title: Bostonin piiritys

text: Bunker Hillin taistelun jälkeen Bostonin piiritys ajautui pattitilanteeseen uudelleen. Heinäkuun alussa George Washington otti amerikkalaiset joukot komentoonsa ja hänen alaisuudessaan itsenäisyystaistelijat muotoutuivat siirtokuntien armeijaksi. Washingtonilla oli ratkaistavanaan monia ongelmia, jotka viivyttivät piirityksen etenemistä. Upseerit ja miehistö oli otettu palvelukseen vain muutamaksi kuukaudeksi, ja kun tuo aika täyttyi miehet jättivät sotakentän. Washington teki kaikkensa saadakseen palvelusajan pitkäaikaisemmaksi. Hänen suosituksestaan kongressi antoi kaapparioikeudet monille pienille aluksille, jotka alkoivat häiritä brittien laivaliikennettä ja sieppasivat ase- ja tarvikekuljetuksia. Erääksi ongelmaksi muodostui isorokkoepidemia, joka levisi kesän 1775 aikana Bostoniin ja sen ympäristöön. Howe määräsi sotilaansa rokotettaviksi, mutta Washington päätyi karanteeniin. Hän eristi sairastuneet siviilit sotilaistaan ja lähetti taudin oireita kantavat alaisensa läheiseen sairaalaan.


title: Bostonin piiritys

text: Syksyn ja talven aikana brittijoukkojen muonavarastot vähenivät, sillä Euroopasta lähteneet muona-alukset jäivät saapumatta Bostoniin. Tammikuussa 1776 kenraali Howe lähetti tutkimusaluksia Länsi-Intian saaristoon etsimään kadonneita laivoja. Yli 20 brittiläistä laivaa löytyi Antiguasta pahoin vaurioituneina myrskyjen jäljiltä.


title: Bostonin piiritys

text: Maaliskuun alussa tilanne Bostonissa lähestyi kriittistä pistettä. Ruokatavaroita oli vain kolmeksi viikoksi ja Howe oli halukas jättämään kaupungin. Samaan aikaan amerikkalaisten piiritys alkoi edistyä. Ticonderorgn taistelupaikalta kuljetettu raskas tykistö oli viimein saapunut perille ja Washingtonin sai luottamuksensa joukkojensa iskuvalmiuteen. Yöllä 4. maaliskuuta 1776 hänen joukkonsa miehittivät Dorchester Heights -nimisen harjun, jonne sijoitetut 59 tykkiä kohdistettiin Bostonin satamassa oleviin brittiasemiin. Britit olivat aikoneet itse vallata Dorchesterin harjun talven aikana, mutta jättäneet sen toteuttamisen tuonnemmaksi. Aamulla he havaitsivat amerikkalaisten ehtineen edelle. Ankaran lumimyrskyn puhjettua saman aamun aikana Howen joukot eivät voineet tehdä hyökkäystä harjulle. Seuraavana päivänä se oli myöhäistä, sillä Dorchester heightsistä avattiin ankara tykkituli kaupunkiin ja satamaan. Englantilaiset tunsivat asemansa tukalaksi ja viikon kestäneiden pommitusten jälkeen Howe antoi armeijalleen käskyn jättää kaupungin. 17. maaliskuuta britit jättivät Bostonin lopullisesti. Yli 70 alusta irtaantui kaupungin satamasta täynnä sotilaita, lojalisteja, varusteita ja hevosia. Kun amerikkalaisaet valtasivat Bostonin he saiivat saaliikseen suuret määrät tykkejä ja muita sotatarvikkeita.


title: Bostonin piiritys

text: Joitakin päiviä myöhemmin lähes 8 000 brittisotilasta ja tuhat lojalistia saapui Halifaxiin, joka sijaitsi lojalistien provinssissa Nova Scotiassa. Washingtonin joukot siirtyivät kevään lopulla New York Cityyn ja ryhtyivät rakentamaan sen puolustusta tulevien brittihyökkäysten varalle.


title: AATK

text: AATK voi tarkoittaa seuraavia:


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Juha-Pekka Koskinen (s. 22. joulukuuta 1968 Kemijärvi) on suomalainen kirjailija. Hän on julkaissut kuusitoista romaania, kaksi novellikokoelmaa ja kaksitoista lasten- ja nuortenkirjaa.


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Koskisen esikoisteos, historiallinen romaani "Ristin ja raudan tie", ilmestyi vuonna 2004. "Ystäväni Rasputin" oli vuoden 2013 Finlandia-palkintoehdokkaana.


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Koskinen suoritti filosofian maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1995 (matematiikka) ja Jyväskylän yliopistossa vuonna 2008 (kirjoittaminen).


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Koskinen kuuluu reaalifantastikot-kirjailijaryhmään. Hän oli ensimmäinen suomalainen kirjailija, jonka kirjojen ensimmäinen luku oli ilmaiseksi ladattavissa kirjailijan kotisivuilta PDF-tiedostoina. Koskinen on myös julkaissut artikkeleita ja pakinoita eri lehdissä.


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Kirjailijana Koskinen kuvaa usein rahan ja vallan vaikutusta. Koskisen esikoisteoksessa "Ristin ja raudan tie" (2004) lukija saa seurata pyhiinvaltajien ja ritareiden matkaa 1000-luvun lopussa kohti Jerusalemia. Teoksen itsenäinen jatko-osa "Seitsemäs temppeliherra" (2007) seuraa Jerusalemin kuningaskunnan vaiheita sekä Temppeliherrain ritarikunnan perustamista ja kasvua.


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Koskinen käsittelee uskonnollisia aiheita myös romaanissaan "Viisi todistajaa" (2005). Kirja kertoo kristillisistä evankeliumeista tunnetun tarinan viiden eri silminnäkijän näkökulmasta. Kertojina ovat kolme Uudesta testamentissa esiintyvää Jeesuksen seuraajaa: Juudas, Tuomas ja Maria Magdala. Oman näkemyksensä tapahtumiin tuovat myös roomalainen sotilas Pertinax sekä Jeesuksen veli Jaakob.


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Vuonna 2006 julkaistu "Savurenkaita" käsittelee lähihistoriaa. 1900-luvulle sijoittuva sukutarina yhdistää todellista historiaa ja sepitettä ja kertoo hämeenlinnalaisen tehtailijasuvun noususta ja tuhosta.


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Koskisen viides romaani "Punainen talvi" ilmestyi vuonna 2010. Kemin veritorstaista alkunsa saava romaani kuvaa ammattiyhdistysliikkeen taistelua ihmisen puolesta. Kirjan maailma on tyylitellyn pelkistetty. Esiin nousee ihmisen kykenemättömyys toteuttaa ihanteita ilman, että hän menettää oman inhimillisyytensä.


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Koskinen on kirjoittanut myös lasten- ja nuortenkirjoja. Vuonna 2011 ilmestyi runomuotoinen tarina "Kauhea Gabriel Hullo" ja vuonna 2013 "Hallava hevonen". Kirjat on kuvittanut Koskisen tytär Miranda Koskinen. Vuonna 2014 Koskisen nuortenromaani "Haavekauppias" oli Arvid Lydecken -palkintoehdokkaana. Sen jatko-osa "Lumottu lelutehdas" oli vuoden Anni Polva -palkintoehdokkaana.


title: Juha-Pekka Koskinen

text: Koskinen on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Hän asuu Hämeenlinnassa.LähdeLähdeLähdeLähde


title: Kati Pellinen

text: Kati Pellinen on tamperelainen trubaduuri. Keikkaohjelmisto koostuu lähinnä cover-kappaleista. Erityisesti irlantilaista kansanmusiikkia. Myös esimerkiksi joululauluja, suomalaisia kansanlauluja ja lastenlauluja. Levyillä tilaustyönä tehtyjä kappaleita muun muassa Heikki Salolta ja Juice Leskiseltä.


title: Kati Pellinen

text: Pellisen perheeseen kuuluu aviomiehen lisäksi kaksi lasta.


title: Sierra Leonen sisällissota

text: Sierra Leonen sisällissota käytiin vuosina 1991–2002. Sen osapuolina olivat vallankumousrintama Revolutionary United Front (RUF) johtajanaan Foday Sankoh, ja valtiollinen armeija, johdossaan ensin Joseph Saidu Momoh, vuoden 1992 sotilasvallankaappauksen jälkeen Valentine Strasser.


title: Sierra Leonen sisällissota

text: Sodassa kuoli noin 50 000 sierraleonelaista, yli kaksi miljoonaa (eli yli kolmannes väestöstä) joutui lähtemään kodeistaan.


title: Sierra Leonen sisällissota

text: Ennen Sierra Leonen sisällissotaa timanttivarojen huono hallinta ja korruptio olivat johtaneet siihen, että maa oli Yhdistyneiden kansakuntien tilastojen mukaan maailman köyhin.


title: Sierra Leonen sisällissota

text: Sodan puhkeamiseen vaikutti sisäisten ongelmien lisäksi se, että rajanaapuri Liberiassa käytiin sisällissotaa. Yhden sen osapuolen johtaja, Charles Taylor, tuki RUF:ia saadakseen Sierra Leonen epävakaisempaan tilaan. Taylor arvioi Sierra Leonessa toimivan ECOMOG:in estävän hänen joukkojaan valtaamasta pääkaupunki Monroviaa.


title: Sierra Leonen sisällissota

text:
RUF aloitti sotatoimet Sierra Leonen itäosissa maaliskuussa 1991 iskemällä sinne Liberiasta käsin. Vuonna 1997 RUF marssi pääkaupunki Freetowniin asti, ja pääsi neuvotteluihin presidentti Ahmad Tejan Kabbahin kanssa. Aselepo solmittiin 1999, mutta väkivaltaisuudet jatkuivat vuoteen 2001.
Vuonna 2002 YK asetti erikoistuomioistuimen ratkomaan sotarikoksia.


Saksan liittotasavallan Tukholman-suurlähetystön kaappaus oli Ruotsissa 24. huhtikuuta 1975 tapahtunut suurlähetystön kaappaus.


title: Saksan liittotasavallan Tukholman-suurlähetystön kaappaus

text: Kuusi Baader-Meinhofin jäsentä valtasi edellisenä vuonna kuolleen Holger Meinsin mukaan nimetyn erikoisjoukon johdolla Saksan liittotasavallan Tukholman-suurlähetystön. Terroristit tunkeutuivat suurlähetystön rakennukseen ja iskivät vahtimestarin maahan, ottivat panttivangiksi suurlähettiläs Dietrich Stöckerin. Ruotsin poliisi yritti tunkeutua rakennukseen, mutta terroristit avasivat tulen ja pakottivat poliisit luopumaan aikeesta.


text: Terroristit ottivat panttivangiksi lähetystön henkilökunnan ja vaativat Saksan liittotasavallan hallitusta vapauttamaan 26 Baader-Meinhof terroristia Liittotasavallan vankiloista. Heidän joukossaan olivat muun muassa Andreas Baader ja Ulrike Meinhof. He vaativat, että vangitut terroristit vietäisiin klo 21.00 Frankfurtin lentoasemalle ja kuljetettaisiin Ruotsiin.


text:
Saksan liittokansleri Helmut Schmidt ei suostunut vaatimuksiin eikä neuvotteluihin, jolloin terroristit ampuivat Saksan sotilasattasean Adreas von Murbachin ja talousattasean Heinz Hillegaartin. Saksan ja Ruotsin hallitukset olivat taukoamatta puhelinyhteydessä kaappauksen aikana.
Kun terroristit kello 24.00 saivat tietää, että kumpikaan osapuoli ei suostu neuvottelemaan, he päästivät kaikki panttivangit vapaaksi ja räjäyttivät suurlähetystörakennuksen, jonka neljäs kerros räjähti ja paloi puoliksi. Terroristit pakenivat rakennuksesta, mutta vastassa olivat poliisit, jotka ottivat heidät kiinni. Räjähdyksessä kuolivat terroristit Siegfried Hausner ja Detlef Schulz. Kaappausdraama näkyi suorassa televisiolähetyksessä. Ruotsin hallitus päätti karkottaa terroristit, ja 26. huhtikuuta heidät vietiin yöllä lentokoneella Saksaan.


text: "Erinomainen ratkaisu, voitto demokratialle", pääministeri Olof Palme kommentoi lopputulosta. Aiheesta dokumentin ohjannut Kristian Petri kertoi nuorten tuolloin ymmärtäneen, että pahuus ei ole vain Ruotsin ulkopuolella.


text: 30 länsisaksalaiseen terroristiryhmään kuulunutta henkilöä pidätettiin vuonna 1977 Tukholmassa ja Göteborgissa. Ryhmän suunnitelmana oli kaapata entinen ruotsalainen ministeri Anna-Greta Leijon. Samalla karkotettiin maasta kaksi länsisaksalaista, Norbert Kröcher ja Manfred Adomeit. Kaappaussuunnitelman syynä oli se, että Leijon oli pääministeri Olof Palmen apulaistyöministeri ja oli ollut selvittämässä vuoden 1975 suurlähetystökaappausta, jossa kuusi Baader-Meinhofin ryhmään kuulunutta valtasi Länsi-Saksan suurlähetystön Tukholmassa. Terroristit antautuivat Ruotsin poliisille ja myöhemmin heidät karkotettiin.


title: Way Out

text: Way Out on Technicolourin esikoisalbumi, joka julkaistiin syyskuussa 2003. Levyn on tuottanut Jukka Backlund, ja se on ainoa Aki Rädyn kanssa äänitetty albumi, sillä hän jätti yhtyeen henkilökohtaisista syistä vuonna 2005 ennen toista studioalbumia "Only Shadows Dance".


title: Way Out

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 37.


title: Päivän Uutiset

text: Päivän Uutiset -nimisiä lehtiä ovat olleet:


title: Lou Doillon

text: Lou Doillon (s. 1. syyskuuta 1982, Neuilly-sur-Seine Ranska) on ranskalainen näyttelijä. Hän on elokuvaohjaaja Jacques Doillonin ja näyttelijä Jane Birkinin tytär. Hänen sisarpuoliaan ovat näyttelijä Charlotte Gainsbourg sekä valokuvaaja Kate Barry.


