title: Pertti Jotuni

text: 1980-luvun lopulta lähtien Jotuni osallistui näkyvästi uskonnolliseen toimintaan toimien muun muassa STELK Finland ry:n pitkäaikaisena puheenjohtajana 1990-luvulla. Viimeisinä elinvuosinaan Jotuni kirjoitti elämäkertateoksia. Hän suomensi kymmenittäin luonnontiedettä popularisoivia kirjoja ja oli toimittajana useissa teoksissa.


title: Pertti Jotuni

text: Kirjailija Maria Jotuni oli Pertti Jotunin isän täti.


title: Pertti Jotuni

text: Jotuni oli 25 vuoden ajan vapaamuurarijärjestön jäsen. Ylimpien asteiden vapaamuurari Jotuni erosi vapaamuurarijärjestöstä 1986 huomattuaan sen kristinuskon vastaiseksi ja antoi asiasta lukuisia haastatteluja.


title: Pertti Jotuni

text: Iltalehden julkaisussa 8. elokuuta 1991 oli Jotunin haastattelu hänen eronsa perusteista. Hän totesi muun muassa, että “vapaamuurareiden ajatusrakennelma on elitistinen ja röyhkeä; toiminnan taustalla on rangaistuksen pelko, ei persoonallinen tunne siitä, mikä on oikein ja mikä väärin; vapaamuurareiden opetuksissa sanotaan muun muassa, että Jeesuksen nimi on tuhottava ja että vapaamuurarien jumala on Lucifer.“.


title: Miljardööri

text: Miljardööri on henkilö, jonka omaisuuden arvo on vähintään yksi miljardi (tuhat miljoonaa) yksikköä, yleensä euroa tai Yhdysvaltain dollaria. Joskus miljardööristä käytetään amerikanenglannin sanasta "billionaire" virheellisesti muodostettua nimitystä "biljonääri", mutta ollakseen todellisuudessa biljonääri henkilön tulisi omistaa vähintään biljoona eli miljoona miljoonaa.


title: Miljardööri

text: Forbes-lehti julkaisee vuosittain luettelon maailman rikkaimmista ihmisistä. Miljardöörien omaisuus koostuu yleensä valtaosaltaan pörssiosakkeiden yhteisarvosta listan julkaisuhetkellä eikä esimerkiksi pankkitilillä olevasta rahasta.


title: Miljardööri

text: Forbes listasi miljardöörejä ensimmäisen kerran vuonna 1986, jolloin heitä oli 140. Vuonna 2007 oli Forbesin listalla jo 946 miljardööriä, joiden yhteenlaskettu omaisuus oli 3,5 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Miljardöörien keski-ikä vuonna 2007 oli 62 vuotta. Kaikkien aikojen ensimmäinen dollarimiljardööri oli John D. Rockefeller.


title: Miljardööri

text: Suomessa on Forbesin mukaan vuonna 2016 yhteensä kuusi miljardööriä dollareissa laskettuna: Antti Herlin, Heikki Kyöstilä, Ilkka Herlin, Niklas Herlin, Ilona Herlin ja Antti Aarnio-Wihuri.


title: Kaiserdammin metroasema

text: Kaiserdammin metroasema on Berliinin metron asema linjalla U2. Asema avattiin 29. maaliskuuta 1908, eikä sillä ole hissejä. Asema sijaitsee messukeskus ICC:n läheisyydessä. Paikalla on myös linja-autoasema ja MetroBus-linja M49:n pysäkki. S-Bahnin asema on 200 metrin päässä metroasemalta. Asemalle suunnitellaan uutta uloskäyntiä.


title: Mika Ervaskari

text: Mika Ervaskari on suomalainen muusikko, koulutukseltaan klassinen pianisti. Hän oli Stratovarius-yhtyeen alkuperäinen kosketinsoittaja, mutta erosi vuonna 1987 vähän ennen kuin yhtye sai ensimmäisen levytyssopimuksensa. Myöhemmin Ervaskari on soittanut koskettimia Stratovarius-kitaristi Timo Tolkin toisella sooloalbumilla "Hymn to Life" (2002), kappaleessa ”Now I Understand”.


title: It’s Alive

text: It's Alive on yhdysvaltalaisen punk-yhtye Ramonesin huhtikuussa 1979 julkaistu live-albumi. Albumi nauhoitettiin yhtyeen Lontoon konsertissa uudenvuodenaattona 1977. Albumia pidetään Ramonesin parhaana live-albumina.


title: Sophie-Charlotte-Platzin metroasema

text: Sophie-Charlotte-Platzin metroasema on Berliinin metron asema linjalla U2. Se avattiin 29. maaliskuuta 1908. Asema vaurioitui toisen maailmansodan ilmapommituksissa 15. helmikuuta 1944. Normaaliin käyttöön asema palasi vasta 15. syyskuuta 1946. Asemalla ei ole hissejä.


title: Kansantalouden tilinpito

text: Kansantalouden tilinpito on tilastojärjestelmä, jolla pyritään kuvaamaan kansantalouden toimintaa. Yhtenäinen järjestelmä mahdollistaa talouden tilan ja kehityksen tarkastelun sekä kansainvälisen vertailun. Tärkein tilinpidon käsite on bruttokansantuote eli BKT.


title: Kansantalouden tilinpito

text:
Kansantalouden tilinpito kuvaa taloudellisen toiminnan kolme perusmuotoa: tuotannon, kulutuksen ja varallisuuden muodostuksen. Tilinpito rakentuu talouden reaali- ja rahankiertokulkujen esittämiseen kahdenkertaisen tilinpidon keinoin.
Kansantalouden tilinpito on tilastojärjestelmä, joka kuvaa kansantaloutta kokonaisvaltaisesti, järjestelmällisesti ja yksityiskohtaisesti. Se perustuu Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään EKT95:een, joka noudattaa maailmanlaajuista kansantalouden tilinpidon suositusta SNA93 (System of National Accounts). Se ohjaa kaikkialla maailmassa tapahtuvaa tilinpidon kehittämistä ja tilastojen laadintaa. SNA on YK:n johdolla laadittu käsikirja, jonka kehittämisessä ovat olleet mukana myös EU, OECD, IMF ja useita muita organisaatioita sekä kansantaloustieteilijöitä ja tilastoasiantuntijoita.
Kansantalouden tilinpidossa esitetään kansantalouden tilaa ja kehitystä kuvaavat keskeiset tunnusluvut, bruttokansantuote ja bruttokansantulo sekä näiden komponentit.


title: Kansantalouden tilinpito

text:
Kansantalouden tuotantoa, tuloja, tulojen käyttöä ja pääomanmuodostusta kuvataan taloustoimittain ja sektoreittain. Tuotanto-, työllisyys- ja pääomanmuodostustiedot esitetään taloustoimittain ja toimialoittain. Tietoja kulutuksesta esitetään käyttötarkoituksen ja kestävyysluokan mukaan. Julkista toimintaa kuvaavia tietoja esitetään myös tehtäväluokituksen mukaan. Lisäksi tietoja on kansantalouden tilinpidon mukaisista veroista ja sosiaalivakuutusmaksuista. Tarjonta- ja käyttötaulukoissa esitetään kansantalouden tarjontaa ja kysyntää koskevat tiedot tuoteryhmittäin.
Kansantalouden tilinpidon tietojärjestelmä koostuu perustilastojen, erilaisten rekisterien ja erikseen kysyttävien tietojen joukosta. Pääosa tiedoista on julkisia, yksittäiset yksikkökohtaiset tiedot ovat salassa pidettäviä.


title: Kansantalouden tilinpito

text: Kansantalouden tilinpidon pioneereja ovat taloustieteilijät, jotka ovat pyrkineet hahmottamaan tulonmuodostusta erilaisissa taloudellisissa yhteisöissä. Kansantulolaskennan juuret ovat 1600-luvun englantilaisissa kartanoissa, jotka kilpailivat keskenään vauraudessa ja mittarina käytettiin vuotuisia tuloja.Kokonaisvaltaista kansantalouden hahmottamiseen tarvittavaa tilinpitoa ei kuitenkaan syntynyt ja maailma koki Suuren laman ilman ymmärrystä kokonaistalouden tärkeimmistä muuttujista


title: Kansantalouden tilinpito

text:
Yhtenäisen käsitejärjestelmän puuttuminen haittasi taloustieteen kehitystä aina 1930-luvulle asti. Kokonaistalouden hahmottamiseen tarvittavien välineiden tarve syntyi suuren talouslaman kokemuksista ja tarpeita hallita sotataloutta toisen maailmansodan aikana. Kehitystyötä tehtiin Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Ymmärrettiin kokonaistalouden välineistön kehnous ja tarve ratkaista asia kvantifioimalla talouden tärkeimmät muuttujat.
John Maynard Keynes toi taloustieteeseen ja -politiikkaan uudet opit ja taloudellisen analyysin. Hän sai työtoverikseen Cambridgen yliopiston professorin Richard Stonen (1913–1991). Stone yhdessä James E. Meaden kanssa pyrki kvantifioimaan Keynesin yhtälöt ja samalla rakentamaan kokonaistaloudellista kuvausjärjestelmää. Heidän ansiotaan on suurelta osin kansantalouden tilinpidon järjestelmän nousu talous- ja tilastotieteellisessä mielessä kokonaan uudelle tasolle 1940-luvun Englannissa.


title: Kansantalouden tilinpito

text: Samanlaista kehitystyötä tehtiin Yhdysvalloissa. Suuren talouslaman kokemuksista oli perustettu kehitysohjelma, jonka tavoitteena oli luoda välineitä kokonaistalouden hahmottamiseen ja analysointiin. Tätä kehitysryhmää johti ukrainalaissyntyinen taloustieteilijä Simon Kuznets.


title: Kansantalouden tilinpito

text: Toisen maailmansodan jälkeen YK otti vastuun kansantalouden tilinpidon kehittämisestä. Richard Stone laati YK:lle ensimmäisen luonnoksen kansantalouden tilinpidoksi ja johti ensimmäisen kansainvälisen suosituksen laadintaa. Ensimmäinen käsikirja, SNA 53, ilmestyi vuonna 1953. Se rakentui vahvasti anglo-amerikkalaisen kansantulon ajattelulle. Ensimmäisen SNA:n laatijat tiesivät käsikirjaa kirjoittaessaan, että siihen olisi ollut tarjolla muitakin tilinpidon osasysteemejä. Kuitenkin kansantalouksien tarve saada ensimmäinen ohje oli niin polttava, että käsikirjan kanssa ei aikailtu. 1950-luvulla ei myöskään ollut tarvittavaa tietopohjaa, ja siten laajempi käsikirja olisi ollut ennenaikainen. SNA 53 loi perustan taloustutkimuksen ja taloudellisen tiedon analysoinnin voimakkaalle laajenemiselle.


title: Kansantalouden tilinpito

text: YK:n johdolla aloitettiin SNA:n uudistus. Richard Stone johti myös tätä toisen suosituksen laadintaa. Tuloksena syntyi SNA 68 -käsikirja. SNA 68 oli täydellinen tilinpitojärjestelmä, johon oli lisätty varallisuustaseet, panos-tuotos-analyysi sekä kiinteähintaiset laskelmat. SNA 68 -käsikirja osoittautui jo ilmestyttyään joiltain osin riittämättömäksi talouskuvauksen ohjekirjaksi. Talous oli monimutkaistunut, ja käytössä oli sellaisia taloustoimia, joita käsikirja ei tuntenut lainkaan.


title: Kansantalouden tilinpito

text:
Kolmannen käsikirjan valmisteluun osallistuivat kaikki alan merkittävät kansainväliset järjestöt (YK, OECD, EU, IMF, Maailmanpankki) ja lukuisa joukko tilinpidon asiantuntijoita kaikkialta maailmasta. Työtä johti kansainvälinen sihteeristö. Tuloksena syntyi uusi käsikirja, joka on nykyisin perustana kaikille muille järjestelmille. SNA 93 täydentää vanhaa ja ottaa käyttöön voimakkaasti tilaston laatua parantavan tarjonta- ja käyttötaulumenetelmän. Järjestelmä kuvaa ensisijaisesti päätäntäsektoreiden, kuten yritysten, julkisen vallan ja kotitalouksien toimintaa. EU:n jäsenmaat käyttävät omassa tilastoinnissaan SNA 93:n kanssa yhteensopivaa ESA 95 -käsikirjaa. Se ohjaa jäsenmaat tuottamaan vertailukelpoista tietoa ja osin yhdenmukaistamaan tilinpidon laadintaa.
Talous on monimutkaistunut ja tilinpito sekä kehittynyt että tarkentunut. Tätä kehitystä voi kuvata käsikirjan olomuodon muutoksella.


title: Kansantalouden tilinpito

text: Työ kansantalouden tilinpidon kehittämiseksi on arvostettu korkealle toisen maailmansodan jälkeisessä maailmassa. Yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja nobelisti Paul Samuelson on arvioinut kansantalouden tilinpitoa erääksi 1900-luvun merkittävistä keksinnöistä. Laajasta kansantalouden tilinpidon arvostuksesta kertoo se, että Nobel-palkinto on myönnetty useille kansantalouden tilinpidon kehittymiseen vaikuttaneille tiedemiehille. Näitä ovat Ragnar Frisch (1969), Simon Kuznets (1971), Vassily Leontieff (1973), James E. Meade (1977) ja Richard Stone (1984).


title: Kansantalouden tilinpito

text: Itä-Suomen yliopistossa on luotu vuonna 2014 simulaatiomalli, jolla voidaan simuloida kansantalouden tilinpitoa, sen eri tilejä ja niiden välistä vuorovaikutusta. Malli käsittelee kansantalouden tilinpidon reaalitilinpitoa. Malli soveltuu talouspoliittisten ennusteiden laadintaan. Mallissa raha ei häviä mihinkään, vaan se siirtyy tililtä toiselle.


title: Rukajärven tie (elokuva)

text: Rukajärven tie on Olli Saarelan ohjaama sotaelokuva, jonka ensi-ilta oli tammikuussa 1999. Elokuva perustuu pääosin maanviljelysneuvos Pentti Perttulin kertomukseen sekä Antti Tuurin ja Rukajärven suunnan historiikkitoimikunnan keräämään haastattelumateriaaliin. Sen pääosissa nähdään Peter Franzén luutnantti Eero Perkolana ja Irina Björklund Perkolan rakastettuna lotta Kaarina Vainikaisena.


title: Rukajärven tie (elokuva)

text: Elokuva kuvaa löyhästi eversti Erkki Raappanan komentamaan 14. divisioonaan kuuluneen Kevyt osasto 2 polkupyöräjoukkueen tiedusteluretkeä Lieksajärven ympäri Suomen aloitettua etenemisensä Neuvostoliiton Karjalaan jatkosodan alkuvaiheessa kesällä 1941.


title: Rukajärven tie (elokuva)

text: Elokuva keräsi elokuvateattereihin yli 420 000 katsojaa, mikä teki siitä 1990-luvun katsotuimman kotimaisen elokuvan.


title: Rukajärven tie (elokuva)

text: Elokuva voitti vuonna 2000 kaikkiaan seitsemän Jussi-palkintoa: paras elokuva, paras ohjaus, paras kuvaus, paras leikkaus, paras lavastus, paras äänisuunnittelu ja paras musiikki.


title: Rukajärven tie (elokuva)

text: Göteborgin filmijuhlilla sitä kehuttiin erinomaisesta kuvauksesta ja realistisista taistelukohtauksista. Se esitettiin myös Moskovan kansainvälisillä elokuvajuhlilla. Festroian elokuvafestivaaleilla Portugalissa elokuva palkittiin pääpalkinnolla, Kultaisella delfiinillä.


title: Rukajärven tie (elokuva)

text: Olli Saarela palkittiin "Rukajärven tie" -elokuvasta Suomen elokuvasäätiön 30-vuotisjuhlapalkinnolla tammikuussa 2000.


