title: Israelin historia

text: Israelin pääministeri Ehud Barak ja palestiinalaisten johtaja Jasser Arafat neuvottelivat heinäkuussa 2000 Camp Davidissa Bill Clintonin johdolla, mutta neuvottelut eivät tuottaneet tulosta PLO:n hylättyä Barakin tarjouksen palestiinalaisvaltiosta, johon olisi kuulunut 90 prosenttia Länsirannan ja Gazan alueesta. Lisäksi 10 prosenttia alueesta olisi jäänyt Israelin hallintaan ennalta määrittelemättömäksi ajaksi. Esityksen arvostelijoiden mukaan Barakin ehdotus ei olisi antanut mahdollisuuksia elinkelpoisen palestiinalaisvaltion perustamiselle, koska se olisi pirstonut Länsirantaa ja vienyt siitä monia tärkeitä alueita.. Epäonnistuneiden rauhanneuvottelujen jälkeen jännitys alueella alkoi lisääntyä uudelleen.


title: Israelin historia

text: Oslon prosessin epäonnistumiselle oli lukuisia syitä. Eräänä syynä on pidetty Rabinin murhaa, jota NPR:n toimittaja Mike Shuster on pitänyt "ainoana sukupolvensa israelilaisena poliitikkona, joka oli kykenevä solmimaan rauhan". Hamasin organisoima pommikampanja vuoden 1996 vaalien alla johti Likud-puolueen voittoon ja nosti Israelin pääministeriksi Netanjahun, joka ei uskonut rauhanprosessiin. Netanjahu muun muassa hidasti Israelin vetäytymistä Länsirannalta ja rakensi sinne lisää siirtokuntia. Myös Jasser Arafatin hallintotapa vaikutti rauhanprosessin epäonnistumiseen. Palestiinalaishallinto muun muassa rikkoi joitain Oslon sopimuksen pykäliä tuomalla alueelle aseita, ylläpitämällä suurempia turvallisuusjoukkoja kuin sillä sopimuksen mukaan oli oikeus ja lisäksi se ei luonut ihmisoikeuksia kunnioittavan demokraattisen valtion edellytyksiä.


title: Israelin historia

text: Toinen intifada eli Al-Aqsan intifada alkoi syyskuussa 2000. Usein esitetään, että toinen intifada alkoi Ariel Sharonin vierailtua Al-Aqsan moskeijassa ja että vierailu olisi tulkittu provokaatioksi. Nykyisin sekä palestiinalaiset että israelilaiset ovat yhtä mieltä siitä ettei intifadan syynä ollut ainoastaan Sharonin toiminta. Israelilaiset katsovat intifadan olevan "osa palestiinalaishallinnon laskelmoivaa politiikkaa suhteissaan Israelin valtioon" ja palestiinalaiset puolestaan katsovat sen olevan enemmän kuin "..vain oikeutettu reaktio provokatiiviseen tapaukseen. Se on Palestiinan kansan yksimielinen, julkinen neuvotteluiden epäonnistumisen aiheuttama mielenilmaus ja Israelin toiminnan täydellinen tuomitseminen". Israelissa uskotaan yleisesti palestiinalaisjohdon aloittaneen kansannousun tietoisesti painostaakseen Israelia väkivallan avulla. Jälkikäteen katsottuna oli kuitenkin havaittavissa monia merkkejä potentiaalisesta väkivallasta, joka saattoi syttyä melkein mistä tahansa sattumanvaraisesta tapahtumasta. Yhteenotoissa on toisen intifadan aikana kuollut 1 116 israelilaista ja 4 066 palestiinalaista.


title: Israelin historia

text: Intifadan seurauksena Israel on rakentanut Länsirannan turva-aidan, jonka tarkoituksena sanotaan olevan terroristien pääsyn estäminen Israelin kaupunkeihin. YK:n yleiskokous ja EU ovat kritisoineet aitaa, koska se hajottaa palestiinalaisalueita ja liittää 6–8 prosenttia kiistellyistä alueista Israeliin ennalta määräämättömäksi ajaksi.


title: Israelin historia

text: Ariel Sharonin johtama Likud-puolue voitti vuoden 2001 maaliskuussa pidetyt parlamenttivaalit, ja hänet valittiin uudelleen pääministeriksi vuoden 2003 vaaleissa. Oikeistolainen Likud kieltäytyi Oslon sopimuksen vastaisesti 2002 tunnustamasta palestiinalaisten valtiota missään tilanteessa. Vuonna 2003 Israelin parlamentti hyväksyi niin sanotun Lähi-idän suunnitelman rauhansuunnitelman pohjaksi.


title: Israelin historia

text: Sharonin esitettyä suunnitelman Israelin yksipuolisesta vetäytymisestä Gazasta, hänen puolueensa ajautui sisäisiin ristiriitoihin ja pääministeri hajotti knessetin ja perusti lokakuussa 2005 uuden puolueen Kadiman. Sharon kuitenkin sai vakavan aivoverenvuodon ennen vaaleja, ja hänen tilalleen virkaa tekeväksi pääministeriksi ja Kadima-puolueen johtajaksi nousi Ehud Olmert.


title: Israelin historia

text: Ehud Olmert johti Kadiman vaalivoittoon parlamenttivaaleissa maaliskuussa 2006, jossa hänen puolueensa voitti eniten paikkoja (29), ja Olmert nousi maan pääministeriksi koalitiohallitukseen, johon kuului Kadiman lisäksi myös työväenpuolue, Eläkeläisten puolue ja Shas-puolue.


title: Israelin historia

text: Vuonna 2005 Mahmud Ahmadinejad valittiin Iranin presidentiksi; sen jälkeen Iranin politiikkaa Israelia kohtaan on leimannut lisääntynyt vastakkainasettelu. Israelilaiset analyytikot uskovat että Ahmadinejad on toiminut heikentääkseen rauhanprosessia asetoimituksilla ja tukemalla Hizbollahia Etelä-Libanonissa ja Hamasia Gazassa, ja on kehittämässä ydinaseita, mahdollisesti käytettäväksi Israelia vastaan. Iranin tuki Hizbollahille ja sen ydinaseohjelma ovat vastoin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia 1559 ja 1747. Iran kannustaa myös holokaustin kiistämiseen. Israelin vetäydyttyä Libanonista, Hizbollah oli tehnyt ajoittain hyökkäyksiä Israeliin, jotka kuitenkaan eivät johtaneet Israelin vastaiskuihin. Samoin vetäytyminen Gazasta johti jatkuvaan pommitukseen kaupungeissa lähellä Gazan aluetta, joihin Israel vastasi vähäisessä määrin. Tehoton reagointi johti kritiikkiin Israelin oikeiston taholta ja heikensi hallituksen asemaa.


title: Israelin historia

text: Väkivalta alueella lisääntyi taas kesäkuussa 2006. Tuolloin palestiinalaissiviilejä kuoli räjähdyksessä, ja osapuolet syyttivät toisiaan väkivallasta. Hamasin poliittinen siipi lopetti tulitaukonsa, ja sotilaallisen siiven edustajat kaappasivat israelilaisen sotilaan Gilad Shalitin yhteenotossa, jossa kuoli myös kaksi muuta israelilaissotilasta. Israel vaati sotilaan vapauttamista, mutta palestiinalaiset eivät vastanneet vaatimuksiin. Niinpä Israel aloitti operaatio Kesäsateen iskemällä ilma- ja maajoukoilla moniin kohteisiin, kuten asevarastoihin, rakettitehtaisiin ja Gazan ainoaan voimalaitokseen sekä vangitsemalla muun muassa palestiinalaishallinnon 20 ministeristä kahdeksan. Heinäkuussa yhteenotot levisivät Libanoniin Hizbollah-sissien tunkeuduttua Israeliin, jossa he tappoivat kolme sotilasta ja ottivat kaksi panttivangiksi. Israel iski muun muassa Beirutin kansainväliselle lentokentälle ja saartoi maan kaikki satamat. Hizbollahin ohjusiskuissa kaupunkeihin kuoli ainakin 19 israelilaista siviiliä ja niistä aiheutui lisäksi suuria aineellisia vahinkoja. Kuolleiden libanonilaissiviilien määrän arvioitiin olleen 1 191, YK:n arvion mukaan Hizbollahin taistelijoita kaatui noin 500 ja israelilaisia sotilaita 119. Yhteensä 43 israelilaista siviiliä kuoli sodan aikana raketti-iskuissa. Lisäksi noin miljoona ihmistä joutui pakenemaan kodeistaan. Israelin vetäytymisen jälkeen alueen jälleenrakennusta vaikeuttivat Israelin armeijan käyttämät räjähtämättömät rypälepommit, joita arvioitiin olevan alueella noin miljoona ja jotka tappoivat tai haavoittivat vielä syyskuussa 2006 keskimäärin kolme ihmistä päivässä.


title: Israelin historia

text: Israelin pääministeriä Benjamin Netanjahua on arvosteltu ulkopolitiikassaan siitä, että vieraannuttaa itseään liberaalidemokraattisesta maailmasta ja on entistä muukalaisvihamielisempi.


title: Zahra Abdulla

text: Zahra Ali Abdulla (s. 27. marraskuuta 1965 Mogadishu) on suomalainen, somalialaissyntyinen entinen Helsingin kaupunginvaltuutettu. Koulutukseltaan Abdulla on lähihoitaja ja kätilö. Hän edusti vihreitä Helsingin kaupunginvaltuustossa vuodesta 1997. Maaliskuussa 2015 Abdulla ja Sirkku Ingervo erosivat vihreiden valtuustoryhmästä perustaakseen uuden Punavihreät-nimisen valtuustoryhmän. Abdulla oli Vasemmistoliiton ehdokkaana vuoden 2017 kuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi.


title: Zahra Abdulla

text: Somalian lisäksi Abdulla asui tätinsä kanssa joitakin vuosia Egyptissä ennen kouluikää. Yläasteikäisenä hän asui tätinsä kanssa puoli vuotta Nairobissa Keniassa. Abdulla pääsi Unescon stipendin avulla opiskelemaan lääketiedettä Tadžikistanin pääkaupunkiin Dušanbeen, joka tuolloin kuului Neuvostoliittoon. Opinnot keskeytyivät Neuvostoliiton hajotessa ja Abdulla päätti muuttaa maasta. Somalian sisällissodan vuoksi hän ei kuitenkaan voinut palata kotimaahansa.


title: Zahra Abdulla

text: Alun perin Abdulla halusi lähteä Englantiin, muttei saanut viisumia ja haki lopulta turvapaikkaa Suomesta parin muun somaliopiskelijan kanssa. Suomeen Abdulla saapui Neuvostoliitosta heinäkuun lopulla 1990. Suomessa Abdulla asui aluksi Itä-Suomessa kunnes muutti Helsinkiin vuonna 1993. Suomen kansalainen hänestä tuli vuonna 1998. Suomen Pakolaisapu ry valitsi vuonna 2003 Zahra Abdullan vuoden pakolaisnaiseksi perustellen valintaa sillä, että Abdulla ei ole keskittynyt ajamaan pelkästään pakolaisten asioita, vaan on laajemminkin toiminut yhteiskunnassa äitien ja naisten aseman hyväksi.


title: Zahra Abdulla

text: Somalian sodan alkupäivien aikana joulukuussa 2006 Abdulla antoi tietoa suomalaisille tiedotusvälineille sodan jaloissa olevasta Mogadishusta, jossa hän oli tapaamassa perhettään ja selvittämässä tyttöjen koulutushanketta. Abdulla pääsi palaamaan Somaliasta Suomeen tammikuun alussa 2007 Dubain kautta.


title: Zahra Abdulla

text: Abdulla on ollut vihreiden Helsingin vaalipiirin ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2003 (2 792 ääntä), 2007 (4 198 ääntä) ja 2011 (3 562 ääntä).


title: Zahra Abdulla

text: Abdulla asuu Helsingin Pukinmäessä ja hänella on kaksi poikaa ja yksi tytär.


title: Tulen iskentä

text: Tulen iskentä on tulen sytyttämistä lyömällä esineitä (esimerkiksi tuluksia) vastakkain, jolloin syntyy kipinöitä. Kipinät tähdätään sytykkeeseen, joka syttyy liekkiin ja josta tuli leviää polttopuihin. Tulen iskemiseen on käytetty muun muassa tuluksia, joihin kuuluu tulusrauta ja piikivi.


title: Tulen iskentä

text: Tulen iskemisellä on ollut suurta mytologista merkitystä monille kansoille, myös suomalaisille. Suomen sana "syttyä" on ilmeisesti tarkoittanut tulen iskemistä. Se on yleisimmän käsityksen mukaan johdettu yhteen iskemistä merkitsevästä "syteä"-verbistä. Samasta juontuvat myös sanat "sykkiä" ja "sysätä". Tuli on siis sytytetty "sysäämällä" esineitä yhteen. Sykkimisen merkityksen kautta myös sana sydän on samaa kantaa. Toisen teorian mukaan sana syttyä on ikivanhaa lainaa arjalaiskielistä, mutta tässäkin tapauksessa se olisi alun perin merkinnyt juuri tulen iskentää.


title: Tulen iskentä

text:
Monet esihistorialliset Suomesta löydetyt tulusten piikivet on muotoiltu soikeiksi kuten naisen sukuelinten ulkomuoto, ja niissä on voinut olla keskellä emättimen aukkoa kuvaava ura. Ilmeisesti tulusrauta taas on koettu miehiseksi, jolloin tulen iskennällä on ollut seksuaalisia merkityksiä. Tulusten piikiviä on usein uhrattu Suomessa kosteikkoihin.
Monissa suomalaisissa loitsuissa on tulen syntykertomus, jossa ensimmäisen tulen iskee jokin jumalallinen olento taivaalla. Tulta ovat iskeneet Ukko ylijumala, mutta myös Väinämöinen, Ilmarinen ja Kokko-lintu. Tuli on isketty erilaisista esineistä, kuten aseista tai Kokon sulista. Useissa loitsun versioissa ensimmäistä tulen kipunaa tuuditellaan taivaalla hopeisissa hihnoissa roikkuvassa kehdossa. Kipuna kuitenkin putoaa vahingossa taivaankansien läpi maahan ja joissain runoissa Manalaan asti. Tuli päätyy ihmisten asuntoon ja tekee siellä pahaa. Perheen äiti manaa tulen pois, jolloin se joutuu Aluen järveen, saaden sen kuohumaan jopa puiden latvojen tasalle, ja eräässä versiossa kuivumaan. Joissain runon versioissa kipuna putoaa suoraan järveen. Järvessä tulen nielee kala. Kalan nielee isompi kala ja tämän edelleen isompi kala. Kala saadaan kiinni ja tuli löydetään. Tuli karkaa taas, ja polttaa vielä metsiä, ennen kuin se saadaan kiinni ja hallintaan. Tämän kaltainen loitsuihin pohjautuva kertomus on Kalevalassakin.


title: Tulen iskentä

text: Kansanperinteessä taivaallinen tulen iskentä samaistetaan usein salamointiin. Eräät tutkijat arvelevat tulen syntykertomuksessa säilyneen muistoja Viroon pronssikaudella pudonneesta meteoriitista, joka synnytti Kaalijärven. Tulikipunaa on toisinaan arveltu myös pallosalamaksi.