title: Lou Doillon

text: Doillon on näyttelemisen lisäksi toiminut myös mallina muotitalo Givenchyn mainoksissa ja Pirellin kalentereissa. Lou on noussut Ranskan tyyli-ikoniksi.


title: Only Shadows Dance

text: Only Shadows Dance on Technicolourin toinen studioalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 2005. Albumi toi yhtyeelle julkisuutta radiosoittoon paljon päässeillä singleillä ”All My Life” ja ”Teach Me Love (I'm In Denial)”. Kappaleista ”Nowhere to Go” ja ”Teach Me Love (I'm In Denial)” kuvattiin musiikkivideot.


title: Only Shadows Dance

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 11.


title: Samuel Adams

text: Samuel Adams (27. syyskuuta 1722 Boston, Massachusetts Bayn provinssi – 2. lokakuuta 1803 Boston, Massachusetts) oli Amerikan vallankumoukseen johtaneen isänmaallisen liikkeen keskeisimpiä johtajia ja yksi Yhdysvaltain perustajaisistä. Hän oli mukana järjestämässä brittihallinnon vastaisia protesteja, kuten Bostonin teekutsuja. Samuel Adams oli erityisen vaikutusvaltainen kirjailijana ja ajattelijana, joka puki sanoiksi tasavaltalaiset periaatteet, joilla Yhdysvaltain poliittista kulttuuria muokattiin.


title: Samuel Adams

text: Adamsin suku oli alkujaan Englannin Devonshiresta ja siirtyi vuonna 1636 Massachusettsiin. Samuel Adams oli presidentiksi kohonneen John Adamsin pikkuserkku. Hän valmistui Harvard Collegesta vuonna 1740 ja opiskeli muutaman vuoden lakitiedettä. Sen jälkeen hän oli mukana useissa kannattamattomissa liiketoimissa ja toimi myöhemmin veronkantajana Bostonissa, mutta joutui oikeuteen jätettyään veroja keräämättä ja hoidettuaan tilinpidon leväperäisesti. Adams aktivoitui poliittisesti 1760-luvulla, jolloin Britannia ryhtyi säätämään Pohjois-Amerikan siirtokuntia koskeneita epäsuosittuja verolakeja. Hänestä tuli keskeinen hahmo vuoden 1764 sokerilakia vastustaneiden piirissä, ja hän lietsoi Bostonissa mellakoita vuoden 1765 leimaverolakia vastaan. Adams ryhtyi ensimmäisten joukossa arvostelemaan periaatteellisista syistä verotusta ilman edustusoikeutta, ja hänestä tuli pian arvovaltaisin siirtokuntalaisten oikeuksien puolestapuhuja James Otisin jälkeen.


title: Samuel Adams

text: Adams oli vuosina 1765–1774 Massachusettsin lainsäädäntöelimen ("General Court") alemman kamarin jäsenenä. Vuodesta 1769 hän oli brittien toimia vastustaneiden niin sanottujen Massachusettsin radikaalien johtaja. On epäselvää, missä vaiheessa hän ryhtyi kannattamaan ja tavoittelemaan siirtokunnille täyttä itsenäisyyttä, mutta hän lienee ollut joka tapauksessa ensimmäisiä itsenäisyyden kannattajia. Adams oli taitava propagandisti, joka mustamaalasi brittiläisiä viranomaisia lukemattomissa salanimillä julkaistuissa kirjoituksissa, ja hyvin lahjakas poliittinen organisaattori. Hän ei alkuun onnistunut lietsomaan massachusettsilaisia vastustamaan äärikeinoin vuonna 1767 säädettyjä Townshendin lakeina tunnettuja tullimaksuja. Brittijoukkojen miehitettyä 1768 Bostonin Adams sai niistä oivallisen maalitaulun lehdistöpropagandalleen. Hän johti myös bostonilaisten kunnankokousta, joka vaati brittijoukkojen poistamista kaupungista Bostonin verilöylyn jälkeen.


title: Samuel Adams

text: Kun Britannian parlamentti vuonna 1770 kumosi Townshendin lait teeveroa lukuun ottamatta, Adamsin kannatus näytti vähenevän. Hän onnistui kuitenkin seuraavienkin kolmen hiljaisen vuoden aikana kehittämään radikaalien toimintaa. Vuonna 1772 hän perusti Bostonin kirjeenvaihtokomitean ja vaikutti vastaavien komiteoiden verkoston rakentamiseen halki siirtokuntien. Niistä tuli myöhemmin keskeinen osa vastarintaorganisaatiota. Parlamentin vuonna 1773 säätämä teelaki tarjosi Adamsille uuden tilaisuuden suoran toiminnan lietsomiseen. Hän oli yksi niin sanottujen Bostonin teekutsujen suunnittelijoista, vaikka ei itse osallistunutkaan kyseenalaiseen tempaukseen. Tämän jälkeen Adams johti massachusettsilaisten protesteja parlamentin rangaistuksena säätämiä niin sanottuja sietämättömiä lakeja vastaan. Ensimmäisessä mannermaakongresissa hän vaati siirtokuntien edustajilta tiukkaa vastarintaa Britannian toimia vastaan.


title: Samuel Adams

text: Massachusettsin siirtokunnan kongressissa vuosina 1774–1775 Adams osallistui sotilaallisen vastarinnan valmisteluun. Kun brittijoukot Lexingtonin ja Concordin taisteluihin johtaneiden tapahtumien yhteydessä marssivat Bostonista Concordiin, Adams ja John Hancock olivat lähettyvillä. Marssin todellisena syynä on väitetty olleen näiden kahden kapinajohtajan vangitseminen. Ensisijaisesti britit menivät kuitenkin tuhoamaan siirtokuntalaisten asevarastoa Concordissa, eivätkä he yrittäneet vangita Adamsia tai Hancockia.


title: Samuel Adams

text: Adams osallistui yhdessä pikkuserkkunsa John Adamsin kanssa myös toisen mannermaakongressin työskentelyyn, ja he olivat molemmat siellä vaikutusvaltaisia jäseniä. He olivat ensimmäisten joukossa vaatimassa täydellistä irtautumista emämaasta. Kumpikin allekirjoitti myös itsenäisyysjulistuksen. Myöhemmin Samuel Adams oli edustajana konventissa, joka valmisteli vuonna 1780 Massachusettsille uuden perustuslain, samoin kuin vuonna 1787 Massachusettsin perustuslakikonventissa, joka päätti Yhdysvaltain perustuslain ratifioinnista osavaltiossa. Aluksi hän kuului perustuslakiesitystä vastustaneisiin antifederalisteihin, jotka pelkäsivät liittovaltion keskittävän liikaa valtaa keskushallitukselle. Hän kuitenkin muutti kantansa, kun perustuslakia luvattiin täydentää merkittävillä lisäyksillä, kuten Bill of Rights -kansalaisoikeusluettelolla.


title: Samuel Adams

text: Adams pyrki liittovaltion kongressiin sen ensimmäisissä vaaleissa, mutta ei tullut valituksi. Sen sijaan hän toimi Massachusettsin varakuvernöörinä 1789–1793 ja kuvernöörinä 1794–1797. Yhdysvaltain ensimmäisen puoluejaon hahmottuessa Adams liittyi demokraatti-republikaaneihin ja oli vuoden 1796 presidentinvaaleissa Thomas Jeffersonin valitsijamiehenä. Sen jälkeen hän vetäytyi politiikasta.


title: Samuel Adams

text: Samuel Adamsin nimeä on myöhemmin käytetty monissa kaupallisissa ja ei-kaupallisissa yhteyksissä. Boston Beer Company lanseerasi myöhemmin olutalan palkintoja voittaneen Samuel Adams Boston Lagerin vuonna 1985. Samuel Adams oli myös oluenpanija, joka peri taidon isältään.. Adamsin nimeä kantavia hyväntekeväisyysjärjestöjä ovat Sam Adams Alliance ja Sam Adams Foundation.


title: Benzin

text: Benzin on Rammsteinin 20. singlejulkaisu. Se levytettiin Teldex Studionissa Berliinissä 2005. Benzin-single on Rammsteinin ja Apocalyptican ensimmäinen yhteistyön tulos. Benzinistä on tehty myös musiikkivideo. Videossa Rammsteinin jäsenet esittävät palomiehiä.


title: Maintainen

text: Maintainen on järvi Soinin kunnan eteläosissa Ähtärin reitin latvoilla. Maintaiseen virtaa vettä Alajoen kautta Ulvotuisesta. Maintaisen pinta-ala on n. 30 hehtaaria. Suurin Maintaisesta saatu kala on yli 8 kg.


title: Maintainen

text: Vuonna 2009 aloitettiin Maintaisen tyhjennysprojekti. Jos se etenee suunnitelmien mukaan, se valmistuu vuonna 2011. Maintaiselle tulee myös yleinen uimaranta.


title: Matías Lequi

text: Matías Emanuel Lequi (s. 13. toukokuuta 1981, Rosario, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa espanjalaista Celta Vigoa. 185 senttimetriä pitkän Lequin pelipaikka on puolustaja. Lequilla on myös Italian kansalaisuus.


title: Matías Lequi

text: Lequi aloitti ammattilaisuransa Rosario Centralissa kaudella 1999/2000. Kahden kauden jälkeen hän teki sopimuksen River Platen, argentiinalaisen suurseuran kanssa. Riverin riveissä kului niin ikään kaksi kautta, ja kaudeksi 2003/04 Lequi siirtyi Espanjaan. Seura oli Atlético Madrid, jossa hän kuitenkin pelasi vain yhden kauden ajan. Seuraava osoite oli roomalaisseura SS Lazio, jonka paidassa otteluita kertyi vain kourallinen, ja niin Lequi palasi Espanjaan, tällä kertaa Celta Vigoon, jossa hän pelaa nyt toista kauttaan.


title: M/S Aino

text: M/S Aino on Lahdesta liikennöivä sisävesilaiva. Laiva on entinen sisävesihöyrylaiva, mutta on nykyään varustettu dieselkoneella. Laiva on peruskorjattu vuonna 2000. Aluksella tehdään iltaristeilyt Vääksyn kanavalle ja päiväristeilyt Vesijärvellä. Aluksella on baari, aurinkokansi sekä kaksi salonkia.


title: Väätäinen

text: Väätäinen tarkoittaa seuraavia:


title: Aldo Duscher

text: Alvaro Pedro "Aldo" Duscher (s. 22. maaliskuuta 1979 Esquel, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa kyproslaista Enosis Neon Paralimnia. Keskikenttäpelaajana pelaavalla Duscherilla on myös Itävallan kansalaisuus.


title: Aldo Duscher

text: Duscherin ammattilaisura alkoi vuonna 1996 Newell's Old Boysin riveissä. Vuonna 1998 hän siirtyi portugalilaiseen Lissabonin Sportingiin, jossa hän pelasi vuoteen 2000 asti, kunnes teki sopimuksen espanjalaisen Deportivo La Coruñan kanssa. Duscherista maksettiin tuolloin 13 miljoonan euron siirtokorvaus. Kesällä 2008 hän siirtyi Racing Santanderista Sevillaan, kolmen vuoden sopimuksella. Sevillan jälkeen Duscher edusti Espanyolia ja lainalla ecuadorilaista Barcelona Sporting Clubia, kunnes siirtyi kyproslaiseen Enosis Neon Paralimniin.


title: Aldo Duscher

text: Argentiinan maajoukkueessa Duscher on pelannut kolme ottelua.


title: Varpunen (täsmennyssivu)

text: Varpunen voi tarkoittaa seuraavia:


title: Varpunen (romaani)

text: Varpunen on Auli Mantilan vuonna 2005 ilmestynyt esikoisromaani. Sen kustantaja on Teos. Kirja kertoo yksinäisyydestä, mutta se on tyyliltään dekkari. Varpusen pääosassa on nelikymppinen vakuutusvirkailija Inkeri Aho, jolla ei ole perhettä.


title: Natalja Antjuh

text: Natalja Nikolajevna Antjuh (, s. 26. kesäkuuta 1981 Leningrad, Neuvostoliitto) on venäläinen yleisurheilija, joka kilpailee pääasiassa 400 metrillä ja 400 metrin aitajuoksussa.


title: Natalja Antjuh

text: Antjuh oli ensimmäisen kerran arvokisoissa Edmontonin MM-kisoissa 2001, jolloin hän karsiutui 400 metrin alkuerissä. Vuonna 2002 hän voitti sisäratojen Euroopan mestaruuden ja oli mukana Venäjän 4 × 400 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti hopeaa Münchenin EM-kisoissa. Antjuh oli jälleen Venäjän viestijoukkueen jäsen, kun se voitti sisäratojen maailmanmestaruuden Birminghamin 2003 ja Budapestin 2004 MM-kisoissa. Ateenan olympialaisissa hän voitti pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa ajalla 49,89 ja oli viestissä hopealla. Kauden lopuksi hän sijoittui viidenneksi. Vuonna 2005 Antjuh voitti Euroopan cupin, mutta karsiutui Helsingin MM-kisoissa välierissä. Viestissä hän oli mukana voittamassa maailmanmestaruuden. Kauden lopuksi hän oli kahdeksas.


title: Natalja Antjuh

text: Antjuh voitti viestijuoksussa sisäratojen maailmanmestaruuden myös Moskovan MM-kisoissa 2006. Birminghamin EM-hallikilpailuissa 2007 hän kuului viestissä Venäjän hopeajoukkueeseen. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui 400 metrillä kuudenneksi. Torinon EM-hallikilpailuissa 2009 hän sijoittui 400 metrillä neljänneksi ja voitti kultaa 4 × 400 metrin viestissä. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän kilpaili 400 metrin aitajuoksussa ja sijoittui kuudenneksi ennätyksellään 54,11 s. 4 × 400 metrin viestissä hän voitti pronssia juostuaan alkuerissä Venäjän joukkueessa. Hän voitti 400 metrin aitajuoksun Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa 2010 ja saman lajin Euroopan-mestaruuden Barcelonassa 2010 ennätyksellään 52,92. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui kolmanneksi sekä 400 metrin aitajuoksussa että 4 × 400 metrin viestissä.