title: Rukajärven tie (elokuva)

text: Televisiossa elokuva esitettiin ensimmäisen kerran uudenvuodenpäivänä 2001 keräten 1 279 000 katsojaa.


title: Paul Gaustad

text: Paul Gaustad (s. 3. helmikuuta 1982 Fargo, Pohjois-Dakota) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka on lopettanut uransa. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hänen uran viimeiseksi seuraksi jäi NHL - seura Nashville Predators.


title: Paul Gaustad

text: Ennen ammattilaisuraansa Gaustad kiekkoili vuodet 1999–2002 Portland Winter Hawksissa junioriliiga WHL:ssä. Hänen pisteiden valossa paras WHL-kautensa oli kausi 2001–2002, jolla hän teki 72:ssa pelaamassaan runkosarjaottelussa yhteensä 80 tehopistettä, 36 maalia ja 44 syöttöpistettä, ollen seuransa kolmanneksi paras pistemies ja maalintekijä Josef Balej'n ja Josh Olsonin jälkeen. Kevään 2001 pudotuspeleissä, joissa Winter Hawks eteni loppuotteluihin saakka häviten kuitenkin lopulta Red Deer Rebelsille, Gaustad oli seuransa paras pistemies ja tehokkain maalintekijä tehtyään 16:ssa pudotuspeliottelussa yhtä monta tehopistettä, kymmenen maalia ja kuusi syöttöpistettä.


title: Paul Gaustad

text: Yhteensä Gaustadille kertyi runkosarjaotteluja kolmen WHL-kauden aikana 198, joissa syntyi tehot 53 maalia ja 82 syöttöpistettä. Hän edusti Winter Hawksia myös 22:ssa pudotuspeliottelussa tehden 20 tehopistettä, 13 maalia ja seitsemän syöttöpistettä. Fyysisestä pelityylistään tunnettu Gaustad keräsi WHL-urallaan myös paljon jäähyminuutteja, runkosarjassa yhteensä 480 ja pudotuspeleissä 75.


title: Paul Gaustad

text: Gaustad sai NHL-varauksen vuonna 2000, kun Buffalo Sabres varasi hänet numerolla 220 uusien pelaajien varaustilaisuuden seitsemännellä kierroksella. Vuonna 2002 hän siirtyi pelaamaan Sabresin farmijoukkueeseen Rochester Americansiin AHL:ään, ja teki ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan AHL-vuosiensa parhaat runkosarjatehot, 53 tehopistettä, 14 maalia ja 39 syöttöpistettä, 80:ssä ottelussa. Hän oli tuolla kaudella joukkueensa kolmanneksi eniten pisteitä tehnyt pelaaja yhdessä François Méthot'n kanssa Chris Taylorin ja Jason Botterillin jälkeen . Hän pelasi kauden aikana myös yhden NHL-ottelun Sabresin riveissä jääden ilman tehomerkintöjä.


title: Paul Gaustad

text: Gaustad vietti myös seuraavat kaksi kautta Americansin riveissä AHL:ssä. Kevään 2005 pudotuspeleissä hän jakoi Derek Royn kanssa Americansin sisäisen pistepörssin kärkisijan, kun kumpikin teki yhdeksässä ottelussa yksitoista pistettä, kuusi maalia ja viisi syöttöpistettä.


title: Paul Gaustad

text: Gaustadin ensimmäinen täysi NHL-kausi oli työsulun jälkeinen kausi . Isokokoinen, lähes kaksimetrinen sentteri pelasi läpi kauden vakituisesti Sabresin NHL-miehistössä keräten 78:ssa pelaamassaan runkosarjaottelussa 24 tehopistettä, yhdeksän maalia ja 15 syöttöpistettä. Kaudella Gaustad pelasi samassa ketjussa Buffalon tuolloisen johtavan pistemiehen Chris Druryn kanssa. Hän ehti tehdä ennen runkosarjakautensa päättänyttä loukkaantumista tehot yhdeksän maalia ja 13 syöttöpistettä 54:ssä ottelussa. Gaustad loukkaantui helmikuun ottelussa, jossa Ottawa Senators -pelaaja Dany Heatleyn luistin viilsi kontaktitilanteessa Gaustadin jalan jänteen poikki. Hän palasi jäille kevään 2007 pudotuspeleissä, joissa pelasi seitsemässä ottelussa.


title: Paul Gaustad

text: Kahden suunnan hyökkääjän roolissa pelaavan Gaustadin NHL-uran henkilökohtainen piste-ennätys on kaudelta , jolla hän teki 36 tehopistettä, kymmenen maalia ja 26 syöttöpistettä, 82:ssa ottelussa. Hän oli tuolla runkosarjakaudella myös joukkueensa eniten taklauksia tehnyt pelaaja yhteensä 199:llä taklauksella. Koko liigan taklaustilastossa hän sijoittui tuolla lukemalla 13:ksi.


title: Paul Gaustad

text: Gaustad pelasi Buffalo Sabresissä helmikuuhun 2012 asti, jolloin hän siirtyi NHL-kauden 2011–2012 viimeisenä siirtopäivänä Nashville Predatorsiin. Predators sai pelaajasiirrossa Gaustadin lisäksi neljännen kierroksen varausvuoron , kun Sabres sai vaihdossa ensimmäisen kierroksen varausvuoron .


title: Paul Gaustad

text: 9. syyskuuta 2016 Gaustad ilmoitti lopettavansa ammattilaisuransa. Hänen viimeinen seura oli Nashville Predators.


title: Paul Gaustad

text: Gaustad on pelannut Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkueessa yksissä arvokilpailuissa, jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2011. Hän pelasi tuossa turnauksessa kuusi ottelua ja teki yhden tehopisteen, maalisyötön.


title: Bismarckstraßen metroasema

text: Bismarckstraßen metroasema on Berliinin metron asema, jolla linjat U2 ja U7 risteävät. Se avattiin 28. huhtikuuta 1978 ja on esteetön. Asemalla on kolme laituria: kaksi 4,5 metriä leveää laituria U2:n ylätasolla ja yksi 11,6 metriä leveä U7:n alatasolla.


title: Grégory Goffin

text: Grégory Goffin (s. 6. marraskuuta 1981) on belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.


title: Grégory Goffin

text: Goffin on pelannut kotimaassaan Belgiassa pikkuseuroissa muun muassa 4. divisioonan RACS Couilletissa kaudella 2004–2005. Hän on kuulunut myös Luxemburgin pääsarjajoukkueen F91 Dudelangen miehistöön. Kaudella 2003–2004 Goffin voitti F91 Dudelangen joukkueessa hopeaa.


title: Grégory Goffin

text: Kesken kauden 2005 Goffin siirtyi muutaman muun belgialaisen kanssa vantaalaisen AC Allianssin joukkueeseen, jonka omistaja oli vaihtunut ja syytetty sittemmin vedonlyöntihuijauksista. Ensimmäiseksi ja viimeiseksi jääneessä Allianssi-ottelussaan sateisessa säässä FC Hakaa vastaan Goffin päästi taakseen kahdeksan maalia. Hänen kerrottiin pelanneen selkävaivaisena ja polven nivelsiteet poikki.


title: Kriit

text: Kriit (tunnetaan myös nimellä Ruul, esiintyneet Suomessa myös alkuperäisellä nimellään Kreet) ovat Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen, korkeasti kehittynyt avaruusimperiumi. Heidän kotiplaneettansa oli Hala Suuressa Magellanin pilvessä. Krii-rodun ensiesiintyminen tapahtui "Fantastic Four" -lehden numerossa 65 (1967).


title: Kriit

text: Kauan ennen kuin ensimmäiset nisäkkäät syntyivät maapallolla, oli Suuressa Magellanin pilvessä, Paman tähtijärjestelmässä, planeetta Hala. Sitä asutti barbaarinen krii-rotu ja rauhalliset cotatit. Skrullit (jotka tuolloin olivat vielä rauhallinen kauppiasrotu) saapuivat Halalle ja aprikoivat kumpi roduista olisi soveliaampi skrullien tarjoamalle tekniikalle. Järjestettiin kilpailu, jota seurasi itse skrullien keisari Dorrek.


title: Kriit

text: Kriit ja cotatit vietiin planeetta Maata kiertävälle kuulle, jonne skrullit loivat nk. Sinisen Vyöhykkeen (tätä nykyä siellä asuu mahtava Seuraaja). Skrullit käskivät rotujen luoda jotakin merkittävää ja lähtivät sitten matkoihinsa. Tultuaan takaisin skrullit totesivat kriiden luoneen valtavan kaupungin ja cotatien luoneen kauniin puutarhan. Cotatit voittivat ja raivostuneet kriit hyökkäsivät skrullien ja cotatien kimppuun. Seuranneissa taisteluissa itse keisari sai surmansa ja kriit tutkivat ahnaasti hylättyjen skrullialusten sisältämää tekniikkaa.


title: Kriit

text: Kesti vuosikymmeniä ennen kuin tieto keisarin kuolemasta ehti skrulli-imperiumiin ja samalla kriit aloittivat aggressiot skrulleja vastaan vieden sodan jopa skrullien valtaistuinplaneetta Skrullokselle asti. Samanaikaisesti kriit metsästivät rauhalliset cotatit miltei sukupuuttoon. Rauhalliset skrullit muuttuivat nopeasti aggressiiviseksi ja sotaisaksi kansaksi joka iski rajusti kriiden invaasiota vastaan. Niin alkoi kriiden ja skrullien välinen sota joka oli kestävä miljoonia vuosia.


title: Kriit

text: 250 vuotta sodan alkamisesta kriiden tiedeneuvosto päätti vastatoimena skrullien luomalle Kosmiselle Kuutiolle luoda oman Kuutionsa. Neuvosto rakensi osittain orgaanisen tietokoneen Ylimmän Tajunnan, joka kuitenkin päätti että Kuution rakentaminen olisi aivan liian vaarallista. Asiasta luovuttiin. Myöhemmin Ylin Tajunta kasvatti radikaalisti poliittista valtaansa ja nousi lopulta koko imperiumin johtajaksi. Samaten sen ympärille perustettiin uskonto.


title: Kriit

text: Vaikka Hala olikin planeetta jolla kriit kehittyivät, planeetta Kree-Lar Turunal-järjestelmässä nousi imperiumin hallintoplaneetaksi. Imperiumia hallitsee sotaisa diktatuuri ja pääasiallinen hallitsija on elävä tietokone Ylin Tajunta. Ylin Tajunta sisältää krii-rodun suurimmat mielet jotka toimivat yhdessä kansansa parhaaksi. Ylintä Tajuntaa auttavat useat hallintoelimet, kuvernöörit krii-planeetoilla ja suunnaton armeija. Imperiumilla on myös käytössään voimakkaita superrobotteja, Vartijoita.


title: Kriit

text: Kriiden valtakunta nousi sodan varjoissa loistoonsa. Sen planeettojen yhteenlaskettu lukumäärä ylitti pian yli tuhannen rajan.


title: Kriit

text: Kriiden yhteiskunta on vahvasti luokkajakoinen ja militaristinen. Paljon muuta ei tiedetäkään heidän kulttuuristaan. Virallinen valtionuskonto palvoo Ylintä Tajuntaa ja Kapteeni Ihmeen on kuultu mainitsevan nimeltä jumalat Tam-Borrin ja Zon. Pieni osa kriitä palvoo salaisesti cotateja.


title: Kriit

text: Ylimmän Tajunnan konservatiivisen hallinnon vuoksi kriiden yhteiskunta on hyvin vanhoillinen ja mielikuvitukseton. Nähtäväksi jää kuinka kauan imperiumin sortumiseen on aikaa.


title: Kriit

text: Koska maapallo oli sekä kriiden että skrullien kannalta tärkeässä strategisessa asemassa, sodan liekit löivät säännöllisesti tännekin (skrullit tosin ovat vasta viime aikoina kiinnostuneet toden teolla maapallosta vaikka ovatkin tunteneet paikan jo kauan).


title: Kriit

text: Sodan alussa kriit perustivat planeetta Uranukselle vartioaseman. Kriit myös huomasivat planeetta maalla elämää jolla genetiikalla leikkivät jumalolennot Celestiaalit olivat tehneet kokeita. Kiinnostuneet kriit saapuivat paikalle tutkimaan alkeellisia apinoita joista joskus kehittyisi homo sapiens – ihminen. Kriit aloittivat omat kokeilunsa ihmisillä ja loivat uuden rodun, epäinhimilliset. Kriit kuitenkin jättivät luomuksensa oman onnensa nojaan (syytä tähän ei tiedetä) eivätkä jatkaneet toimiaan maapallolla, mutta jättivät maapallolle Vartija numero 459:n, voimakkaan robotin johon Ihmeneloset törmäsivät.


title: Kriit

text: Ajoittaisesta valvonnasta huolimatta suurin osa kriistä pitää Maata takapajuisena ja merkityksettömänä planeettana. Kriiden johtajat kuitenkin tietävät totuuden maapallon tärkeästä strategisesta sijainnista ja siitä tosiasiasta että maapallon asukkaiden supergeeniperimä tulisi joskus uhkaamaan koko universumia (tämä ilmeni Ihmenelosten tuhottua Vartijan). Tämän jälkeen kriit ovat lähettäneet Maahan useita supervoimaisia olioita, kuten Ronanin ja kapteeni Mar-Vellin (joka myöhemmin liittyi Kostajiin ja otti nimekseen Kapteeni Ihme).


title: Kriit

text: Kriit eivät kuitenkaan koskaan ole aloittaneet suurinvaasiota maapalloa vastaan vaikka kahinoivatkin skrullien kanssa usein tähtijärjestelmässämme. Kriit ovat myös useasti yrittäneet värvätä epäinhimmillisiä omiin riveihinsä näiden kuitenkaan suostumatta. Varsinkin Kostajat ovat ottaneet useasti yhteen rodun kanssa. Kostajilla oli myös tärkeä rooli kriin ja skrullien välisessä sodassa. Keisarinna R'Kill ja Kriiden johtaja Ylin Tajunta uskoivat sodan saavuttaneen lakipisteensä. Ylin Tajunta ehdotti että järjestettäisiin kahden rodun parhaimman edustajan välillä kaksintaistelu, jonka tulos sitten ratkaisisi sodan.


title: Kriit

text: Taisteluun valittiin skrullien soturi Raksor ja kriisoturi BelDann. Ihmeneloset ja epäinhimmilliset kuitenkin petkuttivat soturit taistelemisen sijaan toimimaan yhdessä. Seuraaja ehdottikin että molempien rotujen tulisi ottaa oppia soturien yhteistyöstä sen sijaan että he hukkasivat aikansa sotimiseen. Ei ole selvää vaikuttiko Seuraajan kommentti sotaan.


title: Kriit

text: Kriit muistuttavat ihmisiä lähes täydellisesti. Ainoa poikkeus tästä on pienen kriivähemmistön sininen iho (ominaisuutta pidetään puhtaan kriiperimän merkkinä ja siksi sini-ihoiset kriit ovat vaikutusvaltaisia). Kriit eroavat kuitenkin ihmisistä voimatasoja verrattaessa. Kriiden tiheämpi kudos tekee heistä noin kaksi kertaa tavallista ihmistä voimakkaampia. Koska heidän kehonsa ovat sopeutuneet Halan kaltaiseen planeettaan, tarvitsevat kriit enemmän happea kuin ihmiset. Siksi kriit joutuvat käyttämään happilaitteita maapallolla.


title: Kriit

text: Mielenkiintoista kyllä, yksi prosentti kriinaisista tappaa partnerinsa yhdynnän jälkeen. Syytä tähän ei täysin tiedetä. Imperiumi toimeenpaneekin naisten ympärileikkauksia valtakunnassa, mutta tämä vaikuttaa taas kriinaisten sukupuolielinten tuntoherkkyyteen.


