius rakennutti kiskot pohjoisen suuntaan Vilppulan aseman itäpuolitse ja niiden päähän uudet makasiinirakennukset. Raakatavaran lastausta ja purkua varten rataa jatkettiin myös etelään päin Vilppulankosken läheisyyteen. Vuoteen 1920 mennessä radalla kulkevan tavaraliikenteen määrä oli lähes yhdeksänkertaistunut 122 000 tonniin alkuaikojen määrästä.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Mäntän tehtaiden tuotanto kasvoi 1910-luvulla niin suureksi, että kapearaiteisen rautatien kuljetuskyky ei enää ollut riittävä. Sen vuoksi yhtiö teki vuonna 1919 valtioneuvostolle aloitteen radan muuttamiseksi leveäraiteiseksi, mutta se ei tuottanut toivottua tulosta. Yhtiö lähetti uuden anomuksen vuonna 1925, mikä lopulta käynnisti neuvottelut, joiden tuloksena valtio päätti tukea radan rakentamista kahdella miljoonalla markalla. Radan rakentamispäätös syntyi 10. helmikuuta 1927 ja leveäraiteinen rata valmistui niin, että tavaraliikenne voitiin aloittaa 1. tammikuuta 1929 ja henkilöliikenne 1. syyskuuta 1929. Mäntän asema sijoitettiin Virtasalmen itäpuolelle, koska ajatuksena oli jatkaa rataa Jämsään asti. Viimeinen juna kulki kapearaiteisella radalla 10.5.1930 ja radan purku valmistui 28.6.1930.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Höyryvetureita oli yhteensä viisi: n:o 1 Krauss 3642/1897, 0-4-2WT(“Liisa“), n:o 2 Krauss 3900/1898, 0-4-2WT (“Pekka“), n:o 3 Tampella 211/1913, 0-6-2T (“Iso-Musta“), n:o 4 Baldwin 16113/1898, 0-4-2ST (“Amerikaanari“,ex-UR2) ja n:o 5, Orenstein & Koppel 6685/1920, 0-6-0T (“Mörssäri“).


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Kapearaideliikenne jatkui tehtaiden sisäisenä, loppuun asti höyryvoimaisena aina vuoteen 1955 asti. Viimeisinä liikenteessä olivat veturit 1, 2 ja 5. Viimeisen purkujunan veti mahtavin radan vetureista, raakavoimainen Mörssäri.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text:
Näistä vetureista ei yksikään kelvannut sotakorvauksena eikä myöskään säilynyt. Muukin kapearaideajan kalusto ja rakennukset ovat hävinneet kokonaan, viimeksi Mäntän asema, joka purettiin 1980-luvulla oltuaan loppuaikansa SPR:n paikallisosaston kerhotilana, kunnes paloviranomaiset asettivat rakennuksen käyttökieltoon.
Yksi matkustajavaunuista on ollut kesämökkinä Mäntän Vähä-Riihisaaressa vuodesta 1931 lähtien.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Mäntän–Vilppulan rautatie eli MWR oli yksi niistä harvoista yksityisistä kapearaiteista, jolla oli oma tunnus. Itse asiassa yhtiöllä ehti olla kaksikin tunnusta: alun perin kirjainmonogrammi sekä vuodesta 1920 liikenteen loppuun yhtiön omasta, vielä nykyään käytetystä kotkatunnuksesta ja rautateiden laippapyörästä muodostettu tunnus.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Yhtiöllä olivat lisäksi ainakin alkuaikoina omat yhtiön kirjainmonogrammilla koristellut kullatut virkapuvunnapit, jotka hävisivät käytöstä Suomen itsenäistymisen aikoihin. Ilmeistä on, että niitä teetettiin vain yksi pienehkö erä, ja kun se loppui, lisää ei hankittu, vaan tyydyttiin VR:n malleihin. Näitä paria poikkeusta lukuun ottamatta virkapuvut olivat täysin VR:n mallisia.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Yhtiön kalustosta, rakennuksista ja henkilökunnasta on säilynyt runsaasti korkealaatuisia kuvia, koska emoyhtiö kuvautti kaikkia näitä runsaasti, osittain tiedotusmielessä.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: Radalla oli tallien yhteydessä kääntöpöytä ja Vilppulassa kolmioraide.


title: Mäntän–Vilppulan rautatie

text: G. A. Serlachius Osakeyhtiö omisti myös lukuisia muita kapearaideratoja, mutta niillä ei harjoitettu julkista liikennettä. Merkittävimmät niistä olivat GAS:n Kankaan tehtaiden 600 mm:n kapearadat.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Kuusankosken–Voikan rautatie (lyhenne KVR) oli Kymintehtaan, Kuusaansaaren paperitehtaan ja Voikkaan paperitehtaan yhdistänyt raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteinen rautatie, jota liikennöitiin yleisessä liikenteessä vuosina 1922–1959.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Rautatie laajennettiin alun perin vuosina 1912–1918 toimineesta Kuusankosken tehtaan sisäisestä 600 mm:n puunsiirtoradasta. Rataan liittyivät molempien tehtaiden sisäiset rataverkot. Rata oli 600 mm rautatieksi poikkeuksellisen vähämutkainen ja loivamäkinen. Raidepituutta sillä oli yhteensä 5,524 kilometriä; päärataa 4,5 km ja sivuratoja 1,024 km.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Asemia oli kolme, joista Kuusankosken ja Hiekkamäen eli Naukion pysäkkirakennukset valmistuivat vuonna 1921. Kymijoen länsipuolella Myllykalliossa sijainnut Voikkaan asema sen sijaan valmistui vasta vuosien 1945-46 vaihteessa. Pysäkkejä radalla oli kaksi: Lauttatien Sikalan ja Kirkon pysäkit. Radan alkuaikoina käytössä olivat myös Karhun ylikäytävän, Oravaisen, Mäenpään ja Kymintehtaan Pakarintien pysäkit.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Radan rakentaminen aloitettiin sisällissodan viivästyttämänä heinäkuussa 1919. Väliaikainen liikenne radalla alkoi 1. joulukuuta 1920. Yleiselle liikenteelle rautatie avattiin vasta 1.1.1922. Radan liikenne käsitti yksinomaan Kuusankosken ja Voikan tehtaiden välistä tavara- ja henkilöliikennettä; yhtiön työntekijöille ja perheenjäsenille tarkoitetut koululais- ja työläisjunat olivat maksuttomia, ulkopuolisilta perittiin nimellinen korvaus (aikuinen 1 markka, lapsi 50 penniä).


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Varsinaisella Kuusankosken–Voikan rautatiellä oli yhdeksän höyryveturia, höyrysäiliöveturi ja yksi dieselveturi julkisessa liikenteessä. Muuta kalustoa oli kahdeksan matkustajavaunua, lähes 400 tavaravaunua ja yksi lumiaura. Lisäksi käytössä oli sikalan virtsakaivon tyhjentämiseen käytetty lokasäiliövaunu, ainoa lajissaan.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Yksi vetureista, KVR 5 (Henschel 15949/1918, 0-8-0T) oli saksalainen ns. prikaativeturi, jossa oli erikoiset Klien-Lindner -akselit: ulommaiset akselit liikkuivat sivusuunnassa hylsyrakenteen ja keskittävän jousiston avulla, mistä johtuen veturi kulki muita helpommin jyrkissä mutkissa mutta alkoi heittää sivulle raskasta junaa vedätettäessä. Veturi ostettiin käytettynä ja sen kyljissä oli sen saapuessa rintamalta peräisin olleita luodinreikiä.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Lisäksi kolme moottoriveturia oli vain tehtaiden sisäisessä käytössä. Niiden erikoisuus oli se että kaikissa oli erilainen kone: KVR12 (Valmet 1947) oli bensiinikoneinen Move1, KVR13 (Valmet 9/1951) sekamoottorinen Move4 ja vain hetken käytössä ollut KVR14 dieselmoottorinen Move4, joka hankittiin käytettynä hetkelliseen tarpeeseen ja romutettiin hiukan myöhemmin. Sen valmistusvuosi ja -numero eivät ole enää tiedossa, samoin KVR12-veturista tiedetään vain valmistusvuosi.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Ainoa linja-ajoon hankittu moottoriveturi, KVR9-veturi, oli Schwartz & Dückerhof/ Ruhrthalerin valmistama 0-6-0dm –tyyppinen veturi 92106/1937. Veturi osoittautui heti tultuaan epäonnistuneeksi hankinnaksi: väärin suunnitellun vaihteiston vuoksi ylöspäin vaihtaminen onnistui vain välikaasulla eikä aina silloinkaan, alaspäin ei ensinkään vaan kone piti sammuttaa ja vasta sitten sen sai vapaalle. Veturi oli toisarvoisessa käytössä sotaan asti. Se ei kelvannut edes Merisuon rautatielle josta se tuli takaisin. Veturi oli koeajossa vuonna 1947 Riihimäen-Lopen rautatiellä mutta miltei valmis kauppa purkautui veturin kaatumiseen tiilikuorman edessä Huhtimossa 3. huhtikuuta 1947. Veturi palasi Kuusankoskelle ja makasi loppuajat peitteiden alla ruostumassa ennen romutusta muun kaluston mukana noin vuonna 1960. Sotakorvauksena se ei kelvannut