title: Natalja Antjuh

text: Antjuh voitti olympiakultaa 400 metrin aitajuoksussa Lontoossa 2012 ennätyksellään 52,70. Lisäksi hän juoksi ankkuriosuuden Venäjän hopeajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui 400 metrin aitajuoksun välierissä ja juoksi alkuerissä Venäjän 4 × 400 metrin viestijoukkueessa, joka voitti toisella kokoonpanolla finaalissa maailmanmestaruuden.


title: Kuvittele itsellesi mies

text:
Kuvittele itsellesi mies on Riitta Jalosen 2005 julkaistu romaani. Se käsittelee kolmiodraamaa miehen rakastajattaren ja petetyn vaimon näkökulmasta. Jalonen sai teoksestaan Runeberg-palkinnon vuonna 2006. Teos on julkaistu myös Laura Jurkan lukemana äänikirjana.
Mirjami palaa matkoilta kotiinsa ja kuulee naapureilta, että hänen poissa ollessaan hänen miehensä Kalevi on asunut talossa vieraan naisen kanssa. Nainen paljastuu taidemaalari Inari Ojutiksi, jonka Mirjami on ennenkin tavannut.
Kalevi myöntää aviorikoksen, mutta on koko kirjan ajan hyvin välttelevä asian suhteen. Hahmona Kalevi jää muutenkin varjoon, ja tarinan päähenkilöiksi ja kertojiksi muodostuvat Mirjami ja Inari, joiden välille muodostuu erikoinen suhde.


title: Portimo

text: Portimo tarkoittaa seuraavia:


title: M/S Juovesi

text: M/S Pyhäselkä on Saimaan vesistössä liikennöivä sisävesilaiva. Laiva tunnettiin aiemmin nimellä M/S Kuopio ja sittemmin M/S Juovesi. Laiva on muutettu Pikisaari 6-rahtialuksesta vuonna 1980. Aikoinaan se tunnettiin myös S/S Arvo-nimellä. Laivaan on tehty huomattavia korjauksia ja muutoksia vuonna 2005. Laivan siirtämistä Oulujärvelle risteilykäyttöön selvitettiin keväällä 2006, mutta hankkeesta on sittemmin luovuttu. Laivan katolla ollut maisemasauna on purettu syksyllä 2008.Alus ei ole Museoviraston perinnelaivarekisterissä


title: Portimo (Ranua)

text: Portimo on kylä Ranuan kunnan pohjoisosassa, noin 25 kilometriä pohjoiseen kuntakeskuksesta ja noin 55 kilometriä etelään Rovaniemeltä. Kylä sijaitsee Portimojärven itärannalla, Ranualta Rovaniemelle johtavan kantatien 78 varrella. Simojoki virtaa kylän lävitse.


title: Portimo (Ranua)

text: Portimon kylän postiosoite on 97720 Ylisimo. Osoitteessa ei mainita kylän nimeä, sillä se saattaa sekoittua Ylitorniolla sijaitsevaan Portimon kylään. Kylän nimi Ylisimo on peräisin ajalta, jolloin kylä kuului nykyiseen Simon kuntaan.


title: Portimo (Ranua)

text: Portimolla on lukuisia paikannimiä, jotke viittaavan alueen historiaan turkiseläinten pyydystyspaikkana. Alueen varhaisimmat löydöt on ajoitetti kivikaudelle, ja vanhimmat merkit asutuksesta ovat kampakeraamiselta ja rautakauden ajalta.


title: Portimo (Ranua)

text: Alueella käytiin myös Lapin sodan suurin viivytystaistelu, Ylimaan taistelu, saksalaisia vastaan vuonna 1944. Taistelun muistomerkki sijaitsee kantatien varrella kylältä muutamia kilometrejä pohjoiseen.


title: Portimo (Ranua)

text: Kylään rakennettiin oma koulurakennus 1950-luvun alussa. Tätä ennen alueen lasten ja nuorten opiskelu hoidettiin kiertokouluissa sekä Saukkojärven kansakoulussa. Nykyisin Portimon koulu on lakkautettu, ja sen tiloissa toimii Lomakeskus Portimo. Koululaiset käyvät koulua Ranuan kirkonkylän ala- ja yläasteella.


title: Muonamies

text: Muonamies eli muonatorppari tarkoitti maatalousyhteiskunnan ja torpparijärjestelmän aikaan tilatonta, mutta omillaan asunutta henkilöä, joka teki päivätöitä maanomistajalle. Nimitys viittaa siihen, että muonamies oli "talon ruoassa" eli osan hänen palkastaan muodosti työnantajan tarjoama ruoka. Muonamiehet olivat osa-aikaista työvoimaa, jotka tekivät talolle esimerkiksi 2–4 työpäivää viikossa. Muonamiehet kuuluivat alempiin luokkiin, mutta heidän asemansa oli kuitenkin parempi kuin esimerkiksi loisilla.


title: Muonamies

text: Urjalan Menosissa paikallinen kyläyhdistys ylläpiti aiemmin Moonamiesmuseota.


title: M/S Jyväskylä

text: M/S Jyväskylä on diesel-käyttöiseksi muutettu entinen suomalainen höyrylaiva. Höyrykäyttöisenä alus ajoi reittiliikennettä vuosina 1924-1963 Jyväskylä-Päijänteen Laiva Oy:n käytössä. Diesel-käyttöiseksi muuntamisen lisäksi laivan peräkansi on rakennettu umpeen vuonna 1960.


title: M/S Jyväskylä

text: Laiva oli yli 30 vuotta käyttämättömänä Lahden Vesijärven satamassa, kunnes se upposi tammikuussa 2002. Tämän jälkeen laiva siirrettiin Jyväskylän maalaiskuntaan vuonna 2002 ja nostettiin maalle Väinölän konepajalla. Alus oli tarkoitus kunnostaa takaisin höyryalukseksi, mutta 10.10.2012 aluksella syttyi polttoleikkauksen jälkeen tulipalo, joka tuhosi aluksen kansirakenteet.


title: M/S Koski

text:
M/S Koski on sisävesilaiva, joka oli aiemmin sisävesihöyrylaiva S/S Koski. Höyrykone poistettiin vuosien 1966–1977 välisenä aikana. Laiva toimi reittiliikenteessä, välillä Kuopio–Akonpohja, vuosina 1898–1952. Tämän jälkeen laiva toimi hinaajana ja asuntolaivana vuoteen 1990 saakka, kunnes palasi takaisin kunnostettuna matkustajaliikenteeseen Kallavedelle vuonna 1997.
Alus ei kuulu Museoviraston perinnelaivarekisteriin.


title: Ranuan kirkonkylä

text: Ranuan Kirkonkylä on Ranuan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee kantatien 78 sekä seututeiden 941 ja 924 risteyksessä. Kirkonkylä on muodostunut Ranuanjärven etelä- ja länsirannoille.


title: Ranuan kirkonkylä

text: Varsinainen keskustaajama liikekeskuksineen sijaitsee Ranuanjärven länsirannalla, Multilahden asuinalueen eteläpuolella. Liikekeskuksen eteläpuolella sijaitsevat Kolomaan ja Teeritien teollisuusalueet sekä Jukolan, Kolomaan, Oravin ja Riistamaan asuinalueet. Liikekeskuksessa sijaitsevat myös Ranuan urheilutalo Peuransarvi sekä linja-autoasema.


title: Ranuan kirkonkylä

text: Ranuanjärven etelärannalla sijaitsevassa niemessä sijaitsevat Ranuan kirkko, ala-aste, yläaste, lukio, kirjasto, monitoimitalo ja päiväkoti. Idempänä järven rannalla sijaitsee Mustikkamaan asuinalue sekä Ranuan leirintäalue. Ranuan kristillinen kansanopisto sijaitsee järven pohjoisrannalla.


title: Ranuan kirkonkylä

text: Kirkonkylällä pidetään vuosittain perinteiset Hillamarkkinat, jotka on järjestetty vuodesta 1974 lähtien.


title: M/S Puijo

text: M/S Puijo on sisävesilaiva, joka liikennöi Kuopiosta Savonlinnaan. Laiva on muutettu höyrykäyttöisestä rahtialuksesta 1990-luvun alussa. Laiva liikennöi aluksi höyrykäyttöisenä myös matkustajalaivaksi muutettuna. Aluksen kone ja keittiö on uusittu keväällä 2002 ja lisätty aurinkokansi.


title: M/S Sunnan II

text: M/S Sunnan II on entinen sisävesihöyrylaiva S/S Louhivesi. Laiva on ollut risteilykäytössä Tammisaaressa vuodesta 1992 lähtien. Laivan höyrykone ja kattila on poistettu vuonna 1985. Höyrykone on varastoitu Laitaatsillan telakalle Savonlinnassa. Laiva on ollut myös muutaman vuoden kahvilalaivana Viipurissa. Laivan juomavesisäiliö on entinen Sulkavan meijerin voikirnu.


title: Alcatrazz

text: Alcatrazz on Graham Bonnetin Los Angelesissa vuonna 1983 perustama rock-yhtye.


title: Alcatrazz

text: Yhtyeeseen kuuluivat Graham Bonnet (laulu, ex-Rainbow / Michael Schenker Group), Yngwie Malmsteen (kitara, ex-Steeler), Gary Shea (basso, ex-New England), Jimmy Waldo (koskettimet, ex-New England) sekä Jan Uvena (rummut, ex-Alice Cooper / Pointer Sisters).


title: Alcatrazz

text: Kahden albumin jälkeen Malmsteen lähti yhtyeestä musiikillisten erimielisyyksien takia vuonna 1985. Hänet korvattiin Steve Vailla, mutta hänkin lähti kolmannen "Disturbing the Peace" (1985) albumin nauhoituksen jälkeen. Vai korvattiin Danny Johnsonilla, joka oli mukana "Dangerous Games"in (1986) nauhoituksissa ennen yhtyeen hajoamista vuonna 1987.


title: Alcatrazz

text: Graham Bonnet kuvailee yhtyeen musiikkia ajattelevan ihmisen heavy metaliksi.


title: Alcatrazz

text:
Vuonna 2006 Graham Bonnet perusti bändin uudelleen kitaristi Howie Simonin, rumpali Glen Sobelin ja basisti Tim Lucen kanssa. Nimen 'Alcatrazz' käyttäminen oli Howie Simonin idea.Kahdella ensimmäisellä albumilla kitaraa soittaa Yngwie Malmsteen, kolmannella Steve Vai ja viimeisellä Danny Johnson.
Malmsteen lähti yhtyeen jälkeen soolouralle. Vai liittyi ensin David Lee Rothin yhtyeeseen, sen jälkeen Whitesnakeen ja lopulta lähti soolouralle.


title: M/S Taru

text: M/S Taru on yksityiskäytössä oleva moottorialus Päijänteellä. Laiva on entinen sisävesihöyrylaiva S/S Taru. Laiva on toiminut välillä myös hinaajana ja kettinkiproomuna.


title: M/S Taru

text: Nykyiset kansirakenteet on rakennettu vuonna 1980. Kesällä 2016 alukseen suoritettiin mittavia parannus- ja korjaustoimenpiteitä Väinölän telakalla Jyväskylässä. Samalla alus sai uuden värityksen.


title: Oikeusturvavakuutus

text: Oikeusturvavakuutus on vahinkovakuutus jonka tarkoituksena on korvata oikeudenkäynneistä ja eräistä niihin rinnastettavista asioista aiheutuvia oikeudenkäyntikuluja.


title: Oikeusturvavakuutus

text: Oikeusturvavakuutus korvaa vakuutusehdoissa luetelluista vakuutustapahtumista aiheutuvat oman asianajajan tai muun lakimiehen kohtuullisen palkkion ja kulut sekä tuomioistuimelle maksettavat oikeudenkäyntimaksut. Eräät vakuutukset korvaavat myös ne oikeudenkäyntikulut jotka vakuutettu tuomioistuimen päätöksellä velvoitetaan maksamaan vastapuolelle.


title: Oikeusturvavakuutus

text: Oikeusturvavakuutus on liitännäinen osa yleisimpiä vapaaehtoisia vahinkovakuutuksia. Yksityishenkilöllä vakuutus voi olla osa kotivakuutusta, autovakuutusta tai maatilavakuutusta. Vakuutus sisältyy usein myös yrittäjien ja pienten yritysten vahinkovakuutukseen kuten yritysvakuutukseen tai kiinteistövakuutukseen. Oikeusturvavakuutus voi olla joko osa edellä mainittuja vakuutuksia tai se voidaan eri maksusta lisätä perusvakuutukseen.


title: Oikeusturvavakuutus

text: Oikeusturvavakuutus voi olla myös erillinen vakuutus. Yleisimpiä näistä ovat yritystoimintaa koskevat vakuutukset sekä eri ammattiliittojen jäsenilleen ottamat, jäsenten ammatinharjoittamiseen liittyvät vakuutukset.


title: Oikeusturvavakuutus

text: Oikeusturvavakuutus korvaa lähtökohtaisesti riita-asioiden oikeudenkäynteihin liittyviä oikeudenkäyntikuluja. Useimmissa vakuutuksissa korvataan kustannuksia asiamiehen käytöstä jos on syntynyt riita-asia joka voitaisiin välittömästi saattaa käräjäoikeuden tai eräiden muiden riita-asioita käsittelevien tuomioistuinten käsiteltäväksi. Vakuutuksista korvataan erittäin rajoitetusti muihin oikeudenkäynteihin kuten rikosasioihin tai hallintovalituksiin liittyviä kuluja.