title: Kriit

text: Huolimatta kriiden ylivertaisesta teknologiasta ja voimista kriiden evoluutio on saavuttanut lakipisteensä – he eivät enää kehity.


title: Kriit

text: Vaikka kriit saivatkin lähtösysäyksen tekniselle kehitykselleen skrulleilta, ovat nerokkaat kriitiedemiehet kuitenkin kehittäneet useita korkean teknologian saavutuksia, kuten Ylimmän Tajunnan, elävän tietokoneen. Kriit ovat myös ainoa rotu joka tuntee voimakkaiden Omniaaltojen salaisuuden. Omniaaltoja voi käyttää joko kommunikaatioon tai vaihtoehtoisesti voimakkaana aseena.


title: Kriit

text: Myös Ultimate-universumissa on tavattu kriitä. Nämä vain ovat kalamaisia, ruskeahkoja olentoja. Näilläkin versioilla on kuitenkin Ylin Tajunta.


title: Kyllikki Forssell

text: Kyllikki Forssell (oik. Kyllikki Kaarina Indrenius-Zalewski, vuosina 1945–1951 Bruun; s. 2. toukokuuta 1925 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän oli naimisissa Erik Indrenius-Zalewskin kanssa. Forssell on ollut mukana kunnallispolitiikassa ja toiminut presidentin valitsijamiehenä. Puoluekannaltaan hän on kokoomuslainen.


title: Kyllikki Forssell

text: Forssellille on myönnetty Pro Finlandia -mitali vuonna 1976, ja hän sai teatterineuvoksen arvonimen vuonna 1989. Vuonna 2005 hänelle myönnettiin Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultainen kunniamerkki.


title: Kyllikki Forssell

text: Stadin Slangi ry valitsi Forsselin vuoden 1998 Stadin Friiduksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 1998.


title: Kyllikki Forssell

text: Forssellin omaelämäkerta "Suurella näyttämöllä" ilmestyi vuonna 2007.


title: Kyllikki Forssell

text: Kyllikki Forssell aloitti näyttelijäopintonsa lukioaikanaan. Hän opiskeli SF:n filmikoulussa jo 1943, samana vuonna kuin kirjoitti ylioppilaaksi. Lukion jälkeen Forssell aloitti Helsingin yliopistossa estetiikan opinnot, mutta pian akateeminen maailma jäi ja näyttelijän ammatti vei voiton. Lisäkoulutusta Forssell hankki Ruotsalaisen teatterin oppilaskoulussa. Hänellä oli vakituinen kiinnitys vuosina 1948–1992 Suomen Kansallisteatterissa, jossa hän näytteli monta suurta roolia. Forssell teki stipendiaattina lukuisia tutustumismatkoja Euroopan teattereihin.Televisiokerhon tv-kanavan koelähetyksissä Kyllikki Forssell toimi tv-kuuluttajana.


title: Kyllikki Forssell

text: Forssell on myös ohjannut, ja hänellä on ollut elokuvarooleja. Hän oli mm. yksi päähenkilöistä elokuvassa "Nuoria ihmisiä" (1943). Eino Leinon elämästä kertovassa Jaakko Pakkasvirran elokuvassa "Runoilija ja muusa" (1978) Forssell esitti Ida Aalbergia. Hänen uusin elokuvaroolinsa on Kaisa Rastimon "Säädyllisessä murhenäytelmässä" (1998).


title: Kyllikki Forssell

text: Päätyönsä Kyllikki Forssell on tehnyt teatterilavalla. Hän on näytellyt eri teatterien lavoilla merkittäviä rooleja, mm. Dario Fo'n Donnan Kansallisteatterissa ja August Strindbergin Kustaa III:n Svenska Teaternissa. Hänet muistetaan myös Katariina Suuren roolista näytelmässä, jonka on kirjoittanut Laila Hirvisaari (Hietamies). Helsingin kaupunginteatterissa hän oli mukana Ronald Harwoodin kirjoittamassa näytelmässä Kvartetti, joka sai ensi-iltansa vuonna 2001. Viimeisin vierailu kaupunginteatterissa on ollut teatteridiiva Sarah Bernhardtin roolin tulkitseminen näytelmässä Aurinko ja minä.


title: Kyllikki Forssell

text: Kyllikki Forssell on ollut kahdesti naimisissa. Ensimmäisen avioliiton hän solmi tutkija ja professori Patrick Bruunin kanssa, ja liitto päättyi avioeroon. Toisen avioliiton hän solmi vapaaherra Erik Indrenius-Zalewskin kanssa. Miehensä kuoltua vuonna 1962 Forssell ei ole avioitunut uudelleen.


title: Elna Hellman

text: Elna Pauliina Hellman (o.s. "Sällinen", myöhemmin "Tuomi", 13. heinäkuuta 1896 Viipuri – 6. toukokuuta 1981 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli kiinnitettynä Tampereen Työväen Teatteriin 1919–1963.


title: Elna Hellman

text: Hellman näytteli myös lukuisissa elokuvissa. Vuonna 1948 hän sai parhaan naissivuosan Jussin roolistaan elokuvassa "Laitakaupungin laulu". Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1951.


title: Elna Hellman

text: Hellman syntyi Viipurissa rautatieläinen Robert Sällisen ja Hilda Kurjen perheeseen. Isä kuoli Elnan ollessa 12-vuotias ja perheen äiti muutti lasten kanssa Tampereelle. Hilda avioitui Tampereen Teatterin puuseppä Reinhold Tuomen kanssa, minkä myötä myös Elnan sukunimi muuttui. Vuonna 1924 Elna avioitui muusikko Lauri Hellmanin kanssa.


title: Elna Hellman

text: Hellmanin ura teatterissa alkoi, kun häntä pyydettiin mukaan "Uunin takana" -näytelmään. Lavastaja Jussi Kari huomasi hänet esityksessä ja pyysi mukaan Tampereen Työväen Teatterin toimintaan. Kosti Elosta tuli Hellmanin tärkeä ohjaaja ja opettaja. Kesällä 1920 Hellman pääsi tuuraamaan sairastunutta näyttelijää Pyynikin kesäteatterissa, mikä oli lopullinen sysäys menestyksekkäälle näyttelijänuralle. Vuonna 1934 Edvin Laine kiinnitti Työväen Teatteriin turkulaisen Eero Roineen, josta hänestä tuli Hellmanin kanssa suosittu näyttämöpari.


title: Elna Hellman

text: Hellman oli yleisön rakastama koomikko ja luonnenäyttelijä. Hänen tyypillinen roolihahmonsa oli ”rehevä, koominen kansannainen”, kuten Läpikäytävän Henna Jalmari Finnen näytelmässä "Pitkäjärveläiset". Hän näytteli merkittäväksi muodostuneen roolin myös Wilho Ilmarin ohjaamassa samannimisessä elokuvassa (1951). Hellmanin toinen tärkeä rooli oli Miina-mummon rooli elokuvassa "Opri" (1954). Myöhemmin urallaan hän teki myös koskettavia ja vakavahenkisiä roolitöitä, kuten Åse-muorin roolin Henrik Ibsenin "Peer Gynt" -näytelmässä. 1950-luvulla Hellman ohjasi myös itse.


title: Elna Hellman

text: Hyvän lauluäänensä vuoksi hän sai myös subrettirooleja opereteissa. Primadonnana hän esiintyi Paul Abrahamin operetissa "Viktoria ja hänen husaarinsa".


title: Elna Hellman

text: Elna Hellman kuoli Tampereella 84-vuotiaana. Hänet on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle.


title: Indochine (yhtye)

text: Indochine on ranskalainen new wave/rock-yhtye, jonka Nicola Sirkis ja Dominique Nicolas perustivat vuonna 1981. Hyvin pian yhtyeeseen liittyi myös Dimitri Bodianski. Indochine on julkaissut tähän mennessä 10 studioalbumia, joista ensimmäinen, L'Aventurier, julkaistiin vuonna 1982 ja viimeisin, Black City Parade, vuonna 2013.


title: Indochine (yhtye)

text: Indochinen albumit ovat myyneet yhteensä pitkälti toista miljoonaa kappaletta. Erityisen suosittu yhtye on Ranskan lisäksi Kanadassa, Sveitsissä ja Belgiassa. Myös Perussa yhtye on suosittu: sen kerrotaan myyneen enemmän levyjä kuin Madonnan.


title: Indochine (yhtye)

text: Indochine perustettiin toukokuussa 1981 Pariisissa. Sen perusti kaksi ranskalaismiestä, Nicola Sirkis ja Dominique Nicolas. Pian mukaan liittyi myös Dimitri Bodianski, joka oli Nicolan ystävän serkku.


title: Indochine (yhtye)

text: Ensimmäinen konsertti pidettiin kahvila "Le Rose Bonbon":ssa Pariisissa 29. syyskuuta 1981. Tämän lyhyen lavaesiintymisen perusteella he saivat ensimmäisen levytyssopimuksensa. Ensimmäinen single julkaistiin marraskuussa 1981. Se sisälsi kaksi laulua, Dizzindence Politik ja Françoise, mutta ei saavuttanut suurta julkisuutta.


title: Indochine (yhtye)

text: Nicolan kaksosveli Stéphane Sirkis, joka oli jo aiemmin esiintynyt lavalla yhtyeen kanssa, liittyi yhtyeeseen virallisesti. Huhtikuussa 1982 yhtye levytti ensimmäisen albuminsa, "L'Aventurier:in", jota myytiin yli 250 000 kappaletta.


title: Indochine (yhtye)

text: Vuonne 1983 ilmestyi toinen albumi, "Le Péril Jaune", jota myytiin 225 000 kappaletta. 1984 heillä oli Ranskan kattava kiertue, ja he menestyivät myös Skandinavian maissa, joista eniten Ruotsissa.


title: Indochine (yhtye)

text: Vuonna 1985 he olivat saaneet suuren kannattajajoukon. Kolmas albumi, "3", myi 750 000 kappaletta Euroopassa. Serge Gainsbourg ohjasi musiikkivideon "Tes Yeux Noirs"iin, joka on yksi bändin menestyksekkäimmistä lauluista.


title: Indochine (yhtye)

text: 1986 yhtye juhlisti viisivuotista uraansa julkaisemalla live-tallenteen Pariisin Zénithissä pidetystä konsertista.


title: Indochine (yhtye)

text: Indochinen neljäs albumi, "7000 Danses", julkaistiin vuonna 1987. Se myi noin 320 000 kappaletta, eli huomattavasti vähemmän kuin edeltäjänsä "3". Tämä johtui osittain siitä, että yhtye pyrki tuottamaan valtavirrasta poikkeavan levyn. Rock-kriitikot väittivät arvosteluissaan Indochinea The Curen kopioksi. Kritiikistä huolimatta yleisö jatkoi yhtyeen kannattamista.


title: Indochine (yhtye)

text: Maaliskuussa 1988 yhtye aloitti maailmankiertueen.


title: Indochine (yhtye)

text: Väsyneenä monen kuukauden kiertämisestä yhtye piti tauon. Heidän viides studioalbuminsa, "Le Baiser", julkaistiin vuoden 1990 alussa. Fanit järkyttyivät huomatessaan, että Dimitri Bodianski ei enää kuulunut yhtyeeseen, päätettyään jättää bändin tammikuussa 1989. Hänen lähdölleen oli monia syitä. Indochinen musiikki oli kehittynyt vuosien aikana ja Dimitrin mielestä yhtye ei enää kaivannut saksofonistia. Hänestä oli myös tullut isä. Dimitri säilyy Indochinen alkuperäisen kokoonpanon rakastettuna jäsenenä, ja hän on lähtönsä jälkeen esiintynyt fanien iloksi satunnaisesti lavalla.


title: Indochine (yhtye)

text: Indochinen kymmenvuotisjuhla oli vuonna 1991. Asian juhlistamiseksi julkaistiin "Le Birthday Album". Se oli kokoelma-albumi, joka sisälsi myös yhden uuden laulun, "La Guerre Est Finie":n ("Sota on ohi"), joka julkaistiin myös singlenä. Levy myi yli 600 000 kappaletta Euroopassa. Samoihin aikoihin alkoi kuitenkin Persianlahden sota, joten monet radioasemat päättivät olla soittamatta kappaletta.


title: Indochine (yhtye)

text: Heidän kuudes studioalbumi, "Un Jour Dans Notre Vie", julkaistiin vuonna 1993. Se ei myynyt hyvin, eikä myöskään saanut hyviä arvosteluja.


title: Indochine (yhtye)

text: Vuonna 1999 Stéphane Sirkis, kitaristi, kosketinsoittaja ja Nicolan kaksosveli, kuoli 39-vuotiaana hepatiittiin. Hän toivoi, että yhtye jatkaisi toimintaansa vielä hänen kuolemansa jälkeenkin.


title: Indochine (yhtye)

text: Vuonna 2002 yhtye saavutti suosiota Paradize-albumillaan, joka sisälsi listahitin "J'ai Demandé à La Lune", ja joka myi miljoona kappaletta.


title: Indochine (yhtye)

text: Vuoden 2005 joulukuussa yhtyeeltä ilmestyi "Alice Et June" -albumi. Se sisältää yhteistyössä Placebon Brian Molkon kanssa tehdyn Pink Water 3:n.


title: Indochine (yhtye)

text: 2009 ilmestyi 11. studioalbumi "La République des Meteors", jonka kiertue päättyi loppuunmyydyllä Stade de Francella (80 000 katsojaa) Pariisissa vuonna 2010. Liikkui myös huhuja josko tämä olisi ollut Indochinen viimeinen konsertti koskaan.


title: Indochine (yhtye)

text: 2012 Indochine juhlisti 30-vuotista uraansa (uudelleen)julkaisemalla Paradize+10:n ja esiintymällä 1. ja 2. helmikuuta 2012 Pariisin Zenithissä. Innokas fanikunta osti liput (yhteensä 12 000 kpl) loppuun alle vartissa lippujen myyntiintulon jälkeen. Konsertissa kuultiin uutta materiaalia tulevalta albumilta.


title: Indochine (yhtye)

text: Vuoden 2013 helmikuussa ilmestyi Black City Parade, jonka julkaisemisen myötä Indochine on aloittava laajan kolmiosaisen kiertueen, joista ensimmäinen osa keskittyy aiemmilla kiertueilla "unohdettujen" pikkukaupunkien pienempiin saleihin.


title: Histoire de Melody Nelson

text: Histoire de Melody Nelson on ranskalaisen laulaja-lauluntekijän Serge Gainsbourgin vuonna 1971 ilmestynyt konseptialbumi. Albumin kappaleet kertovat "Lolita"-henkisen juonellisen tarinan ranskalaisen keski-ikäisen miehen suhteesta nuoreen englantilaiseen tyttöön.


title: Antti Litja

text: Antti Vilho Olavi Litja (s. 21. helmikuuta 1938 Antrea) on suomalainen Jussi-palkittu näyttelijä.


title: Antti Litja

text: Litja on näytellyt Tampereen Työväen Teatterissa (1963–1975), Suomen Kansallisteatterissa (1975–1985, 2012–2014), Helsingin Kaupunginteatterissa (1985–1987 ja 1995–2011) ja Tampereen Teatterissa.


title: Antti Litja

text: Antti Litja syntyi Antreassa 21. helmikuuta. Hänen äitinsä Helvi on kotoisin Savosta, isä Eino Antrean Kuukaupin kylästä. Hänellä on neljä siskoa, kaksoset Marja-Leena ja Anna-Liisa sekä Kirsti ja Hanna.


title: Antti Litja

text: Litja kävi kansakoulua Tervakoskella viisi vuotta. Hänen keskikoulutodistuksensa keskiarvo oli 7,27, johon hän ei ollut tyytyväinen. 16-vuotiaana hän muutti Helsinkiin. Hän ihaili kovasti James Deania ja otti tästä mallia muun muassa hiustyylissä. Litja yritti tehdä uraa muun muassa autonasentajana, sähkömiehenä ja pölyimuritehtaalla työskennellen. Nuorena hän oli mukana Helsingin kaupungin ylläpitämässä Nuorisoteatteri Klitsussa. Pääsykokeissa teatteriin hän imitoi James Deania.