title: Tulen iskentä

text: Palovammoja eli tulen vihoja parannettaessa on usein lausuttu loitsu, jossa on sanottu tulen syntysanat eli kertomus siitä, miten ensimmäinen tuli on isketty. Näin aloittavat tulen syntysanat Kaavilta:


title: Tulen iskentä

text: Tulen alkuperästä on kuitenkin ollut erimielisyyttä eri perinteiden välillä. Toiset loitsijat torjuivat jyrkästi Väinämöisen osuuden, ja painottivat, että tulen iski itse Ukko-jumala. Erään loitsun mukaan vain hullu luulee tulta Väinämöisen iskemäksi. Juukalainen loitsu aloittaa:


title: Tulen iskentä

text: Tulen iskennällä voi olla erityinen seksuaalinen merkitys tässä Vaasan seudulla vuonna 1657 käräjäpöytäkirjoihin päätyneessä loitsussa:


title: The Alliance

text: The Alliance oli WCW:n ja ECW:n yhteinen liitto WWF:tä vastaan. Liitto perustettiin heinäkuussa 2001 ja se hajosi marraskuussa 2001, "Alliancen" hävittyä WWF:lle Survivor Series-tapahtumassa. Ottelussa otteli "WWF":n puolella The Rock, Chris Jericho, The Undertaker, Kane ja Big Show. "Alliancea" edustivat Steve Austin, Kurt Angle, Booker T, Rob Van Dam ja Shane McMahon.


title: The Alliance

text: WCWECW


title: The Alliance

text: WWF:n puolelta loikanneita:


title: Kommunisti (suomalainen lehti)

text: Kommunisti oli Suomen kommunistisen puolueen (SKP) poliittis-teoreettinen äänenkannattaja, joka ilmestyi vuosina 1944–1990. Kommunisti ilmestyi kerran kuukaudessa ja sen painos oli noin 3 000–5 000. Puolet aikakauslehden tilasta vei, vuodesta 1962 lähtien, kansainvälisen Rauhan ja sosialismin ongelmia (RSO) -lehden suomennettu aineisto. RSO oli Neuvostoliitto-johtoisen kansainvälisen kommunistisen liikkeen äänenkannattaja.


title: Kommunisti (suomalainen lehti)

text: Ensimmäinen Kommunisti ilmestyi 16. marraskuuta 1944 ja sitä painettiin 10 000 kappaletta. Kyseessä oli samalla SKP:n ensimmäinen julkinen lehti Suomessa. Ensimmäisen vuoden ajan Kommunisti ilmestyi kerran viikossa, mutta se ilmestymiskertoja vähennettiin kahteen kuukaudessa, kun SKP alkoi julkaista päivälehteä Työkansan Sanomat. SKP julkaisi vuosina 1945–1949 myös erillistä ruotsinkielistä aikakauslehteä Kommunisten.


title: Kommunisti (suomalainen lehti)

text: SKP päätti loppuvuodesta 1983 lakkauttaa Kommunistin, jonka tehtävät siirrettiin uudelle -viikkolehdelle. SKP:n 20. edustajakokous toukokuussa 1984 päätti kuitenkin lopettaa Yhteistyön ja aloittaa Kommunistin ilmestymisen uudelleen. Vuonna 1990 lehteä ilmestyi vain kolme numeroa.


title: Jane Wyman

text: Jane Wyman (oik. Sarah Jane Mayfield; 5. tammikuuta 1917 Saint Joseph, Missouri, Yhdysvallat – 10. syyskuuta 2007, Palm Springs, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänet muistetaan myös Ronald Reaganin ensimmäisenä aviopuolisona.


title: Jane Wyman

text: Hän yritti ensin elokuviin lapsinäyttelijäksi äitinsä tuella. Myöhemmin hän esiintyi radiossa nimellä Jane Durrell. Elokuviin hän pääsi avustajaksi vuodesta 1936 alkaen ja eteni sivuosiin ja pikkufilmien pääosiin. Hän oli yleensä "hupsu blondi" komedioissa. Varsinaiset näyttelijänlahjat tulivat esille 1945 elokuvassa "Tuhlattuja päiviä".


title: Jane Wyman

text: Jane Wymanin elokuvauran kulta-aikaa olivat 1940- ja 1950-luvut. Tuolloin ilmestyivät hänen kenties tunnetuimmat elokuvansa, kuten "Elämän kevät", jossa hänen vastanäyttelijänä oli Gregory Peck, "Sanattomia tunteita" (1948), josta hänet palkittiin parhaan naispääosan Oscarilla, "Lääkärin omatunto" (1954), jossa hänen vastanäyttelijänään oli Rock Hudson, Alfred Hitchcockin ohjaama "Esirippu laskee" (1950) ja "Pollyanna – iloinen tyttö" (1960). Sen lisäksi hänet muistetaan Angela Channingin roolista saippuasarjassa "Viinitila Falcon Crest" (vuosina 1981–1990). Vuonna 1993 hän vieraili lääkärisarjassa "Tohtori tuli kaupunkiin".


title: Jane Wyman

text: Hänen syntymänimensä oli Sarah Jane Mayfield. Hänen vanhempansa erosivat vuonna 1921. Vuosi myöhemmin hänen isänsä kuoli ja hänen äitinsä muutti Clevelandiin jättäen hänet kasvattivanhempien huomaan. Kasvattivanhempien nimet olivat Emma ja Richard D. Fulks ja Jane alkoi käyttää heidän sukunimeään.


title: Jane Wyman

text: Jane Wyman oli elämänsä aikana viisi kertaa naimisissa, mutta kaikki avioliitot päättyivät eroon. Ronald Reaganin kanssa hänellä oli kaksi lasta. Hänellä on kaksi tähteä Hollywood Walk of Famella, toinen elokuvaurasta ja toinen televisiosta. Hän muutti 16. huhtikuuta 2003 hoitokotiin ja kuoli 10. syyskuuta 2007, jolloin hän oli 90-vuotias.


title: Transjordania

text: Transjordanian emiraatti (, ) oli brittiläiseen imperiumiin kuulunut protektoraatti, joka perustettiin vuonna 1921. Jordan-joella oli useita kaupunkiasutuksia, joista suurin oli Al-Saltissa.


title: Jimmy Reed

text: Mathis James "Jimmy" Reed (6. syyskuuta 1925 – 29. elokuuta 1976) oli yhdysvaltalainen blues-laulaja.


title: Jimmy Reed

text: Reed syntyi Mississippissä, ja hänelle opetti huuliharpun- ja kitaransoittoa Eddie Taylor. Hän siirtyi vuonna 1943 Chicagoon ja palveli toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain laivastossa. Hän palasi tilapäisesti Mississippiin, meni naimisiin Mary "Mama" Reedin kanssa ja muutti sitten Garyyn Indianaan.


title: Jimmy Reed

text: Reedistä tuli menestyksekäs artisti. Hän kuitenkin kärsi alkoholismista ja sai myös epileptisiä kohtauksia, joita lääkärit aluksi epäilivät delirium tremensiksi. Reed oli niin huonossa kunnossa 1950-luvun lopulla, että studiossa häntä neuvottiin levytyksen aikana milloin aloittaa laulaminen, missä kohtaa kappaletta soittaa huuliharppua ja missä kohtaa kitaraa. Reed ei myöskään muistanut edes itse kirjoittamiensa kappaleiden sanoja, vaan hänen vaimonsa istui joskus levytyksissä kuiskaamassa sanat Reedille. Vaimon äänen voi kuulla taustalta kappaleissa "Big Boss Man" ja "Bright Lights, Big City", joissa hän laulaa mukana pitääkseen Jimmyn tahdissa. Terveysongelmat eivät kuitenkaan estäneet hittien tekoa, vaan edellä mainittujen lisäksi Reedin kuuluisia, R&B listan kärkipäähän nousseita kappaleita ovat "Baby, What You Want Me to Do", "Honest I Do", "You Don't Have to Go", "Going to New York" ja "Ain't That Lovin' You Baby". Kustakin on hyvin monenlaiset esittäjät tehneet cover-versioita.


title: Jimmy Reed

text: Reed menehtyi vuonna 1976 50-vuotiaana Oaklandissa, Kaliforniassa. Reed pääsi Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 1991. Jimmy Reed oli Rolling Stonesin huomattava musiikillinen vaikuttaja, ja yhtye levytti coverin Reedin kappaleesta "Honest I Do".


title: Pogoaminen

text: Pogoaminen on rock-konserteissa ihmisten harrastamaa hyppimistä paikoillaan. Se keksittiin tanssin muotona punkrockin myötä.


title: Dajakit

text: Dajakit ovat alkuperäisasukkaita Borneon saarella. Dajakit jakaantuvat yli kahteensataan etniseen aliryhmään, joilla on omia perinteitään, murteita, lakeja ja kulttuurinsa, vaikka yhteisiä piirteitä on myös havaittavissa. Dajakit ovat osaa suurempaa austronesialaisia kieliä puhuvaa ryhmää joita elää Borneolla ja Malaijien saaristossa.


title: Dajakit

text: Dajakien esi-isien uskotaan tulleen Borneoon osana suurempaa austroneesialaisten kansojen vaellusta 3000 vuotta sitten. Dajakit harjoittavat perinteisesti kaskiviljelyä, mikä vaatii laajoja maa-alueita ollakseen ekologisesti kestävää, sillä metsän on annettava välillä kasvaa kesannolla oleville kaskimaille. Tämä on johtanut verisiin yhteenottoihin, kun hallitus on määrännyt muita kansoja muutamaan dajakkien perinteisille maille.


title: Dajakit

text: Dajakien pääkallonmetsästys on tunnetuin osa heidän kulttuuriperintöään Dajakit uskovat perinteisesti henkiin, ja heidän animisminsa luokitellaan osaksi hindulaisuutta. Siihen kuuluu esi-isien ja jumalhahmojen palvontaa. 1900-luvulla kristinusko ja islam ovat vallanneet alaa erityisesti Borneon rannikkoseuduilla.


title: Tomi Joutsen

text: Tomi Joutsen (s. 30. huhtikuuta 1975 Lohja) on suomalainen muusikko, joka on syntynyt ja asuu edelleen Lohjalla. Hänet tunnetaan parhaiten Amorphis-yhtyeestä, jonka laulajana hän on toiminut vuodesta 2005 korvaten edellisen laulajan Pasi Koskisen. Hän laulaa myös Sinisthra-yhtyeessä, jonka hän perusti yhdessä Markku Mäkisen kanssa "Nevergreen"-nimisenä vuonna 1999.


title: Tomi Joutsen

text: Tomi Joutsen toimi myös Lohjan nuorisotoimessa.


title: Inis Mór

text: Inishmore () on suurin Aransaarista Galwaynlahdessa Irlannin tasavallassa ja sen pinta-ala on 30 neliökilometriä. Sen suurin kylä on Kilronan.


title: Inis Mór

text:
Iiriksi se tunnetaan myös nimellä Inis Mór, joka tarkoittaa iirinkielellä suurta saarta. Nimen Inishmore otti käyttöön Ordnance Survey 1900-luvun puolivälissä.
Inishmorea ennen olivat englantilaiset käyttäneet nimeä Aranmore, joka kuitenkin sekoitettiin usein Donegalin kreivikunnassa sijaitsevaan Arranmoreen. Iirin sana Árainn tarkoittaa pitkää harjannetta, joka kuvaa saarta osuvasti.


title: Inis Mór

text: Saari on kuuluisa vahvasta irlantilaisesta kulttuuristaan, uskollisuudestaan iirille ja rikkaasta esikristillisestä ja kristillisestä historiastaan. Inishmorella sijaitsee "Euroopan suurenmoisin barbaarinen muistomerkki Dún Aengus.


title: Inis Mór

text: Inishmore on tärkeä matkailukohde. Saareen voi tutustua kesäkuukausina pikkubussilla, hevosrattailla ja polkupyörällä. Saarella on myös pieni museo, joka kertoo Dún Aengusin historiasta ja mahdollisista käyttötarkoituksista. Sen läheisyydessä sijaitsee myös neoliittinen hauta ja perinnepuisto, jossa on näytteillä perinteisiä kaislakattoisia taloja ja laiton tislaamo.


title: Inis Mór

text: Kuuluisa kirjailija Liam O'Flaherty syntyi ja vietti lapsuutensa Inishmorella.


title: Andranik Markarjan

text: Andranik Markarjan () (12. kesäkuuta 1951 Jerevan, Armenian SNT – 25. maaliskuuta 2007) oli armenialainen poliitikko ja maan pääministeri vuoden 2000 toukokuusta kuolemaansa asti. Markarjan nimitettiin pääministeriksi Sargsjanin veljesten jälkeen. Armenian republikaanipuoluetta edustanut Markarjan nousi ministeriksi 2. toukokuuta 2000 erotetun Aram Sargsjanin jälkeen. Tämä oli ehtinyt olla virassa runsaan puoli vuotta murhatun veljensä Vazgen Sargsjanin jälkeen.


title: Andranik Markarjan

text: Markarjan osallistui Armenian politiikkaan 1960-luvulta lähtien. Vuonna 1968 hänestä tuli Neuvostoliitossa kielletyn Kansallisen yhtenäisyyden puolueen jäsen. Markarjan toimi puolueen hallituksessa vuodesta 1973. Hän haaveili itsenäisestä demokraattisesta Armeniasta ja oli Neuvostoliiton totalitaarisuuden voimakas kriitikko. Markarjan pidätettiin vuonna 1974 ja tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankilaan epäisänmaallisten ajatusten ja toimien levittämisestä.


title: Andranik Markarjan

text: Armenian itsenäistymisen jälkeen vuonna 1992 Markarjanista tuli Armenian republikaanipuolueen jäsen. Hän vaikutti puolueen ideologian kehittymiseen ja toimi puolueen hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1993 kuolemaansa saakka.


title: Andranik Markarjan

text: Vuonna 1999 sydänleikkauksessa ollut Markarjan kuoli sydänkohtaukseen vuonna 2007. Hän oli naimisissa ja hänellä oli kolme lasta.


title: Tiibetinspanieli

text: Tiibetinspanieli on Himalajalta peräisin oleva pienikokoinen koirarotu. Se kuuluu seura- ja kääpiökoirien FCI-roturyhmään 9.


title: Tiibetinspanieli

text: Tiibetiläiset munkit pitivät tiibetinspanielia pyhänä eläimenä. Tiibetinspanielit olivat luostareiden ja ylhäisön arvostettuja seurakoiria. Niiden tyyppisiä koiria uskotaan olleen Tiibetissä jo 200 vuotta ennen ajanlaskun alkua.


title: Tiibetinspanieli

text: Tiibetinspanieli on valpas rotu, jonka vuoksi sitä käytettiin vahtikoirana. Rotua edustavia yksilöitä käytettiin luostareiden muureilla hälyttämään munkkeja muukalaisen lähestyessä. Vielä nykyäänkin tiibetinspanielit usein etsivät itselleen korkean paikan mistä voi tähystellä ympäristöä.


title: Tiibetinspanieli

text: Tarinan mukaan tiibetinspanielilla oli myös tehtävänä pyörittää tassuillaan rukouspöydän rukousmyllyä. Tiibetinspanieleita ei myyty, mutta sen sijaan tiibetinspanielin lahjoittaminen katsottiin suurena kunnian osoituksena.


title: Tiibetinspanieli

text: Ensimmäinen tunnettu tiibetinspanieli, joka tuotiin Englantiin, oli luultavasti Lhasa, jonka Frank Wormald toi Tiibetistä vuonna 1905. Tohtori Greig, joka tunnetaan tiibetinterrierin kasvattajana, toi 1920-luvulla tiibetinspanieleita Eurooppaan. Suomeen ensimmäiset tiibetinspanielit tuotiin vuonna 1964.


title: Tiibetinspanieli

text: Tiibetinspanielin pää on muuhun ruumiiseen verrattuna pienehkö. Kuono on keskipitkä ja tylppä. Lievä alapurenta on rodulle ominaista. Silmät ovat keskikokoiset, kirkkaat ja etäällä toisistaan. Korvat ovat keskikokoiset ja kiinnittyneet melko korkealle. Kaula on kohtalaisen lyhyt ja voimakas. Runko taas on säkään verrattuna melko pitkä. Etujalat ovat usein hieman länkisääriset. Häntä on runsashapsuinen, korkealle kiinnittynyt ja kiertyy liikkeessä koiran selän päälle. Tiibetinspanielin säkäkorkeus on yleensä noin 25 senttimetriä ja paino noin 4–7 kilogrammaa.