title: Oikeusturvavakuutus

text: Oikeusturvavakuutuksen ehdoissa on runsaasti vakuutuksen käyttöä koskevia rajoituksia. Vakuutus ei esimerkiksi korvaa oikeudenkäynnistä aiheutuvaa vakuutetun omaa ajanhukkaa tai ansionmenetystä. Vakuutus ei myöskään korvaa tavanomaista korkeampia asianajokuluja.


title: Oikeusturvavakuutus

text: Oikeusturvavakuutus on ensisijainen suhteessa julkiseen oikeusapuun. Julkista oikeusapua hakevan on ensin saatava vakuutusyhtiöltään päätös siitä, korvaako vakuutus ne oikeudenkäyntikulut johon julkista oikeusapua haetaan.


title: Oikeusturvavakuutus

text: Mikäli oikeusturvavakuutus korvaa oikeudenkäynnistä aiheutuvat kulut, voi henkilö saada korvausta vakuutuksen omavastuuosuudesta tai vakuutusmäärän ylittävästä osasta.


title: Oikeusturvavakuutus

text:
Eskuri – Hujala – Hynynen: Oikeusturvavakuutus, Helsinki 2002
Eskuri – Jyrinjärvi – Pirinen: Oikeusturvavakuutus, Vaajakoski 2007


title: Takatalvi (albumi)

text: Takatalvi on suomalaisen power metal -yhtye Sonata Arctican EP, joka ilmestyi Japanissa vuonna 2003. Lisäksi Spinefarm Records julkaisi albumin pidennetyllä kappalelistalla myös Suomessa 27. tammikuuta 2010.


title: Takatalvi (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 23, ja se pysyi listalla yhteensä 5 viikkoa.


title: M/S Ukko

text: M/S Ukko on Kuopiosta liikennöivä sisävesilaiva. Alus on tehty höyrykäyttöisestä rahtialuksesta vuonna 1980 ja dieselöity. Laiva toimii ravintolalaivana iltaisin Kuopion satamassa ja se ei ole Museoviraston perinnelaivarekisterissä.


title: Zetor (ravintola)

text: Zetor on vuonna 1991 perustettu helsinkiläinen ravintola, joka kuuluu S-ryhmään. Se on tullut tunnetuksi muun muassa traktorisisustuksestaan, jonka on suunnitellut Sakke Järvenpää.


title: Zetor (ravintola)

text: Ravintolan teemana on parodia 1950-luvun ”Suomi-filmien” Suomesta. Sitä suositellaan ulkomaalaisille turisteille etnisenä ravintolana, joka esittelee stereotyyppisiä käsityksiä maalaiselämästä. Teema ulottuu sisustuksesta ruokalistaan, jolla on esimerkiksi makkaraa ilman vihanneksia (miesten annos), suuria pihvejä, sahtia ja muikkuja. Ruokapuolen pöydissä on tarjolla lautasliinojen sijasta talouspaperia suoraan rullasta. Ravintolan käymälätilat on koristettu vanhoista lehdistä leikatuin kuvin.


title: Zetor (ravintola)

text: Zetorissa järjestetään tilauksesta kullanhuuhdontaa. Kullanhuuhdonnan järjestää Ravintola Zetorin Kullanhuuhtojat, joka on menestynyt alan kilpailuissa kiitettävästi.


title: Zetor (ravintola)

text: Ravintola Zetor kuului perustamisaikanaan Elannon Ravintolat Oy -ketjuun. Zetorin perusti työryhmä, johon kuuluivat toimitusjohtaja Mikko Kääriä, kehittämispäällikkö Marja Lindroos, ravintolanjohtaja Sari Nurmi, Radio Cityn toimitusjohtaja Christian Moustgaard sekä Sakke Järvenpää. Järvenpää tiimeineen vastasi erityisesti sisustuksesta, ja koko muuta konseptia kehitti muun tiimin kanssa yhteistyössä Sari Nurmi.


title: Zetor (ravintola)

text: Ravintola Zetor avattiin salaa ”koeajoon” itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1991. Virallisia avajaisia juhlistettiin 12. joulukuuta 1991 muun muassa Juha Miedon Hammond-esiintymisen tahdittamana, jota todistivat Vironperän Kyllikki ja Johannes. Vastapainoksi paikalla oli city-ihmisiä Rosa Liksomista Sam Inkiseen.


title: Waldemar Becker

text: Evert Gustaf Waldemar Becker (lempinimi Becker-Bei tai Becker-Bey; 6. huhtikuuta 1840 Helsinki – 22. helmikuuta 1907 Rooma, Italia) oli suomalainen sotilas, poliitikko ja seikkailija, joka elinaikanaan vaikutti useilla mantereilla ja taisteli useiden maiden armeijoiden riveissä. Becker tunnettiin Suomessa liikanimellä ”Becker-Bei” tai ”Becker-Bey”, millä viitattiin hänen vuonna 1872 Egyptissä saamaansa beyn arvonimeen, joka vastasi kutakuinkin everstin arvoa.


title: Waldemar Becker

text: Beckerin vanhemmat olivat alikapteeni Gabriel Wilhelm Julian Becker ja Cristina Fredrika Reuterskiöld. Hän piti yhteyttä kirjeitse äitiinsä tämän kuolemaan saakka. Hän esiintyi äitinsä kuoleman jälkeen joskus myös nimellä Becker-Reuterskiöld. Lisäksi hänet tunnettiin kirjailijanimellä ”Ilmarinen”.


title: Waldemar Becker

text: Becker pääsi jo nuorena Haminan kadettikouluun, josta hän valmistui 1858 ja hänet nimitettiin vänrikiksi Suomen kaartiin. Oleskeltuaan sen jälkeen lyhyen aikaa Pietarissa hän lähti Afrikkaan ja taisteli siellä espanjalaisten joukoissa Marokkoa vastaan. Palattuaan Pietariin hän pääsi palvelukseen Grodnon husaarirykmenttiin ja sieltä opiskelemaan esikunta-akatemiaan. Vuonna 1862 hän karkasi erään upseerin venäläisen vaimon kanssa Suomen ja Ruotsin kautta New Yorkiin, ja sen vuoksi hänet julistettiin sotilaskarkuriksi. Yhdysvalloista Becker päätyi Meksikoon.


title: Waldemar Becker

text: Meksikossa hän osallistui siellä käynnissä olleeseen sisällissotaan Ranskan ja Espanjan tukeman Meksikon toisen keisarin Maksimilianin (keisarina 1864–1867) joukoissa Meksikon laillisen presidentin Benito Juárezin johtamaa tasavaltalaisarmeijaa vastaan. Hän joutui kenraali Vicente Riva Palacion vangiksi sodan alkuvaiheissa, mutta hänet vaihdettiin sotavankeihin. Sodan loppuvaiheessa hän joutui uudelleen vangiksi ja hänet tuomittiin kuolemaan mutta armahdettiin. Hän pääsi noin viiden vuoden kuluttua Meksikoon saapumisestaan palaamaan Eurooppaan.


title: Waldemar Becker

text: Meksikossa ollessaan Becker oli solminut avioliiton ja kääntynyt katoliseen uskoon. Palattuaan Eurooppaan hän asettui asumaan Pariisiin, jossa aitokonservatiiviset piirit vahvistivat hänen katolisia näkemyksiään. Pariisista hän lähti Roomaan. Roomassa ollessaan Becker liittyi paavin Sveitsiläiskaartiin, josta hän kuitenkin erosi jo puolen vuoden kuluttua lähteäkseen taistelemaan Kreikan puolesta turkkilaisia vastaan. Kreikan armeijassa ollessaan Becker toimi Kreikan hallituksen neuvonantajana. Kreikan hallitus ei kuitenkaan hyväksynyt Beckerin suunnitelmia, joten hän palasi takaisin Pariisiin ja ryhtyi sanomalehtikirjoituksilla tukemaan Espanjan vanhoillista puoluetta ja Don Carlosia.


title: Waldemar Becker

text: Vuonna 1871 Becker asettui Egyptin armeijan palvelukseen taistellakseen sen joukoissa Turkkia vastaan. Menestys ei kuitenkaan ollut erityinen, ja pian Becker siirtyi Konstantinopolissa olevan Venäjän suurlähettilään kreivi Nikolai Ignatjevin suosituksesta Serbian armeijan esikuntaan, jossa hän ryhtyi uudistamaan Serbian armeijaa. Samalla Becker painosti Serbian hallitusta julistamaan sodan Turkille. Sodan syttyessä Becker nimitettiin Serbian armeijan esikuntapäälliköksi, mutta hän joutui kuitenkin eroamaan tehtävästä riitauduttuaan Serbian kuninkaan kanssa. Sen jälkeen myöskään Venäjän armeija ei huolinut häntä palvelukseensa. Becker lähti Kreikkaan, jossa parhaillaan suunniteltiin Balkanin liittoa ja hyökkäystä Turkkia vastaan. Suunnitelmat kuitenkin raukesivat, kun tuli tieto Venäjän aloittamista rauhanneuvotteluista.


title: Waldemar Becker

text: Balkanin liiton ja hyökkäyksen Turkkiin rauettua Becker palasi Pariisiin, jossa sikäläiset ystävät hankkivat hänelle poliittisen toimittajan paikan "L'Estafette"-lehdessä. Samalla Becker kirjoitti useisiin muihinkin lehtiin ja aikakauskirjoihin. Kirjoitukset herättivät huomiota ja keskustelua, mutta erityistä huomiota ja paheksuntaa herätti hänen vuonna 1880 kirjoittamansa artikkeli "La Finlande indépendante et neutre". Kirjoituksessaan Becker ennusti melko tarkkaan tulevien sortovuosien tapahtumat ja samalla kehotti Suomea aseellisesti hankkimaan täydellisen vapauden ja suurvaltojen takaaman puolueettomuuden. Kirjoitusta seuranneina vaikeina vuosina Becker hankki elantonsa lehtimiehenä sekä Ranskassa että Espanjassa ja kirjoitteli etenkin Balkanin asioista.


title: Waldemar Becker

text: Sortovuosina Becker kirjoitti Suomen kysymyksestä nimimerkillä "Ilmarinen". Becker oli erittäin taitava ja monipuolinen suurpolitiikan asiantuntija. Hän oli älykäs, kielitaitoinen ja viehättävä seuramies mutta vailla pitkäjännitteisyyttä ja tarvittavaa mukautumiskykyä. Loppuelämänsä Becker asui Napolissa tehden kirjoituksillaan Suomen asiaa tunnetuksi.


title: Waldemar Becker

text: Becker oli naimisissa vuonna 1866 meksikolaisen Maria Conception Adornon kanssa ja vuodesta 1889 lähtien kreikkalaisen pankkiirinlesken Anna Komnenoksen kanssa. Beckerin lesken kuoltua 1929 molempien tuhka tuotiin Suomeen haudattavaksi 1931.


title: Sisävesilaiva

text: Sisävesilaivoiksi kutsutaan laivoja, jotka liikennöivät sisämaan vesistöissä. Suomessa sisävesilaivat liikennöivät esimerkiksi Saimaan ja Päijänteen vesistöissä. Merkittäviä sisävesilaivojen satamakaupunkeja ovat Savonlinna, Kuopio, Lappeenranta, Tampere ja Jyväskylä. Myös Hämeenlinna, Imatra, Joensuu, Kajaani, Lahti, Varkaus ja Mikkeli kuuluvat sisävesien satamiin.


title: Sisävesilaiva

text: Perinteisiä höyrylaivoja sisävesiliikenteessä ovat muun muassa:


title: Sisävesilaiva

text: Osa moottorialuksista on muutettu perinteisistä höyryaluksista vaihtamalla alukseen höyrykoneen tilalle dieselmoottori. Sisävesillä liikennöiviä moottorialuksia ovat muun muassa:


title: Apache Cocoon

text: Apache Cocoon on Apache-projektin tuottama ohjelmistokehys/middleware WWW-palvelujen toteuttamiseen (content management framework). Se on kirjoitettu Java-ohjelmointikielellä. Cocoonin päälle on kehitetty myös sisällönhallintajärjestelmiä kuten Apache Forrest ja Apache Lenya.


title: Apache Cocoon

text: Perustana Cocoonissa on työjärjestysten (pipeline) luominen. Periaatteena on, että Cocoon tunnistaa tietyn tarvittavan sivun, ja päättelee sen pohjalta, mitä eri toimenpiteitä pitää tehdä, jotta tietty lähdedokumentti saataisiin halutussa muodossa. Pääasiassa Cocoon käsittelee XML-muodossa olevia lähdedokumentteja, joista erilaisten XSL-muunnosten avulla tuotetaan halutun tyyppinen dokumentti.


title: Apache Cocoon

text: Cocoonin työjärjestyksien luomisessa määritellään esimerkiksi seuraavia komponentteja:


title: Periglasiaaliset ilmiöt

text: Periglasiaaliset ilmiöt liittyvät jäätikköä reunustavaan kylmään ympäristöön, joka ei ole jään alla. Sitä luonnehtii ikirouta. Yleensä nimitystä periglasiaalinen käytetään jääkauden aikaisista polaariaavikosta, tundrasta ja jäätikköjärvistä. Periglasiaalista tundraa luonnehtii ikirouta. Suomen käsivarren pohjoinen osa on periglasiaalista aluetta.


title: Periglasiaaliset ilmiöt

text: Periglasiaalinen kasvillisuustyyppi on alpiinista tai muuta tundraa tai polaariaavikkoa. Periglasiaalisella seudulla on muun muassa kivikkomaita, kuviomaita ja hiekkadyynejä, ja merkkejä solifluktiosta, maan vyörymisestä routimisen ja sulamisen takia. Periglasiaalisella seudulla tapahtuu monesti jäätymisen ja sulamisen vuorottelua. Mannerilmastossa, muun muassa Siperiassa, periglasiaalinen ympäristö ulottuu pohjoisella pallonpuoliskolla etelämmäs kuin meren ja lämpimien merivirtojen lähellä.