title: Antti Litja

text: Litja halusi laivastoon, mutta päätyi Kontiolahdelle alkuvuonna 1958. Armeijan jälkeen työtön Litja haki Teatterikouluun, jossa hän opiskeli 1960–1963.


title: Antti Litja

text: Antti Litja on näytellyt lukuisissa televisiosarjoissa, elokuvissa sekä teattereissa. Hänen ensimmäinen ääniroolinsa animaatiossa on vuoden 2009 elokuvassa "Up – kohti korkeuksia", jossa hän esitti pääroolin. Litjan tunnetuimpia elokuvarooleja ovat muun muassa Kaarlo Vatanen elokuvassa "Jäniksen vuosi" sekä Aimo Niemi elokuvissa "Mies, joka ei osannut sanoa ei" ja "Loma". Kaikki kolme edellä mainittua elokuvaa ohjasi Risto Jarva, jonka luottonäyttelijä Litja oli.


title: Antti Litja

text: Litjan viimeiseksi elokuvaksi jäi "Mielensäpahoittaja", joka sai ensi-iltansa syyskuussa 2014. Hän kertoi Helsingin Sanomille antamassaan haastattelussa 30. maaliskuuta 2016 näyttelijänuransa olevan ohi.


title: Antti Litja

text: Litja sai vuonna 2015 sekä Betoni-Jussin elämäntyöstään että parhaan miespääosan Jussin.


title: Antti Litja

text: Antti Litja on kertonut sairastaneensa vaikeaa alkoholismia nuoruudestaan asti. Hänellä on kolme poikaa kolmen eri naisen kanssa. Vuonna 2014 Litja sai aivoinfarktin, jonka seurauksena hän joutui lopettamaan näyttelijän uransa. Hän viettää vanhuudenpäiviään Näyttelijöiden Vanhuudenkotisäätiön ylläpitämässä Thalian Torpassa Helsingissä.


title: Deutsche Operin metroasema

text: Deutsche Operin metroasema on Berliinin metron asema linjalla U2. Asema avattiin 14. toukokuuta 1906 nimellä "Bismarckstraße". Vuonna 1978 uusi asema 380 metriä idempänä sai tuon nimen.


title: Deutsche Operin metroasema

text: Asemalla on kaksi laituria ja neljä raidetta. Alkuun liikennettä kulki vain keskimmäisillä raiteilla pohjoiseen Richard-Wagner-Platzin metroaseman (silloiselta nimeltään "Wilhelmplatz") suuntaan; 29. maaliskuuta 1908 ulommat raiteet Theodor-Heuss-Platzin metroaseman (silloiselta nimeltään "Reichskanzlerplatz") suuntaan avautuivat. 1. elokuuta 1929 asema vaihtoi nimensä läheisen oopperatalon mukaan muotoon "Städtische Oper (Bismarckstraße)". Nimi muuttui jälleen 16. elokuuta 1934, jolloin aseman nimeksi tuli "Deutsches Opernhaus (Bismarckstraße)". Oopperatalo vaurioitui toisessa maailmansodassa, ja kaksi päivää ennen uuden oopperatalon avajaisia 22. syyskuuta 1961 aseman nimeksi tuli "Deutsche Oper (Bismarckstraße)". 1. toukokuuta 1970 liikenne Richard-Wagner-Platzille lopetettiin uuden U7-linjan tieltä, joka aloitti liikenteen 28. huhtikuuta 1978.


title: Deutsche Operin metroasema

text: 8. heinäkuuta 2000 metrojunan viimeinen vaunu syttyi tuleen asemalla oikosulun takia. Matkustajat joutuivat pakenemaan yhdellä uloskäynnillä varustetulta asemalta metrotunnelia pitkin. Asemalle on sittemmin rakennettu lisää uloskäyntejä. Myös muille vastaaville asemille aiotaan tehdä uusia uloskäyntejä. Siihen asti kaikki vastaavat asemat on miehitetty.


title: Deutsche Operin metroasema

text: Portugalin suurlähettiläs S.E. Nuenes Barata lahjoitti José de Guimarãesin maalauksia aseman koristelua varten tulipalon jälkeen. Taideteokset ovat koristaneet asemaa 30. lokakuuta 2002 lähtien.


title: Korvalappustereot

text: Korvalappustereot (engl. "walkman") ovat musiikin soittamiseen tarkoitettu laite, jolla yleisimmin tarkoitetaan varsinkin 1980-luvulla käytettyä kannettavaa kasettisoitinta.


title: Korvalappustereot

text: Ensimmäiset korvalappustereot kehitettiin 1970-luvulla, mutta varsinaisen suosionsa ne saavuttivat vasta 1980-luvulla c-kasetteja soittavina laitteina. Yksi ensimmäisistä ja myös tunnetuimmista laitteista oli Sony Walkman. 1980-luvun loppua kohden laitteet pienenivät ja kevenivät, ja useissa malleissa oli myös fm-radio. 1980-luvulla kehitettiin myös kannettavat cd-soittimet, mutta ne syrjäyttivät kasettisoittimet vasta 1990-luvulla, johtuen lähinnä ensimmäisten kannettavien cd-soitinten huonosta tärinän siedosta. Tämä aiheutti herkästi musiikin pätkimistä, mikä oli paha puute etenkin liikkuvalle nuorisolle suunnattujen laitteiden ominaisuuksissa.


title: Korvalappustereot

text: 2000-luvulla mp3-soittimet syrjäyttivät kannettavat cd-soittimet, ja myös nimitys ”korvalappustereo” on jäänyt viimeistään niiden myötä pois käytöstä. Kannettavia laitteita on kehitetty myös DAT- ja MiniDisc-formaateille.


title: Korvalappustereot

text: Älypuhelimien ja musiikkipalveluiden monipuolistumisen myötä erilliset kannettavat musiikkisoittimet ovat vähentyneet radikaalisti.


title: Eila Pehkonen

text: Eila Mirjam Pehkonen (18. lokakuuta 1924 Lieksa, Pielisjärvi – 10. syyskuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Teatterimaailma tunsi Eila Pehkosen nimellä Pehkis.


title: Eila Pehkonen

text: Pehkonen syntyi Lieksassa kelloseppä Otto Pehkosen viisilapsiseen perheeseen. Hän oli kiinnostunut näyttelemisestä ja teatterista lapsuudesta asti nähtyään Aku Korhosen teatteriseurueen esityksen Lieksassa. Vuonna 1945 Pehkonen pääsi Helsinkiin opiskelemaan Teatterikouluun, josta valmistui 1947.


title: Eila Pehkonen

text: Pehkonen oli kiinnitettynä Porin Teatteriin 1947–1948, Turun Kaupunginteatteriin 1948–1949, Vaasan Suomalaiseen Teatteriin 1949–1950, Intimiteatteriin 1953–1961, Radioteatteriin 1961–1971 sekä Helsingin Kaupunginteatteriin 1971–1990. Hänen elokuvauransa alkuaikojen tunnetuimmat roolit ovat kahdessa Valentin Vaalan ohjaamassa elokuvassa: nimiosa elokuvassa "Maaret – tunturien tyttö" (1947) ja pääosa Sillanpää-filmatisoinnissa "Ihmiset suviyössä" (1948).


title: Eila Pehkonen

text: Sittemmin hän näytteli sekä Jouko Turkan että Ralf Långbackan ohjauksissa, muun muassa Turkan "Putkinotkossa" ja "Hypnoosissa". "Putkinotkon" elinvoimainen ja tiukka Rosina olikin yksi Pehkosen suurista näyttämöteoista. Långbacka ohjasi häntä muun muassa "Lokissa".


title: Eila Pehkonen

text: Viimeinen televisiorooli Pehkosella oli Armi-kylvettäjänä vuosina 1990−1991 televisiosarjassa "Hyvät herrat", jossa hän näytteli kuolemaansa asti. Näyttämöllä Pehkosen viimeiseksi rooliksi jäi Raivoisien Ruusujen naistuotannossa, Oresteiassa, kuningas Agamemnonin rooli.


title: Eila Pehkonen

text: Teatterikriitikko Jukka Kajava kuvasi Pehkosta muistokirjoituksessaan syyskuussa 1991 muun muassa seuraavasti: ”Pehkis oli teatterin voimanainen: kansannaisten juureva tutkija ja tulkitsija, mutta myös kepeänä säkenöivä komedienne. Hän oli näyttämöllä se henkilö, jonka ympärillä säteili.” Pehkonen sai Jussi-patsaan 1972 parhaasta naispääosasta tv-elokuvassa "Se on sitten kevät" ja Ida Aalberg -näyttelijäpalkinnon vuonna 1981.


title: Eila Pehkonen

text: Pehkonen oli vuodesta 1948 naimisissa näyttelijä ja oopperaohjaaja Yrjö Kostermaan kanssa, ja avioliitosta syntyi kaksi lasta.


title: Ernst-Reuter-Platzin metroasema

text: Ernst-Reuter-Platz on Berliinin metron asema linjalla U2, samannimisen aukion kohdalla. Asema avattiin 14. joulukuuta 1902 nimellä "Knie". Asemalla on kaksi laituria, jotka vuonna 1929 pidennettiin 90 metristä 110 metriin, jotta kahdeksanvaunuiset junat mahtuisivat asemalle. Hissejä ei laitureille ole. Pikabussilinja M45 pysähtyy paikalla.


title: Liljat

text: Liljat ("Lilium") on liljakasvien ("Liliaceae") heimoon kuuluva, noin 100 lajia käsittävä kasvisuku. Se kasvaa luontaisesti pohjoisen pallonpuoliskon leudolla vyöhykkeellä: suuressa osin Eurooppaa ja Aasiaa alueella, joka ulottuu idässä Japaniin ja etelässä Etelä-Intiaan ja Filippiineille asti. Pohjois-Amerikan mantereella liljoja tavataan luontaisesti Etelä-Kanadassa ja suuressa osin Yhdysvaltoja. Suomessa villinä kasvavat liljat ovat viljelyjäänteitä tai -karkulaisia. Näitä voivat olla esimerkiksi varjolilja ("Lilium martagon") ja ruskolilja ("Lilium bulbiferum"). Liljoja tiedetään kasvatetun jo yli 3000 vuotta sitten. Historiallisista lähteistä ja arkeologisista löydöistä on saatu merkkejä liljojen viljelystä muinaisessa Egyptissä sekä minolaisen kulttuurin aikana Thiran saarella. Vielä parisataa vuotta sitten niitä tunnettiin vain muutama laji, kun niitä nykyisin tunnetaan noin 100. Vanhimpia Euroopassa kasvatettuja koristekasveja on madonnanlilja..


title: Liljat

text:
Liljoja käytetään paljon leikkokukkina sekä koristekasveina puutarhoissa, ja lajeista on jalostettu runsaasti uusia puutarhalajikkeita.
Heraldinen lilja ("Fleur de lis") tunnetaan myös symbolina monessa yhteydessä, esimerkiksi partiolaisten keskuudessa. Se esiintyy myös Québecin lipussa, Turun vaakunassa ja vallankumousta edeltäneen Ranskan kuningaskunnan lipuissa.


title: Liljat

text: Lilja on suomen kielessä naisen etunimi. Monissa muissakin kielissä lilja-sanan vastine on naisen etunimi.


title: Liljat

text: Liljojen rakenne on tyypillinen yksisirkkaisille ruohovartisille kasveille. Niillä on puutumaton verso, josta maanpäällisen osan muodostaa kukkaverso. Maanalainen verson osa muodostaa varastoelimenä toimivan sipulin. Vuotuisessa kasvukierrossa edellisen vuoden hankasilmusta muodostuneet sipulit kehittävät päätesilmustaan kukkaverson, jonka kasvu päättyy kukintaan. Liljojen kasvutapa on siis sympodiaalinen eli haarajatkoinen. (Vrt. narsissikasvit)


title: Liljat

text:
Sipulissa ei ole tulppaanin sipulin tapaan kuorta. Sipulilehdet ovat kehittyneet meheviksi sipulisuomuiksi, joihin kasvukauden aikana varastoidaan hiilihydraatteja sekä vettä.
Monet liljalajit kehittävät sipulin pohjassa olevien, monivuotisten juurien lisäksi sipulin ja maanpinnan väliseen ilmaverson osaan versojuuria.
Liljojen lehdet ovat joko pitkin vartta hajallaan tai säännöllisissä 5-7 lehden kiehkuroissa. Lehdet ovat yksisirkkaisille tyypillisesti silposuoniset, tasareunaiset ja muodoltaan soikeat tai keihäsmäiset.


title: Liljat

text:
Kukinto voi olla muodoltaan tähkä, kerrannaistähkä, sarja tai kerrannaissarja. Kukkien määrä vaihtelee suuresti lajeittain: joillain lajeilla niitä muodostuu 1-3, toisilla kukkia voi olla kymmeniä jopa yli sata yhtä versoa kohden. Kukan rakenne on kuitenkin kaikilla lajeilla samanalainen. Kukan rakenteissa toistuu luku 3: sikiäin on kolmilokeroinen, luotti kolmiosainen, heteitä on kolme kahdessa kehässä samoin kehälehtiä (tepalit), joista ulompia kutsutaan sepaleiksi ja sisempiä petaleiksi. Petalit ovat useimmilla lajeilla selvästi leveämmät kuin sepalit. Heteiden ja kehälehtien määrä on siis kuusi. Kukat ovat väriltään yksiväriset tai kirjavat, usein pilkulliset. Liljat voidaan jakaa kolmeen pääryhmään kukan muodon mukaan; (1)sivusuuntainen ja torvimainen, esimerkiksi kuningaslilja, (2) pysty ja maljamainen, esimerkiksi ruskolilja, (3) nuokkuva ja kehälehdiltään taakse käänteinen, esimerkiksi tiikerinlilja.
Liljakasvit voidaan erottaa rakenteeltaan hyvin samanlaisista narsissikasveista mm. sikiäimen asemasta kukassa: liljakasveilla sikiäin on kehän päällinen (eli kukan sisällä), kun taas narsissikasveilla se on kehän alainen eli jää kehälehtien ulkopuolelle.
Hedelmöitys tapahtuu yleisimmin hyönteisten avustuksella. Liljalajit ovat itsesteriilejä. Lajien välisiä risteytymiä tunnetaan useita, joista jotkut ovat mahdollisesti syntyneet spontaanisti.
Hedelmöityksen seurauksena kehittyvä kotahedelmä on kolmilokeroinen, kussakin lokerossa kehittyvät siemenet sijaitsevat kahdessa pystysuorassa rivissä. Yhteen siemenkotaan voi kehittyä jopa 300 siementä. Ohut, paperimainen kuori muodostaa koko siemenen ympäri ulottuvan lenninsiiven, jonka avulla siemenet voivat kulkeutua pitkiäkin matkoja. Siementen leviämistä edistää ilmaverson säilyminen talven aikana talven törröttäjänä, jolloin siementen kulkeutuminen hangen pinnalla on tehokasta.


title: Liljat

text: Useimmat liljat viihtyvät neutraalissa tai lievästi happamassa maassa. Tosin jotkin lajit näyttävät kasvavan parhaiten kalkkipitoisessa maassa. Tällaisiin "kalkinsuosijoihin" kuuluu mm. madonnanlilja, jota ei tosin kovin yleisesti meillä viljellä. Kasvupaikan tulee olla hyvin ojitettu, mullan humuspitoista ja vettä läpäisevää. Hyvä keino huolehtia kasvupaikan riittävästä ojituksesta on istuttaa liljat "sorapedille". Tämä tarkoittaa sitä, että kasvupaikkaa perustettaessa pohjalle laitetaan karkeaa soraa, jopa sepeliä, ja tämän päälle vasta ruokamulta. Kasvualustaan kannattaa sekoittaa myös hiekkaa. Liljat viihtyvät, kun niiden kukat ovat auringossa ja juuret varjossa.