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Rautatiellä ei ollut kääntöpöytiä tai kolmioraiteita vetureiden kääntämiseen; veturien keulat olivat aina etelään eli Kuusankoskelle päin.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Vuonna 1945 luovutusvalmiina Tampellan tehtaalla ollut vasta valmistunut 600-millinen KVR 10´ (525/1945, 0-6-2T) vietiin sotakorvausten ennakkomaksuna. Mikään muu KVR:n tai Haukkasuon radan kalustosta ei kelvannut sotakorvauksena.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Menetetyn veturin tilalle ostettiin Belgiasta kaksi Tubize-veturia, KVR 10´´ ja KVR11 (molemmat 0-6-0WT); viimeksi mainittu tuli Suomeen vain tavarajuniin kelpaavana eli ilman soittokelloa ja karkeata vihellintä, jotka kuitenkin lisättiin täällä valvovan viranomaisen määräyksestä. Venäläiset tarkastivat veturit niiden tullessa, mutta kumpikaan ei kelvannut sotakorvaukseksi.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Nämä veturit olivat tullessaan Suomen nykyaikaisimpia 600 mm vetureita: niissä oli hiililämmitys sekä sähkövalo. Erikoisuutena oli se, että takapyörien vastapainot oli sijoitettu kankikoneiston yhteyteen. Ennen käytöstä poistoa alun perin keulassa ollut vedentäyttöpiste siirrettiin vasemman käyntisillan etupäähän.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: KVR10´´ -veturi oli viimeinen linjaveturi, joka oli liikenteessä. Se veti paitsi viimeiset massajunat ratalinjalla myös radanpurkujunat. Veturi romutettiin vuonna 1962.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Henkilöliikenne Kymintehtaan ja Kuusankosken aseman välisellä osuudella lopetettiin jo 1930-luvulla. Koko radan viimeinen matkustajajuna lähti Myllykalliolta Kuusaalle kesäkuussa 1954. Rautatien tavaraliikenne loppui vuonna 1960 ja sisäinenkin – joka pari viimeistä vuotta käsitti lähinnä moottoriveturein tehtyjä suurten varastojen vaihtotöitä - vuonna 1968, jonka jälkeen loput kiskot purettiin.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: "Kuusankosken kirjan" (s. 529) mukaan radan purkutyöt aloitettiin 15.6.1956 Kymintehtaan alueelta, josta ne etenivät vaiheittain niin, että viimeiset junat radalla kulkivat vuonna 1959. Lopulta koko rata purettiin tarpeettomana syksyllä 1960.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Yhtiön viimeiseksi ajaneeksi höyryveturiksi – ja samalla viimeiseksi vakituisesti ajaneeksi 600 mm ammattiliikenteen höyryveturiksi – jäi yhtiön voimakkain veturi, höyrysäiliöveturi KVR 7, Hohenzollern 4575/1927, 0-6-0F, jonka työpäivä päättyi varastointiin uittokauden päättyessä 2. elokuuta 1963.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Tämä veturi oli erityisen outo ilmestys: se oli pitkä, korkea ja kapea ja sen sylinterit oli useimmista muista poiketen sijoitettu rungon sisäpuolelle periaatteessa samaan tapaan kuin leveäraiteisessa C5 Blikstissä, jotta veturilla saattoi ajaa ahtaissa paikoissa; tämä myös optimoi veturin teho-painosuhteen. Tällainen rakenne oli ominainen kaikille Hohenzollern -tehtaan vetureille. Veturi oli toinen kahdesta saman tehtaan veturista Suomessa ja sen erityisominaisuus oli harvinainen Joy-tyyppinen luistikoneisto.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Veturi olikin täydellä latauksella ratansa voimakkain ja hätätilassa se jaksoi tuoda ilman välilatausta täysmittaisen junan Kuusankoskelta Voikkaalle, joskin normaalisti se työskenteli vain Voikkaan tehtaalla raakapuun kuljetuksessa. Veturi varastoitiin vuonna 1963 ja romutettiin kolme vuotta myöhemmin.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: KVR 12 eli Move1 24-hevosvoimaisine bensiinikoneineen osoittautui nopeasti liian heikoksi puunvetoon, ja sen tehtäväksi muotoutuikin viedä pois tehtaan polttouunien tuhkat. Tämänkin veturin palvelus loppui joskus 1960-luvulla.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Utin–Haukkasuon turverata oli osa Kuusankosken–Voikan rautatietä, vaikka näillä kahdella ei ollutkaan kapearaiteista ratayhteyttä ja se näin ollen muodosti aivan erillisen rataosuuden. Kalustoa kuljetettiin radan tarpeisiin VR:n kyydissä valtion leveäraiteisella radalla.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Kymi-yhtiön vuonna 1919 rakentama rata kulki Utin asemalta Haukkasuolle Sippolaan. Rata oli kapearaiteinen ja pituutta oli noin 7 km. Radan raideleveys oli oletettavasti 600 mm, koska radalla käytettiin höyryveturiaikana KVR:n kevyimpiä vetureita ilman teknisiä muutoksia. Vuodesta 1923 radalla alettiin kuljettaa myös puuta VR:n rakennettua leveäraiteisen sivuraiteen Utin asemalle. Vuonna 1926 rata siirtyi metsäosaston hallintaan.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Rataa jatkettiin 3,5 kilometrillä Kaihlasuolle vuonna 1928 ja myöhemmin vielä Heinojalle. Radan enimmäispituus oli 16 km. Radan jatke purettiin pääosin vuonna 1941 ja loputkin siitä 1940-luvun lopulla.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Rataa käytettiin turpeen ja tukkien kuljetusten lisäksi myös "arvokuljetuksiin" joista esimerkkeinä metsästysmatkat, sekä Yksityismetsänhoitajayhdistyksen kesäretki vuonna 1929.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Radalla palveli vuoteen 1956 asti vuorollaan yksi KVR:n höyryvetureista, tavallisesti n:o 3 (Hudson 1318/1919, 0-6-0WT) joka oli höyryvetureista kevein. Veturi siirrettiin Kuusankoskelta Uttiin VR:n kyydillä ja takaisin se tuli yleensä konepajakorjausta varten. Koska liikennettä ei voinut kuitenkaan keskeyttää, niin mikäli korjaus osui pahimpaan aikaan, tilalle lähetettiin joku toinen pienemmistä vetureista. Viimeksi muuna kuin vakituisena siellä oli veturi n:o 1 (Tampella 166/1910, 0-6-0T), ja siellä se hylättiin vuonna 1954.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Kolmonen palasi vielä kahdeksi vuodeksi Haukkasuolle, kunnes sen kattila varastoitiin vuonna 1956 ja romutettiin hiukan myöhemmin. Tämän jälkeen Haukkasuolle hankittiin kaksi Move1–veturia sekä yksi Pedershaab-veturi (381/1943, 0-4-0dm) ja rata erotettiin lopullisesti KVR:stä. Rata lopetti hiljalleen toimintansa 1960-luvun aikana. Jossain välissä Haukkasuon radalle rakennettiin kahdesta Move1-veturin alustasta raskaskuljetuslavetti turpeen nostossa tarpeellisen kaivinkoneen kuljetusta varten. Haukkasuon Move1-veturien alustat ja lavettivaunu ovat vielä loppuvuodesta 2010 tallessa uttilaisessa romuttamossa ja Pedershaab on Jokioisten Museorautatien omistuksessa.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Kuusankosken–Voikan rautatiestä on jäljellä suojellut Voikkaan tallit ja yksi moottoriveturi KVR13 (Move4 9/1951, 0-4-0dm), joka on tätä kirjoitettaessa varastoituna (ei ajokunnossa) Jokioisten Museorautatiellä. Tämän veturin erikoisuus on sekamoottori: siinä on sekä kaasutin että dieselruiskutuspumppu joten se voi käyttää mitä tahansa polttoainetta. Veturi myytiin Forssaan vuonna 1968, ja siellä se muutettiin 750 millin raideleveydelle, jonka valmius on kaikissa Move4-vetureissa jo alun perin. Veturi maalattiin oranssinväriseksi 1970-luvun alussa samalla kertaa kuin pääosa muustakin yksityisratojen veturikalustosta. Sen palvelu, joka Jokioisten rautatien ja Forssan sähköradan sulkemisen jälkeen käsitti pääasiassa Forssan sahan lautatarhan vaihtotöitä, loppui 1980-luvun alussa, jonka jälkeen veturi luovutettiin Museorautatieyhdistykselle.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Lisäksi KVR:n tai Haukkasuon kalustosta on tallessa kaksi matkustajavaunua, kaksi umpitavaravaunua sekä kaivinkoneen kuljetusta varten kahdesta Move 1 -veturin alustasta rakennettu raskaskuljetuslavetti. Lisäksi Kuusaansaaren tehdasalueella on varastoituna ainakin yksi raakapuun kuljetukseen käytetty avovaunu.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Matkustajavaunut siirrettiin keväällä 2007 Jokioisten Museorautatien varikolle odottamaan kunnostusta, joka alkoi tammikuussa 2008 omistusoikeuksien ja rahoituksen ratkettua lopullisesti.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text:
Kunnostuksen ensimmäinen vaihe eli vaununkorit valmistui 31. toukokuuta 2008 ja vaunut siirrettiin ulos korjaamosta nähtäville ensimmäisenä kauden 2008 liikennepäivänä. Seuraavaksi vuorossa on telien, sisustuksen ja ikkunoiden asennus. Runkojen jäykistimet asennettiin kesäkuussa 2009.
Telien hankinta onnistui ja ne saapuivat Minkiölle ennen kesäkuun 2008 loppua. Telit tosin kaipasivat muun muassa hiekkapuhallusta ja maalausta, mutta tämä työ alkoi tammikuussa 2009 ja valmistui kesäkuussa samana vuonna. Lokakuussa 2009 telit on jo asennettu molempiin vaunuihin.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Vaunujen puuttuva sisustus rakennettiin syksyllä 2009 ja talvella 2010. Keskuspuskimet saatiin paikalleen alkukesästä 2010 ja asennus sujui mutkitta. Aivan viime hetkeen asti ennen suunniteltua ensikäyttöä jatkettiin viimeistelyä, mm. keskuspuskimien painoketjut sekä käyntisiltojen porttiketjut asennettiin perjantaina 23. heinäkuuta.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text:
Vaunut saatiin liikenteeseen höyryfestivaaleilla 2010: lauantaina 24. heinäkuuta niillä ajettiin kaksi pikajunaa Jokioisiin höyryfestivaalien runsaan kuljetustarpeen vuoksi. Varsinainen virallinen käyttöönotto tapahtui sunnuntaina 25. heinäkuuta: pikajuna 62 jonka veturina oli JR 5 Orion, vaunuina KVR:n vaunut ja jarruvaununa avotavaravaunu JR107 nouti Jokioisista Kuusankoskelta saapuneen tilausryhmän, joka tutustui vaunuihin ensin ennen ajoa, matkan aikana ja lopulta Minkiöllä. Kun junan oli aika lähteä toista pikajunaa hoitamaan, asianmukaiseen virkapukuun pukeutunut kuusankoskelaisten edustaja suoritti junanlähetyksen valkovihreällä junanlähetyslevyllä.
Toiseen vaunuista asennettiin puuttuva kamiina, tosin toistaiseksi ilman savutorveaan ja molempiin saatiin myös toimiva valaistus vuonna 2014 - eli kunnostustyötä riittää vielä. Vaunut kylläkin kelpaavat nykyisellään matkustajaliikenteeseen.
Tavaravaunuista ja lavetista neuvotellaan edelleen. Lisäksi samassa romuttamossa on kaksikin Haukkasuon Move1 -veturin alustaa, mutta ne on jätetty neuvottelujen ulkopuolelle koska tätä tyyppiä on säilynyt muutenkin runsaasti.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Vuonna 2008 saatiin lahjoituksena höyryveturin numero 1 höyryllä toimiva pienoismalli, joka sijoitettiin lasivitriinissä kapearaidemuseoon.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Yhtiön kapearaidekalustosta on olemassa runsaasti korkealaatuisia mustavalkokuvia, koska yhtiö kuvautti kalustoaan runsaasti eri tarkoituksiin.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Vanha ratalinja on yleisenä kevyen liikenteen väylänä lähes koko mitaltaan. Ratalinja kulki Kymintehtaalta Kuusaansaaren itärantaa pitkin ja rautasiltaa Kymijoen yli. Loppureitti Kuusaalta Voikkaalle oli nykyiseen ympäristöön sijoitettuna suurin piirtein: Ekholmintie-Kuusaantie-Lossikujan länsipuoli-pyörätie-Kymenrannantie-veturitalli/asema-Kymijoen silta-Voikkaan tehdasalue.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Radan asemarakennukset ovat hävinneet kokonaan. Naukion asemasta Kuusaantien ja Sairaalanmäentien risteyksessä oli jäljellä betoninen kivijalka vielä 1980-luvun alussa. Suojeltujen Voikkaan veturitallien museointia hankaloittaa niiden sijainti vedenpuhdistamon vieressä. Suojelutilanne on kuitenkin helpottunut Voikkaan tehtaan ja puhdistamon lopetettua toimintansa vuonna 2006.