title: Periglasiaaliset ilmiöt

text: Vanhoista kerrostumista periglasiaalisen ympäristön tuntee jäätymisen aiheuttamista jääpiikkien jäljistä, maanvyöryistä ja kryoturbaatiosta, eli muun muassa kivien noususta ylös jäätymisen takia. Yleensä periglasiaalinen alue määritellään seuduksi, jossa vuoden keskilämpötila on alle −1 °C, ja jossa ei ole jäätiköitä. Tätä kylmemmällä seudulla ei yleensä kasva puita.


title: Periglasiaaliset ilmiöt

text: Kryoturbaatiota tapahtuu periglasiaalisella vyöhykkeellä. Vanhoissa kerrostumissa kryoturbaatio näkyy erilaisten maakerrosten sekoittumisena. Alla olevan kerroksen talvinen jäätyminen voi nostaa maakerrostuman osaa ylös, kesäinen sulaminen pudottaa alas. Routa rikkoo kiviä. Maaperän jäätyessä voimakas routiminen nostaa kiviä pintaan. Maahan muodostuu suorakaiteen muotoista jään aiheuttamia kuviota, ns. kuviomaata eli ruutumaata, jossa epämääräisten ruutujen reunoilla on roudan nostamia kiviä. Jään vaikutus rapauttaa nopeasti alla olevaa kiveä.


title: Periglasiaaliset ilmiöt

text: Maan jäätymisen tuottama "pingo" on mineraalikumpu, jonka sisus on jäätä. "Palsa" on suoturvekumpu, jonka sisässä on jäätä. Palsa syntyy niin, että alussa lumen pinnan yläpuolelle ulottuva suoturvemätäs jäätyy ja päästää alla olevan maan jäätymään jäälinssiksi. Jää laajenee maan sisässä. Näin syntyy kohoava jääkupu, jonka sulamista suojaa kesällä eristävä turve. Talvella tuuli pyyhkii palsan pois lämpöä eristävästä ja jäätymistä estävästä lumesta. Palsat voivat olla monia metrejä korkeita ja yli 10 metrin läpimittaisia. Lopulta mm. sade huuhtelee palsan reunusturpeen pois, palsan sisuksena oleva jää pääsee sulamaan ja palsa romahtaa kasaan. Eräs kryoturbaation muoto on ikirouudan sulaminen tietystä kohdasta. Tällaiseen syntyy painuma jossa voi olla järvi, tai Siperiassa Jakutiassa joissain tapauksissa arokasvillisuutta.


title: Periglasiaaliset ilmiöt

text: Routimisen, vuotomaan jne aiheuttamia muutoksia maan pinnalla


title: Bolívar (osavaltio)

text: Bolívar on yksi 23:sta osavaltiosta, joihin Venezuela on jaettu. Osavaltion pääkaupunki on Ciudad Bolívar. Bolívarin pinta-ala on 240 528 km² ja vuoden 2011 väestölaskennan mukaan asukkaita on 1 413 115.


title: Bolívar (osavaltio)

text: Bolívar muodostuu 11 kunnasta (), jotka ovat (kunnan hallinnollinen keskus suluissa):


title: Johan Wissman

text: Johan Lukas Wissman, (s. 2. marraskuuta 1982 Helsingborg) on ruotsalainen pikajuoksija. Hänen päämatkansa ovat 200 metriä ja 400 metriä.


title: Johan Wissman

text: Wissman saavutti 200 metrillä hopeaa EM-kisoissa 2006 Göteborgissa. Mitali oli Ruotsin ensimmäinen EM-mitali 200 metriltä yli 40 vuoteen. Hänellä on myös kaksi hopeaa sisäratojen MM-kilpailuista: 200 metriltä Budapestista 2004 ja 400 metriltä Valenciasta 2008. Hän voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden 400 metrillä Torinossa 2009 ennätyksellään 45,89.


title: Johan Wissman

text: 200 metrillä Wissman ei ole saavuttanut sisäratojen MM- ja ulkoratojen EM-hopean lisäksi suurta arvokisamenestystä: hän selviytyi kuitenkin välieriin Wienin sisäratojen EM-kisoissa 2002, Pariisin MM-kisoissa 2003, Madridin sisäratojen EM-kisoissa 2005 ja Barcelonan EM-kisoissa 2010 sekä puolivälieriin Ateenan olympialaisissa 2004 ja Helsingin MM-kisoissa 2005. Münchenin EM-kisoissa 2002 ja Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 2003 hän jäi alkueriin.


title: Johan Wissman

text: 400 metrillä Wissman on ollut sisäradoilla saavutettujen MM-hopean ja EM-kullan lisäksi kolmesti arvokisojen loppukilpailussa: Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa 2007 hän oli neljäs, Osakan MM-kisoissa 2007 seitsemäs ja Pekingin olympialaisissa 2008 kahdeksas. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän selviytyi välieriin, mutta ei juossut. Pariisin sisäratojen EM-kisoissa 2011 hän jäi alkueriin.


title: Johan Wissman

text: Wissman alitti 45 sekunnin rajan 400 metrillä ensimmäisen kerran Osakan MM-kisojen alkuerissä vuonna 2007. Kesällä 2007 hän paransi 400 metrin ennätystään ja Ruotsin sekä Pohjoismaiden ennätystä (Islannin Oddur Sigurdssonin juoksema 45,36) useamman kerran.


title: Sucre (täsmennyssivu)

text: Sucre voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Guarneri

text: Guarneri on italialainen viulunrakentajasuku, joka toimi Cremonassa 1600- ja 1700-luvuilla. Suvun soittimien maine hipoo Amatin ja Stradivarin soittimien tasoa.


title: Guarneri

text: Andrea Guarneri (n. 1626 – 7. joulukuuta 1698) sai oppinsa Nicolo Amatin viuluverstaalla. Hänen soittimensa noudattavatkin Amatin rakennetta. Andrea Guarneri teki erityisesti hienoja alttoviuluja, joista yksi oli William Primrosen soitin.


title: Guarneri

text: Andrean poika Pietro Giovanni Guarneri (18. helmikuuta 1655 – 26. maaliskuuta 1720) tunnetaan myös nimellä Pietro da Mantova erotuksena samannimisestä serkustaan. Hän sai oppinsa isänsä verstaalla, mutta toimi itse Mantovassa muusikkona ja viulunrakentajana. Hänen soittimiaan pidetään isän instrumentteja etevämpinä, mutta ne ovat sangen harvinaisia. Joseph Szigetillä oli Andrean tekemä soitin.


title: Guarneri

text: Andrean nuorempi poika, Giuseppe Giovanni Battista Guarneri (25. marraskuuta 1666 – 1739 tai 1740), jatkoi isänsä verstaan toimintaa Cremonassa. Häntä pidetään yhtenä viulunrakentamisen suurista nimistä, vaikka hän elinaikanaan jäikin Stradivarin varjoon. Kaksi Giuseppen poikaa jatkoi suvun perinteitä.


title: Guarneri

text: Heistä vanhempi Pietro Guarneri (Pietro da Venezia) (14. huhtikuuta 1695 – 7. huhtikuuta 1762), toimi soitinrakentajana Venetsiassa ja omaksui sikäläisiä työmenetelmiä. Hänen harvinaisia soittimiaan pidetään suuressa arvossa.


title: Guarneri

text: Bartolomeo Giuseppe Guarneri (del Gesù) (21. elokuuta 1698 – 17. lokakuuta 1744) sai liikanimensä siitä että hän merkitsi kaikki soittimensa kirjaimilla I.H.S. (iota-eta-sigma) ja ristisymbolilla. Hän kehitti oman persoonallisen tyylinsä joka poikkeaa muista suvun soittimista. Guarneri del Gesù -soittimia pidetään Stradivarin vertaisina, ja jotkut asettavat ne niiden edellekin. Virtuoosi Niccolò Paganinin mielisoitin Cannone Guarnerius oli Guarneri del Gesù vuodelta 1743. Yehudi Menuhin soitti "Lord Wilton" Guarneri del Gesù -viulua vuodelta 1742. Muihin del Gesù -viulujen soittajiin lukeutuvat myös Corey Cerovsek, Arthur Grumiaux, Jascha Heifetz, Leonid Kogan, Isaac Stern ja Henryk Szeryng.


title: Caledonian Forest

text: Caledonian Forest on nimitys metsäalueille, jotka kasvoivat ennen laajoilla alueilla Skotlannin Ylämaalla. Niiden on arvioitu käsittäneen 15 000 km² alueen. Nykyään vain yksi prosentti alkuperäisestä metsäalueesta on säilynyt eristäytyneissä paikoissa. Metsissä esiintyy monia eläimiä ja kasveja, joita ei tavata muualla Britteinsaarilla.


title: Caledonian Forest

text: Skotlannin metsät muodostivat boreaalisen vyöhykkeen läntisen ääripään Euraasiassa. Puulajistoon kuului mänty, koivut, pihlajat, haapa, kataja, tammi ja muutamia muita lajeja. Länsirannikolla tammi ja koivut hallitsivat lauhkean vyöhykkeen sademetsiä, joissa kasvoi runsaasti saniaisia, sammalia ja jäkäliä.


title: Caledonian Forest

text: Metsäalueet muodostuivat viimeisen jääkauden jälkeen. Puut alkoivat levitä Britteinsaarille maakannaksen kautta, joka on nykyään Englannin kanaalin peittämä. Mäntymetsiä kasvoi lyhyen aikaa kaikkialla Britteinsaarilla, ennen kuin ilmasto lämpeni hitaasti ja männyt vetäytyivät Skotlannin Ylämaalle, alueelle joka on Britteinsaarilla ilmastoltaan sopivimpia niille.


title: Caledonian Forest

text: Metsät saivat nimensä roomalaisilta, jotka kutsuivat Skotlantia Kaledoniaksi.


title: DEL

text: DEL () on saksalainen ylimmän sarjatason jääkiekkoliiga. Sitä on pelattu kaudesta 1994–1995 asti, jolloin se korvasi aiemman Eishockey-Bundesligan.


title: DEL

text: Kaudella 2014–2015 sarjan yleisökeskiarvo oli 6 419.


title: HOJKS

text: HOJKS eli henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma on opintosuunnitelma, joka tulee laatia niille oppilaille, joille on tehty perusopetuslain mukainen hallinnollinen erityisen tuen päätös; kaikille erityisopetusta saaville oppilaille sitä ei siis laadita. Suunnitelmaan kirjataan oppilaan tarvitsemat pedagogiset järjestelyt, arviointi, resurssit, yhteistyötahot ja vastuualueet eri tahojen kanssa sekä kehityksen ja kasvun seuranta. Suunnitelma voidaan laatia perusopetuksessa tai ammatillisessa opetuksessa olevalle; lukiossa sitä ei voi laatia.


title: HOJKS

text: Jokaiselle erityiseen tukeen otetulle tai siirretylle oppilaalle tulee laatia hyväksyttyyn opetussuunnitelmaan perustuva, henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS). Henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskevan suunnitelman tehtävänä on tukea pitkäjänteisesti oppilaan yksilöllistä oppimisprosessia. Oppilaan arviointi perustuu yleiseen oppimäärään tai siihen yksilölliseen oppimäärään, joka hänelle on asetettu henkilökohtaisessa opetuksen järjestämistä koskevassa suunnitelmassa. Henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskevan suunnitelman laatimiseen osallistuvat moniammatillisessa yhteistyössä oppilaan opettajat, oppilashuollon asiantuntijat sekä mahdollisuuksien mukaan oppilas itse ja aina oppilaan huoltajat.


title: HOJKS

text:
Henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskevan suunnitelman (HOJKS) tulee ammatillisessa opetuksessa sisältää (A 811/1998, 8 § mukaan)Perusopetuksessa perusopetuslain 17 a § mukaan suunnitelman keskeisestä sisällöstä määrätään opetussuunnitelman perusteissa.
16.4.2004 hyväksyttyjen perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden mukaan HOJKSin tulee sisältää seuraavat tiedot sen mukaan kuin on tarve oppilaan opetuksen yksilöimiseksi:Silloin, kun opetusta ei voida oppilaan vaikean vamman tai vaikean sairauden vuoksi järjestää oppiaineittain laaditun oppimäärän mukaisesti, opetus tulee järjestää toiminta-alueittain. Opetussuunnitelmaan kuuluvat toiminta-alueet ovat motoriset taidot, kieli ja kommunikaatio, sosiaaliset taidot, päivittäisten toimintojen taidot ja kognitiiviset taidot. Toiminta-alueet tulee jakaa opetussuunnitelmassa osa-alueiksi. Jos oppilaalla ei ole enää tarvetta erityisopetukseen, tulee tehdä hallinnollinen päätös hänen siirtämisestään yleisopetukseen. Ammatillinen erityisopetus tulee järjestää ammattiaineittain niiltä osin kuin tarvetta esiintyy. Muilta osin opetus järjestetään normaalin opetussuunnitelman mukaisesti .


title: HOJKS

text: Suomen lain mukaan jokaisella tulee olla tasaveroiset mahdollisuudet saada koulutusta. Tämä merkitsee, että erityisopetusta tulee olla saatavilla niin peruskoulussa kuin ammatillisissa oppilaitoksissa kaikilla opintolinjoilla.


title: Punapuu

text: Punapuu ("Sequoia sempervirens") on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Se on suurikokoinen ainavihanta puu, joka voi kasvaa pitkälti yli sata metriä korkeaksi ja elää yli 2 000 vuotta vanhaksi. Lajia kasvaa ainoastaan suppealla alueella Pohjois-Amerikassa Yhdysvaltain länsirannikon Kalifornian ja Oregonin osavaltioissa. Punapuu on miljoonia vuosia vanhan punapuiden suvun ainoa nykyisin elävä edustaja. Sen lähimmät elävät sukulaislajit ovat mammuttipetäjä ja kiinanpunapuu.