title: Liljat

text:
Liljalajeista yleisimmin viljellää madonnanliljaa, kuningasliljaa, tiikerililjaa, ruskoliljaa ja
varjoliljaa, joista viimeksi mainitut kolme ovat myös yleisimmin Suomessa viljellyt liljalajit.


title: Liljat

text: Liljat pitäisi istuttaa mieluiten syksyllä. Sipulien istutussyvyys riippuu lajista: nyrkkisääntönä versojuuria muodostavat lajit tulisi istuttaa syvyyteen, joka vastaa 2-3 kertaa sipulin läpimittaa. Madonnanlilja ja monet amerikkalaiset lajit pitää istuttaa kuitenkin aika lähelle maan pintaa.


title: Liljat

text: Liljojen suvussa on yhteensä noin 100 lajia, joista valtaosa on kotoisin itäisestä Aasiasta. Luonnonvaraisena liljalajeja elää pohjoisella pallonpuoliskolla Euraasiassa sekä Pohjois-Amerikassa. Liljalajit elävät lähes poikkeuksetta vuoristoisilla seuduilla, yleensä 1500 - 2500 m korkeudella merenpinnasta. Tämän vuoksi hyvinkin eteläisiltä leveyspiireiltä kotoisin olevat lajit sietävät alhaisia lämpötiloja, jopa pakkasta.


title: Liljat

text: Lajit on luokiteltu eri aikoina erilaisilla kriteereillä. Ensimmäiset luokitukset perustuivat kukkien muotoon sekä maantieteelliseen alkuperään. Uudemmat luokittelut ottavat rakenteellisten seikkojen lisäksi huomioon myös kemiallisen ja geneettisen samankaltaisuuden. Erityisesti fylogeneettiset analyysit ovat osittain muuttaneet perinteistä käsitystä liljasuvun sisäisestä sukupuusta. Se on myös vahvistanut käsitystä siitä, että konvergenssi selittää yhä useammin morfologisen samankaltaisuuden kuin lajien geneettinen lähisukulaisuus.


title: Suojoki

text: Suojoki (myös Suoju, ) on Ääniseen laskevan Suojoen vesistön laskujoki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Joen yläjuoksu noin 50 kilometrin matkalta kuului Suomelle vuoteen 1944 asti. Suojoki on 160 kilometriä pitkä ja sen leveys on 100–225 metriä. Suurin mitattu syvyys joessa on lähes yhdeksän metriä. Suojoki on hyvin koskinen, joten se ei sovellu vesiliikenteelle. Joessa elää muun muassa monni.


title: Suojoki

text: Suojoki saa alkunsa Suojärven pohjoispään itäisimmästä lahdesta. Suojärvestä Suojoki virtaa itään ja laskee entisellä Suomen itärajalla olevaan Lapinjärveen. Lapinjärveen laskee, Suojoen lisäjoki, Irstasjoki, jonka alajuoksu kulkee entistä itärajaa pitkin. Lapinjärvestä Suojoki virtaa entisen itärajan itäpuolelle, virtaa noin 10 kilometriä etelään ja palaa taas entiselle Suomen alueelle, niin sanotun Hyrsylän mutkan alueelle, jossa siihen laskee Pyhäjoki lännestä ja Hyrsylänjärvi etelästä. Tämän jälkeen Suojoki muodostaa suuren Ignoilankosken, jossa alueen Suomelle kuuluessa oli suuri vesivoimala. Hyrsylänmutkan alueelta Suojoki virtaa itään, pois entiseltä Suomen alueelta. Tämän jälkeen se virtaa Sotjärven ja Vahatjärven läpi ja laskee Ääniseen Petroskoin pohjoispuolla. Joen suun lähellä on Suojun maaseututaajama.


title: Zoologischer Gartenin rautatieasema

text: Zoologischer Gartenin rautatieasema (, yleisesti vain "Bahnhof Zoo") on keskeinen rautatieasema Berliinissä. Alkujaan vuonna 1882 avattu asema sijaitsee kaupungin läntisessä keskustassa ("City West"). Se on saanut nimensä viereisen eläintarhan mukaan.


title: Zoologischer Gartenin rautatieasema

text: Asema sijaitsee kaupungin läpi itä-länsi-suunnassa kulkevan, "Stadtbahn"-nimisen korkoradan varrella. Siten sen maanpäällinen osa on korotettu maantasoa ylemmäs. Aseman tällä osalla on kuusi laituriraidetta, joilla pysähtyvät Berliinin S-Bahnin linjat S5, S7 ja S75 sekä eräät Regionalbahn-linjat ja kaukojunat. Lisäksi maan alla on metroasema, jolla on yhteensä neljä, kahdessa eri tasossa olevaa laituriraidetta. Niitä käyttävät Berliinin metron eli U-Bahnin linjat U2 ja U9. Aseman edessä sijaitsee myös vilkas bussiasema.


title: Zoologischer Gartenin rautatieasema

text: Berliinin jaon aikana Zoologischer Gartenin asema oli Länsi-Berliinin tärkein kaukoliikenneasema, mutta kun uusi Berliinin päärautatieasema avattiin vuonna 2006, Deutsche Bahn lakkautti ICE- ja IC-junien pysähdykset Zoolla. Tämä johti mittaviin, mutta toistaiseksi tuloksettomiin protesteihin Berliinissä, myös viralliselta taholta. Muutamat Venäjälle ja Ukrainaan kulkevat junat tosin käyttävät asemaa edelleen. Kaukoliikenteen lähes täydellisen loppumisen myötä päivittäinen matkustajamäärä Zoon rautatieasemalla väheni 130 000 matkustajasta 100 000 matkustajaan. Myös seudullisessa liikenteessä Zoo menetti asemiaan ja putosi toiselle sijalle Friedrichstraßen rautatieaseman jälkeen.


title: Zoologischer Gartenin rautatieasema

text: Asema avattiin alkujaan vuonna 1882. Vuonna 1902 U2 aloitti liikennöinnin asemalle. Asemaa laajennettiin vuosien 1934 ja 1940 välillä. U9 tuli asemalle vuonna 1961.


title: Zoologischer Gartenin rautatieasema

text: Vuonna 1981 valmistuneen elokuvan "Christiane F. – tyttö metroasemalta" eräs keskeinen tapahtumapaikka on Zoologischer Gartenin asema.


title: Prättäkitti

text: Prättäkitti (myös Rättäkitti), oli 1600-luvulla elänyt noita ja ennustaja ja Mannisten kylän Tepon talon emäntä Loimaalla, nykyisellä Ypäjällä.


title: Prättäkitti

text: Prättäkitin kerrotaan muun muassa ennustaneen Loimaan kirkon palon vuonna 1888, ja että Loimaan Peltoisten Välimetsässä vielä on joskus kaupunki, että maailma vyötetään rautaisella vyöllä ja että Loimijoen yli tehdään rautainen silta, jota ajetaan rautaisilla hevosettomilla vaunuilla. Tarinan mukaan Prättäkitin kuoleman jälkeen hänen arkkunsa oli niin painava ettei sitä saatu hevosella vedetyksi mäen päälle, ja arkku lensi useaan kertaan kuuseen.


title: Prättäkitti

text: Prättäkitti on kiehtonut ihmisten mielikuvitusta: häneen liittyvistä tarinoista on kirjoitettu Suomessa tutkielmia ja loimaalainen kirjailija Pirkko Jaakola on kirjoittanut kuunnelman "Prättäkitti, noita Nousiaisista" (1980), josta on tehty myös käännös saksaksi ja näytelmäsovitus. 2000-luvulla Prättäkitistä on ilmestynyt myös satukirja. Rättäkittiä tutkinut folkloristi Kristiina Kestinen liittää tarinat Rättäkitistä varsinkin rautatien Loimaalle 1800-luvun lopussa tuomaan modernisaatioon.


title: Bülowstraßen metroasema

text: Bülowstraßen metroasema on Berliinin metron asema linjalla U2. Asema sijaitsee Bülowstraßella. Asemalla on hissit. MetroBus-linjat M19 ja M48 risteävät aseman kohdalla.


title: Suojärvi (järvi)

text: Suojärvi () on Suojoen vesistön keskusjärvi Suojärven piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Järven pinta-ala on 58,6 km² ja se sijaitsee pääasiassa Suojärven kunnan alueella, lukuun ottamatta Naistenjärven kuntaan kuuluvaa pohjoispäätä. Pohjoispäästään kaksihaarainen Suojärvi on noin 20 kilometriä pitkä ja sen pinta on 137 metriä merenpinnan yläpuolella Suojärveen laskee lännestä Annankosken ja Karatsalmen kautta lähes samankokoinen Salonjärvi. Pohjoisesta Suojärveen laskee Myrys-, Ylisen- ja Syväjärven yhteinen laskujoki. Suojärven pohjoispään itäisemmästä lahdesta saa alkunsa järven laskujoki Suojoki, joka laskee Ääniseen.


title: Suojärvi (järvi)

text: Järvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle 1940 ja 1944 luovuttamalla alueella. Suomelle kuuluessaan järvi kuului Suojärven kuntaan, joka oli saanut nimensä järven mukaan. Järven pohjoispäässä sijaitsi Suojärven ortodoksinen kirkonkylä, Varpakylä ja eteläpäässä puolestaan luterilainen kirkonkylä, Suvilahti. Lisäksi järven länsirannalla sijaitsi Suojärven kunnan eteläosan käsittäneen Annantehtaan ortodoksisen seurakunnan kirkonkylä. Muita rantakyliä olivat Kaipaa, Mökkö, Vuontele ja Pönttösenvaara.


title: Suojärvi (täsmennyssivu)

text: Suojärvi on:


title: Mendelssohn-Bartholdy-Parkin metroasema

text: Mendelssohn-Bartholdy-Parkin metroasema on Berliinin metron asema linjalla U2. Se sijaitsee samannimisessä puistossa. Asema avattiin 2. lokakuuta 1998. Tällä pinta-asemalla on kaksi asemalaituria. Liikennelaitos maksoi itse koko aseman rakentamisen.


title: Panspermia

text: Panspermia (suomeksi ”siemeniä kaikkialla”) on hypoteesi avaruudessa vaeltavista elämänsiemenistä. Hypoteesin mukaan elämä Maahan olisi voinut saapua ulkoavaruudesta. Tämän hypoteesin elämän alusta maapallolla esitti ensimmäisenä 500-luvulla eaa. elänyt kreikkalainen filosofi Anaksagoras. Sittemmin ovat lukuisat tutkijat, kuten brittiläinen tähtitieteilijä Sir Fred Hoyle (1915–2001), herättäneet henkiin hypoteesin alkeellisista eliöistä, jotka syntyivät kaukana avaruudessa ja saapuivat Maahan monilla eri tavoilla. 1960-luvulla hypoteesi kuitenkin koki takaiskun, kun huomattiin avaruuden säteilyn olevan oletettua vahingollisempaa, eikä elämää synnyttävää vettä oltu löydetty muilta planeetoilta. Panspermiahypoteesi ei kuitenkaan selitä elämän synnyn alkua, vaan sen miten se olisi voinut levitä yhdestä paikasta muualle, ja lisäksi monet tutkijat pitävät sitä huuhaana.


title: Panspermia

text: Viime vuosina panspermiahypoteesi on taas noussut esiin. Muualtakin kuin Maasta on löydetty vettä ja toiseksi monet pieneliöt pystyvät säilymään avaruudessa vuosia hengissä. Nasan Cassini-avaruusluotain lähetti maahan kuvia Saturnuksen Enceladus-kuusta, joissa näkyi jäähiukkasten ja vesihöyryn muodostamia geysireja. Myös Galileo-luotain havaitsi Jupiterin Europa-kuussa sähkövirtaa, jota ei voi syntyä kuivalla kappaleella, joten Europassa on ilmeisesti suolavettä.


title: Panspermia

text: Mars-planeetta on nykytutkimukselle merkittävin kohde, koska se on pienempi kuin Maa, on se voinut jäähtyä nopeammin Aurinkokunnan synnyn jälkeen. Myös Marsin painovoima on heikompi, joten siihen ei ole ilmeisesti kohdistunut yhtä paljon asteroidihyökkäyksiä. Näiden seikkojen vuoksi elämää on voinut kehittyä Marsissa aiemmin kuin Maassa. Edellytykset elämälle Aurinkokunnassa ovat voineet olla olemassa jo 200 miljoonaa vuotta sen synnyn jälkeen. Meteorit ovat voineet kuljettaa aineksia planeetalta toiselle, joten on mahdollista että elämää on levinnyt Marsista Maahan. Esan Mars Express -luotaimen 2005 vuoden lopussa tekemät havainnot mahdollisesta vesijäästä tukevat oletusta, että nuori Mars on saattanut olla lämmin planeetta, jossa oli tulivuoria, valtameriä ja kaasukehä. Jos elämä sai siellä alunsa, on mahdollista, että se yhä viihtyisi maanalaisissa taskuissa, joissa geoterminen lämpö pitää veden juoksevana.


title: Panspermia

text: On myös tosiasia, että Marsin pinnalta sinkoutuu ajoittain meteoriitteja Maan pinnalle. Ne lähtevät liikkeelle, kun suuri meteori iskeytyy Marsin pintaan, jonka voimasta avaruuteen sinkoaa tonneittain kiveä. Laboratoriokokeissa on osoitettu, että monet bakteerit kestävät rajun kiihtyvyyden, jolla kivenkappaleet lähtevät planeetan pinnalta avaruuteen.


title: Panspermia

text: Myöskään vahingollinen avaruussäteily ei tapa kaikkia eliöitä. Nasa on suorittanut muutamia kokeita, joissa hämmästystä herätti, että vain osa bakteereista kuoli ollessaan alttiita avaruuden säteilylle. Bakteereita selvisi hengissä myös vuoden 2003 Columbia-avaruussukkulan tuhosta. Columbia-sukkulan mukana oli muutamia laatikoita bakteereita, ja yksi niistä löydettiin hylyn osien joukosta. Nykytutkimuksen mukaan on todennäköistä, että monet bakteerit kestäisivät matkan Marsista Maahan. Teorioita on myös esitetty siitä, olisiko elämä voinut tulla Maahan Aurinkokunnan ulkopuolelta. Useimmat tutkijat pitävät sitä kuitenkin lähes mahdottomana, eikä maapallolta myöskään ole löydetty Aurinkokunnan ulkopuolelta lähteneitä meteoreja. Myös on laskettu, ettei lähdöstä tai törmäyksestä syntyvä lämpötila tapa kaikkia eliöitä, jos ne ovat tunkeutuneet muutaman millimetrin syvyyteen meteoriin.


title: Panspermia

text: Vuonna 1996 nousi kohu, kun NASAn tutkijat ilmoittivat löytäneensä fossiilisia mikrobeita ALH84001-meteoriitista, jonka arvellaan lähteneen Marsista 15 miljoonaa vuotta sitten. Monet tahot kuitenkin kyseenalaistivat tämän. Eri maiden laboratoriot, jotka tutkivat näytteitä, saivat erilaisia tuloksia. NASAa epäiltiin pelkästä julkisuuden tavoittelusta.


title: Latveria

text:
Latveria on kuvitteellinen valtio Marvel-universumissa. Se on sijoitettu Unkarin, Serbian ja Romanian väliin. Sen rajanaapureihin kuuluu myös kuvitteellinen Symkaria.
Latverian pääkaupunki on Doomstadt, joka sijaitsee Kline-joen pohjoisosassa. Latverian asukaslukumäärä on noin 500 000 (karkea arvio).