title: Kuusankosken–Voikan rautatie

text: Radan edeltäjänä toimi Kuusaanlammen ja Kymintehtaan välillä, nykyisen Ahlmannintien kohdilla, vuosina 1898–1912 liikennöinyt 488 mm:n raidelevyinen sähkörata. Se oli olemassa vielä 1940-luvulla. Radalla oli yksi veturi, AEG 8/1898.


title: Burgeranch

text: Burgeranch (hepreaksi 'בורגראנץ) on israelilainen pikaruokaravintoloiden ketju. 69 ravintolallaan (vuonna 2006) Se on Israelin toiseksi suurin McDonald'sin jälkeen.


title: Burgeranch

text: Burgeranch syntyi vuonna 1960 kun George Halamandaris avasi pikaruokaravintolan Benonin kaupungissa Etelä-Afrikassa.


title: Burgeranch

text: Israelin ensimmäinen Burgeranch-ravintola avattiin vuonna 1972 Tel Avivissa ja vuonna 1978 samassa kaupungissa avatiin toinen ravintola. Ketju kasvoi ja oli markkinanjohtaja Israelissa vuoteen 1993 asti, jolloin McDonald's tuli maan markkinoille. Etelä-afrikkalaisilta omistajilta Burgeranch siirtyi valtiolliselle Shekem-ketjulle.


title: Burgeranch

text: Kun Burger King pyrki Israelin markkinoille ketju sopi yhteistyöstä Burgeranchin kanssa. Yhteistyö ei kuitenkaan onnistunut ja Burger King avasi 60 ravintolaa ilman Burgeranchia. Kun Burger Kingin toiminta Israelissa näytti epäonnistuvan Burgeranch yritti ostaa kilpailijan ravintolat, mutta monopolilait estivät sen.


title: Burgeranch

text: Vuonna 1999 energiayhtiö Paz osti yrityksestä 74 prosenttia ja vuoden 2001 lopussa se osti loput Burgeranchista. Vuonna 2006 Paz myi ketjun israelilaiselle liikemiehelle Yossi Hoshinskille.


title: William Alfred Fowler

text: William Alfred ”Willie” Fowler (9. elokuuta 1911 – 14. maaliskuuta 1995) oli yhdysvaltalainen astrofyysikko.


title: William Alfred Fowler

text: Fowler syntyi Pittsburghissa Pennsylvaniassa ja valmistui Ohion osavaltionyliopistosta. Vuonna 1936 vastaanotti tohtorin arvon California Institute of Technologyssä. Hän sai fysiikan Nobel-palkinnon vuonna 1983 yhdessä Subrahmanyan Chandrasekharin kanssa nukleosynteesiin liittyvästä tutkimuksestaan.


title: Laerció Ramos jr

text: Laerciò Ramos junior (s. 14. heinäkuuta 1984) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Laerció Ramos jr

text: Laerciò Ramos jr tuli Suomeen FC Interiin ennen kauden 2007 alkua Rio Branco PR:stä Brasiliasta. Hän ei kuitenkaan vakiinnuttanut paikkaansa joukkueessa ja hänen sopimuksensa purettiin yhteisymmärryksessä heinäkuussa 2007.


title: Jos Hooiveld

text: Jos Hooiveld (s. 22. huhtikuuta 1983) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Southamptonia.


title: Jos Hooiveld

text: Hooiveld debytoi kotimaansa pääsarjassa Eredivisiessä SC Heerenveenissä 2003. Heerenveenissä peliaika jäi kuitenkin verraten vähiin, joten tammikuussa 2004 mies lainattiin Hollannin kakkossarjatasolle FC Zwolleen, jota hän edustikin puolitoista kautta. Kauden 2006–2007 Hooiveld aloitti Itävallan kakkossarjan Kapfenberger SV:n joukkueessa ennen siirtoaan maanmiehensä Job Dragtsman luotsaamaan Veikkausliiga-seura FC Interiin, jonne hän teki kaksivuotisen sopimuksen helmikuussa 2007.


title: Jos Hooiveld

text: Hooiveld pelasi vakuuttavan talvikauden Interissä ja hänet valittiin arvokkaimmaksi pelaajaksi Liigacupissa, jossa Inter selvisi loppuotteluun häviten sen kuitenkin FC Lahdelle. Hooiveld onnistui myös itse Veikkausliigassa loistavasti. Hän voitti esimerkiksi Iltalehden leijonapörssin. Lisäksi hänet valittiin Veikkausliiga-kauden 2007 parhaaksi puolustajaksi.


title: Jos Hooiveld

text: Vuonna 2008 Hooiveld oli jälleen johdattamassa Interiä Liigacupin loppuotteluun, jonka joukkue voittikin paikallisvastustaja TPS:aa vastaan. Hooiveld valittiin ottelun parhaimmaksi pelaajaksi, mutta sitä varjosti maaliskuussa 2008 tapahtunut rattijuoppous, joka tuli julki ottelun alla. Itse Veikkausliiga-kausi 2008 sujui topparilta jälleen loistavasti ja hänet valittiin toistamiseen vuoden liigapuolustajaksi. Lisäksi FC Inter voitti mestaruuden. Ennen mestaruuden kannalta ratkaisevaa Jaro-ottelua Hooiveld ilmoitti ottelun jäävän hänen viimeisekseen Interin paidassa. Hooiveld pelasi Interissä kahden kauden ajan jokaisen ottelun alusta loppuun.


title: Jos Hooiveld

text: Kauden 2008 jälkeen Hooiveld ilmoitti siirtyvänsä tukholmalaisen AIK:n riveihin kolmen vuoden sopimuksella. Hooiveld pelasi kauden 2009 aikana 28 ottelua AIK:n paidassa ja voitti syksyllä Ruotsin mestaruuden.


title: Jos Hooiveld

text: Tammikuussa 2010 Hooiveld siirtyi skotlantilaisseura Celticiin 2,6 miljoonan euron siirtosummalla. Tammikuussa 2011 hänet lainattiin puoleksi vuodeksi Kööpenhaminaan. Elokuussa Hooiveld lainattiin Southamptoniin, jonne hän sai joulukuussa pysyvän sopimuksen.