title: Punapuu

text: Punapuu on ainavihanta, suurikokoiseksi kasvava ja pitkäikäinen havupuu. Se voi elää yli 2 000 vuoden ikäiseksi. Rungon paksuus rinnankorkeudelta on yleensä 3–4,6 metriä, mutta voi olla suurimmillaan 8 metriä. Punapuuta pidetään maailman korkeimmaksi kasvavana puuna. Pituus on yleensä 60–100 metriä. Korkein luotettavasti mitattu yksilö on Redwoodin kansallispuistossa kasvava "Hyperion", jonka pituudeksi on mitattu 115,55 metriä (2006). Tilavuudeltaan suurin on "Lost Monarch", jonka puumääräksi on mitattu 1 200 m³. Nykyisin elävistä puista vain suurimmat mammuttipetäjät ovat tätä tilavampia.


title: Punapuu

text: Punapuu kasvaa Yhdysvalloissa Tyynenmeren rannikon läheisyydessä Lounais-Oregonissa ja Luoteis-Kaliforniassa. Ilmasto on siellä subtrooppinen tai lähes subtrooppinen. Levinneisyysalue on kapea kaistale, jonka pituus on noin 750 kilometriä ja leveys 8–75 kilometriä. Kasvupaikat ovat korkeudeltaan yleensä välillä 30–750 metriä, mutta satunnaisesti meren pinnan tasolta 920 metriin saakka. Punapuut kasvavat yleensä vuoristossa, koska niissä on enemmän valtameren tuomaa kosteutta kuin muualla. Suurimmat ja vanhimmat yksilöt kasvavat syvissä laaksoissa ja rotkoissa, missä virtaavaa vettä on ympäri vuoden ja missä sumu tiivistyy kosteudeksi säännöllisin väliajoin. Korkeammalla kasvavat puut ovat pienempiä johtuen kuivemmista, tuulisemmista ja kylmemmistä kasvuolosuhteista. Vain harvat punapuut kasvavat meren rannalla, johtuen suolaisesta, tuulisesta ja hiekkaisesta elinympäristöstä. Punapuut muodostavat metsiä yhdessä douglaskuusen, lännenhemlokin, lawsoninsypressin ja muiden paikallisten havupuiden kanssa.


title: VOACAP

text: VOACAP (Voice of America Coverage Analysis Program) on tietokoneohjelma, joka ennustaa lyhytaaltoalueen (3-30 MHz) radioaaltojen etenemistä tilastollisten todennäköisyyksien pohjalta. Se kehitettiin alun perin VOA:n (Yhdysvaltain yleisradioasema Voice of America, "Amerikan Ääni") tarpeisiin IONCAP-ohjelmasta, mistä juontuu myös ohjelman nimi.


title: VOACAP

text: Ohjelman kehitystyöstä vastasi Yhdysvaltain kauppaministeriön tutkimuslaboratorio Institute for Telecommunication Sciences (ITS). IONCAP:sta löytyneitä virheitä korjattiin ja tietojen syöttöön suunniteltiin graafinen käyttöliittymä. Samalla tulosten esittämiseen tehtiin graafiset käyttöliittymät.


title: VOACAP

text: Myöhemmin kun VOACAP-ohjelmapaketin rahoitus loppui, ennusteen laskennasta vastaavan ohjelmamoduulin (voacapw.exe) Fortran-kielinen lähdekoodi ja kaikki binäärimuotoiset ohjelmat saatettiin ilmaiseksi julkiseen levitykseen. Voacapw.exe-ohjelmamoduuli ei nauti tekijänoikeuden suojaa, joten sitä saa vapaasti käyttää haluamallaan tavalla. Tästä syystä voacapw.exe-ohjelmaa käytetään joidenkin radioamatööreille ja lyhytaaltokuuntelijoillekin suunnattujen kaupallisten ohjelmien laskentamoottorina.


title: VOACAP

text: ITSHFBC-ohjelmapaketti, joka sisältää kolme ennusteohjelmaa (VOACAP, ICEPAC ja REC533) oheisohjelmineen, on ladattavissa ilmaiseksi Internetistä. Ohjelmia ylläpitää - pitkälti harrastuspohjalta ja erilaisten toimeksiantojen pohjalta - niiden ohjelmoija, amerikkalainen Gregory Hand. Nämä kolme ohjelmaa käyttävät erilaisia signaalinetenemismalleja. Ohjelmien käyttöliittymät on suunniteltu tarkoituksella yhteneväisiksi, mutta algoritmit toimivat eri periaatteilla.


title: Vesimylly

text: Vesimylly on mylly, joka saa käyttövoimansa virtaavasta vedestä, kuten koskesta. Vesimyllyssä virtaava vesi pyörittää siipiratasta tai turbiinia, jonka liike käyttää myllyssä olevaa koneistoa tai laitetta. Vesimyllyä voidaan käyttää esimerkiksi viljan jauhamiseen, sahaamiseen tai metallin työstämiseen vesivasaralla. Jos vesimyllyä käytetään pelkkään sähköntuotantoon, siitä käytetään nimitystä vesivoimalaitos. Vesimyllyt olivat Suomessa yleisiä 1900-luvun alkupuolelle saakka. Keksintönä vesimylly on vanhempi kuin tuulimylly.


title: Vesimylly

text: Vesimyllyyn kuuluvat varsinaisen myllyrakennuksen lisäksi hitaasti virtaavissa ja pudotuskorkeudeltaan pienissä joissa pato sekä padon taakse muodostuva myllylampi. Padossa on yleensä myllyyn johtava kouru sekä tulvaluukut, joista liika vesi pääsee virtaamaan kevään tulvien aikana.


title: Pirkanmaan Kokoomus

text: Pirkanmaan Kokoomus on yksi Kansallisen Kokoomuksen piirijärjestöistä. Sen piiritoimisto sijaitsee Tampereella.


title: Raneferef

text: Raneferef oli Egyptin faarao 2448–2445 eaa. viidennen dynastian aikana.


title: Raneferef

text: Raneferef oli faarao Neferirkaran poika ja seuraajansa faarao Niuserran vanhempi veli.


title: Ennakointi

text: Ennakointi tarkoittaa tulevaisuuden luotausta (tulevaisuuden "näkemistä") ja tulevaisuuden suunnittelua (tulevaisuuden "tekemistä"). Tulevaisuuden tekemisessä innovaatioilla on keskeinen rooli. Myös monet valinnat kuten lämmitetäänkö uusi omakotitalo maalämmöllä, öljyllä tai sähköllä ovat tulevaisuuden tekemistä.


title: Ennakointi

text: Ennakoinnin menetelmien soveltaminen riippuu pitkälle ennakointiongelmasta, eli mitä tulevaisuudesta halutaan saada selville tai miten tulevaisuutta halutaan muuttaa. Usein menetelmät jaetaan lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikajänteen menetelmiin. Aikakäsitys vaikuttaa aikajänteen tulkintaa ja käyttöön. Lyhyt aikajänne voi olla vuosi, keskipitkä noin kolme vuotta ja pitkä yli viisi vuotta. Riippuu kuitenkin kohteena olevan ilmiön elinkaaresta, mikä on pitkä ja mikä lyhyt aikajänne. Esimerkiksi kännykkämallin elinkaaressa vuosi voi olla hyvinkin pitkä aikajänne, kun ydinvoimalaitoksen kohdalla kymmenen vuotta on erittäin lyhyt aikajänne. Aika voidaan ymmärtää myös suhteellisena ja vaiheittaisena.


title: Ennakointi

text: Lyhyt aikajänne voi tällöin tarkoittaa trendiä tästä hetkestä eteenpäin, keskipitkä aikajänne seuraavaa murroskohtaa ja pitkä aikajänne yltää yli murroksen. Megatrendeillä kuvataan tyypillisesti näitä murroksen ylittäviä ajassa kestäviä ilmiöitä. Eräät megatrendit ovat jopa niin isoja ja globaaleja, että niitä voidaan nimittää gigatrendeiksi kuten ilmastonmuutosta tai maapallon väestökasvua.


title: Ennakointi

text: Jäljittävä ennakointi on eräs ennakoinnin laji. Jäljittävässä ennakoinnissa pyritään tulevaisuus jäljittämään loogisen päättelyn kautta. Esimerkiksi ihmisen jonka perimä, elämäntavat ja terveydentila ovat selvillä terveydentila kahdenkymmenen vuoden kuluttua on melko hyvin ennakoitavissa. Uusien ratkaisujen löytäminen (innovaatioiden keksiminen) on ehkä ennakointityön merkittävin haaste.


title: Ennakointi

text: Sattumalla on suuri rooli tulevaisuuden muotoutumisessa. Sattuman ennakointi on vaikeaa ellei peräti mahdotonta. Heikkojen signaalien eli enteiden avulla sattumia voidaan ehkä tunnistaa aiemmin kuin ne tulevat yleiseen tietoisuuteen. Kaikkiaan sattuma ei ole ennakoinnissa kovinkaan mielenkiintoinen asia. Tulevaisuudesta tiedämme joka tapauksessa enemmän kuin kykenemme lähes varmaa tulevaisuustietoa käytännössä analysoimaan ja jalostamaan päätöksiimme vaikuttaviksi johtopäätöksiksi.


title: Ennakointi

text: Ennakointi on lähellä tulevaisuudentutkimusta, jossa käytetään suhteellisen vakiintuneita menetelmiä kuten skenaariotyöskentelyä (vaihtoehtoisten tulevaisuuspolkujen etsintää), delfoita eli delphiä (monivaiheinen tarkentuva asiantuntijakysely), tulevaisuusverstaita (tulevaisuusstudioita, joissa mieluiten johonkin systematiikkaan tukeutuen etsitään tulevaisuusidoita), mind map eli ajatusrysä on eräs runsaasti käytetty jäsennystapa myös tulevaisuustyöskentelyssä. Heikkojen signaalien keräämiseen on kehitetty menettelyjä, joissa kirjoitetuista teksteistä ja puheesta haetaan usein toistuvia uusia käsitteitä ja ilmiöitä. Kun heikko signaali löydetään, se voi vahvistaa ilmiötä niin, että siitä tulee vahva signaali eli trendi tai jopa megatrendi.


title: Ennakointi

text: Ennakointiin ja tulevaisuudentutkimukseen liittyen on lukuisia ennakointisivustoja ja -portaaleja niin julkisten toimijoiden, järjestöjen kuin yritystenkin ylläpitäminä. Esimerkkinä näistä mainittakoon Suomessa opetushallituksen ylläpitämä "ENSTI – Ennakoinnin sähköinen tietopalvelu". Portaalista löytyy muun muassa ennakoinnin sanasto.


title: Ennakointi

text: Ennakoinnin pääideoita on kolme:


title: Ennakointi

text: 1) Tulevaisuuden tietäminen, trendit ja (muut) korkean toteutumistodennäköisyyden tulevaisuuskuvat; tulevaisuuden arvailu (heikot signaalit, valistuneet arvaukset) ovat lähellä tulevaisuuden tietämistä. Samoin kyselyt, työpajat, aivoriiheet, tulevaisuusverstaat ja worshopit tuottavat lyhyen aikajänteen trendiomaista tietoa eli historiaperustaisia tai muutoin näennäisiä tulevaisuuskuvia. Ennustamista on vaikeaa eikä ennustaminen ole muutoinkaan erityiosen mielenkiintoista ennakoinnin kannalta, missä painopiste on muutoksen ymmärtämisessä ja tulevaisuuden tekemisessä.


title: Ennakointi

text: 2) Tulevaisuuden ymmärtäminen, loogiseen päättelyyn eli ennakointimalleihin perustuva tulevaisuustietämys, ml. pitkän aikajänteen vaikutusten arviointi esimerkiksi PESTE-logiikalla. PESTE = lyhennen englanninkielisistä alkukirjaimista: P = poliittiset, E = taloudelliset, S= sosiaaliset, T = teknologiset ja E = ympäristölliset vaikutukset. Näihin näkökulmiin voidaan lisätä tarpeen mukaan muita näkökulmia kuten arvomuutokset (E=eettiset vaikutukset) tai kulutus (C).


title: Ennakointi

text: 3) Tulevaisuuden tekeminen eli merkittävät uudet ratkaisut (innovaatiot kuten sähköiset asiointipalvelut) ja merkittävät päätökset (suuret valinnat kuten enrgiaratkaisut, suuret investoinnit kuten kaivos- ja väylähankkeet).


title: Ennakointi

text: Ennakointimalleista tunnetuimpia ovat Rooman klubin malli, väestöennusteet ja työvoimamentelmä. Määrllisten työvoima- ja koulutustarpeiden ennakointiin OECD:ssä 1960-luvulla kehitettyä työvoimamenetelmää on sovellettu Suomessa jo yli 40 vuotta. Menetelmän sovelluksia ovat mm. Koulutusrakennekomitean malli (1969), Tavoiteohjelmatoimikunta (1979), Kosunen malli (1983–1995), Mitenna-malli (1996–), Maakuntien ammattirakennemalli (1990–) ja Ikäkorttimalli (1999–). Laadullisessa ennakoinnissa on kehitetty pilottimalleja kuten liiketoiminta-alueiden ennakointimalli (tuotantoverkostomalli, klusterimalli) ja kvalifikaatioiden muutosten ennakointimalli. Topten tai top10-mallia on käytetty lukuisten ilmiöiden jäsentämisessä ja eri muuttujien priorisoinnissa, tyypillisesti suurten kehitysaaltojen eli megatrendien kuvaamisessa.


title: Ennakointi

text: Ennakoinnin aikakäsitys on merkittävä näkökulma kussakin ennakointihankkeessa ja -tilanteessa. Pääjäsennykset ovat kalenteriaikaan, tasaväliseen aikaan (= milloin jokin tapahtuu) eli kronologiaan perustuva aikakäsitys ja suhteellinen, vaiheittaiseen eli tulevaisuuspolkuun perustuva aikakäsitys (mitä jonkin jälkeen tapahtuu).