title: Latveria

text: Latveriaa hallitsee Victor von Doom, alias Tohtori Doom. Von Doom on onnistunut pitämään maansa erossa kansainvälisistä selkkauksista ja taloudellisilta katastrofeilta. Vaikka hänet on syrjäytetty useita kertoja, von Doom on aina onnistunut palaamaan valtaistuimelle ja palauttamaan maansa talouden ennalleen.


title: Latveria

text: Latverian asukkaat koostuvat eri Euroopan kansalaisuuksista ja romaneista. Von Doom on erityisen kiinnostunut kansalaistensa hyvinvoinnista eikä maassa esiinny miltei lainkaan rasismia.


title: Latveria

text: Von Doomin luomien teknologisten keksintöjen avulla Lateria on onnistunut pitämään maansa suhteellisen saasteettomana. Von Doomin kehittämien aseiden ja joukkojen vuoksi Latveriaa pidetään supervaltana. Latveriassa ei kuitenkaan ole supervoimaisia henkilöitä, ainoastaan von Doomin luomat robottipoliisit, joiden ansiosta rikosten määrä on miltei nollassa.


title: Miltiádis Gkoúskos

text: Miltiádis Gkoúskos (, 1877 – 1904) oli kreikkalainen yleisurheilija. Hän kilpaili ensimmäisissä nykyaikaisissa olympialaisissa Ateenassa vuonna 1896.


title: Miltiádis Gkoúskos

text: Ateenan kisoissa Gkoúskoksen laji oli kuulantyöntö. Hän sijoittui toiseksi häviten yhdysvaltalaiselle Robert Garrettille kahdella senttimetrillä (Garrett työnsi 11,22 m ja Gkoúskos 11,20 m) .


title: Siikalatva (alue)

text: Siikalatva on yhteisnimitys Pohjois-Pohjanmaalla Siikajoen yläjuoksulla sijaitseville kunnille. Vanhastaan alueen kunniksi luettiin Kestilä, Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä. Entinen Siikalatvan seutukunta (nyk. Haapaveden-Siikalatvan seutukunta) sekä nykyiset Siikalatvan kunta ja Siikalatvan seurakunta ovat saaneet nimensä alueesta.


title: Jotain muuta

text: Jotain muuta on Tiktakin toinen varsinainen studioalbumi, joka julkaistiin 16. marraskuuta 2001. Albumia on myyty yli 100 000 kappaletta, jolloin se on myynyt triplaplatinaa (raja 90 000 kappaletta). Albumi vietti Suomen virallisella albumilistalla 30 viikkoa, joista 13 kymmenen myydyimmän joukossa. Albumi oli parhaimmillaan listan ensimmäisellä sijalla, jossa se olikin koko joulukuun 2001 ajan.


title: Jotain muuta

text: Albumin avaussingle "Häiritsen sinua" julkaistiin 17. syyskuuta 2001. Single vietti Suomen virallisella singlelistalla yhdeksän viikkoa. Joista paras sijoitus, kolmas, saavutettiin ensimmäisellä listaviikolla. Toinen single "Kyyneleet" julkaistiin 9. marraskuuta ja siitä kasvoi yksi yhtyeen suurimmista hiteistä, vaikka se ei viettänytkään singlelistalla kuin seitsemän viikkoa; parhaimmillaan toisella sijalla. Albumilta julkaistiin vielä singlet "Jotain muuta" ja "Satuprinsessa, joista jälkimmäinen vietti singlelistalla kaksi viikkoa.


title: Jotain muuta

text:
Albumin kappaleista kaksi on coveria: "Kaupungin lapset" on suomenkielinen versio Kim Wilden vuonna 1981 julkaistusta "Kids in America" -kappaleesta. Suomen kielisen version on ensimmäisen kerran levyttänyt Mona Carita. Tiktakin esittämässä versiossa on käytetty pohjana Raul Reimanin suomentamaa teksiä, mutta sen on osittain kirjoittanut uudestaan yhtyeen laulaja Petra ja Pauli Hanhiniemi.
Toinen cover on kappale "Lentoon", joka on ruotsalaisen Lambretta -yhtyeen ensimmäinen single vuodelta 1999. Suomenkieliset sanat kappaleeseen teki Pauli Hanhiniemi.


title: Jotain muuta

text: Loppuvuodesta 2001 julkaistu "Jotain muuta" -albumi sai jatkoa noin vuosi julkaisunsa jälkeen, kun siitä julkaistiin erikoisversio Jotain muuta... ja jotain uutta!. Julkaisu sisältää uudistetun version "Jotain muuta" -albumista sekä lähes kaikista sen kappaleista englannin kieliset versiot. "Jotain muuta... ja jotain uutta!" vietti albumilistalla yhdeksän viikkoa ja sen paras sijoitus oli 10.


title: Jotain muuta

text: Albumi sisältää kaksi, Jodi Marrin ja Richie Supan tekemää, uutta kappaletta: "Jää" ("Glass") ja "Johdattaa" ("Underground"). "Jää" julkaistiin myös singlenä ja se vietti singlelistalla yhdeksän viikkoa, parhaana sijoituksenaan sija kolme.


title: Jorma Pitkänen

text: Jorma Juhani ”Jope” Pitkänen (s. 31. heinäkuuta 1947 Kuopio) on suomalainen, savolaisaiheistaan tunnettu sarjakuvantekijä Suonenjoelta. Pitkäsen tunnetuimmat sarjakuvat ovat "Näkymätön Viänänen" ja "Lempi". Tyyliltään ne ovat humoristisia strippejä, joissa satiirin keinoin ilkutaan yhteiskuntaa, joukkoliikkeitä ja joskus uskontoakin. Osansa saavat myös sarjakuvantekijät ja taiteilija itse; "Elämätä" sarjakuva-albumissa (Like, 2006) hän kertoo planeettamme tuotteliaimman sarjakuvataiteilijan, suomalaisen Ruben Oscar Roligsonin työpäivästä.


title: Jorma Pitkänen

text: Pitkänen on kertonut olleensa sarjakuvauransa alussa taistolainen. Ilkka Heilän B. Virtanen ja Kari Suomalainen ovat Pitkäsen suosikkeja. Ensimmäinen julkaistu sarjakuva oli savonmurretta käyttävä "Näkymätön Viänänen" Sarjis-lehdessä. Sen jälkeen hän on laatinut kymmeniä eri sarjakuvia (mm. "Vossikka" ja "Näläkämäk") varsinkin paikallislehtiin sekä joihinkin miestenlehtiin.


title: Jorma Pitkänen

text: Sarjakuvassa "Mauno Mansikka" hän kuvasi ulkohuussia ortodoksikirkon muotoisena. Tapaus joutui uskonnon pilkkaamisena Julkisen sanan neuvostoon. "Mauno Mansikan" koostealbumin alaotsikkona oli "”sarjakuvapornoa Savosta”".


title: Jorma Pitkänen

text: Pitkäselle myönnettiin Puupäähattu vuonna 1983 ja valtion taiteilijaeläke 2008.


title: Jorma Pitkänen

text: Tammikuusta 2015 alkaen turkulainen Lempo Kustannus alkoi julkaista Pitkäsen albumeita kuukausittain Jopen kirjakerhon kautta.


title: Arianespace

text: Arianespace SA perustettiin vuonna 1980. Se valmistaa ja myy Ariane 5 -kantoraketteja. Se välittää myös venäläisiä Sojuz-kantoraketteja, joiden laukaisut Kourousta alkavat keväällä 2011. Vega-raketin laukaisut alkavat myöhemmin.


title: Arianespace

text: Arianespace laukaisee myymänsä kantoraketit Kourousta, jossa toimii ja ESA:n ja CNES:n Guyanan avaruuskeskus.


title: Arianespace

text: Yhtiö välittää seuraavia kantoraketteja:


title: Arianespace

text: Yhtiö on laukaissut avaruuteen vuodesta 1979 alkaen kaikkiaan 289 satelliittia, jotka kuuluvat 78 asiakkaan omistukseen.


title: Arianespace

text: 2000-luvun alussa Arianespace myi puolet niin sanotuista kaupallisista geostationaarisen siirtoradan laukaisuista, eli puolet länsimaiden siviilitietoliikennesatelliittien laukaisuista. Vuodesta 1984 vuoteen 2004 tehtiin Ariane 4 ja Ariane 5 -raketeilla noin 130 kaupallista laukaisua, eli noin 7–8 laukaisua vuosittain. Vuosina 2000–2010 Arianespace laukaisi vuosittain puoli tusinaa Ariane 5 -rakettia, mikä on tuotannon kannattavuuden kannalta liian vähän.


title: Arianespace

text: Ariane 4 -kantoraketista tuli erittäin suosittu vuonna 1986, kun Nasan Challenger-avaruussukkula tuhoutui, ja kesti aikansa ennen kuin yhdysvaltalaiset yritykset palasivat kantorakettiensa myyntiin. Tuohon aikaan ei myöskään ollut kilpailua idästä, sillä Neuvostoliiton ja Kiinan kansantasavallan kantoraketteja ei länsimainen yritys saanut ostaa. 1990-luvun alkupuolelta lähtien Venäjän Proton ja Ukrainan (ja Venäjän) Zenit ovat olleet yhdysvaltalaisten yhtiöiden kautta myynnissä tietoliikennesatelliittiyhtiöille. Arianespace on itse välittänyt Sojuz-kantorakettilaukaisuja, joita venäläiset myyvät suoraankin. Vuonna 2009 Arianespacen pääjohtaja oli järkyttynyt, kun EU:ssa toimiva Eutelsat tilasi satelliitilleen laukaisun Kiinasta - tällöin Arianespacen johtaja vetosi jopa Yhdysvaltain vientirajoitusääntöihin (ITAR), joita yleensä on Länsi-Euroopassa kritisoitu.


title: Arianespace

text: Etenkin Ranskan valtio ryhtyi vuosina 2009 ja 2010 tuomaan esiin ajatusta Ariane 6 -raketin kehittämisestä ja myös miehitettyjä avaruusaluksia laukaisevan kantoraketin kehittämisestä. Maaliskuussa 2010 Arianespacen toimitusjohtaja Yves LeGall ilmoitti satelliittikonfrenssissa, että lisäkapasiteettia uusien kantorakettien muodossa ei tarvita, koska se ajaisi vain satelliittioperaattorien tavoitetta polkea satelliittien laukaisujen hintoja. Syyskuun lopulla 2010 Arianespacen johtaja ilmoitti yhtiön tekevän vuonna 2010 tappiollisen tuloksen, joka oli nähtävissä sen rakettien laukaisujen vähäisestä määrästä.


title: Arianespace

text: Loppuvuonna 12 eläköityneen avaruusalan johtajan - ruotsalainen Fredrik Engstrom, Ranskan Philippe Couillard, Bernard Deloffre, Jacques Durand, Claude Goumy, Yves Sillard ja Jacques Villain, Saksan Jörg Feustel-Buechl, Ralph Jaeger, Wolfgang Koschel ja Horst Rauck sekä Espanjan Antonio Fuentes - Toulousen Air and Space Academyn (eräänlainen "think tank") puitteissa tekemässä arvioinnissa pohdittiin epärealistisena vaihtoehtona Länsi-Euroopan rakettiteollisuuden alasajoa ja realistisena vaihtoehtona Arianespace-yhtiön hajottamista sekä sen tehtävän asettamista EADS Space Transportationin sisälle. Tämä väitettiin vähentävän ostajalle aiheutuvia kuluja kymmenellä miljoonalla eurolla yhtä Ariane 5 -laukaisua kohden. Arianespace on jakanut osinkoa tai siirtohinnoitellut rakettien osien ostohinnan siten, että Arianespacen omistajat ja alihankkijat eivät kärsi taloudellista tappiota. Tämä on ilmesesti katettu ESA:n 200 miljoonaa euroa per vuosi tuesta, joka on kulkenut nimellä "European Guaranteed Access to Space" eli EGAS. Länsi-Euroopalla on taattu pääsy omalla raketilla avaruuteen vain, jos Arianespace jatkaa Ariane 5-tuotantoa. Todellisuudessa annettujen suositusten toteutuessakin myös EADS:n omistajat odottavat katteellista myyntiä. Jopa ESA:n sisään rakennettu raketteja valmistava "valtionyhtiö" oli skenaarioissa mukana - tämä merkinnee sitä, ettei Ranskan avaruushallinto CNES oli valmis pelastamaan luomaansa Arianespacea. Myös ESA:n tietoliikennesatelliittioperaattoreita perimä (3 miljoonaa euroa per laukaistu satelliitti) vero oli esityksen luovissa optioissa vaikka ilman juristista tai taloudellista realismia, vaikka Ranskan presidentti toisti tämän vaatimuksen joulukuussa 2010. Vuonna 2010 Arianespace on vaatinut ESA:n jäsenmaita rahoittamaan sen toimintaa vuosittaisella 120 miljoonalla eurolla, tämä vaatimus on saanut myös ESAn päätösprosessin jatkaa ISS-avaruusaseman rahoittamista vuoteen 2020 asti keskeytymään joulukuun puolivälissä 2010.


title: Arianespace

text: Loppuvuonna 2010 ESAn miehitettyjen lentojen päätösprosessi halvautui Arianespacen vuoden 2010 tappion kattamisen takia. Tammikuussa 2011 Arianespace ilmoittaa tulojensa pudonneen kymmenellä prosentilla 900 miljoonaan euroon, mikä ilmentää yhtiön tarjoaman keskimääräisen laukaisun hinnan pudonneen. Yhtiö ja ESA pitävät selvänä, että Arianespacen tappiosta vastaavat ESA-jäsenmaat. Arianespace teki 135 miljoonan euron tappion vuonna 2010, 55 miljoonaa euroa katetaan sen kassasta. Pääomistajat CNES ja EADS Astrium Space Transportation panostavat Arianespaceen loput tappiosta.


title: Arianespace

text: Joulukuussa 2011 Arianespace sai CNES:iltä 700 miljoonan euron tilauksen, joka käsittää Guiyanan avaruuskeskuksen kehittämistä. Tammikuussa 2012 yhtiön arvioidaan tekevän postiivisen tuloksen, edellinen vuosi toi 83 miljoonaa euron tappion. Vuoden 2012 alussa yhtiöllä on 4,5 miljardin euron tilauskanta.


title: Arianespace

text: Vuonna 2006 osakkaat olivat


title: Arianespace

text: Vuonna 2010 osakkaat ovat:


title: Anastasius III

text: Anastasius III oli paavina kesä-syyskuusta 911 kesä-elokuulle 913. Hän oli roomalainen syntyjään, ja hänen väitetään olleen paavi Sergius III:n avioton poika. Anastasiuksen valinta paaviksi on osa ajanjaksoa ja tapahtumaketjua, jota sanotaan pornokratiaksi.


title: Sergius III

text: Sergius III toimi paavina 29. tammikuuta 904 – 14. huhtikuuta 911. Hänen paaviuskaudestaan alkoi pornokratiaksi kutsuttu ajanjakso, joka toi kirkolle ja Kirkkovaltiolle huonon maineen. Suurin osa kertomuksista perustuu luotettavuudeltaan kyseenalaisen Liutprand Cremonalaisen laatimaan historiankirjoitukseen. Kerrotaan, että paavin rakastajattarena ollut Marozia sekä tämän äiti, Theodora, junailivat paavien aviottomille pojille kirkon merkittävimpiä virkoja. Mm. seuraavaa paavia Anastasius III:ta (911–913) pidetään Sergius III:n poikana.


title: Sergius III

text: Sergius III oli osallisena Kirkkovaltion politiikassa jo yli kymmenen vuotta aikaisemmin: hän ja hänen puolueensa vastustivat paavi Formosusta (891–896). Sergius III oli nousemaisillaan paaviksi myös vuonna 897; paavi Johannes IX (898–900) julisti hänet kirkonkiroukseen ja Lambert, Spoleton herttua, lähetti Sergius III:n maanpakoon ja tuhosi kaikki häntä koskevat asiakirjat. Siksi kaikki Sergius III:ta koskeva historiatieto on peräisin hänen vastustajiensa muistiinpanoista.