title: Jos Hooiveld

text: Syyskuussa 2014 hän siirtyi loppukauden kattavalla lainasopimuksella Norwich Cityyn.


title: Ryan Botha

text: Ryan Botha (s. 5. tammikuuta 1981 Durban, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on keskikenttä. Hänen veljensä Chad Botha pelaa jalkapalloa FF Jarossa.


title: HSV

text: HSV () tai HSB () on värimalli, jossa väri kuvataan sävyn, kylläisyyden ja kirkkauden arvoina. HSV-värimallia voidaan käyttää värien säätöön monissa kuvankäsittelyyn tarkoitetuissa ohjelmissa.


title: 1. Valko-Venäjän rintama

text: 1. Valko-Venäjän rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 24. helmikuuta 1944 Valko-Venäjän rintamasta ja nimettiin 5. huhtikuuta 1944 jälleen Valko-Venäjän rintamaksi. 1. Valko-Venäjän rintama luotiin uudelleen 16. huhtikuuta 1944 Valko-Venäjän rintamasta ja 10. kesäkuuta 1945 se uudelleenjärjestettiin Neuvostojoukkojen ryhmäksi Saksassa. 1. Valko-Venäjän rintama osallistui Valko-Venäjän vapautukseen operaatio Bagrationissa kesällä 1944. Myöhemmin se oli keskeisessä osassa Berliinin taistelussa.


title: 1. Valko-Venäjän rintama

text: Operaatio Bagrationissa 1., 2. ja 3. Valko-Venäjän rintama sekä 1. Baltian rintama hyökkäsivät Saksan keskustan armeijaryhmää vastaan 700 kilometriä leveän kaistan kautta, joka ulottui Polatskista Bobruiskiin.


title: 1. Valko-Venäjän rintama

text: Puna-armeijan kukistettua saksalaiset joukot Königsbergin kaupungin ympäristössä Itä-Preussissa 9. huhtikuuta 1945, Rokossovskin johtama 2. Valko-Venäjän rintama pääsi etenemään länteen kohti Oderjokea. Huhtikuun ensimmäisten viikkojen aikana puna-armeijan rintamat uudelleenjärjesteltiin Berliiniin hyökkäystä varten. Žukovin 1. Valko-Venäjän rintama keskitettiin Seelowin kukkuloiden edustalle ja 2. Valko-Venäjän rintama sijoitettiin 1. Valko-Venäjän rintaman aikaisemmin hallinnoimalle rintamaosuudelle Seelowin kukkuloiden pohjoispuolelle.


title: Hjalmar V. Pohjanheimo

text: Hjalmar Viktor Pohjanheimo, sukunimi vuoteen 1888 "Sikanen" ja vuoteen 1907 "Saarinen" (22. joulukuuta 1867 Jyväskylä – 20. elokuuta 1936 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen elokuvatuottaja, joka tuotti useita elokuvia vuosien 1913–1921 välillä. Hän omisti myös elokuvateattereita ja harjoitti elokuvien maahantuontia ja vuokrausta.


title: Hjalmar V. Pohjanheimo

text: Puutavara-alan liikemiehenä ja sahamestarina uransa aloittanut Pohjanheimo siirtyi elokuva-alalle vuonna 1910 muutettuaan perheineen Helsinkiin. Hän omisti 1910-luvulla "Lyyra"-elokuvateatteriketjun ja hänellä oli myös 1911 perustettu Lyyra Filmi -niminen elokuvien tuotantoyhtiö. Pohjanheimon Lyyra-yhtiöllä oli useita elokuvateattereita ympäri Suomea, jotka kaikki olivat Lyyra-nimisiä, ja ne oli erotettu toisistaan roomalaisilla numeroilla. Yksi niistä toimi Helsingin Yrjönkadulla samalla tontilla, jossa myöhemmin oli elokuvateatteri Edison.


title: Hjalmar V. Pohjanheimo

text: Pohjanheimo osti vuonna 1911 kuvatun "Sylvi"-näytelmäelokuvan 4 500 markalla sen tekijäkolmikolta Teuvo Purolta, Teppo Raikkaalta ja Frans Engströmiltä. Elokuvan ensi-ilta oli Viipurin Lyyra-teatterissa 24. helmikuuta 1913, ja sitä esitettiin saman vuoden aikana teattereissa ympäri Suomea. Elokuvan hyvä katsojamenestys sai Pohjanheimon aloittamaan myös itse elokuvien tuottamisen. Teatteriohjaaja ja -näyttelijä Kaarle Halme ohjasi Lyyra Filmille vuosina 1913–1914 neljä näytelmäelokuvaa ("Nuori luotsi", "Verettömät", "Kesä", "Vieraalla maaperällä"), joiden teossa oli mukana myös Halmeen johtama teatteriseurue. Muut elokuvansa, jotka olivat lähinnä kevyitä farsseja, Pohjanheimo teki poikiensa Adolf Pohjanheimon (1888–1958), Hilarius Pohjanheimon (1892–1932), Asser Pohjanheimon (1893–1937) ja Birger Pohjanheimon (1895–1936) kanssa. Kaikkiaan Pohjanheimo tuotti autonomian ajan kotimaisista 25 näytelmäelokuvasta peräti 15. Pohjanheimo aloitti 1914 ensimmäisten suomalaisten uutiskatsausfilmien tuottamisen nimellä "Lyyran Viikkolehti".


title: Hjalmar V. Pohjanheimo

text: Pohjanheimo siirtyi pois elokuva-alalta vuonna 1922, jolloin hän myi jäljellä olleet teatterinsa. Hän omisti Kyyhkylän kartanon Mikkelin maalaiskunnassa ja sen jälkeen hänellä oli vuosina 1922-1930 Numlahden kartano Nurmijärvellä. Pohjanheimo menetti omaisuutensa 1930-luvun pulavuosina ja viimeiset vuotensa hän toimi halkokauppiaana Helsingin maalaiskunnan Tapanilassa. Hän kuoli varattomana vuonna 1936.


title: Akiruno

text: Akiruno () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Tokion metropolissa. Se sijaitsee Taman alueella Tokion erillisalueiden länsipuolella ja rajautuu Tokion Fussan, Hachiōjin, Hamuran ja Ōmen kaupunkeihin, Hinoden ja Okutaman maaseutukaupunkeihin sekä Hinoharan kylään. Akirunossa on 81 200 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 73,47 neliökilometriä.


title: Akiruno

text: Akiruno perustettiin vuonna 1995 Akigawan ja Itsukaichin kaupunkien yhdistyessä. Kaupungin alueella virtaavat Tama- ja Akijoet. Aluetta palvelee JR Higashi-Nihonin Itsukaichi-linja.


title: Nestori Aronen

text: Johan Nestor "Nestori" Aronen (27. joulukuuta 1876 Pori – 7. lokakuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja, joka valittiin eduskuntaan SDP:n edustajana Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä viisi kertaa vuosina 1909–1914 ja 1917. Varsinaiselta ammatiltaan Aronen oli sahatyömies, mutta kansanedustajakautensa jälkeen hän työskenteli asioitsijana aina kuolemaansa saakka.


title: Nestori Aronen

text: Nestori Aronen työskeli sahatyömiehenä Seikun sahalla Porissa vuosina 1890–1909, toimien myös Porin työväenyhdistyksen sahatyöväen ammattiosaston puheenjohtajana. Huhtikuussa 1907 hän oli mukana Tampereella pidetyssä Suomen Ammattijärjestön perustavassa kokouksessa. Aronen erotettiin Seikun sahalta heinäkuussa 1909 "työssä tehdyn virheen vuoksi". Todellinen syy oli kuitenkin hänen toimintansa ammattiosastossa, koska Aronen ei edes ollut työvuorossa väitetyn virheen ajankohtana. Erottamisensa jälkeen Aronen toimi muun muassa SDP:n puhujana Satakunnassa ja ryhtyi myöhemmin asioitsijaksi eli itseoppineeksi asianajajaksi, jollaisena hän työskenteli myös kansanedustajan toimensa ohessa. Vuoden 1917 maatalouslakkojen aikana hän oli sovittelijana Mouhijärvellä, jota pidettiin yhtenä lakon hankalimmista paikoista.


title: Nestori Aronen

text: Tuolloin vielä Ulvilan pitäjään kuuluneella Vanhakoivistolla asunut Aronen oli Ulvilan punakaartin perustaja ja hän toimi myös sen johtajana. Sisällissodan sytyttyä tammikuussa 1918, Aronen työskenteli kuitenkin kansanvaltuuskunnan prokuraattorin Matti Turkian apulaisena. Sodan loppuvaiheessa hän piileskeli Tampereella ja onnistui siten välttämään teloituksen. Aronen tuomittiin ainoastaan elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen, minkä taustalla oli ilmeisesti myös se, että hän oli sodan aikana estänyt vuorineuvos Bertel Ahlströmin ampumisen.


title: Nestori Aronen

text: Armahduksensa jälkeen Aronen toimi vuodesta 1922 Suomen Puutyöntekijäin Liiton ja 1925 lähtien vastaperustetun Suomen Puuteollisuustyöväen Liiton puheenjohtajana. Vuosikymmenen lopulla hän asettui kannattamaan Suomen työväen vasemmistoryhmää, jolloin liitossa enemmistön muodostaneet kommunistit syrjäyttivät Arosen johdosta keväällä 1930. 1920-luvulta lähtien hän asui Helsingissä ja kuului myös Helsingin kaupunginvaltuustoon.