title: Tiibetinspanieli

text: Turkki on kasvoissa ja raajojen etuosassa lyhyt, muualla rungossa kohtalaisen pitkä ja melko rungonmyötäinen. Korvissa, eturaajojen takaosassa, hännässä ja pakaroissa turkki on pidempi ja tuuheampi. Nartuilla on yleensä vähemmän karvaa kuin uroksilla.


title: Tiibetinspanieli

text: Tiibetinspanielille kaikki värit ja väriyhdistelmät ovat sallittuja sillä edellytyksellä, että pigmentti on musta. Rodulla tulee olla kuitenkin tummanruskeat silmät, joten maksanruskea, lemon ja sininen eivät ole hyväksyttyjä värejä, koska niihin liittyvät vaaleat silmät ja ei-toivottu pigmenttiväri.


title: Tiibetinspanieli

text:
Rodun edustajat ovat aktiivisia, eläväisiä, iloisia, uteliaita ja älykkäitä. Tiibetinspanielit ovat myös itsepäisiä, ja tekevät joskus mitä vain itse haluavat.
Rotu voi olla hankala koulutettava vähäisen miellyttämishalunsa ja itsenäisen luonteensa vuoksi. Tiibetinspanieli voi olla aluksi pidättyväinen vieraita kohtaan.


title: Seitsemäs sinetti (albumi)

text: Seitsemäs sinetti on Absoluuttisen Nollapisteen vuonna 2003 ilmestynyt seitsemäs studioalbumi. Levy on ensimmäinen, jolla soittaa myöhemmin yhtyeeseen pysyvästi liittynyt kosketinsoittaja Janne Hast.


title: Seitsemäs sinetti (albumi)

text: Levyllä ei ole kantavaa teemaa kuten edellisellä albumilla "Nimi muutettu", eikä se ole yhtä kevyt kuin "Olos". Levyn vastaanotto oli ristiriitainen: jotkut kriitikot pitivät levyä hyvänä, toiset taas nopeasti tehtynä välityönä. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 15.


title: Seitsemäs sinetti (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltäneet Tommi Liimatta ja Aki Lääkkölä sekä sanoittanut Liimatta, ellei toisin mainittu.


title: Cill Rónáin

text: Cill Rónáin on Inis Mórin suurin kylä Aransaarilla Irlannin tasavallan länsirannikolla. Se kuuluu Galwayn kreivikuntaan, joka sijaitsee Connachtin provinssissa. Lautta Inishmorelle lähtee Doolinista, Claren kreivikunnasta ja Ros a' Mhílista Galwayn kreivikunnasta. Cill Rónáin pääelinkeinot ovat kalastus ja matkailu. Myös monet koululaiset tulevat saarelle parantamaan iirintaitojaan kesäkouluihin. Vuonna 2002 kylässä asui 270 asukasta.


title: Ivry-sur-Seine

text:
Ivry-sur-Seine on kaakkoisin Pariisin esikaupunkialueista, joka sijaitsee 5,3 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Alueella asui vuonna 2011 noin 58 000 ihmistä. Alueella sijaitsee Pariisin suurin chinatown, jossa asuu suurin kiinalainen yhteisö Ranskassa. Alueella on kiinalaisten omistamia ruokakauppoja ja ravintoloita.
Ivry-sur-Seinessä on kaksi metroasemaa, alueen läpi kulkee Pariisin metron linja 7. Myös RER-linja C liikennöi alueella. Orlyn lentoasema sijaitsee Ivry-sur-Seinestä etelään.


title: Srinagar

text: Srinagar on Intian Jammun ja Kashmirin osavaltion pääkaupunki. Vuonna 2001 siellä asui 894 940 ihmistä. Se sijaitsee Kashmirin laaksossa Jhelum-joen molemmilla rannoilla.


title: Srinagar

text: Sringarin historia alkaa Maurya-valtakunnan ajoilta, jolloin kuningas Ašoka toi buddhalaisuuden Kashmirin laaksoon. Ensimmäisellä vuosisadalla kaupunki kuului Kušana-valtakuntaan, jonka hallitsijat vahvistivat buddhalaista perinnettä. Muslimien aika alkoi 1300-luvun lopulla. Pataanit, sikhit ja britit hallitsivat sitä vuorollaan, ja Intian itsenäistymisen jälkeen kaupunki jäi Intian ja Pakistanin rajakiistojen jalkoihin.


title: Srinagar

text: Srinagarissa on vuoristoilmasto: huhtikuusta kesäkuuhun on lauhkea kesä, marraskuusta helmikuuhun kylmä talvi. Joulukuun ja helmikuun välillä sataa lunta. Kautta historian yläluokka on mielellään vetäytynyt Srinagariin suojaan Induksen laakson tukahduttavilta kesähelteiltä. Kaupunki tunnetaan järvistään ja niillä kelluvista asuntolaivoista.


title: Burnout Dominator

text: Burnout Dominator on Electronic Artsin kehittämä ja maaliskuussa 2007 julkaisema "Burnout"-pelisarjaan kuuluva ajopeli.


title: Burnout Dominator

text: Peli on tuttua "Burnout"-tyylistä kaahailua kaduilla ja vastustajien kiilaamista radalta. Juoni, grafiikka ja pelattavuus ovat ottaneet edistysaskeleita. Lisäksi pelissä voi kisata uudenlaisilla ajoneuvoilla, kuten hotrodeilla, nelivetomaastureilla ja muskeliautoilla.


title: Burnout Dominator

text: Pelissä voi kilpailla myös uudessa World Tourissa ja Maniac-tilassa, jossa pelaaja saa sitä enemmän pisteitä, mitä hullumpi ajotapa on. Kisoja voittamalla, vastustajia kiilaamalla ulos pelistä ja palkintovaatimuksia suorittamalla saa lisää Domination-pisteitä, joiden avulla voi avata piilotettua materiaalia.


title: Doolin

text:
Doolin (iiriksi Dúlainn) on rannikkokylä Claren kreivikunnassa Irlannissa Atlantin rannikolla. Sitä reunustaa Lisdoonvarnan kylpyläkaupunki. Doolin tunnetaan perinteisen irlantilaisen musiikin keskuksena. Lähialueella on lukuisia kivi- ja rautakautisia muinaisjäännöksiä. Doonagoren ja Ballinalacken linnat sijaitsevat myös alueella.
Doolin on yksi kolmesta satamasta, josta Aransaarten lautat lähtevät. Doolin sijaitsee myös Cliffs of Moherin lähettyvillä ja bussi Limerickistä/Ennisistä pysähtyy sekä kallioilla että Doolinissa matkallaan Galwayhin. Seutu kuuluu Burren-alueeseen.


title: Doolin

text: Laajalle levittäytynyt kylä koostuu sataman lisäksi kolmesta selkeämmin erottuvasta alueesta: Roadfordista, Fisher Streetistä ja Fitz's Crossista. Jokaisessa näistä kolmesta keskuksesta on pubeja ja majoituspaikkoja.


title: Doolin

text: Aille-joki virtaa Burrenin kukkuloita alas Doolinin ohi mereen. Pieni Crab Islandin saari sijaitsee lyhyen matkan päässä satamasta. Doolinin luola sijaitsee lähellä Roadfordia.


title: Kraka

text: Kraka on vuonna 1999 perustettu kuopiolainen rock-yhtye.


title: Kraka

text:
Kraka julkaisi "Kaunotar ja pelkuri" -kakkosalbuminsa lokakuussa 2009. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 28. Albumin ensimmäinen single julkaistiin lokakuussa 2008. "Tähdenlentoja" oli loppuvuoden soitetuimpia ja toivotuimpia kappaleita Radio Novan taajuudella.
Albumin toinen singlejulkaisu oli "Kaunotar ja pelkuri". Single nousi julkaisuviikolla Ylex:n soittolistalle, jossa se oli 16 viikkoa.


title: Kraka

text: Yhtyeen alkuperäinen kirjoitusasu oli .kraka, mutta vuonna 2007 yhtyeen nimi muutettiin muotoon Kraka.


title: Balmoralin linna

text: Balmoralin linna on suurehko linna Aberdeenshiressä, Skotlannissa. Se toimii Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan kesäasuntona.


title: Balmoralin linna

text: Kuningatar Viktoria alkoi vuonna 1848 vuokrata linnaa Fifen herttualta, ja vuonna 1852 hänen miehensä prinssi Albert osti sen lopulta kokonaan 30 000 sen aikaisella Englannin punnalla. Alkuperäinen Balmoralin linna oli rakennettu 1400-luvulla, mutta se oli käynyt pieneksi ja siksi rakennettiin uusi linna noin 90 metriä pohjoiseen vanhasta. Prinssi Albert avusti uuden linnan suunnittelussa ja se valmistui vuonna 1856.


title: Balmoralin linna

text: Linna on kuningasperheen yksityisessä omistuksessa Sandringhamin kartanon tapaan. Kesäpalatsin pinta-ala on yli 26 000 hehtaaria ja linna työllistää vakituisesti 50 henkilöä. Siellä käy vuosittain 85 000 matkailijaa. Linnan ylläpito maksaa vuosittain kolme miljoonaa puntaa ja turismista saadut tulot kattavat noin puolet laskuista.


title: Repa puskee sisulla

text: Repa puskee sisulla on Väinö Riikkilän viimeinen Viimeiset kaanit -porukan kuvaus. Siinä Repa ja Väiski -kirjasta tuttu Repa Vänni aloittaa aikuisen elämän karulla tavalla. Kirjan eri luvuissa Repa tutustuu eri töihin ja kuvauksissa on toistoja Riikkilän muista kirjoista ja hänen elämästään. Repa puskee sisulla on voinut olla Riikkilän omaelämäkerran harjoitusversio.


title: Repa puskee sisulla

text: Repa Vännin perheessä oli aiemmin isä ja äiti ja isoveli Pekka. Tämän romaanin alussa Pekka oli muuttanut ulkomaille töihin, "rapakon taa". Isä oli kuollut sydänkohtaukseen ja äitiin oli hiipinyt tauti, joka tappoi hänet. Hieman yli 16-vuotiaana Repa peri tontin ja talon – perinnönjako tai perintövero eivät kuuluneet Riikkilän kuvaamiin ongelmiin. Repa ei alle 17-vuotiaana saanut edes työttömyysavustusta. Repan repi surusta ja pelosta irti Kana-Maija, joka oli hänelle tuttu useita vuosia aiemmalta työsaralta, kun he molemmat leimasivat sahan lautoja. Tämänkin tarinan alussa Repa oli sahalla lajittelemassa puita. Jälleen kerran kuvauksessa tulee eri luvuissa Juha Siltalan psykopolitiikan tutkimuksissakin havaittu pysyvien, "vanhojen" työntekijöiden pyrkimys käyttää uusia ja kokemattomia työntekijöitä omina kuleinaan. Hän siirtyi sahan luo penkkipojaksi, joka nostaa puut sirkkelimiehelle. Työ sai kädet kipeiksi, mutta Repa ymmärsi tekevänsä ruumillista työtä – hän rasvasi kädet ja otti seuraavaksi päiväksi hiihtohanskat käsiinsä. Myös kotielämä oli kuvattu – ruokaa piti tehdä: perunat ja makkarakastike oli nopea pääruoka ja kaurapuuroa hän teki aina kolmen päivän annoksen.


title: Repa puskee sisulla

text: Toisessa luvussa sirkkelimiehen ja Repan suhteet kiristyvät – paljastuu, että nokkimisjärjestyksessä korkeammalla olevat työntekijä, sahuri, oli tämän tästä riidellyt fyysiseen väkivaltaan asti aputyöntekijän kanssa. Kapina-kirjassaan Samuli Paronen kuvaa samanlaisen ilmiön rakennusalalla. Repa pohtii parempipalkkaisia työmahdollisuuksia, mutta ymmärtää isävainajan opin: pysyvä työ tuo enemmän kuin satunnaíset hyvät keikat. Repa purkaa ongelmiaan Kana-Maijalle, naapurin tytölle, joka äitinsä pyynnöstä siivoaa Repan kotia. Kana-Maija on viimeinen Suulisniemen lapsuuden tuttu, muut ovat lähteneet työn perässä pois.


title: Repa puskee sisulla

text: Merelle meno on Repan fantasia paosta, kevyemmästä työstä, vähemmästä komentamisesta, rutiinityöstä. Repan saakin pestin kansimieheksi pieneen Poitsi-nimiseen höyryhinaajaan. Ennen lopputilin ottoa sahalta hän tilaa jätepuuta polttopuiksi – luvattu kuusitoista kuutiometriä paljastui kymmeneksi. Jokainen kauppaa käyvä pyrkii antamaan asiakkaalle vähemmän kuin lupaa, soitto sahalle ei muuttanut tätä, ainoa lohdutus Repalle on se, että puhelimessa häntä asiakkaana teititeltiin.


title: Repa puskee sisulla

text: Laivalla on kapteeni ja konepäällikkö, jotka omistavat laivan, ja lämmittäjä Veikko "Veki", joka neuvoi, miten toimia kapteenin kanssa palkkaneuvotteluissa. Repa sai palkan nousemaan kapteeni ehdottamasta 200:sta 440 markkaan ja "ranskalaisen kokin" (joka ei koskaan tule laivaan vaan laivan puolesta tuli vain Repan keittämä tee) ruokamaksun putoamaan 50 markkaan kuukaudelta. Työaika oli kuudesta puoli viiteen. Ylitöistä luvattiin korvaus, mutta se ei toteutunut. Ensimmäinen työ – laivan hinaus satamasta onnistui täysin kokemattomallekin. Kansimiehen työ oli ohjaamista päällikön antaman suunnan mukaan, laivan kannen, skanssin ja komentosillan pesut, korjausmaalaukset, hinausköyden kiinnitys ja valmius irrottaa hinauskäysin koukusta hätäkytkimellä, lekalla lyömällä. Kynnys uuteen työhön oli matala eikä vaatinut muodollista koulutusta, todistuksia ja lupakirjoja.


title: Repa puskee sisulla

text: Seuraavaksi hinattiin tukkitaakkaa – ylimääräinen rahakas keikka hinaajalle.


title: Repa puskee sisulla

text: Viikonloppuna Repa kitki ja multasi peruna- ja porkkanapenkkejä. Maija oli kuullut Repan työstä laivassa ja lateli totuuden: kesällä pitkä työpäivä ja pieni palkka ja talvella ei työtä eikä palkkaa. He menivät rantaan ottamaan aurinkoa ja vaikka Repa ei riiustelusta mitään tiennyt hänelle tuli mieleen koskettaa Maijaa.