title: Henrik Ramsay

text: Carl Henrik Wolter Ramsay (31. maaliskuuta 1886 Helsinki – 25. heinäkuuta 1951 Visby) oli Ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko ja talousmies. Hän kuului Suomeen asettuneeseen ja kansalaisuuden saaneeseen skotlantilaiseen aatelissukuun ja oli oikeutettu – yhtenä harvoista Suomessa – brittiläiseen arvonimeen Sir, joskaan ei käyttänyt sitä.


title: Henrik Ramsay

text: Henrik Ramsayn vanhemmat olivat todellinen valtioneuvos August Ramsay ja tämän ensimmäinen puoliso suku- ja historiantutkija Julia (Jully) Maria Ekström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1906 opiskellen sitten Berliinissä 1906 ja 1907–1909. Ramsay suoritti filosofian tohtorin tutkinnon kemian alalta vuonna 1909 Helsingin yliopistossa ja toimi valmistuttuaan muun muassa sokeritehtaan kemistinä Venäjällä ja sen jälkeen Töölön sokeritehtaan apulaisjohtajana 1911–1914, kamariherra Hjalmar Linderin liikeyritysten johtajana 1914–1916 ja Hietalahden sokeritehdas Oy:n toimitusjohtajana 1916-1919..


title: Henrik Ramsay

text: Suomen itsenäisyyden alkuvuosina Ramsay oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön toimitusjohtaja vuosina 1920–1946 ja 1948–1951 sekä myös sen hallintoneuvoston puheenjohtajana vuodet 1934–1946. Hän oli J.W. Rangellin hallituksessa kansanhuoltoministerinä ja Edwin Linkomiehen hallituksen ulkoasiainministeri jatkosodan aikana vuosina 1943–1944. Sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä hänet tuomittiin vankeuteen 2,5 vuodeksi (1946–1947).


title: Henrik Ramsay

text: Ministeri Ramsay oli monipuolinen vaikuttaja suomalaisessa yhteiskunnassa 1910-luvulta lähtien. Ramsay toimi ruotsalaisen kansanpuolueen keskushallituksen jäsenenä vuosina 1917–1935, joista vuosina 1922–1935 hän oli puolueen varapuheenjohtaja. Kuitenkin hän on suhteellisen tuntematon vaikka toimikin Suomen ulkoministerinä vuosina 1943–1944. Ramsay muistetaan useimmiten siitä, että hänet tuomittiin ns. sotasyyllisenä vuonna 1946. Vapauduttuaan vankeudesta hän ei juurikaan esiintynyt enää julkisuudessa.


title: Henrik Ramsay

text: Ramsayn asenteet ja mielipiteet kävivät erinomaisen usein yhteen Mannerheimin kanssa. Se johtui siitä, että Ramsayn ja marsalkan välillä vallitsi läheinen suhde. Molemmilla oli samanlaiset käsitykset tilanteesta ja sen vaatimuksista, ja luonteittensakin puolesta molemmat sopivat yhteistyöhön erittäin hyvin. Välirauhan jälkeen Mannerheim halusi presidenttinä ollessaan juuri Ramsayn pääministerikseen. RKP kuitenkin esti hänen pääministeriytensä. Diplomaattisena luonnonlahjakkuutena Ramsay osasi suhtautua oikealla tavalla sodanaikaiseen ylipäällikköön ja tämän puolustusministeriin sekä lähimpään mieheen Waldeniin. Tämän johdosta Ramsayn näkökannoilla ja asenteilla oli suurempi merkitys kuin valtiojohdon sisäisen konstellaation perusteella olettaisi. Saksan luhistumisen ollessa näköpiirissä ja hallituksen joutuessa kääntämään katseensa kohti liittoutuneita antoi ulkoministerin laaja suhdeverkosto Ramsayn esittämille käsityksille painoarvoa. Ryti on sanonut, että Ramsay oli ulkoministerinä liian referoiva, mikä kai tarkoitti, ettei Ramsaylla ollut riittävästi aloitekykyä ja aktiivisuutta. Rytin arvioinnissa on otettava huomioon hänen oma turhautuneisuutensa siitä syystä, ettei hän enää itsekään pystynyt löytämään mitään käyttökelpoisia aloitteita. Ramsaylla näyttää olleen mielessään paljon erilaisia ratkaisumalleja Suomen sodasta irrottamiseksi, mutta vallinneissa oloissa aloitteista ei ollut paljoakaan hyötyä. Saksa kavensi Suomen ulkopoliittista liikkumatilaa.


title: Henrik Ramsay

text: Ramsaylla oli mahdollisuus saada luottamuksellista tietoa tuntemiltaan amerikkalaisilta ja ruotsalaisilta päättäjiltä. Hyvät suhteet Suomessa toimiviin diplomaatteihin paransivat hänen mahdollisuuksiaan seurata ulkopolitiikkaan vaikuttavia kannanmäärittelyjä. Saksan yhteysupseeri Waldemar Erfurth moitti Ramsayta huonoista suhteista Saksaan. Saksan lähettiläs Wipert von Blücher piti tiivistä yhteyttä ulkoministeriin, mutta omatoiminen yhteydenpito Saksan suuntaan takkuili ns. ribbentropiadin jälkeen koko ulkoministerikauden ajan. Ramsay yritti vaistomaisesti pitää etäisyyttä kolmannen valtakunnan edustajiin, koska he olivat rauhanteon esteenä. Elintarvikkeiden saannista hän kantoi kuitenkin suurta huolta, sillä hän oli entinen kansanhuoltoministeri ja huolissaan ruoan riittävyydestä.


title: Henrik Ramsay

text: Ulkoministerillä ei ollut pienintäkään vaikeutta seurustella USA:n asiainhoitajien kanssa. Samoin yhteys Ruotsiin oli monipuolista ja monitasoista. Ramsaylla oli käytännöllisesti katsoen käytössään koko Ruotsin lähettiläiden verkosto Suomea koskevissa asioissa. Ruotsin diplomaattikunta teki suuria palveluksia Ramsayn ajan tasalla pitämisessä.


title: Henrik Ramsay

text: Ison-Britannian yhteydet olivat maiden välillä toki sotatilan vallitessa poikki, mutta siitäkin huolimatta hän pystyi välittämään Suomen kantoja Lontooseen henkilökohtaisten kontaktiensa avulla. Näillä kontakteilla Isoon-Britanniaan ei kuitenkaan ollut käytännön merkitystä.


title: Henrik Ramsay

text: Saksan vaatima valtiosopimus saatiin Ramsayn sinnikkyydellä ja pitkien neuvottelujen avulla käännettyä Rytin kirjeeksi Hitlerille. Saksa oli vihdoinkin saanut vaatimansa Erklärungin mutta vain Rytiä sitovassa muodossa. Tästä ansio kuuluu idean isälle Kivimäelle ja sen toteuttajalle Ramsaylle. Joka tapauksessa sopimus tehtiin sotilaallisessa pakkotilassa.


title: Henrik Ramsay

text: Henrik Ramsay oli myös järjestöihminen ja purjehtija. Hän toimi kuolemaansa asti Suomen Purjehtijaliiton luottamustehtävissä. Ramsay mm. johti lähetystöä, joka keväällä 1917 kävi kysymässä venäläiseltä vallankumousamiraalilta luvan kumota liitossa ja pursilipussa tehdyt venäläistämismuutokset.


title: Henrik Ramsay

text: Hän jopa menehtyi sairauskohtaukseen oman purjeveneensä kajuutassa Visbyn satamassa erään matkapurjehduksen aikana.


title: Leo V (paavi)

text: Leo V oli paavina noin kuukauden ajan heinäkuulta 903 syyskuulle 903. Hänet syöksi vallasta ja mahdollisesti myös murhasi vastapaavi Kristoffer (903–904), joka joskus lasketaan varsinaiseksi paaviksi. Leo V:n paavius ajoittuu paavinvallan synkimpään aikakauteen. Hänen todennäköinen surmaajansa Kristoffer joutui puolestaan paavi Sergius III:n (904–911) teloittamaksi.


title: Resolve

text: Resolve on yhdysvaltalaisen rockyhtye Foo Fightersin kolmas singlejulkaisu albumilta "In Your Honor". Single julkaistiin vuonna 2005 ja kappale menestyi hyvin. Siitä tehtiin myös musiikkivideo.


title: Kambarkan

text: Kambarkan on kirgisialainen kansanmusiikkiyhtye. Se perustettiin vuonna 1988.


title: Kambarkan

text:
Kambarkan on esiintynyt kotimaansa lisäksi
muiden muassa Yhdysvalloissa ja Japanissa . Yhtye esittää musiikkinsa perinteisin soittimin, joita ovat esimerkiksi komuz-luuttu ja sybyzgy-huilu.


title: Kambarkan

text: Kambarkanin kappale "Jygach Ooz Komuz" pääsi vuonna 2005 World Music Networkin kokoelmalevylle "The Rough Guide to the Music of Central Asia". Yhtyeen musiikki on kirgiisinkielistä.


title: Benedictus IV

text: Benedictus IV oli paavina tammi-toukokuulta 900 heinäkuulle 903. Samalla vuosisadalla vaikuttanut historioitsija Frodoard nimesi tämän paavin Benedictus Suureksi ja ylisti hänen ylhäistä syntyperäänsä ja anteliaisuuttaan. Benedictus IV kruunasi Ludvig Sokean Pyhän Roomalaisen keisarikunnan keisariksi 901.


title: Karlsborgsbrukin ratapiha

text: Karlsborgsbrukin ratapiha (, ) on rautatieliikennepaikka Ruotsin rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Bredviken–Karlsborgsbruk. Asema sijaitsee 1 265 ratakilometrin päässä Tukholman keskusrautatieasemalta ja noin 47 ratakilometriä etelään Morajärven rautatieasemalta. Virallisesti Karlsborgsbrukin liikennepaikka on miehittämätön linjapaikka.


title: Karlsborgsbrukin ratapiha

text: Karlsborgsbrukin ratapiha sijaitsee Kainuun (Kalixin) kunnan Karlsborgin kylässä lähellä Billerudin paperitehdasta. Ratapihan lähellä sijaitsevat myös Kainuun teollisuusalueen sivuraiteet sekä Karlsborgsbrukin vanha ratapiha.


title: Viimeinen keisari

text: Viimeinen keisari ("The Last Emperor") on Bernardo Bertoluccin ohjaama italialainen elämäkertaelokuva Kiinan viimeisestä keisarista Pu Yista. Elokuva voitti parhaan elokuvan Oscar-palkinnon.


title: Viimeinen keisari

text: Elokuvan pääosia esittävät John Lone, Joan Chen, Peter O'Toole, Ruocheng Ying, Victor Wong, Dennis Dun, Ryuichi Sakamoto, Maggie Han, Ric Young, Vivian Wu ja Chen Kaige. Elokuva perustuu suurelta osin Pu Yin 1960-luvulla kirjoittamaan, samannimiseen muistelmateokseen. Elokuvaa pidetään uskottavana kertomuksena hänen elämästään, vaikka osa hahmoista muodostuu useammasta todellisesta henkilöstä. Suurin osa tapahtumista ja ihmisistä vastaa kuitenkin todellisia tapahtumia.


title: Viimeinen keisari

text: Elokuva oli ensimmäinen, jolle saatiin Kiinan hallitukselta lupa kuvata Kielletyssä kaupungissa.


title: Viimeinen keisari

text: "Viimeinen keisari" voitti useita palkintoja. Parhaana elokuvana se palkittiin Oscar-, BAFTA- ja Golden Globe -gaalassa. Yhteensä se voitti yhdeksän Oscarian (jokaisen johon se oli ehdolla), kolme BAFTAa ja neljä Golden Globea. Lisäksi elokuva ansaitsi muun muassa Grammyn parhaasta elokuvamusiikista ja yhdeksän Italian elokuva-akatemian jakamaa David di Donatello -palkintoa.


title: Viimeinen keisari

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Viimeisen keisarin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Viimeinen keisari

text:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:


title: No Way Back

text: No Way Back on yhdysvaltalaisen rockyhtye Foo Fightersin vuonna 2006 julkaistu single. Kappale julkaistiin vuonna 2005 albumilla In Your Honor. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo. Kappale julkaistiin Foo Fightersin toisen kappaleen Cold Day In The Sunin kanssa.


title: Wall Street – rahan ja vallan katu

text: Wall Street – rahan ja vallan katu ("Wall Street") on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Oliver Stone. Elokuvan pääosissa ovat Michael Douglas, Charlie Sheen ja Daryl Hannah.


title: Wall Street – rahan ja vallan katu

text: Michael Douglas voitti elokuvasta parhaan miespääosan Oscar-palkinnon ja parhaan miespääosan Golden Globen (draamaelokuva).


title: Wall Street – rahan ja vallan katu

text: Elokuvan jatko-osa "" sai ensi-iltansa syksyllä 2010, yli kaksikymmentä vuotta myöhemmin.


title: Wall Street – rahan ja vallan katu

text: Nuori Wall Streetin pörssimeklari Bud Fox (Charlie Sheen) on Bluestar-lentoyhtiön mekaanikkona työskentelevän isän (Martin Sheen) poika. Hän haluaa suuren rahan toivossa asiakkaakseen sankarinsa, häikäilemättömyydestään tunnetun sijoittajan Gordon Gekkon (Michael Douglas). Hänen sinnikkyytensä palkitaan lopulta: Gekko ottaa Budin suojatikseen ja alkaa opettaa tälle filosofiaansa, jonka mukaan ”ahneus on hyväksi”. Bud alkaa saada isoja välityspalkkioita, joilla hän ostaa kattohuoneiston Manhattanin Upper East Sidelta. Gekko järjestää hänelle myös naisystävän, sisustussuunnittelija Darienin (Daryl Hannah), jota itsekin tapailee Budin tietämättä. Bud paljastaa Gekkolle isältään kuulemansa sisäpiiritiedon lentoyhtiön tilanteesta, ja he alkavat yhdessä suunnitella yhtiön valtaamista omistukseensa. Bud Foxille ollaan petaamassa Bluestarin toimitusjohtajan paikkaa, mutta Bud saa tietää että Gekkolla onkin tarkoitus vain lopettaa yhtiö, myydä sen omaisuus pian eteenpäin hyvällä voitolla ja kääriä taskuunsa yhtiön 75 miljoonan dollarin eläkerahastovarat. Isä ja kaikki muut työntekijät jäisivät työttömiksi ja vaille eläketurvaa.


title: Wall Street – rahan ja vallan katu

text: Bud ryhtyy vastaiskuun. Hän keksii keinon hilata Bluestarin osakekurssi ylös ja saada se sitten nopeasti taas alas, ja vinkkaa sitten Gekkon pahimmalle kilpailijalle, brittiläiselle Wildmanille (Terence Stamp) mahdollisuudesta ostaa yhtiö edullisesti. Bud neuvoo Gekkoa vastaavasti myymään laskevat osakkeet, jolloin kaupat toteutuvat. Gekko tajuaa että kaiken takana on Bud Fox ja raivostuu. Bud palaa työpaikalleen, jossa poliisi pidättää hänet sisäpiirikaupoista syytettynä.


title: Wall Street – rahan ja vallan katu

text: Myöhemmin Bud tapaa Gekkon Central Parkissa. Gekko ripittää Budia luottamuksensa pettämisestä muttei tiedä, että Budin taskussa on nauhuri joka tallentaa keskustelun. Bud luovuttaa nauhan viranomaisille, jotka käyttävät sitä todisteena Gekkoa vastaan.