title: William Ruth

text: William Ruth (1. heinäkuuta 1839 Kivijärvi – 23. syyskuuta 1913 Kymi) oli suomalainen teollisuusmies, joka perusti useita teollisuuslaitoksia Kymijoen suulle nykyisessä Kotkassa.


title: William Ruth

text: William Ruthin vanhemmat olivat Kivijärven kappalainen, varapastori Anders Ruuth (1800–1848) ja Johanna Regina Kiljander (k. 1878). Ruthin koti oli köyhä ja hänen isänsä kuoli Ruthin ollessaan 8-vuotias. Ruth kävi Helsingissä venäläisen junkkarikoulun ja siirtyi 1862 Venäjän armeijan palvelukseen. 1865 Ruth palasi Suomeen ja palveli ruotuväessä luutnanttina ja erosi 1868 armeijasta alikapteenin arvoisena. Ruth toimi tämän jälkeen eri ammateissa: maanviljelijänä Viitasaarella, linjakasöörinä Riihimäki-Pietari ratatyömaalla, harjoittelijana tulliylihallituksessa ja lopulta vt. tullinhoitajana Viipurissa. Viipurissa Ruth tutustui moniin merkittäviin kaupungin liikemiehiin, kuten William Hackmaniin ja Carl Wahliin.


title: William Ruth

text: Syksyllä 1876 Ruth aloitti vastaperustetun Ääne-Haapakosken uittoyhtiön uittopäällikönä. Uittoyhtiöön liittyi Kymin lauttausyhtiön lisäksi Jyväskylästä ja Lahdesta neljä sahayhtiötä. Kun osakkaat eivät onnistuneet järjestämään yhteistä varppausta, Ruth tarjoutui tekemään varppaukset itse urakalla. Urakan hoitoa varten Ruth otti liikekumppanikseen Viipurin konepajassa työskennelleen insinööri Gustav Törnuddin, jonka kanssa hän hankki kuusi laivaa yhtiön nimiin. Yhtiökumppanit joutuivat ottamaan laivojen hankintaa varten paljon velkaa ja ensimmäisenä vuonna varppaustoiminta oli tappiollista. Jatkossa varppaus osoittautui kuitenkin kannattavaksi ja Ruthin asema oli turvattu.


title: William Ruth

text: 1875 alkanut puutavara-alan laskusuhdanne johti pitkään jatkuessaan siihen, että monet Kymijokisuulla toimineet sahayrittäjät joutuivat taloudellisiin vaikeuksiin. Keväällä 1880 Kymin uittoyhtiön uittopäällikön virasta eronnut Ruth oli myynyt omistamansa suuren puuvaraston kesällä 1880 hyvällä hinnalla ja hänellä oli nyt käytettävissään pääomaa yritysostoihin. Syyskuussa 1880 Ruth vuokrasi Knut Casselin vuonna 1873 perustaman Karhulan vanhan sahan 10 vuodeksi ja osti sahan puutavaravaraston. Marraskuussa 1880 Ruth osti puolet Kivisillan sahasta ja vuoden 1881 lopulla yhdessä viipurilaisen Hackmanin kanssa Knut Casselin vuonna 1874 perustaman kaksiraamisen Karhulan höyrysahan.


title: William Ruth

text: 1887 Ruth aloitti suuren teollisuuskompleksin rakentamisen Kymiin. Helilän Karhulanniemelle ja Korkeakoskelle rakennettiin uusi höyrysaha, pieni tiilitehdas tehtaiden rakennustöiden tarpeita varten, puuhiomo, 1888 toimintansa aloittanut Suomen suurin lasitehdas ja konepaja. Ruthin suunnitelmana oli, että puuhiomo käyttäisi sahalta tulevat latvat ja ohuet puut puuhiokkeen raaka-aineena ja lasitehdas käyttäisi sahalla syntyvät rimat ja muut sahausjätteet polttoaineena. Konepajan tehtävänä oli valmistaa ja korjata sekä omien että muiden tehtaiden koneet ja laitteet.


title: William Ruth

text: Ruth rakennutti myös asuntoja tehtaiden työntekijöille ja virkailijoille, koulun, sairaalan, kauppoja sekä harjoitti myös maataloutta. Vuosina 1887–1891 rakennettiin arkkitehtien Claes ja Carlo Rich. Björnborg suunnittelema kivirakenteinen, kolmikerroksinen ranskalaista aatelislinnaa jäljitellyt Karhulan Hovi Ruthin omaksi edustusasunnoksi. Rakennuksessa oli 30 huonetta ja sen pinta-ala oli 917 m². Karhulan Hovissa oli aluksi myös Karhulan tehtaiden pääkonttori, mutta 1902 sille valmistui oma rakennuksensa.


title: William Ruth

text: Lasitehdas laajensi pian tuotantoaan aloittaen lasinhionnan 1889, värillisen lasin tuotannon 1894 ja ikkunalasin valmistuksen 1899. Konepaja oli aluksi tappiollinen ja Ruthin taloudellinen tilanne oli 1890-luvun alussa Karhulan tehtaiden valmistuttua heikko mutta ajan mittaan myös konepaja alkoi tuottaa voittoa. Vuonna 1902 Ruth muodosti tehtaista Karhula Osakeyhtiön, jonka osakepääoma oli neljä miljoonaa markkaa; uuden yhtiön osake-enemmistö säilyi Ruthin hallussa. 1906 Karhulan tehtailla alettiin käyttää yhtiön rakennuttaman Korkeakosken vesivoimalaitoksen tuottamaa sähköä ensin valaistukseen ja sitten koneiden käyttövoimana.


title: William Ruth

text: Terveysongelmat pakottivat Ruthin oleskelemaan usein ulkomailla hoitoa saamassa. Vuoden 1913 kesällä hän palasi tällaiselta matkalta Ranskasta hyväkuntoisena, mutta sairastui saman vuoden syksyllä ja kuoli 23. syyskuuta 74-vuotiaana. Ruthin testamentin ehtojen mukaan hänen omaisuutensa oli realisoitava ja käytettävä sitten Suomen pienviljelyksen kehittämiseen. Tätä varten Karhula Osakeyhtiö asetettiin myyntiin.


title: William Ruth

text: Ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen pitkitti myyntihanketta, mutta lopulta lokakuussa 1915 alkoivat neuvottelut myynnistä A. Ahlström Osakeyhtiön kanssa, jolle tehtaita oli jo aiemmin 1914 tarjottu. Karhulan tehtaat siirtyivät Ahlströmin omistukseen 9. marraskuuta 1915 6,5 miljoonan markan kauppahinnasta. Yhtiön myynnistä saaduilla rahoilla perustettiin Fanny ja William Ruthin lahjoitusrahasto käytettäväksi Suomen pienviljelijäväestön hyväksi. Karhula Osakeyhtiö jatkoi kaupasta huolimatta toimintaansa erillisenä yhtiönä jonka toimitusjohtajaksi tuli insinööri Anders Kramer. Karhula Osakeyhtiö fuusioitiin Ahlströmiin 17. kesäkuuta 1941.


title: Igor Astarloa

text: Igor Astarloa Askasibar (s. 29. maaliskuuta 1976, Ermua, Baskimaa) on entinen espanjalainen maantiepyöräilijä, lajin maailmanmestari vuodelta 2003.


title: Igor Astarloa

text: Ammattilaisuransa vuonna 1999 aloittanut Astarloa voitti vuonna 2001 Grand Prix Primavera -kilpailun. Vuonna 2002 hän oli paras Brixia Tour -kilpailussa niin etapilla 2A kuin kokonaistuloksissakin sekä sijoittui toiseksi Clásica de San Sebastián- ja HEW Cyclassics -kilpailuissa. Maailmancupin loppupisteissä hän oli neljäs.


title: Igor Astarloa

text: Vuonna 2003 Astarloa voitti La Flèche Wallonne -klassikon, maantiepyöräilyn maailmanmestaruuden sekä kolmannen etapin Vuelta Valenciana -kilpailussa. Lisäksi hän oli kolmas Rund um den Henninger Turm -klassikossa sekä neljäs HEW Cyclassicsissa. Vuonna 2004 hän voitti ensimmäisen etapin ja pistekilpailun Brixia Tourissa, oli kolmas HEW Cyclassicsissa, neljäs Tirreno-Adriaticossa, kuudes Milano–San Remossa sekä kahdeksas maailmancupin loppupisteissä.


title: Igor Astarloa

text: Vuonna 2005 Astarloa voitti toisen etapin ja pistekilpailun Burgosin ympäriajossa, seuraavana vuonna hän oli paras Milano-Torino-kilpailussa.


title: Igor Astarloa

text: Astarloa erotettiin saksalaisesta Milram-tallissa toukokuussa 2008 . Hän lopetti uransa kauden 2009 jälkeen.


title: Evert Eloranta

text: Frans Evert Eloranta (ent. Tuominen, 10. lokakuuta 1879 Harjavalta – 1938 Neuvostoliitto) oli suomalainen kansanedustaja, sosialidemokraattien piirisihteeri ja kansanvaltuuskunnan jäsen. Eloranta toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1908–1918. Hänet valittiin kansanedustajaksi kuusissa eri eduskuntavaaleissa Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä. Vuoden 1918 sisällissodan aikana hän toimi hetken aikaa myös punakaartin ylipäällikkönä yhdessä Adolf Taimin ja Eino Rahjan kanssa.