title: Repa puskee sisulla

text: Seuraavalle matkalle kapteeni oli ostanut rullapuita, puita joiden ytimestä oli tehty lankarullia. Repa joutui ruorimieheksi ja ärsyyntyy kapteenin leventelystä ja ajojäljen haukkumisesta. Illalla kapteeni ankkuroi laivan paikkaan, jossa ankkuri jäi pohjan kiviin kiinni. Hän yritti saada pojat sukeltamaan ja vääntämään ankkuri irti, mutta heillä oli uskallusta kieltäytyä. Kapteeni sukelsi itse pitkään rautakangen kanssa ennen kuin ankkuri irtosi. Neljän päivän ajoon oli liian vähän polttoainetta. Päällystö löysin jonkun talon halkopinon ja usutti pojat varastamaan puut heidän puolestaan. Tästä pojat kieltäytyivät ja miehet tekivät puuvarkauden itse. Päällystö ajoi laivan poikien nukkuessa Porkkalaan. Veki ymmärsi laivan omistajien aikovan tehdä jotain tavallistakin rikollisempaa ja pojat karkasivat laivasta päällystön juopotellessa. Myöhemmin kuultiin, että laiva jäi kiinni salakuljetuksesta. Pojat saivat palkakseen vain pyytämänsä ennakot. Veki sanoi, että hän pyrkii Karhulan konapajalle. Siellä selviää, että Vekillä on koulutusta takana ja siksi hän pääsi mallipajaan ja Repa puolestaan apumieheksi valimoon, jonka olosuhteet olivat kuin Danten helvetistä, jossa vanhempi apumies Herkko ohjastaa Repaa. Kahdessa vuosikymmenessä kuulemma työstä alkaa pitää – kesäloman keuhkot puhdistava ajanjakso on silloin ainut stressin lähde. Ruokatunnilla selviää, että Veki ei joudukaan tekemään työtä täysin ansiomielessä, koska asuu vanhempiensa luona ja saa sieltä ruokaa ja asunnon. Repa ymmärsi, että jolloin hänellä olisi omaa kotia alle markan per tunti palkalla saisi laittaa "hampaat naulaan". Ensimmäisen työpäivän jälkeen selviää Repalle, että vaikka pesisi itsensä kolmasti, lika ei irtoa. Seuraavaksi päiväksi hän osti 20 markalla suojapuvun ja otti kumisaappaat työjalkineiksi. Maija rasvasi selän palovamman.


title: Repa puskee sisulla

text: Vekikään ei päässyt ilman pennalismin kaltaista työpaikkakiusaamista vanhempien taholta. Perinne oli, että se, mitä itse oli harjoittelijana koettu, pistettiin kiertoon. Repa joutui fosforiprossivaluun apumieheksi. Jonkun työtapaturma oli tuonut Repalle likimain jokaisen työtehtävän, myös tämän. Repan ohjaajaksi tuli valaja Matti Nieminen, joka paljastuu myöhemmin Veikon, Vekin, isäksi. Repaa pyydetään ammattiyhdistýkseen ja hän uskaltaa liittyä vasta, kun ymmärsi parempipalkkaisten maksavan hänen liittymis- ja jäsenmaksunsa alussa. Velkaa hän ei olisi uskaltanut tehdä eikä palkka riittänyt moisiin maksuihin. Repalle selviää, että alan ammattilaisetkin tiesivät silikoosin eli hiilipölykeuhkon uhkaavan heitä kaikkia. Työ oli kuitenkin vanhemmille työläislle helpompi kuin sahan vielä ruumillisesti rasittavampi työ.


title: Repa puskee sisulla

text: Välitarinana oli tarina rotasta joka putoaa tynnyriin ja ollessaan tulossa keihästetyksi pakenee uhkaavaa keppiä myöten. Riikkilä on kertonut tarinan kolmasti kirjoissaan. Joskus alakynnessä oleva onnistuu. Matalassa vedessä lojuva hauki, joka väistää sitä uhkaavan kiven on toinen tässä kirjassa oleva tarina, jota Riikkilä on käyttänyt ennenkin – helppo saalis ei usein olekaan helppo.


title: Repa puskee sisulla

text: Kotona Rapa ymmärtää, miten huonossa työssä on. Lauantai on valimollakin helpompi päivä – Suulisniemestä puolituttu Mirkku yrittää iskeä Repan. Repa osaa varoa tätäkin vaaraa – väärää naista. Sunnuntaina Repa lähti patikoimaan Maijan kanssa. He joutuvat heinävajaan sadetta pitämään – tarina joka Suomi-filmissä oli metafora yhdynnälle. Mitään ei tapahdu, mutta he noteeraavat sen, että heidän juorutaan seurustelevan.


title: Repa puskee sisulla

text: Messinkivalun malline repeää ja Repa pelastuu palamiselta, mutta Matti Nieminen polttaa kätensä ja jalkansa – vain Repan nopea vesisammutus pelastaa hänet isommalta tuholta.


title: Repa puskee sisulla

text: Kotona Repa ymmärtää, että työn päälle pitäisi jaksaa tehdä jotain. Hän korjaa veljensä vanhan pyörän aikoen myydä sen, mutta tajuaa vanhojen tavaroiden kaupan kuolleen kaupan lanseeraamaan uusien pyörien osamaksuun. Hän sai sentään onkimalla ahvenia kahdeksi päiväksi. Ja lukiessaan lehdestä, että kauppa ostaa viinimarjoja, hän alkaa myydä niitä – suoraan työkavereilleen saaden paljon suuremman katteen.


title: Repa puskee sisulla

text: Mutta työssä tuleekin huono olo – siitä seuraa sairaalamatka. Umpilisäke oli puhjeta. Sairaalassa hän tapaa sokeritautiaan potevan maalari Virtasen, joka lupaa työtä.


title: Repa puskee sisulla

text: Kotoa päästyä Repa maalaa hellan uunin luukut alumiinimaalilla harjoitellessaan maalarin ammattia. Hän mittaa työhönsä kuluvan ajan ja ymmärtää, että voi tehdä nopeamminkin ja työ voisi löydä leiville. Hän alkaa leikkausarpi kipeänä kiertää lähitaloja – kauppa käy. Hän saa 4–6 markkaa jokaiselta luukulta ja saa kiitosta. Hän ansaitsi yrittäjänä parissa päivässä parin viikon työansiot. Mutta kulmakunnan pikkupojat iskivät samaan markkinaan ja hinta putosi. Silloin hän lähtikin Virtaselle aitamaalariksi. Hän teki työnsä säntillisesti, mutta näkee ikäistensä väsyvän ja luovuttavan jo puolessa päivässä. Talomaalauksessa hän joutui viinalle person hyvän maalarin Korsbergin apulaiseksi. Oppirahana hän menettää korttipelissä kolmen tunnin palkat, olisi menettänyt enemmänkin, jos olisi lainannut Korsbergille rahaa. Paha saa palkkansa – joku oli ryöstänyt Korsbergin tämän saatua urakan palkan, Repa näkee kolkatun maalarin!


title: Repa puskee sisulla

text: Kun Repa oli taistellut asiansa kuntoon sosiaalivirkailijat kävivät kotona, ehkä tarkoituksenaan heivata pojalta asunto pois, jos hänen tilanteensa olisi huono. Lopussa Repa ja Maija kävelevät tiellä kahden pojan tulellessa kiusaamaan. "Pitääkö mulla aina olla tällaista?" hän pohtii. Repa käytti taitoja, jotka oppi isoveljensä Pekan nyrkkeilyharjoitukissa. Hän lyö molemmat pojat maahan. Tässä Repa nousee Maijan silmissä sankariksi.


title: Härkärodeo

text: Härkärodeo on rodeourheilulaji, jossa ratsastaja yrittää pysyä härän selässä vähintään 8 sekuntia pitäen vain yhdellä kädellä kiinni köydestä, joka on sidottu härkään. Se on ehkä kaikkein kuuluisin rodeolaji.


title: Härkärodeo

text: Ennen kilpailua ratsastajat ja härät arvotaan pareiksi. Ratsastaja asettuu härän selkään, joka päästetään areenalle kun ratsastaja ilmoittaa olevansa valmis. Lähistöllä on koko suorituksen ajan "rodeoklovneja", jotka pyrkivät varmistamaan ratsastajan turvallisuuden suorituksen päätyttyä houkuttelemalla härän huomion pois ratsastajasta.


title: Härkärodeo

text: Härkärodeossa ratsastajan suoritus arvioidaan pistein 0–100. Myös härkä saa pisteet. Tuomareita on yleensä kaksi, joista kumpikin antaa sekä härälle että ratsastajalle 0–25 pistettä. Täyteen pistemäärään päästäkseen molempien on saatava kummaltakin tuomarilta 25 pistettä. Yli 80 pisteen suoritus on todella hyvä. Härän pistemäärään vaikuttavat eläimen nopeus, voima ja liikkuvuus, ratsastajan pisteisiin puolestaan tasapaino ja tyyli. Jos ratsastaja putoaa tai koskee vapaalla kädellä härkää, köyttä tai itseään, hänet hylätään.


title: Härkärodeo

text: Eläinoikeusjärjestöt ovat esittäneet kritiikkiä härkärodeota kohtaan. Heidän mukaansa ratsastajan saappaissa olevat kannukset ja härän kupeiden ympäri sidottava hihna aiheuttavat kipua härälle. Hihnaa käytetään, jotta härkä potkisi enemmän takajaloillaan.


title: Pohjolan talo

text: Pohjolan talo () on pohjoismainen kulttuurikeskus Islannin pääkaupungissa Reykjavíkissä. Sen suunnitteli suomalainen arkkitehti Alvar Aalto, ja se rakennettiin vuosina 1965-1968. Talo toimii islantilaisen ja muun pohjoismaisen kulttuurin yhdyssiteenä. Se sisältää muun muassa kirjaston, jossa on yli 30 000 pohjoismaista kirjaa.


title: Jyllanninhevonen

text: Jyllanninhevonen eli juutinhevonen on raskas keskikokoinen tanskalainen työhevosrotu. Jyllanninhevonen sopii kaikkeen työajoon, mutta rotu on vähentynyt ja nykyisin niitä nähdään ainoastaan kaupunkien kaduilla vetämässä kärryjä.


title: Jyllanninhevonen

text: Jyllanninhevonen on jalostettu rauhalliseksi ja voimakkaaksi työhevoseksi. Liikkeet ovat tarmokkaat ja irtonaiset. Pyöreä runko ja massiivinen takaosa on peritty suffolk punchilta. Selvin ero näiden rotujen välillä on jyllanninhevosen pitkät vuohiskarvat. Säkäkorkeus on noin 150–160 cm.


title: Jyllanninhevonen

text: Jyllanninhevonen polveutunee osittain esihistoriallisista metsähevosista, joita vietiin Tanskasta Englantiin. Vanha jyllantilainen hevonen oli 1100-luvulle mennessä kehitetty kestäväksi ja vähemmällä ruoalla pärjääväksi sotahevoseksi. Nykyiseen muotoonsa rotu kehittyi 1800-luvulla, jolloin rotuun risteytettiin englantilaisia hevosrotuja, etenkin suffolk punchia, mutta myös muita rotuja kuten kevyitä ajotyyppisiä rotuja clevelandinruunikkoa ja yorkshirenvaunuhevosta.


title: Jyllanninhevonen

text: Saksassa käytettiin jyllanninhevosia vielä 1900-luvulla schleswiginhevosen kehittämisessä.


title: Rudus

text: Rudus Oy on suomalainen kivipohjaisia rakennusmateriaaleja valmistava yhtiö. Se kuuluu kansainväliseen CRH-konserniin.


title: Rudus

text: Lohjan Kalkkitehdas Oy (myöhemmin Oy Lohja Ab) osti 6. helmikuuta 1931 perustetun Oy Rudus Ab:n vuonna 1939. Vuonna 1961 yhtiö sulautettiin emoyhtiöön. Lohja Rudus oli viimeinen Oy Lohja Ab:n yksikkö, joka luopui yhtiön tunnusomaisesta keltaisesta väristä ja nimestä Lohja. Yhtiön nimi muuttui Rudus Oy:ksi 1. tammikuuta 2008.


title: Zombikävely

text: Zombikävely on alakulttuurin muoto, jossa joukko ihmisiä naamioituu zombeiksi ja kulkee ennaltamäärätyn reitin eläytyen niihin.


title: Zombikävely

text: Ensimmäinen suomalainen zombikävely, Zombiewalk, järjestettiin 1. lokakuuta 2006 Helsingissä. Reitti kulki Kiasmalta Senaatintorille. Tapahtuma keräsi noin 80 osallistujaa. Myöhemmin vastaavia kulkueita on järjestetty Helsingin lisäksi Oulussa, Mikkelissä, Joensuussa, Tampereella, Kuopiossa, Turussa ja Kemissä.


title: Unkarin avaruustoimisto

text: Unkarin avaruustoimisto () on Unkarin avaruusjärjestö,


title: Unkarin avaruustoimisto

text: Se toimi vuonna 2003 Unkarin Viestintäministeriön alaisena (Ministry of Informatics and Communications), myöhemmin Liikenneministeriön (Transport, Communication and Water Management) ja nykyisin (kesäkuusta 2006 alkaen) ympäristöministeriön (Ministry of Environment and Water) alaisuudessa.


title: Unkarin avaruustoimisto

text: Järjestö aloitti yhteistyökeskustelut ESAn kanssa syksyllä 1989. Se solmi nk. PECS-sopimuksen (Programme for European Cooperating States) Euroopan avaruusjärjestön kanssa 7. huhtikuuta 2003 ja uudisti tämän sopimuksen kesällä 2008 - se jatkuu 5 marraskuuta 2013 asti. On oletettavaa, että Unkari pyrkii ja pääsee ESAn jäseneksi tuon ajankohdan jälkeen.


title: Unkarin avaruustoimisto

text: Unkari panosti 2003-2008 ESAn ohjelmiin 7,5 miljoonaa euroa, jolla sen yirtykset ja tutkimusyksiköt osallistuivat 40 projektiin, joista 2/3 oli avaruustieteeseen liittyviä. Kolmannes oli yritysten hankkeita ja pääosa yliopistojen ja tutkimuslaitosten projekteja.


title: Unkarin avaruustoimisto

text: Helmikuussa 2015 Unkarista tuli Euroopan avaruusjärjestön jäsenvaltio.


title: Unkarin avaruustoimisto

text: Unkarin avaruustoiminta alkoi 1970-luvulla Neuvostoliiton johtaman Interkosmos-järjestön puitteissa.


title: Unkarin avaruustoimisto

text: Unkarilainen kosmonautti Bertalan Farkas lensi avaruuteen 26. toukokuuta 1980.


title: Unkarin avaruustoimisto

text: Unkarin ensimmäinen oma satelliitti, MaSat-1 (Cubesat), laukaistiin avaruuteen 13.2.2012.


Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut on Kansainvälisen luisteluliiton ISUn (International Skating Union) vuosittain järjestämä urheilutapahtuma.


title: Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Taitoluistelun EM-kilpailuja on järjestetty vuodesta 1891, jolloin ne pidettiin Hampurissa Saksan keisarikunnassa. EM-kilpailut on vanhin ISUn järjestämä taitoluistelun mestaruuskilpailu. Alkujaan Euroopan-mestaruuskilpailuissa kilpailtiin vain miesten yksinluistelussa. Naisten yksinluistelu ja pariluistelu tulivat kisaohjelmaan vuonna 1930, jolloin kilpailut käytiin Wienissä Itävallassa, ja jäätanssi vuonna 1954, jolloin kilpailut järjestettiin Bolzanossa Italiassa.


text: Euroopan-mestaruuskilpailut ovat jääneet vuoden 1891 jälkeen pitämättä kahdeksanatoista vuonna. Vuosina 1915–1921 ja 1940–1946 niitä ei järjestetty maailmansotien vuoksi ja lisäksi EM-kilpailut ovat jääneet väliin vuosina 1896, 1897, 1902 ja 1903.


text: Vuoteen 1948 asti minkä tahansa ISUn jäsenmaan edustajat saivat osallistua EM-kilpailuihin. Tuona kyseisenä vuonna yhdysvaltalainen Dick Button voitti miesten yksinluistelun Euroopan-mestaruuden ja kanadalainen Barbara Ann Scott naisten mestaruuden; Scott oli voittanut yksinluistelun mestaruuden myös vuonna 1947. Tämän jälkeen vain eurooppalaisista maista tulevat luistelijat ovat voineet osallistua kilpailuihin.


text: Miesten yksinluistelussa eniten Euroopan-mestaruuksia voittanut urheilija on ruotsalainen Ulrich Salchow, joka voitti vuosina 1898–1900, 1904, 1906, 1907, 1909, 1910 ja 1913 yhdeksän kultamitalia. Naisten yksinluistelussa menestynein on venäläinen Irina Slutskaja, joka on voittanut seitsemän EM-kultaa vuosina 1996, 1997, 2000, 2001, 2003, 2005 ja 2006. Muita yksinluistelussa menestyneitä miehiä ovat muun muassa kahdeksan Euroopan-mestaruutta voittanut itävaltalainen Karl Schäfer, seitsemän mestaruutta voittanut venäläinen Jevgeni Pljuštšenko, kuusi mestaruutta voittanut itävaltalainen Willy Böckl sekä viisi Euroopan-mestaruutta voittaneet ranskalainen Alain Giletti ja slovakialainen (Tšekkoslovakiaa edustanut) Ondrej Nepela. Naisten yksinluistelussa ovat Slutskajan jälkeen parhaiten menestyneet kuusi Euroopan-mestaruutta voittaneet norjalainen Sonja Henie ja saksalainen, Itä-Saksaa edustanut Katarina Witt sekä viisi mestaruutta voittaneet alankomaalainen Sjoukje Dijkstra ja ranskalainen Surya Bonaly.


text: "Vuoden 2013 EM-kilpailujen jälkeen."


title: Santelipuu

text: Intiansanteli eli santelipuu ("Santalum album") on ainavihanta trooppinen puu, jota kerätään luonnosta ja kasvatetaan hyväntuoksuisen puuaineksensa takia.


title: Santelipuu

text:
Santelipuulla on laakerinlehden muotoiset ja kokoiset ohuet lehdet, punertavat terttuina kasvavat kukat ja marjamaiset punaiset hedelmät. Puu kasvaa 4–9 metriä korkeaksi. Vaikka sillä on omaa lehtivihreää, se elää puoliksi loisena.
Santelipuu elää villinä Indonesiassa, Australiassa ja Intian trooppisissa osissa.


title: Santelipuu

text: Santelipuun viljely on vaikeaa, sillä hedelmät eivät idä helposti, ja erityisesti pienet taimet tarvitsevat loissuhteen toiseen kasviin.


title: Santelipuu

text: Santelipuusta tehdään suitsukkeita, hajuvesiä ja uskonnollisia sekä muita esineitä, kuten pienikokoisia patsaita.


title: Kuopion rautatieasema

text: Kuopion rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Kuopion keskustan pohjoislaidassa, noin 400 metrin päässä Kuopion torilta osoitteessa Asemakatu 1. Sen pohjoispuolella sijaitsee linja-autoasema. Aseman etäisyys Helsingin päärautatieasemalta on 464,6 ratakilometriä. Eteläänpäin mentäessä seuraava henkilöliikennepaikka on Suonenjoki ja pohjoisessa Siilinjärvi. Asemalla on kolme raidetta, ja käytettävä raide riippuu aina junavuorosta, kuljettiin kumpaan suuntaan hyvänsä.


title: Kuopion rautatieasema

text: Nykyinen asemarakennus on valmistunut vuonna 1934 ja sen ovat suunnitelleet Jarl Ungern ja Thure Hellström. Edellinen asema oli nykyistä idempänä, lähellä ratapihaa.


title: Kuopion rautatieasema

text: Kuopion asema oli alkuaikoinaan Savon radan pohjoinen pääteasema. Ensimmäinen juna saapui kaupunkiin 2. heinäkuuta 1888, ja viralliset avajaiset pidettiin 1. lokakuuta 1889. Kuopioon rakennettiin II luokan asemarakennus, ja asema-alueelta rakennettiin satamarata Maljalahteen Kallaveden rantaan. Rataa ja asema-aluetta rakennettaessa niiden alle jäi useita Kuopion vuoden 1860 asemakaavaan piirrettyjä asuintontteja, mikä esti kaupungin laajenemisen pohjoisen suuntaan yli puolen vuosisadan ajan. Asema-alueelle rakennettiin myös kaksipaikkainen veturitalli, jota laajennettiin lopulta 15-paikkaiseksi. Veturitalliin on rakennettu myös kaksi kahdeksankulmaista vesitornia. Kuopioon sijoitettiin lisäksi veturikonepaja, joka oli toiminnassa vuoteen 2002 saakka. Ratapihan länsipuolelta rakennettiin pistoraide Haapaniemeen, jonne sijoittuivat 1910- ja 1920-luvuilla rullatehdas, saha, mylly ja öljysäiliötä.


title: Kuopion rautatieasema

text: Savon rataa jatkettiin Kuopiosta pohjoiseen 1900-luvun vaihteessa, ja Kuopion ja Iisalmen välinen rataosa avattiin väliaikaiselle liikenteelle vuonna 1901. Kuopion alkuperäinen rautatieasema sijaitsi hankalassa paikassa, sillä kaupunkiin saapunut matkustaja joutui kulkemaan yli puoli kilometriä ratavallin pohjoispuolella ennen keskustaan johtanutta alikäytävää. Kuopion asema-alueen uudistaminen aloitettiin 1920-luvulla, mihin liittyi muun muassa matkustaja-aseman siirtäminen noin 900 metriä lännemmäksi ja radan eteläpuolelle. Vuonna 1926 puhkaistiin Puijonkadun alikulku ja vanha Maaherrankadun alikulku uusittiin vuonna 1930. Uuden asemarakennuksen valmistuttua vanha asema jäi tavaraliikenteen käyttöön.


title: Kuopion rautatieasema

text: Kuopion aseman itäpuolelta rakennettiin kolmen kilometrin pituinen sivuraide Kelloniemeen vuonna 1967. Henkilöaseman alikulkukäytävää jatkettiin 1980-luvulla radan pohjoispuolelle, jolloin saatiin suora yhteys rautatieasemalta linja-autoasemalle. Kuopion asemarakennus siirtyi VR-Yhtymälle vuonna 1995. Museovirasto on luokitellut nykyisen henkilöaseman ja vanhan aseman alueet valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi.


title: Kuopion rautatieasema

text: Kuopion rautatieaseman ympäristö muuttuu huomattavasti 2010-luvun lopussa, ja alati kasvaville matkustajamäärille suunnatut palvelut paranevat uuden matkakeskuksen myötä. Matkakeskuksen, Kuopion Portin rakentaminen aloitettiin vuonna 2018. Ratapihan uudistaminen odottaa yhä rahoitusta.


title: Marko Nenonen

text: Marko Nenonen (s. 1956) on Tampereen yliopiston Suomen historian dosentti ja yliopistonlehtori. Nenonen väitteli filosofian tohtoriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1992 ja on toiminut samassa yliopistossa dosenttina vuodesta 1994 lähtien. Nenosen keskeisiä tutkimusalueita ovat olleet liikenteen ja erityisesti hevosen historia, talous- ja sosiaalihistoria sekä erityisesti Euroopan noitavainojen historia.


title: Marko Nenonen

text: Nenonen on toiminut Taikakynä ky:n toimitusjohtajana sekä Chronicon oy:n hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1995. Nenonen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Helmirihmakala

text: Helmirihmakala ("Trichogaster leerii") on rihmakaloihin kuuluva kala ja suosittu akvaariokala.


title: Helmirihmakala

text: Helmirihmakalan pituus on aikuisena noin 9-12 cm. Naaras on pienempi. Uroksen kurkku on punainen. Kummankin sukupuolen kylkiä koristaa musta mosaiikkikuvio ja hopeiset, helmimäiset pilkut. Sitä pidetään yhtenä kauneimmista labyrinttikaloista ja myös yhtenä kauneimmista akvaariokaloista. Koiraalla on komea selkäevä, naaraalla selkäevä on matala ja pyöristynyt, ja naaraalta puuttuu uroksille ominainen vatsan punertava väritys. Helmirihmakalalla, kuten muillakin rihmakaloilla, on pitkät rihmamaiset vatsaevät, jotka toimivat tuntoeliminä, sillä helmirihmakala on kotoisin sameista vesistä.


title: Helmirihmakala

text: Luonnossa helmirihmakalaa tavataan Kaakkois-Aasiassa, erityisesti Malakan niemimaalla, Thaimaassa ja Indonesiassa (Sumatra ja Borneo), jossa se on silmälläpidettävä laji.


title: Helmirihmakala

text: Helmirihmakala on sävyisä ja rauhallinen, helppohoitoinen suuren akvaarion asukki. Helmirihmakala liikuskelee enimmäkseen pinnan tuntumassa.


title: Helmirihmakala

text: Helmirihmakalalla on labyrinttielin, jonka avulla se voi hengittää ilmakehän ilmaa ihmisten tavoin. Siksi kala elää pinnan tuntumassa ja haukkaa välillä ilmaa pinnalta.


title: Helmirihmakala

text: Säyseä ja rauhallinen helmirihmakala tulee toimeen lähes kaikkien muiden kalalajien kanssa. Parhaita asuinkumppaneita ovat muut rauhalliset lämpimän veden akvaariokalat, kuten kardinaalitetra ja kiilakylki. Ei suositella kuitenkaan sen yhdistämistä samankaltaisten ja kokoisten rihmakalojen, kuten sinirihmakalojen kanssa. Pienemmistä rauhallisista rihmakalalajeista, kuten hunajarihmakalasta se ei kuitenkaan välitä. Toisinaan koiras saattaa käyttäytyä aggressiivisesti naarasta kohtaan mutta ei ole läheskään yhtä aggressiivinen kuin esimerkiksi samankokoinen sinirihmakala. Yleensä yhteisen sävelen löydyttyä pari elelee rauhallisena. Vaikka helmirihmakala on aikuisena yli 10 cm pitkä, se ei syö eikä kiusaa pienimpiä kaloja, lukuun ottamatta ehkä aivan pienimpiä kalanpoikasia.


title: Helmirihmakala

text: Helmirihmakalaa voidaan pitää yksin, pareittain, haaremittain tai parvessa. Yhdelle helmirihmakalalle riittää jo vähän yli 100 litrainen allas. Rauhalliselle pariskunnalle tai yhden koiraan ja kahden naaraan muodostamalle haaremille sopiva allas on 120–250 litrainen akvaario. 5–7 kalan parvea voi pitää jo 300 litraisessa altaassa. Tappelujen välttämiseksi suositellaan kuitenkin pidettäväksi akvaariossa vain yhtä koirasta. Vasta yli 400-litraisessa altaassa kannattaa kokeilla useamman uroksen ja niiden haaremeiden yhteiseloa. Suurissa runsaskasvisissa akvaarioissa iso ryhmä rauhallisesti pinnan tuntumassa lipuvia helmirihmakaloja seuranaan suuri parvi pieniä keskivedessä uivia lämpimän veden tetroja tai rasboroja on vaikuttava näky.


title: Helmirihmakala

text: Helmirihmakala on melko helppo saada lisääntymään myös kotiakvaariossa, kunhan kiinnitetään huomiota pariin seikkaan: Veden pitää olla lämmintä, ja osassa akvaariota tulisi olla seisovia suvantopaikkoja joissa vesi ei virtaa. Myös pintakasvillisuutta pitää löytyä suvantopaikoista. Sinne helmirihmakala koiras rakentaa kuplapesän, jonne kutu tapahtuu. Uros vahtii kuplapesää ja kutua niin kauan kunnes poikaset kuoriutuvat. Poikaset selviytyvät seura-akvaariossa harvoin pitkään tulematta syödyksi.


title: Helmirihmakala

text: Helmirihmakala on melko helppohoitoinen akvaariokala. Se on lämpimän akvaarion kala, joten veden lämpötilan tulisi olla 25–30 °C lämmintä, ihanne lämpötila 26–27 astetta. Veden pH:n tulisi olla 6–7.


title: Helmirihmakala

text: Ravinnoksi helmirihmakalalle kelpaavat kaikenlaiset kuivahiutaleruoat, mutta myös tuoreruoka tai pakasteruoat. Ruokaa tulisi antaa noin kaksi kertaa päivässä pieninä annoksina.


title: Henkilökohtaisesti (kappale)

text: Henkilökohtaisesti on PMMP:n ensimmäinen single albumilta "Leskiäidin tyttäret". Se ilmestyi 19. syyskuuta 2006 ainoastaan digimyyntiin. Single oli iTunes Storen ja Download.NetAnttilan myydyimpiä kappaleita jonkin aikaa julkaisun jälkeen. Kappaleen on sanottu muistuttavan hieman Leevi and the Leavingsin tuotantoa.


title: Henkilökohtaisesti (kappale)

text: Kappaleelle kuvatun musiikkivideon on ohjannut Mika Kurvinen. Videon alussa Paula ja Mira kävelevät tiellä, jolla heitä vastaan tulee tapaturmapaikalle ajava paloauto. Paikalla on henkilöauto katollaan pellolla, palomies menee autoon hakemaan ajajaa, joka on kuitenkin on poissa. Palomies pakenee paikalta ennen auton räjähtämistä. Paulan ja Miran silmät ovat mustelmilla.


title: Henkilökohtaisesti (kappale)

text: TV-kanava Nelonen näytti videon ensimmäistä kertaa 18. syyskuuta 2006.


title: Karl Holma

text: Karl (Kaarlo) Viktor Holma (vuoteen 1906 Hellman) (16. huhtikuuta 1883 Hämeenlinna – 25. lokakuuta 1949 Lahti) oli suomalainen asianajaja ja pankinjohtaja. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana ja hänet valittiin eduskunnan oikeusasiamieheksi vuosiksi 1921–1922.


title: Karl Holma

text: Holman vanhemmat olivat lehtori Anders Viktor Hellman ja Anna Ida Charlotta af Enehjelm. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1904 ja maisteriksi 1907. Holma suoritti lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1909 ja sai varatuomarin arvon 1911. Holma toimi asianajajana Helsingissä 1910–1915, Säästöpankkien keskuspankin johtajana 1915–1917, Kansallis-Osake-Pankin Turun konttorin johtajana 1917–1920, Suomen valtionhoitajan siviilikanslian päällikkönä 1919, asianajajana Helsingissä 1924–1934, "Suomen puunvienti oy":n lakiasiainosaston johtajana 1935–1942 ja lopuksi asianajajana Lahdessa 1942–1949.


title: Karl Holma

text: Holma oli kansanedustajana 1919-1922 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä.


title: Karl Holma

text: Holma oli Helsingin kaupungin rahatoimikamarin jäsen, Yleisen autoliiton hallituksen puheenjohtaja, Turun suomalaisen yliopistoseuran hoitokunnan, Suomen suojelusliiton keskustoimikunnan ja Suomen laivastoyhdistyksen hallintoneuvoston jäsen, Suomen Punaisen Ristin rahastonhoitaja ja Veronmaksajain yhdistyksen asiamies.


title: Karl Holma

text: Kaarlo Holma oli naimisissa vuosina 1910-1940 Anna Sofia Boreniuksen kanssa ja vuodesta 1940 Astrid Matilda Nymanin kanssa.


title: Juan Pablo Raba

text: Juan Pablo Raba (s. 14. tammikuuta 1977 Bogotá) on kolumbialainen näyttelijä.


title: Juan Pablo Raba

text: Raba on syntynyt Kolumbiassa, mutta kasvanut Espanjassa. Hän on opiskellut näyttelemistä Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa sekä New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Ennen näyttelijänuransa aloittamista Venezuelassa Raba asui Kolumbiassa ja Argentiinassa. Hän meni vuonna 2003 naimisiin kolumbialaisen toimittajan Paula Quinterosin kanssa, mutta he ovat eronneet. Raba seurusteli jonkin aikaa vastanäyttelijänsä Marjorie de Sousan kanssa, mutta he erosivat.