title: Wall Street – rahan ja vallan katu

text: Elokuva päättyy, kun Bud Fox kävelee oikeustalon portaita oikeudenistuntoon, jossa hänet mitä luultavimmin tullaan myös tuomitsemaan Gekkon avunantajana. Hän on kuitenkin onnistunut puhdistamaan omantuntonsa ja pelastamaan isänsä ja tämän kollegojen työpaikat.


title: Wall Street – rahan ja vallan katu

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Sam Inkinen kehuu "Wall Streetiä" ja etenkin Douglasin Gordon Gekko -hahmoa 1980-luvun ahneuden todenpuhuvaksi toteemiksi ja antaa elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. Myös "VideoHound’s Golden Movie Retriever" pitää Douglasin roolityötä hypnoottisena ja antaa elokuvalle kolme tähteä neljästä.


title: Cold Day in the Sun

text: Cold Day in the Sun on yhdysvaltalaisen rockyhtye Foo Fightersin vuonna 2006 julkaisema single. Kappale on akustinen. Kappale julkaistiin Foo Fightersin albumilla "In Your Honor". Kappale julkaistiin No Way Back kappaleen kanssa. Kappaleessa "Cold Day in the Sun" Foo Fightersin rumpali Taylor Hawkins laulaa ja laulaja/kitaristi Dave Grohl soittaa rumpuja.


title: Portti (rakennusosa)

text: Portti on aidassa oleva avautuva osa, joka voi avautua joko liukumalla vasemmalle tai oikealle, tai saranoiden varassa vaakasuunnassa kuin ovi tai pystysuunnassa kuin puomi.


title: Portti (rakennusosa)

text: Portti voi myös kuvaannollisesti tarkoittaa pelkkää aukkoa jonnekin tuntemattomaan tai upeaan paikkaan. Esimerkiksi ”portit Amerikkaan aukenevat”.


title: Galeria Kaufhof

text: Galeria Kaufhof (tunnetaan yleisemmin lyhyemmässä muodossaan "Kaufhof") on saksalainen tavarataloketju, jolla on lukuisia tavarataloja ympäri Saksaa. Ketjun tuotevalikoimaan kuuluvat vaatteet, elektroniikka, huonekalut, vapaa-ajan tuotteet, lelut, kirjat ja paperituotteet, kosmetiikka, korut ja kellot, laukut, alusvaatteet ja sukat, kodin tuotteet, alkoholituotteet sekä elintarvikkeet (Galeria Gourmet).


title: Galeria Kaufhof

text: Yrityksen perusti Leonhard Tietz vuonna 1879 ja sen kasvatti ketjuksi hänen poikansa. Sodan aikana 35 ketjun 40 tavaratalosta vaurioitui pommituksissa. Nimen Kaufhof yritys otti käyttöön 1953, ja vuonna 1996 yritys myytiin Metro-yhtiölle, joka liitti siihen belgialaisen Innon.


title: Vapaita Lehtisiä

text: Vapaita Lehtisiä oli ensimmäisen sortokauden aikana 1901–1905 ilmestynyt maanalainen helsinkiläinen perustuslaillisten lehti. Samaan aikaan ilmestyi Tukholmassa samassa tarkoituksessa ruotsinkielinen "Fria Ord", jota salakuljetettiin Suomeen. Lehden päätoimittaja oli filosofian tohtori Arvid Neovius. Lehdessä arvosteltiin voimakkaasti kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovia.


title: Vapaita Lehtisiä

text: Vuonna 1903 Neovius karkotettiin Suomesta muiden perustuslaillisten johtajien mukana. Perustuslaillisten enemmistö pysyi Leo Mechelinin rauhanomaisen vastarinnan tiellä "Tukholman valtiopäivillä" maanpaossa 1903. Tuolloin vähemmistöön jääneet aktiivista vastarintaa kannattaneet aktivistit, joiden johtohahmoja Neovius oli, osittain erkanivat muista perustuslaillisista, mutta lehden levitys Suomessa jatkui.


title: Vapaita Lehtisiä

text: Lehti piti Bobrikovin murhaa oikeutettuna tekona ja kirjoitti: ""Ja me, jotka uskomme Eugen Schaumanin olleen välikappale oikeuden ja kaitselmuksen kädessä, kiitämme häntä siitä, mitä hän on tehnyt. Hän on antanut meille takaisin uskon, etteivät väkivalta ja vääryys saa ijankaikkisesti vallita.""


title: Potsdamer Platzin rautatieasema

text: Potsdamer Platzin rautatieasema on keskeinen maanalainen asema Berliinin joukkoliikenneverkolla. Se on nimetty sijaintipaikkanaan olevan aukion, Potsdamer Platzin, mukaan. Kyseinen aukio on yksi Berliinin tärkeimmistä keskuksista.


title: Potsdamer Platzin rautatieasema

text: Asemalta kulkee metrolinja U2 sekä Berliinin pohjois-etelä-suuntainen rautatietunneli. Kaukojunat eivät pysähdy asemalla, joten vain kaupunkiratalinjat S1, S2 ja S25 sekä paikallisjunat pysähtyvät rautatieasemalla. Rautatieasema on esteetön, mutta metroasemalle ei ole hissejä. Pikabussilinjat M41 ja M48 risteävät aukiolla.


title: Potsdamer Platzin rautatieasema

text: Rautatieasema avautui alkujaan maan päällä 1838 ja oli tuolloin Berliinin ensimmäinen. Berliinin kehärata (Ringbahn) kulki asemalta vuosien 1891 ja 1944 välillä. Ringbahn-liikenteestä on jäänyt asemalle käyttämätön asemalaituri. Aseman maanalainen eteläinen osa, jossa oli neljä raidetta ja kaksi laituria avattiin 1939. Berliinin muurin ollessa pystyssä vuodesta 1961 vuoteen 1989 asema sijaitsi suoraan sen alla. Tällöin junat eivät pysähtyneet asemalla lainkaan.


title: Potsdamer Platzin rautatieasema

text: Vaikka Potsdamer Platzille tulee vain yksi metrolinja, on asemia ollut jo kolme. Berliinin metron vanhimman osan auetessa 18. helmikuuta 1902 asema oli linjan viimeinen. Vuonna 1907 asema suljettiin metron laajentuessa. Vuonna 1928 uusi tunneli ja asema rakennettiin alueelle. Berliin jaon aikana asema ei sijaintinsa vuoksi ollut käytössä lainkaan. 1993 linjan U2 puoliskot yhdistettiin jälleen ja Potsdamer Platzin asema otettiin taas käyttöön. Alueella on myös kolmas asematila suunnitellulle linjalle, jonka toteuttamisesta ei ole tietoa. Nykyisin aseman tiloissa järjestetään taidenäyttelyitä.


title: Kuuhullut

text: Kuuhullut ("Moonstruck") on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut Norman Jewisonin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komedia. Elokuvan pääosissa ovat Cher ja Nicolas Cage.


title: Kuuhullut

text: Paremmin laulajana tunnettu Cher voitti roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Oscarin ja Golden Globen. Sivuosan Olympia Dukakis palkittiin Oscarin ja Golden Globen lisäksi Baftalla. Lisäksi elokuvan käsikirjoittanut John Patrick Shanley sai Oscarin parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta.


title: Kuuhullut

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Kuuhullut" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Kuuhullut

text:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:


title: Arvid Neovius

text: Arvid Werner Neovius (27. kesäkuuta 1861 Pietari – 28. tammikuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen aktivistijohtaja, filosofian tohtori ja kielletyn perustuslaillisen Vapaita Lehtisiä ("Fria Ord") -lehden päätoimittaja.


title: Arvid Neovius

text: Neovius kuului Neoviusten professorisukuun, jonka nimi suomennettiin myöhemmin Nevanlinnaksi. Hänen vanhempansa olivat kenraaliluutnantti Frithiof Alfred Neovius (1830–1895) ja Anna Natalie Geschwend (1829–1887). Hän tuli vänrikiksi Haminan kadettikoulusta Suomen Kaartiin 1881, mutta ryhtyi sitten opiskelemaan ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1885 ja lisensiaatiksi 1891 (väitöskirja "Om lyfttryckets reduktion å hafsuytan"). Hän toimi vakuutuskomission assistenttina 1886-1900 ja kuului "Nya Pressen" -lehden toimituskuntaan vuodesta 1894 aina lehden lakkauttamiseen eli vuoteen 1900 saakka. 1900-1905 hän kuului maanalaisen "Fria Ord" -lehden toimitukseen. Lehteä painettiin Tukholmassa ja levitettiin salaa Suomeen. Se vastusti Bobrikovin sortokautta.


title: Arvid Neovius

text: Neovius piti yhteyttä myös vapaamielisiin venäläisiin. Vuonna 1903 hänet karkotettiin Suomesta muiden perustuslaillisten johtajien mukana. Perustuslaillisten enemmistö pysyi Leo Mechelinin rauhanomaisen vastarinnan tiellä "Tukholman valtiopäivillä" (1903, maanpaossa). Tuolloin vähemmistöön jääneiden aktiivista vastarintaa kannattaneiden aktivistien, joiden johtohahmoja Neovius oli, tie osittain erkani muista perustuslaillisista, mutta lehden levitys Suomessa jatkui. Karkotus päättyi, kun vuonna 1905 perustuslailliset pääsivät valtaan ja ensimmäinen sortokausi päättyi. Neovius liittyi 1906 uudelleen perustetun "Nya Pressen" -lehden toimituskuntaan ja toimitti sen lisäksi 1907 perustamaansa aikakauskirjaa "Politik och kultur".


title: Arvid Neovius

text: Neovius oli ollut porvarissäädyn valtiopäivämiehenä 1900 sekä 1905-1906. Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäisissä eduskuntavaaleissa 1907 Vaasan läänistä Ruotsalaisen puolueen ehdokkaana. Kansanedustajana hän toimi vuoteen 1916 saakka. Jo syksyllä 1914 hän laati suunnitelman itsenäisen Suomen monarkistiseksi hallitusmuodoksi, se julkaistiin vuonna 1917 kokoelmassa "Frågor för dagen".


title: Arvid Neovius

text: Arvid Neovius kuoli naimattomana. Neoviuksen sisaruksia olivat arkkitehti Harald Leonard Neovius, pankinjohtaja Arthur Alfred Neovius ja kansanedustaja, koulunjohtaja Dagmar Neovius.


title: Dominante

text: Dominante on vuonna 1975 perustettu espoolainen sekakuoro. Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan kulttuurialayhdistyksenä nimellä Polyteknikkojen kamarikuoro aloittaneen kuoron taiteellisena johtajana ovat toimineet Heikki Saari, Paavo Alanne sekä tammikuusta 1981 director musices Seppo Murto.


title: Dominante

text: Dominanten ohjelmistoon kuuluu musiikkia renessanssin ajalta nykypäivään, teekkarilauluista oopperamusiikkiin sekä lastenlauluista viihteeseen ja joululauluihin. Omien a cappella -konserttiensa ohella kuoro on esittänyt suuria orkesteriteoksia mm. Tapiola Sinfoniettan, Helsingin ja Lahden kaupunginorkesterien sekä Oratorio-orkesterin kanssa. Dominante on tehnyt yhteistyötä myös Kansallisoopperan ja Helsingin kaupunginteatterin kanssa.


title: Dominante

text: Kuoro on tilannut ainakin 25 sävellystä toimintansa aikana osana suomalaista nykymusiikkia painottavaa politiikkaansa.


title: Dominante

text: 2003 Yle Musiikki valitsi Sinfonia Lahden ja Dominanten äänittämän Erkki Melartinin Aino-oopperan vuoden levyksi. Suomen Kuoronjohtajayhdistyksen ja Sulasolin Vuoden kuorolevy -palkinto on Dominantelle myönnetty kokoelmista Raudan kirous (1996) ja Lempeä (2008).


title: RK344

text:
RK344 X4 myös Ruhrstahl X4, Kramer X4 oli saksalainen, Ruhrstahl-Kramerin valmistama, toisen maailmansodan aikainen ilmataisteluohjus.
joita valmistettiin noin 1 300. Esituotantona valmistui yli tuhat ohjusta ja useita satoja ammuttiin kokeissa. Varmaa tietoa siitä, että asetta olisi tullut taisteluyksiköihin ei ole.


title: RK344

text: Kehitystyö alkoi 1943 tohtori Max Kramerin johtamana. Kyseessä oli ensimmäinen ilmasta ilmaan ammuttava ohjus. Ohjus käytti nestemäistä polttoainetta ja erillistä hapetinta. Polttoaineen virtaus kaikissa asennoissa oli varmistettu spiraalin muotoisellä säiliöllä, jossa oli ilman patopaineella toimiva mäntä.


title: RK344

text: Ohjusta ohjattiin sähköisesti hävittäjästä ohjuksesta purkautuvan eristetyn johdon välityksellä. Komennot annettiin Düsseldorf/Detmold- ohjausyksiköstä ohjausvivulla. Ohjus oli stabiloitu siten, että se pyöri pituusakselinsa ympäri. Sivuttais- ja pituusakseleiden suhteen ohjus vakautti itsensä gyroskooppi- ohjatulla automaattiohjauksella. Siivekkeet saivat käyttövoimansa paineilmapullosta. Sähkönsaantiin oli paristo.


title: RK344

text:
Ensimmäinen laukaisu tehtiin Focke-Wulf Fw 190 - hävittäjästä 11.8.1944 Karlshagenissa. Lisäksi kokeissa käytettiin Junkers Ju 88 G - ja Ju 388 L - koneita. Joitakin ohjuksia ilmeisesti ammuttiin taistelukäytössä. Esisarjan ohjusten valmiit moottorit tuhoutuivat BMW:n Stargardin tehtaiden pommituksessa.
Ohjuksen ohjausmenetelmää on käytetty erityisesti panssarintorjuntaohjusten suunnittelun esikuvana.


title: RK344

text:
Ohjus pyrittiin laukaisemaan maalin takaa 1,5 km:n päästä tai kauempaa. Ohjaaja piti ohjuksen maalin tasalla. Seurantaa varten ohjuksessa oli valopanos. Räjähdyspanos räjähti akustisen tunnistimen kertoessa laitteen olevan riittävän lähellä kohteena olevaa pommikonetta, akustinen tunnistin oli viritettu tunnistamaan B-17-pommikoneen moottorin ääni. Äänen mukaan ohjautuvan ohjuksen ""Pudel""- kehitysohjelma aloitettiin 1945 mennessä.
Viitteet


title: Sanna

text:
Sanna on skandinaavinen naisen etunimi. Sanna on lyhennetty muoto kansainvälisestä nimestä Susanna, joka on hepreaa ja tarkoittaa liljaa. Sanna voi myös olla johdos ruotsin kielen sanasta "sann", joka merkitsee "totta".
On myös esitetty, että Sanna olisi hellittelymuoto venäläisestä Aleksandrasta.


title: Sanna

text: Suomessa on Väestörekisterikeskuksen Väestötietojärjestelmään merkitty vuoden 2018 loppuun mennessä 25 484 Sanna-nimistä naista ja muutama mies. Heistä suurin osa on syntynyt vuosien 1960 ja 2000 välisenä aikana. Vielä 1950-luvulla nimi oli verrattain harvinainen. Vuoden 2000 jälkeen nimi annettu yhä harvemmille lapsille. Vuosina 2010–2019 nimen sai enää 126 lasta.


title: Sanna

text: Luettelon Sannat ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Rautasin rautatieasema

text: Rautasin rautatieasema (, ) on rautatieasema Ruotsin rataverkolla Kiiruna–Narvik -malmiradalla Kiirunan kunnassa. Asema sijaitsee noin 20 kilometriä luoteeseen Kiirunan rautatieasemalta, ja se toimii pääasiassa junakohtauspaikkana. Junien kohtaamisia varten ratapihalla on yksi sivuraide, ja sen lisäksi myös yksi pistoraide, jota käytetään pääasiassa ratatyökoneiden väistöraiteena. Henkilöjunat eivät pysähdy liikennepaikalla.