title: Evert Eloranta

text: Evert Elorannan vanhemmat olivat torppari Juha Erland Erlandsson (s. 1852) ja Eeva Kristiina Fransintytär Hanssi (s. 1854). Hän syntyi Harjavallan Hauvolassa sijainneessa Ojalan torpassa, josta perhe 1885 muutti Suvitien torppaan Alastaron Virttaalle sieltä edelleen 1894 Tuomisen torppaan Mynämäelle. Perhe oli sangen köyhä, lapsia oli kahdeksan eikä heidän koulunkäyntiinsä riittänyt varoja, Evert-poikakin kävi kansakoulua vain vuoden. Raskas ruumiillinen työ aiheutti sairastelua ja ainoa koulunkäyntivuosikin kärsi siitä. Hän lähti ensimmäisen kerran rengiksi 15-vuotiaana, palasi välillä kotitorppaan ja lähti taas maailmalle 18-vuotiaana. Eloranta oli renkinä, teki rakennus- ja kivitöitä ja oli metsäliikkeen palveluksessa. Hän viljeli myös itse Karjalan kunnassa sijainnutta Elorannan torppaa, jonka mukaan otti sukunimensä vuonna 1906. Eloranta oli nuoresta asti poliittisesti aktiivinen, aktiivisuuden seurauksena hänet erotettiin työpaikoistaan ja ne vaihtuivat tiheään tahtiin. Turussa Eloranta oli sosialidemokraattien piirisihteerinä ja toimittajana.


title: Evert Eloranta

text: Venäjän 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen Eloranta liittyi Helsingissä ilmestyneen "Työmiehen" toimituskuntaan. Sisällissodan alkaessa tammikuussa 1918 hän oli myös sosialidemokraattisen puolueen puoluetoimikunnassa, ja Eloranta nimettiin kansanvaltuuskunnan maatalousasioista vastaavaksi valtuutetuksi. Kansanvaltuuskunnan maatalouspolitiikan päämääränä oli torppareiden vapauttaminen ja maatyöläisten aseman parantaminen. Eloranta oli paljon radikaalimpi ja suunnitteli jopa asetusta yksityisen maanomistuksen kieltämiseksi.


title: Evert Eloranta

text: 20. maaliskuuta Elorannan, Alfred Taimin ja Eino Rahjan muodostama kolmikko nimitettiin Eero Haapalaisen tilalle punakaartin ylipäällikön tehtäviin. Heidän tilalleen puolestaan tuli diktaattorin valtuudet saanut Kullervo Manner jo 10. huhtikuuta.


title: Evert Eloranta

text: Sisällissota päättyi punaisten tappioon ja 1918 Eloranta pakeni Neuvosto-Venäjälle, kuten muutkin kansanvaltuuskunnan valtuutetut. Hän oli Suomen Kommunistisen Puolueen teollisuuskomitean jäsen Pietarissa, jossa hän kävi punaupseerikoulun. Eloranta toimi Petroskoissa kirjastonhoitajana 1921–1922 ja työskenteli 1930-luvulla Leningradissa kirvesmiehenä ja kulki Jumalattomien liiton puhujana ympäri maata. Hän sai Neuvostoliiton kansalaisuuden vuonna 1929.


title: Evert Eloranta

text: Evert Elorannan viimeisistä vaiheista ei tiedetä. Eduskunnan kansanedustajamatrikkelin mukaan olisi viitteitä siitä, että hän olisi asunut vielä 1940–1941 Sortavalassa ja kuollut Neuvostoliitossa, kuolinpaikka ja -vuosi on tuntematon. Kansallisbiografian mukaan Eloranta olisi kuollut Neuvostoliitossa vuonna 1936. Eloranta on lähettänyt viimeisen kirjeen pojalleen Turkuun vuonna 1938. Hänet poistettiin kirkonkirjoista vuonna 1959 Neuvostoliiton kansalaisena.


title: Evert Eloranta

text: Eloranta avioitui vuonna 1912 Selma Alexandra Helkiön (1885–1985) kanssa, mutta liitto päättyi eroon 1924. Heille syntyi kaksi lasta, poika Matti Olavi (s. 1913) ja tytär Lea. Evert Eloranta on lastenpsykiatri Raisa Cacciatoren isoisä ja kansanedustaja Eeva-Johanna Elorannan isoisoisä.


title: Pylades

text: Pylades () oli kreikkalaisessa mytologiassa Fokiksen kuninkaan Strofioksen poika, joka oli Oresteksen läheinen ystävä.


title: Pylades

text: Oresteksen oli lähettänyt Fokikseen joko hänen hoitajansa Arsinoe tai sisarensa Elektra hänen äidillään Klytaimnestralla oltua suhde Aigisthoksen kanssa. Siellä hänet kasvatti kuningas Strofioksen kuin omana poikanaan Pyladeksen rinnalla. Tällä välin Klytaimnestra tappoi miehensä ja Oresteksen isän Agamemnonin Aigisthoksen avustamana tämän palatessa Mykeneen.


title: Pylades

text: Delfoin oraakkeli välitti Orestekselle Apollonin käskyn palata kotiin ja kostaa isänsä kuolema. He lähtevät takaisin Mykeneen Pyladeksen ja Elektran kanssa ja etsivät tilaisuutta tappaa Aigisthos ja Klytaimnestra, mutta kun Oresteksen pitäisi tappaa äitinsä, hän alkaa tuntea sääliä tätä kohtaan ja epäröi. Pylades kuitenkin rohkaisee häntä suorittamaan teon, jolloin molemmat hänen isänsä surmaajat tapetaan.


title: Pylades

text: Voidakseen paeta erinyiden vainoa, Apollon käskee Oresteksen mennä Taurikseen ja tuoda sieltä Artemiksen taivaasta pudonnut patsas Ateenaan. Hän lähtee Taurikseen Pyladeksen kanssa, mutta perillä heidät vangitsee väkijoukko, joiden keskuudessa on tapana uhrata kreikkalaiset muukalaiset Artemikselle. Artemiksen papitar, jonka tehtävänä oli suorittaa uhri, oli Oresteksen sisar Ifigeneia. Hän tarjoutuu päästämään Oresteksen vapaaksi, jos tämä veisi hänen kirjeensä mukanaan kotiin. Orestes kieltäytyi pyytäen Pyladesta viemään kirjeen ja tarjoutuen jäämään uhrattavaksi. Pylades lopulta suostuu, mutta kun kirjeestä paljastuu veljen ja sisaren välinen sukulaisuusside, kaikki kolme pakenevat vieden Artemiksen patsaan mukanaan.


title: Valko-Venäjän rintama

text: Valko-Venäjän rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 20. lokakuuta 1943 Keskustan rintamasta ja nimettiin 23. helmikuuta 1944 1. Valko-Venäjän rintamaksi. Valko-Venäjän rintama luotiin uudelleen 6. huhtikuuta 1944 Valko-Venäjän rintamasta ja nimettiin jälleen 1. Valko-Venäjän rintamaksi 16. huhtikuuta 1944. Rintaman komentajana toimi armeijankenraali Konstantin Rokossovski.


title: Oliver Eronen

text: Olivier (Oliver) Eronen (28. toukokuuta 1865 Joroinen – 2. lokakuuta 1939 Joroinen) oli torppari, maatyönjohtaja, kyläkauppias ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Eronen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1914, 1917 ja 1922–1923. Hänet valittiin kansanedustajaksi Mikkelin läänin vaalipiiristä.


title: Oliver Eronen

text: Eronen oli myös työväentalon vahtimestari, Joroisten kunnanvaltuutettu ja presidentin valitsijamies 1925.


title: 2. Valko-Venäjän rintama

text: 2. Valko-Venäjän rintama oli Puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin ensimmäistä kertaa 24. helmikuuta 1944 ja lakkautettiin 5. huhtikuuta 1944. Se luotiin uudelleen 24. huhtikuuta 1944 Lännen rintamasta ja lakkautettiin 10. kesäkuuta 1945. 2. Valko-Venäjän rintama osallistui Valko-Venäjän vapautukseen Operaatio Bagrationissa kesällä 1944. Myöhemmin se oli keskeisessä osassa Berliinin taistelussa.


title: 2. Valko-Venäjän rintama

text: Operaatio Bagrationissa 1., 2. ja 3. Valko-Venäjän rintama sekä 1. Baltian rintama hyökkäsivät Saksan Keskustan armeijaryhmää vastaan 700 km leveän kaistan kautta, joka ulottui Polatskista Bobruiskiin.


title: 2. Valko-Venäjän rintama

text: Puna-armeijan kukistettua saksalaiset joukot Königsbergin kaupunin ympäristössä Itä-Preussissa 9. huhtikuuta 1945, Rokossovskin johtama 2. Valko-Venäjän rintama pääsi etenemään länteen kohti Oder-jokea. Huhtikuun ensimmäisten viikkojen aikana puna-armeijan armeijat uudelleenjärjesteltiin Berliiniin hyökkäystä varten. Žukovin 1. Valko-Venäjän armeija keskitettiin Seelowin kukkuloiden edustalle ja 2. Valko-Venäjän armeija sijoitettiin 1. Valko-Venäjän aikaisemmin hallinnoimalle rintamaosuudelle Seelowin kukkuloiden pohjoispuolelle.


title: Juho Etelämäki

text: Juho Etelämäki (17. joulukuuta 1863 Töysä – 14. elokuuta 1943 Viitasaari) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kansanedustaja. Etelämäki toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1909–1913. Hänet valittiin kansanedustajaksi Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä.


title: Juho Etelämäki

text: Etelämäki valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1888. Opettajana hän toimi Lappajärvellä 1888–1893, Viitasaarella 1893–1916 ja 1922–1925, Pihtiputaalla 1921–1922 ja Säämingissä 1926–1927.