title: Juan Pablo Raba

text: Raba tuli tunnetuksi sarjasta "Tuhkimotarina" ("Mi Gorda Bella"), jossa hän näytteli Orestes Villanueva Mercouria. Hän näytteli myös sarjassa "La Estrambótica Anastasia" Aureliano Pazia. Toinen tunnettu rooli on Alejandro sarjassa "La niña de mis ojos". Kaikki Raban roolit ovat tunnettuja etenkin Venezuelassa, mutta merkittävin niistä on Orestes "Tuhkimotarinassa".


title: Juan Pablo Raba

text: Vuosina 2015–2016 Raba näytteli huumeparoni Pablo Escobarin serkkua, Gustavo Gaviriaa, suuren suosion saaneessa Netflix-sarjassa "Narcos".


title: Kimmo Matias Kankaanpää

text: Kimmo Matias Kankaanpää (s. 1974) on Helsingissä toimiva muotisuunnittelija MA.


title: Kimmo Matias Kankaanpää

text: Kankaanpää sai koulutuksensa (Muotoilija AMK) Lahden ammattikorkeakoulun Muotoiluinstituutin osastolla vuosina 1998–2002. Jatko-opintonsa hän suoritti Domus Academyssa Milanossa, Italiassa. Maisterikoulutukseen Italiassa hän sai useita apurahoja. Merkittävimmän tuen antoi kuitenkin Askon Säätiö valitsemalla hänet Antti Nurmesniemi -apurahan saajaksi keväällä 2002. Muina tukijoina toimi muun muassa Hämeen taidetoimikunta, Alfred Kordelinin säätiö, Tekstiili- ja vaatetusteollisuus ry sekä Kansainvälisen henkilövaihdon keskus CIMO.


title: Kimmo Matias Kankaanpää

text: Maisterikoulutuksensa aikana Kankaanpää suunnitteli projektiehdotuksia tunnetuille merkeille, kuten Costume National, Fay, Hogan, Frankie Morello ja Cartier. Maisterityönsä Fay Futuro hän teki italialaiselle Fay-merkille. Kankaanpää valmistui vaatesuunnittelun maisteriksi joulukuussa 2004.


title: Kimmo Matias Kankaanpää

text: Kankaanpää on toiminut freelance-suunnittelijana muun muassa Friitala Fashion Oy:ssä, Lindström Oy:ssä sekä konsulttina ja suunnittelijana muotoilun kehitysprojektissa Brasiliassa (Projeto 10x6). 10x6-projektin puitteissa Kankaanpää teki yhteistyötä monien yritysten kanssa monialaisesti. Kangas- ja tuotesuunnittelun lisäksi hän teki myös graafista suunnittelua, markkinointia ja viestintää. Projektin aikana hän toimi myös luennoitsijana Fevale-yliopistossa Novo Hamburgossa. Kankaanpää on työskennellyt myös Lahden Kaupunginteatterissa pukusuunnittelija Kaija Salaspuron assistenttina musikaaliproduktiossa Anna Karenina sekä näytelmässä "Vanhempieni romaani".


title: Kimmo Matias Kankaanpää

text: Kankaanpää julkisti ensimmäisen "Kimmo Matias" -miesten mallistonsa maaliskuussa 2007. Mallisto esiteltiin Vanhalla Ylioppilastalolla Helsingissä järjestetyssä PopFashion '07 -muotitapahtumassa.


title: Kimmo Matias Kankaanpää

text: Kimmo Matias -kevät-kesä-malliston huomiota kiinnittäviä tuotteita on mm. Fly-paita, jonka yksityiskohtana on maskuliinisuuden symboli, sepalus.


title: Ankkurivahti

text: Ankkurivahti: Jälkeenjääneitä papereita on Väinö Riikkilä -seuran julkaisu, joka sisältää Jouko Grönholmin kuvauksen Riikkilän elämästä ja kirjoista sekä 26 Riikkilän kirjoittamaa kertomusta, jotka tulivat täten julkaistuiksi parikymmentä vuotta Riikkilän kuoleman jälkeen.


title: Ankkurivahti

text: Kertomukset koskettelevat Riikkilän kokemuksia työssä, kotona ja asepalveluksessa. Moni tarinoista koskettelee vanhempien viestejä lapsille, etenkin sellaisia, joissa aikuiset pyrkivät tekemään lapsen "hyväksi" jotain tai miten vanhemmat välittävät lapsilleen omituisia uskomuksia. Useissa kertomuksessa tee-se-itse-mies aikaansaa erilaisissa korjaustöissä arvaamatonta tuhoa "helpon" työn parissa. Useat tarinat ovat aihioita, jotka on luettavissa hieman muunnetussa muodossa Riikkilän romaaneissa.


title: Postimyynti

text: Postimyynti on tavaran tarjoamista luettelon, esitteen tai mainoksen välityksellä ostajalle postin tai muun kuljetuspalvelun kautta toimitettavaksi. Ostajan tilaamat tuotteet tuodaan joko ovelle tai ne haetaan postikonttorista. Postimyyntitilauksen on voinut tehdä internetin yleistyttyä myös verkkokaupoissa. Postimyynti, verkkokauppa ja puhelinmyynti ovat Suomen lainsäädännössä "etämyyntiä".


title: Postimyynti

text: Varhaisin tunnettu postimyynnin harjoittaja oli pariisilaisen Le Bon Marché -tavaratalon perustaja Aristide Boucicaut. Vuonna 1867 hän julkaisi 500-sivuisen tuoteluettelon, jossa esiteltiin noin 1 500 erilaista tekstiilituotetta tilattavaksi minne vain Ranskaan postin välityksellä. Yhdysvalloissa ensimmäinen postimyyntiyritys oli Montgomery Ward vuodesta 1872 alkaen. Vuonna 1893 aloitti Sears, Roebuck and Company, josta tuli vuosisadan ajaksi maailman suurin postimyyntiyritys. Toiseksi suurimmaksi nousi saksalainen Quelle.


title: Postimyynti

text: Suomessa vaasalainen kauppias Eino Louhivuori alkoi vuonna 1897 myydä postitilauksina aseita, kelloja, leluja ja viiksisiteitä. Tampereella Nikolai Tirkkonen aloitti vähittäiskauppansa ohella postimyynnin vuonna 1903 julkaisemansa katalogin avulla. Suomen tunnetuimmaksi postimyyntikauppiaaksi nousi itsekin yhtiönsä televisiomainoksissa esiintynyt Kalle Anttila, joka perusti yrityksensä 1952 opiskeltuaan Michiganin yliopistossa USA:ssa ja oltuaan opintojen ohella työssä Sears Roebuckilla. Anttila myi yrityksensä 1976 Tukolle. 1950-luvulla postimyynnin aloittivat myös Valitut Palat, J. Aho Oy ja sysmäläinen Arvo-Vaate.


title: Postimyynti

text: 1980-luvulla Suomen suurimmaksi postimyyjäksi nousi vuonna 1962 perustetusta Concert Hall Society -äänilevykerhosta kehittynyt, 1970-luvun alussa Bullworker-lihastenkehittäjälaitetta myynyt Hobby Hall, joka julkaisi ensimmäisen postimyyntiluettelonsa 1975. Vuonna 1980 Hobby Hall myytiin yhdysvaltalaiselle Reevesille ja yrityksestä kehittyi tehokas postimyyjä vaatteille, autotarvikkeille, työkaluille ja viihde-elektroniikalle. Siitä tuli Philips-kodinkonemerkin suurin jälleenmyyjä Suomessa. Hobby Hallin osti Stockmann vuonna 1985.


title: Postimyynti

text: Postimyynnin suosio kasvoi länsimaissa toisen maailmansodan jälkeen, kun naiset lähtivät yhä useammin työelämään ja aikaa ostosten tekoon alkoi olla yhä vähemmän. Viestintätekniikan kehittyessä perinteisten painettujen postimyyntiluetteloiden rinnalle nousivat suoramarkkinointikirjeet, puhelinmyynti ja 2000-luvulla nopeasti kasvanut verkkokauppa. Tavaroiden perille toimittajien joukkoon ovat eri maiden postilaitosten ohella nousseet kansainväliset kuriiriyritykset sekä bussirahti, kuten Suomessa Matkahuollon pakettipalvelut. Postimyynti-sanan tilalle onkin yritetty vakiinnuttaa muun muassa termiä "kotiostaminen". Suomen lainsäädäntö käyttää verkkokaupasta, postimyynnistä ja puhelinmarkkinoinnista yhteisnimitystä "etämyynti".


title: Postimyynti

text: Postimyynnin ja suoramarkkinoinnin menetelmiä alettiin soveltaa myös pitkäaikaisiin asiakassuhteisiin tähtäävissä kirjakerhoissa ja muissa jäsenyyteen perustuvissa palveluissa. Niissä kuluttaja usein saa uuden tuotteen säännöllisin väliajoin, yleensä kuukausittain, ellei hän peruuta kutakin toimitusta etukäteen. Suomessa tällaisia ovat muun muassa Suuri Suomalainen Kirjakerho, Lasten oma kirjakerho sekä äänilevyjen myyjinä 1960-luvulta alkaen Concert Hall Society ja Musiikki-Fazerin vuonna 1968 perustama Fazerin Musiikkikerho, joka vuonna 1996 siirtyi Valituille Paloille. Fazerin Musiikkikerholla oli parhaimmillaan 80 000 jäsentä.


title: Postimyynti

text: Suomalaista vähittäiskauppaa kartoittanut Heikki Peltola laski 2000-luvun puolivälissä, että Suomessa on toistasataa postimyyntiä harjoittavaa yritystä, mutta totesi vain harvan elävän pelkästään siitä. Alan kolmeksi suurimmaksi hän nimesi Anttilan, Elloksen ja Hobby Hallin, mutta mainitsi neljäntenä netti- ja kivijalkakauppaa yhdistävän Verkkokauppa.comin.


title: Magnus Mills

text: Magnus Mills (s. 1954) on englantilainen kirjailija.


title: Magnus Mills

text: Magnus Mills syntyi Birminghamissa ja muutti Bristoliin. Hän toimi aidantekijänä aikavälillä 1979 - 1986. Vuonna 1986 Mills muutti Lontooseen ja ryhtyi bussikuskiksi.


title: Magnus Mills

text: Millsin tekstille tyypillistä on lyhyt ja toisteinen tyyli, jossa lauseet ja kuvaukset ovat lyhyitä. Hän käyttää paljon dialogia. Magnus Millsin kertomuksissa arkipäiväinen ja absurdi sekoittuvat.


title: Magnus Mills

text: Magnus Millsin kirjoissa on tyypillisesti tavallisia ihmisiä. Esimerkiksi hänen teoksessaan "Aidantekijät" nimeämättä jäänyt brittiläinen aidantekijöiden esimies joutuu vastaamaan kahden skottilaisen aidantekijän työskentelystä. Hänen alaisistaan hänessä ei ole mitään muuta vikaa kuin se, että hän on brittiläinen ja esimies. Kirjassa miehet rakentavat päivisin aitoja ja käyvät iltaisin pubissa - eivätkä saa ainuttakaan aitaa valmiiksi ilman että joku kuolee vahingossa. Millsin kirjassa "Ei mitään uutta idän pikajunasta" päähenkilö taas aikoo kuluttaa aikaa pikkukylässä ja lähteä Intiaan, mutta hänen lähtemiselleen tulee aina pieniä esteitä, joiden seurauksena hän kasvaa paikallisen yhteisön osaksi. Ja lopuksi tulee selväksi että hänelle ei ole edes annettu mahdollisuutta lähteä.


title: Australianponi

text: Australianponi jalostettiin lastenratsuhevoseksi vuonna 1929 "Australian Pony Stud Book" -yhdistyksen johdolla.


title: Australianponi

text:
Australianponit ovat vahvoja, laadukkaita ja tiiviitä poneja, joilla on mainio rakenne ja loistavat liikkeet. Australianponeja käytetään enimmäkseen ratsuponeina.
Kaikki värit ovat sallittuja paitsi kirjavat, ja säkäkorkus on 120-140cm. Ponileima tulee tästä rodusta hyvin esiin pienestä, sirosta päästä ja suurista silmistä.


title: Australianponi

text: Australianponi on syntynyt monesta eri hevos- ja ponirodusta:


title: Australianponi

text: Walesinvuoristoponi, joku vaikutti australianponiin hyvin paljon.


title: Australianponi

text: Shetlanninponi, joka kehitti kestävyyttä ja vahvaa rakennetta.


title: Australianponi

text: Englannintäysiverinen, joka paransi liikkeitä, suorituskykyä ja hyppykykyä.


title: Australianponi

text: Hackney paransi etenkin eteenpäinpyrkimystä.


title: Australianponi

text: Nykyään australianponista löytyy eniten welshponin piirteitä, mutta myös arabianhevosen verta löytyy rodusta. Nämä rodut, joista australianponit ovat syntyneet, tulivat Australiaan jo 1800-luvulla, kun uudisasukkaat tulivat maahan, mutta varsinainen australianponi kehitettiin vasta 1900-luvulla.


title: Angiosperm Phylogeny Group

text: Angiosperm Phylogeny Group (yleinen lyhenne APG) viittaa kansainväliseen epäviralliseen tiedemiesten ryhmään, joka on kehittänyt koppisiemenisten kasvien ("Magnoliophytina", aiemmin "Angiospermae") taksonomista luokittelua eli jakoa sukuihin, heimoihin, lahkoihin ja luokkiin. APG:n työ perustuu uusiin tietoihin kasvien molekyylibiologisesta rakenteesta. Työ on julkaistu kolmessa artikkelissa, joihin viitataan yleensä lyhenteillä APG I (1998), APG II (2003), APG III (2009) ja APG IV (2016).


title: Angiosperm Phylogeny Group

text: Ensimmäisessä raportissa oli vielä epäselvää, montako taksonomista tasoa tarvitaan heimon yläpuolelle. Etenkin loiskasvien heimot olivat jakamatta lahkoihin. Toisessa raportissa osalle heimoista oli vaihtoehtoisia luokitteluja: laajempi ja suppeampi käsitys. Kolmannen raportin myötä lähes kaikki heimot kuuluvat johonkin lahkoon: vain viisi taksonia (kaksi heimoa ja kolme sukua) on liittämättä muiden taksonien sukupuuhun.


title: Canon Episcopi

text: Canon Episcopi on varhainen kirkollinen asiakirja, jonka alkuperää ei tunneta. Asiakirjaan viitaa ensimmäisenä Prümin luostarin apotti Regino Prümiläinen vuonna 906. Se on joskus virheellisesti esitetty Ancyran synodin asiakirjana. Nykytutkijat pitävät sitä yleensä 900-luvulta peräisin olevana frankkilaisena kirjoituksena. 1100-luvulla Bolognassa vaikuttanut Gratianus siteerasi sitä teoksessaan "Concordantia discordantium canonum" eli "Decretum Gratiani", ja siitä tuli osa läntisen kirkon kanonista oikeutta.


title: Canon Episcopi

text: "Canon Episcopi" on keskeinen varhainen kirkollinen noituutta koskeva asiakirja, jonka mukaan noituus oli pakanauskonto ja noituus oli vain kuvitelmaa. Asiakirja rajoitti 1200-luvulla syntyneen inkvisition toimintaa, koska inkvisitiolla oli toimivaltaa vain harhaoppisiin (kerettiläisiin) ja uskostaan luopuneisiin kristittyihin. Koska noituus katsottiin toisen uskonnon harjoittamiseksi, ei inkvisitiolla (teoriassa) ollut siihen toimivaltaa.


title: Canon Episcopi

text: Paavi Innocentius VIII kumosi "Canon Episcopin" 1484 paavillisella kiertokirjeellä "Summis desiderantes affectibus", jolla noituus määriteltiin uudelleen saatananpalvonnaksi ja siten saatettiin inkvisition tuomiovallan piiriin.