title: Ennakointi

text: Länsimaisessa ajattelussa ja kulttuurissa kronologinen aikakäsitys on vallitseva, mikä rajoittuneisuus on yksi ennakoinnin kompastuskivistä. Soveltamalla suhteellista aikakäsitystä vältetään ehkä vaikein ennakoinnin ongelma: Milloin jokin tapahtuu? Ajankohtia voidaan arvailla enteiden (heikkojen signaalien) tai päätelmien ja arvausten perusteella.


title: Ennakointi

text: Ennakoinnissa käytetään tyypillisesti kolmea aikajännettä eli lyhyttä, keskipitkää ja pitkää aikaväliä. Kronologisessa aikakäsityksessä käytetään tyypillisesti lyhyen aikajänteenä 1–3 vuotta, keskipitkänä 3–6 vuotta ja pitkä tämän ylimeneviä aikajänteitä. Kronologisestikin ajateltuna aikajänne riippuu yksiselitteisesti ilmiöalueesta, esimerkiksi GSM-puhelinmalleissa vuosi on jo erittäin pitkä aikajänne kun taas kiinteistöissä tai kaivostoiminnassa 15 vuotta on erittäin lyhyt aikajänne.


title: Ennakointi

text:
Suhteellisessa aikajänteessä lyhyt tarkoittaa trendiä, keskipitkä trendin taittumista ja seuraava kehitysvaihetta sekä pitkä aikajänne murrosta kohti ilmiön alasajautumista ja evoluutiuota (tai lepotilaa, 'kuolemaa'). Ennakoinnin aloittamisessa avainkysymyksiä mitä aikajännettä tavoitellaan suhteellisen aikakäsityksen mukaisessa mielessä. Tämä vaikuttaa ratkaisevasti ennakointimenetelmän valintaan: tilastoilla, kyselyillä ja työpajoilla saavutetaan yleensä trendi tunnistamatta edes trendin taittumista; keskipitkä aikajänne edellyttää malleja ja pitkässä aikajänteessä käytetään megatrendejä ja uusia ratkaisuja hakevia innovatiivisia menettelyjä.
Oheismerkitykset. Käytännön lukuisissa ennakointihankkeissa ei tyypillisesti ennakoida lainkaan, vaan merkityksellisiä ovat ennakointiin sinänsä sisältyvä oheismerkitykset, joista tärkempiä ovat nykytilan selvittäminen, toimijoiden verkottaminen, päätöksentekijöiden sitouttaminen ja priorisointi sekä yhteisöjen imagon kehittäminen (= ”moderni organisaatio ennakoi”). Aidot ennakointihankkeet ovat harvinaisia, vaikka ennakointinimikkeen alla monenlaisten tilastojen, kyselyjen tai työpajojen parissa puuhastellaankin.


title: Ennakointi

text: Ennakoinnin arviointi on Suomessa lapsenkengissä. Arvioinnit tuotta tilattuina pääsäntöisesti hyväksi luonnehdittuja tuloksia, mikä perustuu ennen muuta sivumerkitysten kuten verkostoitumisen onnistumiseen.


title: Katia Guerreiro

text: Katia Guerreiro (s. 1976 Etelä-Afrikka) on portugalilainen fadista eli fado-laulaja. Guerreiro vietti nuoruutensa Azoreilla ja muutti 18-vuotiaana Lissaboniin opiskelemaan lääketiedettä. Hän on laulajanuransa edistämisen ohessa ollut töissä Evoran sairaalan ensiapupoliklinikalla.


title: Ulla Rannikko

text: Ulla Rannikko on suomalainen televisiotoimittaja. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden tohtori ja oikeustieteiden maisteri. Rannikko on työskennellyt MTV3:n uutistoimituksessa vuodesta 1997 toimittajana, uutisankkurina ja tuottajana. Sitä ennen hän on työskennellyt muun muassa Yleisradiossa ja Radio Pookissa.


title: S/S Orivesi I

text: S/S Orivesi I oli Saimaan Laivamatkojen hallussa ollut sisävesihöyrylaiva. Laiva vaurioitui tulipalossa vuonna 1967. Tulipalon jälkeen laivan höyrykone korvattiin dieselmoottorilla. Saimaan laivamatkojen mennessä konkurssiin laiva myytiin Proxi Oy:lle 0,5 milj. markalla. Myöhemmin laiva päätyi risteilemään Ahvenanmaalle moottorialukseksi muutettuna nimellä M/S Legend. Sittemmin laiva on siirretty Ruotsiin, jossa se on ollut ilman käyttöä puoliksi uponneena Norrköpingissä M/S Legend -nimellä joulukuusta 1996 lähtien. Laivan omistajan taloudellinen tila ei mahdollista muutoksia laivan tilaan.


title: Perukka (Vihanti)

text: Perukka, yleisesti Myllyperän–Perukan kylä on kylä Raahen kaupungissa, entisen Vihannin kunnan alueella. Kylä muodostuu kuntakeskuksen vieressä Pohjanmaan radan länsipuolella sijaitsevista Myllyperän sekä Perukan kylistä. Perukan laaja kyläalue levittäytyy Pyhäjoentien eli seututien 790 varteen kaikkiaan noin viiden kilometrin matkalle, kun taas Myllyperän kyläalue sijoittuu Pyhäjoentieltä erkanevan noin kolmen kilometrin pituisen tien varrelle. Myllyperältä lähtevä metsäautotie kulkee Penikan erämaa-alueen halki Läntisrannalle.


title: Perukka

text: Perukka tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:


title: Kerttu-Kaarina Suosalmi

text: Kerttu-Kaarina Suosalmi, (oikeasti Kerttu-Kaarina Suosalmi-Kardén, 9. syyskuuta 1921 Lahti – 14. helmikuuta 2001 Hollola) oli suomalainen kirjailija.


title: Kerttu-Kaarina Suosalmi

text: Suosalmi pääsi ylioppilaaksi 1943, valmistui sosionomiksi 1946 ja opiskeli vielä Helsingin yliopistossa. Ennen ammattikirjailijaksi ryhtymistä hän toimi opettajana.


title: Kerttu-Kaarina Suosalmi

text:
Suosalmi käsittelee teoksissaan yksilön vapauden ja vastuun ongelmia, kyvykkyyttä, kyvyttömyyttä ja mahdollisuuksia, ja niiden päähenkilö on usein avuton mies. Teoksessa "Jeesuksen pieni soturi" (1976) käytetty uusi kerrontatapa merkitsi hänen urallaan käännekohtaa. Suosalmi kirjoitti myös näytelmiä ja elokuvakäsikirjoituksia.
Suosalmesta on sanottu, että hän oli "dramaattisten jännitteiden luojana tunnetuimpia suomalaisessa nykyproosassa. Häntä on usein pidetty 1960- ja 1970-luvulle tyypillisen ajassa liikkuvan keskiluokan kuvauksen huomattavimpana edustajana".


title: Kerttu-Kaarina Suosalmi

text: Kerttu-Kaarina Suosalmen puoliso oli taidemaalari Jorma Kardén (1925−2001), joka oli kuollut kuukautta Suosalmea aiemmin.


title: Kivikkosirkku

text: Kivikkosirkku ("Emberiza buchanani") on aasialainen sirkkulaji, joka on tavattu kerran Suomessa. Lajista on kuvattu kolme alalajia:


title: Kivikkosirkku

text: Edward Blyth nimesi lajin brittiläisen luonnontieteilijän Francis Buchanan-Hamiltonin kunniaksi.


title: Kivikkosirkku

text: Muistuttaa suuresti lähisukulaisiaan peltosirkkua ja ruostekurkkusirkkua.


title: Kivikkosirkku

text: Laji esiintyy Itä-Turkista Länsi-Kiinaan ulottuvalla alueella. Kivikkosirkku talvehtii Intiassa ja sen lähiympäristössä. Laji tavattiin Suomessa ensimmäisen kerran Porissa 30.–31.10.2006. Kivikkosirkusta tuli Suomen 450. lintulaji BirdLife Suomen rariteettikomitean hyväksyttyä havainnon.


title: Kivikkosirkku

text: Kivikkosirkku on havaittu Euroopassa aiemmin viidesti ja Länsi-Euroopassa vain kerran, Alankomaissa lokakuussa 2004 .


title: Kivikkosirkku

text: Vuoristolaji, joka pesii vuorenrinteillä ja ylängöillä yli 2000m korkeudella.


title: Teatteri Eurooppa Neljä

text: Teatteri Eurooppa Neljä, TE4, on Suomen suurin kiertävä ammattiteatteri, ja erikoistunut musiikkiteatteriin. Kiertueryhmään kuuluu neljä näyttelijää, neljä muusikkoa ja teknikko. Teatterin tunnuslause on "Yhtä lähellä kuin kotisi, Suomen suurin kiertävä ammattiteatteri". Perinteinen kesäteatteri sijaitsee Äänekoskella.


title: Teatteri Eurooppa Neljä

text: Teatteri perustettiin vuonna 1989 Keski-Suomessa, Saarijärven vanhassa pappilassa. Perustajajäsenet olivat Heikki Paavilainen, Mervi Paavilainen, Kunto Ojansivu, Minna Kangas, Jukka Pääkkönen, Hanna Emaus ja Jouni Virtanen. Pappilasta käsin käynnistyi kiertuetoiminta ympäri Suomen sekä kiinteällä paikalla sijainnut kesäteatteri.


title: Teatteri Eurooppa Neljä

text: Toiminnan laajentuessa pappilan tilat jäivät pieniksi ja uudet isommat toimitilat löytyivät vuonna 1998 Äänekoskelta Martin Kievarista. Martin Kievariin rakennettiin 700-paikkainen kesäteatterikatsomo sekä teatterin toimistotilat. Vuonna 2004 teatteri muutti uudestaan, tällä kertaa Jyväskylään. Jyväskylän Laajavuoressa oli 800-paikkainen kesäteatterikatsomo, harjoitustilat, studio, toimisto ja puvusto. Vuoden 2013 alussa teatteri sai oman 60-paikkaisen teatteritilansa, TE4 -klubin Jyväskylän Kyllikinkadulle, Sepänkeskukseen. Samassa paikassa sijaitsevat myös toimistot. Kesällä 2013 ja 2014 kesäteatteria esitettiin Jyväskylän keskustan tuntumassa sijaitsevalla Kankaan tehdasalueella, jonne valmistui 500-paikkainen katettu katsomo.


title: Teatteri Eurooppa Neljä

text: Kesiksi 2015 ja 2016 teatteri palasi Laajavuoreen. Kesästä 2017 lähtien kesäteatterin kotipaikka on Äänekosken Kartano Kievarilla.


title: Teatteri Eurooppa Neljä

text: Teatteri Eurooppa Neljän kiertueohjelmisto vaihtelee vuosittain. Ohjelmistossa on muun muassa lastenteatteria, ravintolakabareita, aikuisten näytelmiä sekä erilaisia mittatilausesityksiä. Teatteri kiertää noin 150 päivää vuodesta ympäri Suomen ja lisäksi kesäteatteriesityksiä on noin 40 kesässä.


title: Teatteri Eurooppa Neljä

text: Eurooppa Neljä on hyvän tuulen kansanteatteri. Sen näytelmät yhdistelevät huumoria sekä musiikkia ja niissä on aina onnellinen loppu. Olennainen osa Teatteri Eurooppa Neljän kesäteatteriesityksiä on teatterilaisten tuominen lähelle yleisöä: rooliasuihin pukeutuneet näyttelijät ottavat kesäteatteriin saapuvat ihmiset vastaan ja toimivat myös liikenteenohjaajina.


title: Teatteri Eurooppa Neljä

text: Teatteri Eurooppa Neljässä on työskennellyt vuosien varrella suuri määrä nimekkäitä näyttelijöitä ja esiintyjiä, mm. Ritva Oksanen, Jukka Sipilä, Arja Koriseva, Pauli Hanhiniemi, Kari Hotakainen, Merja Larivaara, Kikka Laitinen, Kati Outinen, Maria Lund, Juha Junttu, Iikka Forss, Ilkka Koivula, Ari Laaksonen ja Maiju Jokinen.


title: Teatteri Eurooppa Neljä

text: Teatterista on ponnistanut Suomeen lukuisia teatterialan vaikuttajia, kuten entinen Hämeenlinnan kaupunginteatterin ohjaaja Matti Kuikkaniemi sekä samaisen teatterin entinen johtaja Heikki Paavilainen.


title: Karl Collan

text: Karl Collan (3. tammikuuta 1828 Iisalmi – 12. syyskuuta 1871 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja säveltäjä. Hän kuuluu romantiikan ajan yksinlaulun arvostetuimpiin edustajiin.


title: Karl Collan

text: Collanin vanhemmat olivat kirkkoherra Pehr Johan Collan ja Christina Elisabet Crohns ja veli toimittaja Fabian Collan. Hänen puolisonsa vuodesta 1866 oli laulajatar Maria Margareta Pacius, säveltäjä Fredrik Paciuksen ja Nina Lucia Martinin tytär. Karl ja Maria Collanin tytär oli pianisti Maria Elisabeth Beaurain (1869–1937).


title: Karl Collan

text: Collan tuli ylioppilaaksi vuonna 1842. Hänet vihittiin maisteriksi Keisarillisessa Aleksanterin-yliopistossa vuonna 1850, minkä jälkeen hän toimi Helsingin ruotsalaisen tyttökoulun opettajana. Vuonna 1859 hän tuli yliopistoon saksan kielen lehtoriksi sekä 1866 yliopiston kirjastonhoitajaksi. Tohtorintutkinnon Collan suoritti vuonna 1860, puolustettuaan "Öfversigt af Serviens historiska folksånger" -nimistä väitöskirjaansa. "Litterär Tidskrift" -lehden päätoimittaja hän oli 1863-1865.


title: Karl Collan

text: Collan kuoli koleraan vain 43-vuotiaana.