title: Juho Etelämäki

text: Viitasaarella hän oli myös postipysäkin hoitaja noin 20 vuoden ajan ja kunnallislautakunnan esimies (eli valtuuston puheenjohtaja).


title: 3. Valko-Venäjän rintama

text: 3. Valko-Venäjän rintama oli Puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 24. huhtikuuta 1944 osasta Lännen rintaman joukoista. 15. elokuuta 1945 siitä muodostettiin Baranavitšyn sotilaspiiri.


title: 3. Valko-Venäjän rintama

text: Operaatio Bagrationissa 1., 2. ja 3. Valko-Venäjän rintama sekä 1. Baltian rintama hyökkäsivät Saksan Keskustan armeijaryhmää vastaan 700 km leveän kaistan kautta, joka ulottui Polatskista Bobruiskiin. Kesäkuun loppupuolella 3. Valko-Venäjän rintaman joukot murtivat Vitebskiin mottiin jääneiden Saksan 53. armeijakunnan rintamalinjan ja 28 000 saksalaista sotilasta kaatui tai joutui sotavankeuteen. Samanaikaisesti 3. Valko-Venäjän rintama vapautti myös Oršan kaupungin. 1. elokuuta 1944 se valloitti Kaunasin kaupungin, joka käytännössä katkaisi reitin Baltiasta Itä-Preussiiin ja motitti Pohjoisen armeijaryhmän Kuurinmaalle.


title: Seth Heikkilä

text: Seth Heikkilä (14. elokuuta 1863 Multia – 27. heinäkuuta 1938 Turku) oli suomalainen toimittaja ja yksi ensimmäisistä kansanedustajista. Heikkilä toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1910 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä.


title: Seth Heikkilä

text: Seth Heikkilä opiskeli Jyväskylän seminaarissa ja toimi lastenkoulun johtajana Multialla ja Tampereella. Vuonna 1903 Heikkilä siirtyi sanomalehtiuralle, aluksi "Länsi-Suomen työmieheen" Turkuun. Lehden päätoimittaja Heikkilä oli 1905–1906. Sen jälkeen hän toimi "Sosialistin" ja "Vapaan sanan" vastaavina toimittajina kunnes tuomittiin vuonna 1918 poliittisista syistä vankilaan.


title: Seth Heikkilä

text: Sanomalehtityön ohella Heikkilä kirjoitti poliittisia pamfletteja, runoja ja novelleja.


title: Seth Heikkilä

text: Heikkilä oli SDP:n puolueneuvoston jäsen.


title: Seth Heikkilä

text: Lasse Heikkilä (muusikko) on Seth Heikkilän pojanpojan poika. Seth Heikkilän elämäntarina on aiheena musikaalissa Sovinto, jonka Lasse Heikkilä on tehnyt yhdessä Pekka Simojoen kanssa.


title: Brad Richards

text: Bradley Glenn Richards (s. 2. toukokuuta 1980 Murray Harbour, Prinssi Edwardin saari, Kanada) on NHL:ssä pelaavan Detroit Red Wingsin keskushyökkääjä. Hän siirtyi Red Wingsiin kesällä 2015.


title: Brad Richards

text: Tampa Bay Lightning valitsi Richardsin numerolla 64 vuoden 1998 . Samassa tilaisuudessa Tampa Bay varasi ensimmäisellä kierroksella Vincent Lecavalierin. Richards ja Lecavalier olivat olleet ystäviä jo 14-vuotiaista asti ja pelanneet yhtä aikaa Rimouski Océanicissa. Richards tuli NHL:ään kuitenkin vasta kaudelle 2000–2001. Tampa Bayn voittaessa Stanley Cupin 2003–2004, Richards sai Conn Smythe Trophyn ja Lady Byng Memorial Trophyn. Samalla kaudella hän rikkoi pudotuspeleissä tehtyjen voittomaalien ennätyksen seitsemällä maalillaan.


title: Brad Richards

text: Richards kaupattiin kesken kauden 2007–2008 Tampasta Dallasiin yhdessä maalivahti Johan Holmqvistin kanssa. Vaihdossa Tampa sai Mike Smithin, Jussi Jokisen ja Jeff Halpernin. Richardsin sopimusta Tampa Bayn kanssa oli jäljellä kevääseen 2011 saakka. Hänellä oli sopimuksessaan myös kauppaamisen estänyt pykälä, mutta hän purki sen, kun Tampa Bay ilmoitti haluavansa kaupata miehen. Starsin riveissä Richards pelasi sopimuksensa loppuun ja hänestä tuli rajoittamaton pelaaja 1. heinäkuuta 2011.


title: Brad Richards

text: Heinäkuun alussa 2014 Richards saapui vahvistamaan Chicago Blackhawksin keskushyökkääjäosastoa New York Rangersista. Edellisellä kaudella Richards oli joukkueen varakapteeni. Richardsin sopimus Blackhawksin kanssa oli yksivuotinen ja arvoltaan kaksi miljoonaa dollaria. Richards voitti Blackhawksin kanssa Stanley Cupin.Pelannut Kanadan joukkueessa:


title: Edvard Helle

text: Edvard Helle (aik. Hellfors, 13. huhtikuuta 1879 Tampere – 31. tammikuuta 1931 Vihti) oli suomalainen puuseppä ja kansanedustaja. Helle toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1909–1910 ja 1919–1921. Hänet valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä.


title: Edvard Helle

text: Edvard Helle toimi puuseppänä Turussa vuoteen 1901, josta hän siirtyi Vihtiin oman puusepänliikkeen harjoittajaksi. Liikettä hän hoiti kuolemaansa saakka. Sairastumisensa vuoksi hän sai vapautuksen eduskuntatyöstä syyskuussa 1921.


title: Edvard Helle

text: Helle oli myös Vihdin kunnanvaltuuston puheenjohtaja.


title: Edvard Helle

text: Edvard Helteen poika oli SDP:n kansanedustaja ja ministeri Veikko Helle.


title: Melissa Manchester

text: Melissa Manchester (s. 15. helmikuuta 1951, New York) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä.


title: Melissa Manchester

text: Manchester syntyi New Yorkin Bronxissa juutalaistaustaiseen sukuun, ja hänen isänsä soitti fagottia Metropolitan-oopperassa. Hän itse opiskeli pianon- ja cembalonsoittoa Manhattan School of Music and Artsissa sekä laulunkirjoitusta Paul Simonin johdolla.


title: Melissa Manchester

text: Hän toimi vuonna 1971 Bette Midlerin ja Barry Manilowin taustalaulajana. Manchesterin ensimmäinen albumi oli "Home to Myself" (1973). Kaksi vuotta myöhemmin "Melissa"-albumin laulu "Midnight Blue" nousi top ten -listahitiksi. Manchester oli mukana kirjoittamassa "Whenever I Call You Friend" -duettoa Kenny Logginsille ja Stevie Nicksille, ja hän itsekin levytti kappaleen albumillaan "Melissa Manchester" (1979).


title: Melissa Manchester

text: Melissa Manchester voitti vuonna 1983 Grammyn kappaleellaan "You Should Hear How She Talks About You". Vuonna 2004 hän julkaisi ensimmäisenä albuminaan kymmeneen vuoteen levyn "When I Look Down That Road".


title: Melissa Manchester

text: Manchester on toiminut myös näyttelijänä. Animaatioelokuvassa "Basil Hiiri – Mestarietsivä" Manchester esitti kappaleen "Let Me Be Good to You".


title: Hilda Herrala

text: Hilda Gustaava Herrala (8. huhtikuuta 1881 Kuivaniemi – 16. heinäkuuta 1956 Oulu) oli suomalainen ompelija ja kansanedustaja. Herrala toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1908–1913, 1917 ja 1933–1935. Hänet valittiin kansanedustajaksi Oulun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Vuoden 1908 kansanedustajista hän oli nuorin valittu jäsen ja ensimmäinen pohjoissuomalainen naiskansanedustaja. Vuoden 1936 vaaleissa hän ei päässyt SDP:n ehdokkaaksi, kun Kemin sosialidemokraatit hylkäsivät Herralan ja valitsivat puolueen pääehdokkaaksi piirisihteeri Viljo Kilpeläisen (1906–1937), joka tulikin valituksi, mutta ehti olla kansanedustajana vain lyhyen aikaa. Herrala yritti tuloksetta omalta ns. villiltä listalta, mutta jäi valitsematta saaden vain noin 300 ääntä. Kilpeläisen kuoleman jälkeen eduskuntaan palasi Herralan vuoden 1933 vaaleissa "pudottama" Hjalmar Lindqvist.


title: Hilda Herrala

text: Hän toimi aktiivisesti Oulun sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen piirissä 1800-luvun lopulta alkaen. Hän oli mukana myös teatteritoiminnassa. Hilda Herralalla oli ompelimo Kemissä, jonka ohella hän toimi puolueen puhujana Pohjois-Suomessa. Vuosina 1918–1919 hän oli vankilassa poliittisista syistä. Herrala sai 12 vuoden vankeustuomion. Mannerheim vapautti Herralan 11 muun kansanedustajan kanssa vuonna 1919. Herrala kutsuttiin 1955 SDP:n kunniajäseneksi. Kuvanveistäjä Sanna Koivisto on tehnyt Hilda Herralan muistomerkkireliefin, joka sijaitsee entisen STS-pankin portaikossa Kemissä.


title: Hilda Herrala

text: Herrala oli myös Kemin kaupunginvaltuutettu. Presidentin valitsijamies Herrala oli vuosina 1940 ja 1943.