title: Mardi Gras

text: Mardi Gras () on laskiaistiistain ranskalaisperäinen nimitys. Sitä vietetään laajalti varsinkin katolisissa maissa karnevaaliajan huipennuspäivänä. Se on päivää ennen tuhkakeskiviikkoa, jolloin kirkkovuodessa alkaa paastonaika. Sitä vietetään 46 päivää ennen pääsiäistä, minkä vuoksi myös Mardi Gras'n ajankohta vaihtelee vuosittain.


title: Mardi Gras

text: Mardi Gras -karnevaaleistaan tunnetuimpia kaupunkeja ovat New Orleans, Mobile, Rio de Janeiro, São Paulo, Venetsia, Salvador ja Mazatlán.


title: Melbournen eläintarha

text: Melbournen eläintarha () on eläintarha Melbournessa, Australiassa.


title: Melbournen eläintarha

text: Vuonna 1862 perustettu Melbournen eläintarha sijaitsee vain muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Sen pinta-ala on 55 eekkeriä, ja eläintarhassa asuu muutama sata eri lajia sekä kaikkiaan useita tuhansia yksilöitä.


title: Inishmaan

text: Inishmaan (iiriksi Inis Meadhóin ja Inis Meáin, joka tarkoittaa keskimmäistä saarta) on keskimmäinen Aransaarista Galwayn lahdessa Irlannin länsirannikolla. Sen asukasluku on 200. Inishmaan on hiljaisempi ja siellä käy vähemmän turisteja kuin kahdella muulla Aransaarella, Inishmorella ja Inisheerilla. Se on joka tapauksessa yksi tärkeimmistä perinteisen irlantilaisen kulttuurin linnoituksista. Saari on iirinkielinen. Se kuuluu Galwayn kreivikuntaan ja Connachtin provinssiin.


title: Inishmaan

text: Dún Conchuir on soikea kivinen linnoitus esikristilliseltä ajalta, josta on henkeä salpaavat näkymät muihin saaren muinaisiin paikkoihin.


title: Inishmaan

text: Tämä kivilinnoitus 300-luvulta jaa. on epätavallinen siinä mielessä, että se on lähes suorakulmainen eikä pyöreä kuten muut linnoitukset saarella.


title: Inishmaan

text: Talo jossa John Millington Synge asui joka kesä vuodesta 1898 vuoteen 1902 isäntinään Bríd ja Páidín Mac Donnchadha. Täältä hän sai inspiraation näytelmiinsä "The Playboy of The Western World, Riders to the Sea" ja moniin muihin. Myös monet muut tämän kertomukset kertovat Inishmaanista. Talo jossa tämä asui, Teach Synge, oli Mac Donnchadhan perheen koti aina 1970-luvulle saakka jolloin se alkoi rapistua. Sitä on varovasti restauroitu alkuperäisen mallin mukaan ja se avattiin yleisölle 1999.


title: Inishmaan

text: Tämä oli kirjoittaja Syngen suosikkipaikka saarella, sieltä aukenee loistava näkymä Inishmorelle ja Atlantille.


title: Aleksanteri Nevskin katedraali

text: Aleksanteri Nevskin katedraali tarkoittaa seuraavia ortodoksisia kirkkoja:


title: Warhammer Online

text: Warhammer Online: Age of Reckoning (WAR) on MMORPG-peli, joka on Mythic EAn edellisen hittipelin, Dark Age of Camelotin tapaan erittäin RvR (Realm vs Realm, suom. valtakunta vs valtakunta) -painotteinen. Tämä tarkoittaa mm. sitä että pelaajilla on mahdollisuus vallata ja pitää hallussaan vastaliittouman tukikohtia ja kaupunkeja. Peli julkaistiin 18. syyskuuta 2008 ja sen palvelimet suljettiin lopullisesti 13. joulukuuta 2013.


title: Warhammer Online

text: Pelissä pelataan Warhammer-maailmassa, jossa vallitsee jatkuva sota.


title: Warhammer Online

text: Empire: Ihmiset, tällä hetkellä uria ovat Witch Hunter, Warrior Priest ja Bright Wizard ja Knight of the Blazing Sun.


title: Warhammer Online

text: vs.


title: Warhammer Online

text: Chaos: Myös ihmisiä, ainakin osittain. Urat: Marauder, Chosen, Zealot ja Magus.


title: Warhammer Online

text: Greenskins: Örkit ja hiidet, urat: Black Orc, Sguig Herder, Shaman ja Choppa.


title: Warhammer Online

text: Dwarfs: Kääpiöt, kääpiö voi olla Engineer, Runepriest, Ironbreaker ja Slayer.


title: Warhammer Online

text: Dark Elves: Pimeähaltiat, uria ovat Disciple Of Khaine, Sorceress, Witch Elf ja Blackguard.


title: Warhammer Online

text: High Elves: Korkeahaltiat, kouluttautuvat Swordmastereiksi, Shadow Warrioreiksi, White Lioneiksi ja Archmageiksi.


title: Warhammer Online

text: Warhammer Onlinen julkaisua siirrettiin useita kertoja alkuperäisestä julkaisuajankohdastaan.


title: Warhammer Online

text: Euroopassa pelin ennakkoon tilanneille tarjottiin 3 päivän ns. head-start joka mahdollisti pelin aloittamisen 3 päivää ennen virallista julkaisua. Tämä ei kuitenkaan toiminut suunnitelmien mukaisesti, vaan suurin osa pelaajista pääsi pelaamaan vasta head-startin toisena päivänä. GOA lahjoitti korvikkeeksi head-starttiin osallistuneille viikon maksutonta peliaikaa.


title: Warhammer Online

text:
Betatestaajia Warhammer Onlinessa oli parhaimmillaan jopa 600 000. Vain kahden viikon jälkeen virallisesta julkaisupäivästä pelaajia oli maailmanlaajuisesti jo yli 750 000.
Vuodenvaihteeseen mennessä pelaajamäärä oli laskenut kuitenkin 300 000:een.


title: Väitöstilaisuus

text: Väitöstilaisuus on tilaisuus, jossa yliopistossa tieteellistä jatkotutkintoa suorittanut opiskelija puolustaa laatimassaan väitöskirjassa esittämiään tieteellisiä tuloksia niihin julkisesti kohdistettua kritiikkiä vastaan. Tilaisuuden aikana vastaväittäjä eli opponentti esittää väitöskirjaan ja sen piiriin liittyviä kysymyksiä, joihin väittelijä vastaa. Vastaväittäjänä toimii tavallisesti keskusteltavaan aiheeseen perehtynyt tohtori tai professori, ja väitöstilaisuuden kulkua valvoo "kustos", joka on myös arvoltaan professori tai dosentti. Vastaväittäjiä voi olla myös kaksi, ja näin usein onkin tekniikan alalla.


title: Väitöstilaisuus

text: Väitöstilaisuuden etiketti on varsin muodollinen, joskin yksityiskohdat vaihtelevat paitsi maittain, myös yliopistoittain.


title: Väitöstilaisuus

text: Tilaisuus alkaa väittelijän, kustoksen ja vastaväittäjän saapumisella saliin. Tällöin salissa odottava yleisö nousee ylös, ja istuutuu vasta päähenkilöiden otettua paikkansa. Tämän jälkeen kustos avaa väitöstilaisuuden. Tilaisuuden avaus on muodollinen, mutta nykyään kustokset yleensä esittelevät yleisölle sekä väittelijän että vastaväittäjän.


title: Väitöstilaisuus

text: Virallisen avauksen jälkeen väittelijä pitää lyhyen, yleistajuisen esityksen väitöskirjan aiheesta. Tästä, yleisölle suunnatusta esitelmästä käytetään nimitystä "lectio praecursoria". Esitelmän päätyttyä väittelijä pyytää vastaväittäjää esittämään kritiikkinsä väitöskirjaa kohtaan.


title: Väitöstilaisuus

text: "Lectio praecursoria"n jälkeen vastaväittäjä pitää lyhyen puheen väitöstyön merkityksestä tieteenalalle. Väittelijä kuuntelee tämän puheen seisten. Puheen päätyttyä alkaa varsinainen väitösosuus, jolloin myös väittelijä ja vastaväittäjä istuvat.


title: Väitöstilaisuus

text: Väitöksen aikana vastaväittäjä esittää kysymyksiä väittelijälle koskien väitöskirjassa esitettyjä väitteitä tai tuloksia, ja väittelijän on vastattava näihin kysymyksiin. Tavallisesti kysymykset liittyvät alkuvaiheessa väitöskirjan aihepiiriin yleensä, mutta siirtyvät myöhemmin yksityiskohtiin. Aivan tilaisuuden päätteeksi vastaväittäjä voi myös tiedustella epämuodollisemmin väittelijän ajatuksia siitä, kuinka työtä voisi jatkaa.


title: Väitöstilaisuus

text: Kun vastaväittäjä on kaikki kysymyksensä esittänyt, hän esittää loppulausuntonsa, jonka väittelijä jälleen kuuntelee seisten. Tämän jälkeen kustos pyytää yleisöä esittämään väittelijälle kysymyksiä. Vaihtoehtoisesti tämän kysymyspyynnön yleisölle esittää väittelijä. Mikäli kysymyksiä on, kustos jakaa puheenvuorot. Kun mahdolliset kysymykset on esitetty, kustos julistaa tilaisuuden päättyneeksi ja väittelijä, kustos ja vastaväittäjä poistuvat salista. Yleisö voi poistua salista onnittelemaan väitellyttä kun he ovat poistuneet.


title: Väitöstilaisuus

text: Jos väitöstilaisuus kestää pitkään, kustos voi harkintansa mukaan julistaa tauon. Koko väitöstilaisuuden pituus on yleensä rajoitettu neljään tuntiin, kahdella väittelijällä kuuteen tuntiin. Yleensä tilaisuudet kestävät selvästi vähemmän aikaa.


title: Väitöstilaisuus

text:
Väitöspäivän iltana väittelijä tarjoaa vastaväittäjän kunniaksi illallisen, tohtorinkaronkan.
Karonkkaan tulee kutsua ainakin vastaväittäjä(t) ja kustos sekä ne yleisön edustajat, jotka tekivät kysymyksen väitöstilaisuudessa. Etiketin mukaan jälkimmäisten tulee kuitenkin kohteliaasti kieltäytyä kutsusta. Nykyään karonkkaan kutsutaan tavallisesti myös sukulaisia, lähimpiä työtovereita ja tuttavia puolisoineen.


title: Väitöstilaisuus

text: Akateemisen perinteen lisäksi myös voimassa oleva lainsäädäntö vaatii, että tohtorin väitöskirjaa puolustetaan julkisesti. Silti väitöstilaisuutta väitetään usein pelkäksi muodollisuudeksi.


title: Väitöstilaisuus

text: Tämä johtuu siitä, että ennen väitöstilaisuutta väitöskirjan käsikirjoituksen on lukenut vähintään kaksi esitarkastajaa, joiden lausuntojen perusteella väitöskirjalle on annettu painatuslupa. Erillisiin artikkeleihin perustuvan väitöskirjan kunkin artikkelin on lisäksi kyseisen artikkelin julkaisuprosessin yhteydessä arvioinut vähintään yksi yleensä tuntemattomaksi jäävä kyseisen alan asiantuntija. Väitöstilaisuudessa väittelijän on kuitenkin pystyttävä julkisesti puolustamaan tehtyä työtä, ja on mahdollista, joskin hyvin harvinaista, että väitöskirjaa ei väitöksen päätteeksi hyväksytä. Väitöskirjan arvostelu tehdään kuitenkin vastaväittäjän lausunnon perusteella, joten vaikka hyväksyminen sinänsä voi olla käytännössä varmaa, työstä saatava arvosana ei sitä ole.


title: Väitöstilaisuus

text: Mikäli väittelijä on mies, hän pukeutuu frakkiin ja mustiin liiveihin tai tummaan pukuun. Myös papin asu tai sotilasunivormu voivat alasta riippuen tulla kyseeseen. Frakkiasun kanssa tulee käyttää mustia sukkia sekä mustia, ei kuitenkaan kiiltonahkaisia kenkiä. Valkoista nenäliinaa ei käytetä.


title: Väitöstilaisuus

text: Mikäli väittelijä on nainen, hän pukeutuu lyhyeen, mustaan, pitkähihaiseen asuun, mutta myös pikkumusta tai sellainen jakkupuku, joka ei ole avokaulainen käyvät. Hattu tai huomattavat korut eivät ole sopivia.


title: Väitöstilaisuus

text: Tohtorin arvon suorittaneet vastaväittelijä ja kustos voivat käyttää tohtorinhattua, mutta sitä kannetaan kädessä ja tilaisuuden aikana hattu on pöydällä. Koska väitöstilaisuus on julkinen, yleisölle ei ole erityisiä pukeutumisvaatimuksia.


title: Dalesponi

text: Dalesponi on vahva hevosrotu, joka on hyvin läheistä sukua fellponille. Selvin ero rotujen välillä on dalesponin raskaampi rakenne.


title: Dalesponi

text: Nykyiset dalesponit ovat hienopiirteisempiä ja niitä käytetään valjakkoponeina. Ne ovat rauhallisia, vahvoja ja varmajalkaisia, joten ne sopivat täydellisesti ratsuiksi. Väri on yleensä musta(tumman)ruunikko, joskus kimo, valkoisista merkeistä sallitaan vain tähti ja pilkku. Säkäkorkeuden tulee olla 137—147 cm.


title: Dalesponi

text: Dalesponien kotimaa on Iso-Britania ja itäiset Penniinit.


title: Dalesponi

text: Dalesponit ovat kotoisin Yorkshiren pohjoisimmista osista, Durhamista ja Northumberlandistä. Dalesponit jalostettiin 1700-1800-luvuilla kuormaponeiksi hiilikaivoksilla. Dalesponeja risteytettiin welsh cobien ja clydesdalenhevosten kesken. Friisiläishevonen periytti dalesponille värinsä ja rakenteensa.


title: Celeste Holm

text: Celeste Holm (29. huhtikuuta 1917 New York – 15. heinäkuuta 2012 New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka teki pitkän uran sekä elokuvissa, televisiossa että teatterissa. Hän voitti urallaan Oscarin ja Golden Globen sekä sai kaksi tähteä Hollywood Walk of Famelle. Holm teki tunnetuimmat elokuvansa 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa ja näytteli sen jälkeen enää epäsäännöllisesti elokuvissa. Broadwayllä hänen uransa kesti yli 50 vuotta.


title: Celeste Holm

text: Holm syntyi Brooklynissä 29. huhtikuuta 1917. Hän oli norjalaissukuisen vakuutusvirkailija Theodor Holmin ja taiteilija Jean Parke Holmin ainoa lapsi. Hän kasvoi Manhattanilla ja vietti usein nuoruuden kesänsä perheen maatilalla New Jerseyn Hackettstownissa. Holm kiinnostui jo lapsena näyttelemisestä ja opiskeli sitä Chicagon yliopistossa.


title: Celeste Holm

text: Holm alkoi 1930-luvulla näytellä kesäteattereissa ja kiertueilla. Hän oli vuoden 1937 kiertueella "Hamletin" Ofelian varanäyttelijä. Holmin ensimmäinen Broadway-näytelmä oli vuoden 1938 "Glorianna". Seuraavaksi hän esiintyi musikaaleissa "Oklahoma!" ja "Bloomer Girl".


title: Celeste Holm

text: Holm teki pitkän sopimuksen 20th Century Foxin kanssa, ja hänen ensimmäinen elokuvansa oli vuoden 1946 "Kolme kosittavaa tyttöä". Hänen seuraava elokuvansa oli musikaali "Karnevaalin pyörteissä", ja vuonna 1947 sai ensi-iltansa Elia Kazanin ohjaama antisemitismiä käsitellyt "Hiljainen sopimus", josta hänet palkittiin parhaan naissivuosan Oscar-palkinnolla. Holm näytteli 1948 elokuvassa "Jeftyn kapakka" ja sai seuraavana vuonna ensimmäiset pääroolinsa elokuvissa "Chicken Every Sunday", "Seikkailevat sisaret" ja "Jos rouvani tietäisi!". Osastaan "Seikkailevien sisarien" tennistä pelaavana nunnana Holm sai parhaan naissivuosan Oscar-ehdokkuuden.