title: Lännen rintama

text: Lännen rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 22. kesäkuuta 1941 Lännen erityissotilaspiiristä. 15. huhtikuuta 1944 se jaettiin 1. ja 2. Valkovenäjän rintamaksi.


title: Lännen rintama

text: Saksalaisten aloitettua operaatio Barbarossan 22. kesäkuuta 1941, Lännen rintama vastasi sodan ensimmäisen 18 päivän puolustustaisteluista Valko-Venäjän alueella. Lännen rintaman tavoitteena oli estää saksalaisten eteneminen strategisesti merkittävällä läntisellä sektorilla ja mahdollistaa puna-armeijan joukkojen mobilisointi vastahyökkäystä varten. Lännen rintama kärsi kuitenkin musertavan tappion ja 24 sen alun perin 44 divisioonasta tuhottiin ja 20 muuta divisioonaa menetti 30–90 prosenttia miesvoimastaan ja materiaalistaan. Puna-armeija menetti yhteensä 417 729 miestä. Tappioista suurin osa syntyi Białystokin ja Minskin taistelussa, jossa tuhottiin moteissa pääosin 3., 4., 10. ja 13. armeija. Lännen rintaman onnistui kuitenkin aiheuttaa keskustan armeijaryhmälle huomattavia tappioita ja sitkeällä vastarinnalla hidastaa sen etenemistä niin, että STAVKA ehti luomaan uuden rintamalinjan Dnepr- ja Väinäjoille.


title: Lännen rintama

text:
Lännen rintaman komentaja Georgi Žukovin suosituksesta keskittää joukot Moskovaa uhkaavaa keskustan armeijaryhmää vastaan huolimatta Josif Stalinin määräyksestä puna-armeija aloitti hyökkäyksen kaikilla neljällä rintamalla.
Puna-armeijan talvioffensiivissa 1941–1942 STAVKA:n suunnitelmassa Lännen armeijan tehtävänä oli saksalaisten lyöminen Moskovan luoteis- ja eteläpuolella.


title: Casuals

text: Casuals on 1980-luvulla kehittynyt jalkapallokannattajien alakulttuuri. Huliganismin on myös leimattu kuuluvan casuals-kulttuuriin. Alkunsa alakulttuuri sai Englannissa, kun eräät kannattajat alkoivat pukeutua merkkivaatteisiin välttääkseen poliisin huomion. Muun kannattajakulttuurin nousun mukana casuals-kulttuuri on tullut Suomeenkin.


title: Casuals

text: Casuals-ilmiö sai alkunsa Englannissa, kun joukkueiden kuten Everton, Liverpool, Nottingham Forest ja West Ham kannattajia tuli takaisin Euroopan cupien vierasmatkoilta pukeutuneena italialaisiin ja ranskalaisiin merkkivaatteisiin. Kyseiset merkkivaatteet oli pääasiassa varastettu kaupoista kannattajien välisten mellakoiden aikana. Mellakat olivat tavallisia englantilaisten kannattajien vieraillessa ulkomailla. Alussa näin pukeutuivat huligaanit ja firmojen jäsenet, jotka halusivat välttää poliisin huomion, koska ilmiön alkuaikoina suurin osa huligaaneista pukeutui skinhead-tyylisiin vaatteisiin. Ajan myötä casuals-kulttuuri kehittyi suureksi ilmiöksi ja eri muodit vaihtuivat nopeasti. Ilmiö vaikutti myös brittiläiseen nuorisokulttuuriin. Hallituksen toimet huliganismia vastaan vaikuttivat casuals-kulttuurin suosion laskuun.


title: Casuals

text: Casualien suosimia vaatemerkkejä 1980-luvulla olivat muiden muassa Fila, Pepe Jeans ja Slazenger. Myös suomalaisen Luhdan takit olivat 1980-luvun loppupuolella suosittuja casualien keskuudessa .


title: Casuals

text:
1990-luvun puolivälissä casuals-kulttuurin suosio nousi jälleen, mutta pukeutumistyyli oli hieman muuttunut. Monet kannattajat kantoivat casual-vaatetustaan kuin univormua, mikä erotti heidät tavallisten kannattajien joukosta.
Vuosituhannen vaihteen jälkeen casualit alkoivat käyttää huomaamattomampia vaatemerkkejä erottuakseen tavallisista kannattajista sekä merkeistä, jotka poliisi oli huomioinut.


title: Casuals

text: Suomeen casuals-kulttuuri rantautui vuosituhannen vaihteessa maan ensimmäisten "mobien", SPH:n (Jokerit ensin jääkiekossa, myöhemmin myös jalkapallossa), 116% Boysien (FC Jokerit) ja Lahen Poikien (FC Lahti), perustamisen myötä. Nykyään casualeja löytyy etenkin jalkapallon puolella lähes jokaisesta kannattajaryhmästä.


title: Matti Hoikka

text: Matti Wihtori (Matts Wiktor) Hoikka (25. helmikuuta 1859 Rovaniemi – 15. heinäkuuta 1939 Oulujoki) oli suomalainen seppä ja yksi ensimmäisistä kansanedustajista. Hoikka toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1913 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä.


title: Matti Hoikka

text: Matti Hoikka työskenteli sepän opissa ja seppänä eri puolilla maata, kunnes 1890 sai pysyvän paikan Åströmin korjauspajalta Oulusta. Pajalla hän työskenteli vuoteen 1934. Vuonna 1918 hänen tuomittiin vankeuteen poliittisista syistä, taisteltuaan punaisten puolella Suomen sisällissodassa.


title: Matti Hoikka

text: Hoikka oli naimisissa Maria Arfmanin kanssa.


title: Martin Straka

text: Martin Straka (s. 3. syyskuuta 1972 Plzeň, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen yli 1 000 NHL-ottelua pelannut jääkiekkoilija, joka päätti peliuransa vuonna 2014 kasvattajaseurassaan HC Plzeňissä. Hän pelasi seurassa viimeiset kuusi kautta ja on nykyään sen toimitusjohtaja ja omistaja.


title: Martin Straka

text: Straka valittiin numerolla 19 Pittsburgh Penguinsiin , ja hän on pelannut lukuisissa joukkueissa 15 vuotta kestäneen NHL-uransa aikana. Hänet myytiin Ottawa Senatorsiin 1995, ja alle vuoden päästä uudelleen New York Islandersiin. Hän siirtyi vapaana pelaajana 1996 Florida Panthersiin, muttei saanut kauden 1995–96 jälkeen uutta sopimusta. Hän palasi Pittsburghiin 1997, ja vuonna 2003 hänet myytiin taas pois, tällä kertaa Los Angeles Kingsiin. Vuonna 2005 hän teki sopimuksen New York Rangersin kanssa.


title: Martin Straka

text: Straka pelasi Tšekin joukkueessa, kun se voitti kultaa talviolympialaisissa 1998. Hän voitti kultaa myös jääkiekon MM-kisoissa 2005 Wienissä. Talviolympialaisissa 2006 Straka sai pronssia.


title: Martin Straka

text: Heinäkuussa 2008 lopetettuaan NHL-uransa hän siirtyi pitkän tauon jälkeen kasvattajaseuraansa HC Plzeň 1929:iin, jossa pelasi vielä kuusi kautta ennen lopettamistaan.


title: Teknologian kulttuurinen tutkimus

text: Teknologian kulttuurinen tutkimus korostaa tekniikan ja kulttuurin yhteenkietoutumista, tekniikkaa ja kulttuuria muokkaavien prosessien moninaisuutta sekä ihmisen osuutta näissä prosesseissa. Tällainen tekniikan ja kulttuurin vuorovaikutus tekee ihmisistä aktiivisia toimijoita, jotka merkityksellistävät teknologioita.


title: Teknologian kulttuurinen tutkimus

text: Teknologian kulttuurinen tutkimus ymmärtää teknologiat kulttuurisina ilmiöinä. Kulttuuri ympäröi teknisiä artefakteja ja liittyy osaltaan niiden suunnitteluun, merkityksiin ja käyttöön. Teknologian tutkimuksessa etsitään usein erilaisia arjen käyttötapoja, symbolisia ilmauksia ja henkilökohtaista kiintymystä, jotka tekevät teknologian läheiseksi ja tutuksi. Kyse on siis teknologian tulemisesta osaksi arkielämää.


title: Teknologian kulttuurinen tutkimus

text: Teknologian kulttuurinen tutkimus asetetaan usein vastakkain teknologisen determinismin käsitteen kanssa. Teknologisen determinismin mukaan kehityskulku etenee selvästi siten, että teknologia muuttuu kovaa vauhtia ja siten ihmisten ja lopulta koko yhteiskunnan on sopeuduttava sen kehitykseen. Tekniikka#Tekniikan determinismi pohjautuu ajatukseen, että teknologiset keksinnöt pystyvät muuttamaan yhteiskuntaa ja kulttuuria. Teknologian kulttuurinen tutkimus ei sitä vastoin ole syy–seuraus-suhteiden tutkimista, vaan se on pikemminkin anti-determinististä ja jatkuvuuden lisäksi otetaan huomioon yllätyksellisyys. Ihmisen eli teknologian käyttäjän rooli korostuu, kun tekniikka nähdään kulttuuristen ja sosiaalisten prosessien kautta. Toisin sanoen kulttuurintutkimuksen käsitteet siis siirtävät teknologian tutkimuksen painopisteen deterministisistä syy-seuraussuhteista ja teknologioiden itsensä seuraamisesta ihmisten toimijuuteen.