title: Celeste Holm

text: Holmin kolmas Oscar-ehdokkuus tuli elokuvasta "Kaikki Eevasta", mutta hän sai sen jälkeen potkut Foxilta vaadittuaan palkankorotusta. Holmin mukaan Foxin johtaja Darryl F. Zanuck oli tämän jälkeen soittanut jokaiseen merkittävään elokuvastudioon ja ilmoittanut antaneensa potkut Holmille tämän vaikean luonteen takia. MGM ei tämän takia antanut Holmille roolia elokuvasta "Pariisin lumoissa", koska hän oli ”liian kallis”. Tuntemattomampi Nina Foch sai roolin, ja Holm ei tehnyt yhtään elokuvaa viiteen vuoteen.


title: Celeste Holm

text:
1950-luvun alussa Holm palasi Broadwaylle ja esiintyi näytelmissä "Affairs of State" ja "The King and I". Lisäksi hän näytteli televisiossa antologiasarjoissa ja omassa CBS:n sarjassa "Honestly, Celeste!". Elokuviin Holm palasi MGM:n "Poikamiesansassa" (1955) ja "Skandaalihäissä" (1956). Molemmissa elokuvissa hän esittää Frank Sinatran hahmoon rakastuvaa naista.
Holm keskittyi 1950-luvun jälkeen enemmän teatterityöhön ja esiintyi Broadwayllä vielä yli 70-vuotiaana. Lisäksi hän näytteli säännöllisesti televisioelokuvissa ja sarjoissa. Holmin televisiosuorituksia nähtiin muun muassa sarjoissa "Run for Your Life", "Takaa-ajettu", "Lemmenlaiva", "Viinitila Falcon Crest" ja "Terveydeksi". Holm näytteli silloin tällöin myös elokuvissa, muun muassa musikaalissa "Tom Sawyerin seikkailut" (1973) ja komediassa "Kolme miestä ja baby" (1987). Holm ehti kuvata vielä 2010-luvulla kaksi elokuvaa, jotka ovat kuitenkin vielä jälkituotantovaiheessa.


title: Celeste Holm

text: Holmilla on kaksi tähteä Hollywood Walk of Famella, toinen elokuva ja toinen televisiourasta. Hänet on valittu Theatre Hall of Fameen vuonna 1992.


title: Celeste Holm

text: Holm oli viidesti naimisissa, ja avioliitoista kolme ensimmäistä olivat varsin lyhyitä. Hänen liittonsa ohjaaja Ralph Nelsonin kanssa kesti 1938–1939, tilintarjastaja Francis E. H. Davies kanssa 1940–1945 ja liikemies A. Schuyler Dunningin kanssa 1946–1952. Holm sai ensimmäisistä liitoistaan kaksi poikaa, tietotekniikan kehittäjänä ja Xanadu-projektin käynnistäjänä tunnetun Ted Nelsonin ja Daniel Dunningin. Holm avioitui 1961 näyttelijä Wesley Addyn kanssa. Heidän liittonsa kesti vuoteen 1996, Addyn kuolemaan. Holmin viides aviomies oli oopperalaulaja Frank Basile, jonka kanssa hän meni naimisiin 2004.


title: Celeste Holm

text: Holm kärsi viimeisinä vuosinaan terveys- ja muistiongelmista. Hän joutui heinäkuussa 2012 nestehukan takia sairaalahoitoon ja sai sydänkohtauksen sairaalassa. Holm pääsi pian jo kotiinsa, missä kuitenkin kuoli 15. heinäkuuta.


title: Mariedalin linna

text: Mariedalin linna () on linna Götenen kunnassa, Länsi-Götanmaalla, Ruotsissa. Se edustaa barokin tyylisuuntaa. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Jean de la Vallée ruotsalaiselle valtiomiehelle Magnus Gabriel De la Gardielle. Nimensä linna sai De la Gardien puolison Maria Eufrosyne av Pfalzin mukaan.


title: Övedsklosterin linna

text: Övedsklosterin linna () on linna Sjöbon kunnassa, Skånen läänissä. Se rakennettiin vuosina 1765–1776. Rakennuttaja oli Hans Ramel. Linnan suunnittelusta vastasi puolestaan ruotsalainen arkkitehti Carl Hårleman. Päärakennus edustaa ranskalaista rokokoo-tyyliä, ja se on rakennettu punaisesta hiekkakivestä.


title: Övedsklosterin linna

text: Övedsklosterin tilan edeltäjä oli 1100-luvun puolivälissä perustettu premonstratenssien luostari, joka siirtyi Tanskan valtiolle uskonpuhdistuksen yhteydessä ja muutettiin sen jälkeen läänitilaksi. Hans Ramelin aikana vanhat rakennukset purettiin ja sitten rakennettiin linna C. Hårlemanin piirustusten mukaan J. E. Rehnin johdolla.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Ruotsin kansallismuseo () on Ruotsin suurin ja johtava taide- ja muotoilumuseo. Se sijaitsee Tukholmassa Blasieholmenin niemen kärjessä.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Ruotsin kansallismuseon johtaja on ollut vuodesta 2012 Berndt Arell ja uudeksi johtajaksi tuli elokuun 2018 alusta Susanna Pettersson.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Museo avattiin nykyisessä rakennuksessa vuonna 1866, ja se oli ensimmäisiä julkisia taidemuseoita maailmassa. Rakennus on näkyvä osa Tukholman kaupunkikuvaa. Se edustaa uusrenessanssia ja muistuttaa tyyliltään Firenzen ja Venetsian renessanssia. Rakennuksen suunnitteli saksalainen arkkitehti Friedrich August Stüler ja sisätilat ruotsalainen Fredrik Wilhelm Scholander. Talon suunnittelu ja rakentaminen kestivät 20 vuotta, ja ne tulivat hyvin kalliiksi, sillä niissä käytettiin uudenaikaisia rakennustekniikoita. Scholanderin alkuperäistä suunnitelmaa ei kelpuutettu sellaisenaan, vaan suunnittelijaksi pyydettiin ajan johtavana museoidensuunnittelijana pidetty Stüler. Niin sanottu kustavilainen sali on Gustaf Lindgrenin suunnittelema lisäys vuodelta 1921.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Julkisivu on jonkin verran rapistunut vuosien varrella, sillä sen pääasiallisena pinnoitteena käytettiin Borghamnista tuotua Vätternin kalkkikiveä, joka oli laadultaan vaihtelevaa. Venetsialaistyylisessä portiikissa käytettiin ruotsalaista Kolmårdenin marmoria. Porraskäytävän seinät on koristeltu tunnettujen ruotsalaisten taidemaalarien tekemillä seinämaalauksilla, joista näyttävimpiä ovat Carl Larssonin maalaukset 1890-luvulta.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Kokoelman historia ulottuu vuoteen 1500 ja Kustaa Vaasan Gripsholmin linnaan. Kuninkaallinen kokoelma kasvoi vähitellen hankintojen ja sotasaaliiden karttuessa. Kuningatar Kristiinan luovuttua kruunusta vuonna 1654 ja muutettua Roomaan hän alkoi työskennellä erityisesti Italian renessanssin mestareiden parissa. Kuninkaallisen palatsin tulipalo vuonna 1697 tuhosi monia taideaarteita.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Nykyinen kokoelma perustuu pääosin Carl Gustaf Tessinin ja Kustaa III:n kokoelmiin. Tessin toimi suurlähettiläänä Pariisissa vuosina 1739–1742 keräten tasokasta ranskalaista aikansa nykytaidetta. Museo perustettiin vuonna 1792 Kustaa III:n muistoksi, jolloin hänen kokoelmansa siirtyi julkiseen omistukseen.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Maalaustaiteen kokoelmassa on 10 800 teosta. Mukana on huomattavaa hollantilaista 1600-luvun ja ranskalaista 1700-luvun taidetta, kuten Rembrandtin "Keittiöpalvelija" ja Watteaun "Rakkauden oppitunti". Museo omistaa useita ranskalaisten impressionistien teoksia sekä merkittävän venäläisten ikonien kokoelman.


title: Ruotsin kansallismuseo

text:
Museossa on maailman suurin miniatyyritaiteen kokoelma.
Kansallismuseossa on erityisen näkyvästi esillä ruotsalainen taide 1500-luvulta 1800-luvulle. Ruotsin taidehistorian kohokohtia ovat muun muassa Roslinin "Nainen ja huntu" ja Zornin "Juhannustanssi".


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Koristetaiteen, muotoilun ja teollisen muotoilun kokoelma kattaa ajan vuodesta 1300 nykypäivään. Kokoelmassa on noin 30 000 esinettä, josta kolmannes on keramiikkaa, mutta myös tekstiilitaidetta, lasia, jalometalliesineitä, huonekaluja ja kirjoja.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Uudet hankinnat koostuvat pääasiassa esineistä Ruotsista ja muista Pohjoismaista. Edustettuna on myös muiden maiden muotoilun kehitykseen vaikuttavia teoksia.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Osia muotoilukokoelmasta on esillä pysyvissä näyttelyissä, joiden otsikot ovat "Muoto Ruotsissa 1500-1740" sekä "Moderni muoto 1900-2000".


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Museon kuvanveistokokoelmassa on tuhansia teoksia eri aikakausilta. Siihen kuuluvat myös museorakennuksen veistokset. Museo vastaa kolmesta erillisestä veistoskokoelmasta: Kustaa III:n antiikkimuseon (Kuninkaanlinnassa), Oragerie-museon (Ulrikssdalsin linna) ja Museum de Vriesin (Drottingholmin linna) kokoelmista.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Kuvanveistokokoelmassa on muun muassa Johan Tobias Sergelin, Johan Niklas Byströmin, Bengt Erland Fogelbergin ja Per Hasselbergin teoksia. Ulkomaisen taiteen kokoelma sisältää klassisen antiikin veistoksia ja maalauksia keskiajalta vuoteen 1900, esimerkiksi Francesco Lauran, Giovanni Bolognan, ja Adriaen de Vriesin teoksia.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Museon kokoelma kattaa noin 500 000 piirustusta ja grafiikan vedosta keskiajan lopulta vuoteen 1900. Keskeisiä ovat Carl Gustav Tessinin hankkimat yli 2 000 mestaripiirustusta hänen Pariisin ajaltaan. Erityisen merkittäviä ovat myös Rembrandtin, Watteaun, Edouard Manetin, Johan Tobias Sergelin, Carl Larssonin, Carl Fredrik Hillin ja Ernst Josephsonin teokset.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Kansallismuseo vastaa useiden linnojen ja museoiden taide- ja taidekäsityökokoelmista eri puolilla Ruotsia. Osa siitä on Gripsholmin linnassa, jossa on kansallinen muotokuvakokoelma, Lackön, Ulriksdalin ja Nynäsin linnoissa.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Museon vastuulla on laajentaa ja syventää vastuualueellaan olevaa tietoa. Useita tutkimushankkeita toteutetaan museon oman henkilökunnan lisäksi ulkopuolisten tutkijoiden kanssa.


title: Ruotsin kansallismuseo

text: Museolla on yhteinen taidekirjasto Moderna Museetin kanssa. Museossa on myös valokuva-arkisto ja historiallinen arkisto. Eräs osa museota on Ruotsin muotokuva-arkisto (Svenska Porträttarkivet SPA), joka dokumentoi tai tekee ruotsalaisten taiteilijoiden muotokuvia.


title: Potilasohje

text: Potilasohjeet ovat terveydenhuollon ammattilaisen potilaalle tai potilaan verkostolle antamia kirjallisia ohjeita. Ohjeissa voi olla tietoa eri sairauksista, tutkimuksista, hoidoista, toimenpiteisiin valmistautumisesta, jälkihoidosta, itsehoidosta, toipumisesta, sairauden kulusta, sairauden ennusteesta, sairauden esiintymisestä sekä muistakin asioista.


title: Potilasohje

text:
Potilasohjeet on ensisijaisesti tarkoitettu terveydenhuollon ammattilaisten käyttöön siten, että he ovat ensin tutustuneet potilasohjeeseen, ja sen hyväksyttyään antavat sen potilaalle kirjallisesti tai antavat linkin. Ohjeita on syytä aina täydentää myös suullisella informaatiolla, ja siihen tulee tarpeen mukaan mieluiten aina liittää yksilöllinen potilaskohtainen osuus.
Jos ohjetta käyttää joku muu kuin ohjeen alkuperäinen saaja, on varmistettava omasta hoitopaikasta ja omalta alueelta, että ohje vastaa oman lääkärin tai oman alueen hoitokäytäntöä.


title: Potilasohje

text: Potilasohjeesta on käytävä selville, kuka tai mikä taho potilasohjeen on laatinut tai mikä taho on potilasohjeen hyväksynyt. Potilasohjeesta on ilmettävä, milloin se on laadittu ja milloin se on saatettu ajan tasalle. Koska potilasohjeet ovat tärkeä osa potilaan hoitoa, niiden sisällöstä päättää ja vastaa viime kädessä hoitava lääkäri. On muistettava, että potilasohje edustaa sen laatineen ihmisen tai tahon sen hetkistä käsitystä asioista. Potilasohjeissa voi olla virheitä. Tutkimustiedon lisääntyessä ja kokemuksen karttuessa tiedot voivat muuttua. Lisäksi potilaat voivat ymmärtää tiedon eri tavoin kuin potilasohjeen laatija on tarkoittanut.


title: Potilasohje

text: Potilasohjeiden käyttö edellyttää käyttöehtoihin tutustumista ja niiden hyväksymistä. Käyttö on maksutonta. Mikäli potilasohjeen tieto tai ohjeet ovat ristiriidassa vallitsevan ja yleisesti hyväksytyn käytännön, paikallisen käytännön tai etenkin hoitavan lääkärin antamien tietojen tai ohjeiden kanssa, niin potilasohjeen antama tieto tai ohje on toissijainen ja Käypä hoito -suosituksia, yleisesti hyväksyttyä käytäntöä, paikallista käytäntöä ja etenkin hoitavan lääkärin antamaa tietoa on pidettävä oikeana.


title: Potilasohje

text: Potilasohjeessa ei välttämättä mainita tietolähdettä, mikä johtuu siitä, että tieto ja näkemykset ovat useimmiten peräisin niin monesta eri lähteestä, että useimmiten vaikea yksiselitteisesti ilmoittaa, mihin lähteeseen teksti perustuu. Potilasohjeeseen voi ja useimmiten on syytäkin liittää yksi tai muutama lähdeviite.


title: Potilasohje

text: Potilasohje annetaan yleensä siinä vaiheessa, kun diagnoosi eli taudinmääritys on ainakin alustavasti tehty. Potilasohjeen voi antaa myös silloin, kun potilas esimerkiksi itse epäilee itsellään tai läheisellään olevan jokin sairaus.


title: Potilasohje

text: Potilasohjeet on yleensä laadittu jonkun voimassa olevan virallisen ICD-10:n tai DSM-IV:n mukaisen sairauden tai sairausryhmän mukaisesti otsikoiden.


title: Potilasohje

text: Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä 28.6.1994/559 Lääkärin ja hammaslääkärin erityiset oikeudet ja velvollisuudet 22§ "Taudinmäärityksestä ja oikeudesta määrätä lääkkeitä:" Laillistettu lääkäri päättää potilaan lääketieteellisestä tutkimuksesta, taudinmäärityksestä ja siihen liittyvästä hoidosta.