title: Karl Collan

text: Collanin elämäntyön pysyvintä puolta on hänen säveltaiteellinen toimintansa. Collan oli itseoppinut, hänen sävellyksensä ovat miltei yksinomaan yksinkertaisia yksin- ja kuorolauluja. Hänen tunnetuin sävelmänsä lienee "Sylvian joululaulu". Myös "Savolaisen laulu" ja "Vaasan marssi" ovat Collanin säveltämiä. Collan oli myös suomalaisten kansansävelmien keräystyön uranuurtajia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran stipendiaattina hän kävi vuonna 1854 kansanrunojen ja -sävelmien keräysmatkalla Savossa ja Karjalassa. Matkan tuloksena hän julkaisi 1854–1856 kaksi vihkoa "Valituita suomalaisia kansanlauluja", johon sisältyneet kansansävelmät "Kreivin sylissä istunut" ja "Paremp’ olla tyttönä" innoittivat virolaista Aleksander Kunileidia säveltämään Viron ensimmäisille laulujuhlille kuorolaulut "Sind surmani" ja "Mu isamaa on minu arm". Collan on säveltänyt Runebergin runoon "Hurtti-Ukko-marssin", joka on Pohjois-Savon prikaatin ja Kainuun prikaatin kunniamarssi. 1860-luvulla hän käänsi Kalevalan ruotsiksi.


title: Karl Collan

text: Collanin sävellyksiä ja sovituksia ovat:


title: Karl Collan

text: Collanin kirjallisia teoksia ovat:


title: Helsingin yliopiston keskustakampus

text: Helsingin yliopiston keskustakampus on suurin Helsingin yliopiston neljästä kampusalueesta. Kampus sijaitsee Helsingin ydinkeskustassa Kruununhaan ja Kluuvin kaupunginosissa Unioninkadun molemmin puolin, pääasiassa Senaatintorin ja Kaisaniemen puiston välisellä alueella, joskin muutamia yliopistolle kuuluvia rakennuksia on keskustassa myös hieman muista erillään. Keskustakampuksen alueella toimivat humanistinen, teologinen, oikeustieteellinen, valtiotieteellinen ja kasvatustieteellinen tiedekunta, Kielikeskus, Avoin yliopisto sekä yliopiston keskushallinto. Kampuksella työskentelee noin 20 000 opiskelijaa sekä 3 000 opettajaa ja tutkijaa.


title: Helsingin yliopiston keskustakampus

text: Toiseen maailmansotaan asti koko yliopisto toimi nykyisellä keskustakampuksella. Opiskelijamäärien nopea kasvaminen sodan jälkeisinä vuosikymmeninä kuitenkin aiheutti yliopistolle vakavan tilapulan, minkä vuoksi 1970-luvulla luotiin nykyinen neljän kampuksen malli. Nykyisin keskustakampukselle ovat jääneet humanistiset tieteet, yhteiskuntatieteet ja oikeustiede, muut tiedekunnat on hajasijoitettu Meilahden kampukselle, Kumpulan kampukselle ja Viikin kampukselle.


title: Helsingin yliopiston keskustakampus

text: Yliopiston muuttaessa Turusta Helsinkiin 1820-luvulla se sijoitettiin aivan kaupungin ydinkeskustaan. Sen uudet toimitilat suunnitteli arkkitehti Carl Ludvig Engel, Helsingin empirekeskustan luoja. Engelin arkkitehtonisesti tärkeimmät yliopistorakennukset ovat yliopiston päärakennus (1832) ja Kansalliskirjasto (1844), jotka ovat osa Senaatintorin ainutlaatuista empiremiljöötä. Engel suunnitteli yliopistolle myös Kliinisen instituutin eli opetussairaalan (Vanhan Klinikan, 1830-luvlla) sekä tähtitieteellisen observatorion (1832), ja myös hänen piirtämänsä Venäläinen sotilassairaala otettiin myöhemmin yliopiston käyttöön. Kaikki nämä rakennukset sijaitsevat Unioninkadun varrella paitsi tähtitorni poikittain sen eteläpäässä Tähtitorninmäellä. Kaisaniemeen perustettiin yliopiston kasvitieteellinen puutarha, jonka alkuperäiset rakennukset olivat myös Engelin käsialaa.


title: Helsingin yliopiston keskustakampus

text: Ensimmäisten vuosikymmenien ajan kaikki opetus tapahtui yliopiston päärakennuksessa, lukuun ottamatta omat rakennuksensa saaneita lääketiedettä, tähtitiedettä ja kasvitiedettä. Tilanahtaus, josta etenkin luonnontieteet kärsivät, kuitenkin pakotti yliopiston nopeasti uudisrakennussuunnitelmiin. Vuonna 1844 valmistui päärakennuksen viereiselle tontille Jean Wikin piirtämä anatomian laitos, joka jäljitteli Engelin empiretyyliä. Vuonna 1869 vihittiin Senaatintorin vastakkaisella puolella käyttöön mahtava kemian laboratorio- ja museorakennus Arppeanum, jonka Carl Albert Edelfelt oli suunnitellut venetsialaiseen tyyliin.


title: Helsingin yliopiston keskustakampus

text: 1800-1900-lukujen taitteessa keskustaan valmistui lukuisia laitosrakennuksia, joiden arkkitehti oli Gustaf Nyström. Nyströmin ensimmäinen työ oli Engelin suunnitteleman Kansalliskirjaston rakennuksen laajentaminen puolipyöreällä kirjavarastolla, Rotundalla. Siltavuorelle, Kruununhaan kaupunginosan pohjoisosaan, valmistui 1905–1910 kaksi Nyströmin piirtämää laitosrakennusta, fysiologian laitos ja fysiikan laitos. Hän suunnitteli Siltavuorelle myös uuden anatomian laitoksen, mutta tämä rakennus toteutettiin vasta 1920-luvulla Jussi ja Toivo Paatelan suunnitelman mukaan. Lisäksi ahkera Nyström suunnitteli Kaisaniemen kasvitieteelliseen puutarhaan uudet kasvihuoneet sekä kasvitieteen laitosrakennuksen (1903).


title: Helsingin yliopiston keskustakampus

text: 1920-30-luvuille asti yliopiston kasvu oli verkkaista ja uusia laitosrakennuksia valmistui harvakseltaan. 1930-luvulla se alkoi kuitenkin kärsiä lukiokoulutuksen yleistymisestä johtuneesta "ylioppilastulvasta". Oppilasmäärän paisuessa vanhat tilat jäivät nopeasti pieniksi, ja yliopisto käynnisti useita suuria uudisrakennushankkeita, jotka olivat mittasuhteiltaan moninkertaisia aikaisempiin verrattuna. Yliopiston päärakennus laajennettiin 1935–1938 korttelin kokoiseksi J. S. Sirénin suunnitelmien mukaan. Vuonna 1939 valmistui Jussi Paatelan suunnittelema funktionalistinen Metsätalo metsätieteiden opetusta varten. Aarne Ervin suunnittelema modernistinen Porthania valmistui Hallituskadun (nyk. Yliopistonkadun) varteen vuonna 1957. Vuonna 1977 sitä vastapäätä valmistui yliopiston hallintorakennus. Alueen rakennuksista uusin on vuonna 2012 käyttöön otettu yliopiston kirjaston rakennus, Kaisa-talo Kaisaniemenkadun varrella.


title: Helsingin yliopiston keskustakampus

text: Toisen maailmansodan jälkeen oltiin kuitenkin tilanteessa, jossa yliopistoa ei enää voitu laajentaa keskustassa, ja tiedekuntia ryhdyttiin hajasijoittamaan kaupungin laidoille. 1940-luvulta alkaen lääketieteen opetus alkoi siirtyä Meilahteen ja maataloustieteiden opetus Viikkiin. Vuonna 1969 yliopiston konsistori päätti siirtää koko yliopiston Viikkiin, mutta kiivas vastustus esti suunnitelman toteuttamisen. 1970-luvulta alkaen keskustasta pois siirtyviä laitoksia ja tiedekuntia ryhdyttiin keskittämään kolmelle kampusalueelle: lääketiedettä Meilahteen, luonnontieteitä Kumpulaan ja maatalous- ja metsätieteitä Viikkiin. Keskustan vanhasta yliopistoalueesta muodostettiin keskustakampus, jonne jäivät humanistiset tieteet, yhteiskuntatieteet ja oikeustiede sekä yliopiston keskushallinto. Tämä neljän kampuksen malli saatiin valmiiksi 2000-luvun alussa.


title: Meeri Kalavainen

text: Meeri Sirkka Kalavainen (27. huhtikuuta 1918 Tuprova, Inkerinmaa, Neuvosto-Venäjä – 27. lokakuuta 2010 Espoo) oli pitkäaikainen SDP:n kansanedustaja ja Suomen ensimmäinen kulttuuriministeri. Eduskuntaan Kalavainen nousi vaaleissa 1948. Hän edusti Kymen läänin vaalipiiriä ja jatkoi edustajana vuoteen 1979 istuen kaikkiaan 32:t valtiopäivät.


title: Meeri Kalavainen

text: Ennen kansanedustajan uraa Kalavainen työskenteli Kymenlaakson työväen säästöpankin virkailijana 1938–1945, Sosialidemokraattisen työläisnuorisoliiton järjestösihteerinä 1945–1947 ja Suomen liiketyöntekijäin liiton opintosihteerinä 1947–1948.


title: Meeri Kalavainen

text: Kulttuuriministeriksi Kalavainen valittiin Ahti Karjalaisen toiseen hallitukseen 1970. Hän toimi ministerinä 472 päivää.


title: Meeri Kalavainen

text: Kalavainen kuoli pitkällisen ja vaikean sairauden murtamana 92-vuotiaana Jorvin sairaalassa Espoossa.


title: Jakojäännösvarmistus

text: Jakojäännösvarmistus on menetelmä numerosarjan, esimerkiksi koodin oikeellisuuden varmistamiseksi. Varmiste muodostetaan siten, että numerosarjaa käsitellään kokonaislukuna ja jaetaan se ennalta määrätyllä vakiolla. Vertaamalla saatua jakojäännöstä oikeaksi tiedettyyn arvoon voidaan havaita useimmat näppäily-, tiedonsiirto- tai muut virheet numerosarjassa. Oikea tulos ei kuitenkaan takaa numerosarjan virheettömyyttä, koska useilla eri numerosarjoilla on sama jakojäännös (ks. esimerkki).


title: Jakojäännösvarmistus

text: 1. Henkilötunnuksen viimeinen merkki on varmiste, joka muodostetaan laskemalla syntymäajan ja yksilönumeron muodostaman 9-numeroisen kokonaisluvun ja numeron 31 jakojäännös. Jakojäännös on välillä 0-30, ja sitä vastaava merkki katsotaan erityisestä taulukosta. Menetelmän avulla voidaan huomata useimmat numerosarjaan tulleet virheet tietojärjestelmissä, joissa käsitellään henkilötunnuksia.


title: Jakojäännösvarmistus

text: 2. Jakojäännösvarmistus ei huomaa kaikkia virheitä. Esimerkiksi on tunnettua, että luku on jaollinen yhdeksällä jos ja vain jos sen numeroiden summa on jaollinen yhdeksällä. Kuitenkin 9+9 ≠81, vaikka 9+9=18 ≡ 0 ≡ 81 (mod 9).


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Piazza delle Erbe (tai lyhyemmin Piazza Erbe) on Veronan vanha pääaukio kaupungin historiallisessa ydinkeskustassa.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Piazza delle Erbe on maalauksellinen kokonaisuus eri kausilta periytyvine rakennuksineen, freskoin koristeltuine seinämineen, suihkukaivoineen ja muistomerkkeineen. Sitä on luonnehdittu Italian kauneimmaksi kauppatoriksi. Keskiaikaiset tornit, korkea kaupungintorni Torre dei Lamberti, matalampi Torre del Gardello ja jykevä entisen kaupunginpalatsin kulmatorni ovat monumentaalisia vertikaalielementtejä torin kokonaiskuvassa. Lisävärinsä aukiolla antaa torikauppa, myymäläpöydät ja niitä kattavat vaaleat päivänvarjot. Nimi ”Piazza delle Erbe”, vihannestori, ei tosin vastaa nykyistä todellisuutta, kun matkamuistoesineiden ja muun rihkaman myynti on pääosin syrjäyttänyt entisen kukka-, vihannes- ja hedelmäkaupan. Torin vanhasta värikkyydestä kertovat Angelo Dall'Oca Biancan maalaukset vuosisadanvaihteesta 1900.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Yhdessä viereisen monumentaalisen ja aristokraattisen Piazza dei Signorin kanssa vaihtelevan runsasmuotoinen ja kansanomainen Piazza Erbe muodostaa rikkaan, kontrastisen kaupunkitaiteellisen tilakokonaisuuden.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Piazza delle Erbe on saanut nykyisen pitkänomaisen, päitä kohti suippenevan muotonsa keskiajan kuluessa. Samalla paikalla sijaitsi roomalaisajan forum, joka kuitenkin oli Piazza Erbeä leveämpi ja muodoltaan suorakulmainen. Forumia reunustaneista rakennuksista, kuuriasta, basilikasta ja kapitoliumista sekä pylväskäytävistä kauppapuoteineen on jäänyt vain arkeologisia jäännöksiä. Forumin kiveystä on löytynyt neljän metrin syvyydestä nykyisen toripinnan alta.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Forum oli roomalaiskaupungin hallinnollinen ja kaupallinen keskus. On mahdollista, vaikka ei varmaa, että torikauppa on jatkunut aukiolla lähes keskeytyksettä antiikin ajoista läpi vuosisatojen meidän päiviimme asti. Sydänkeskiajalla toria ympäröivät kaupungin varakkaimpien kauppiaiden rakennukset. Uuden kunnallisen organisaation syntyessä 1100-luvulla, Piazza Erbestä tuli jälleen Veronan hallinnon keskus. Sen ääreen kohosi kaupungin ensimmäinen hallintopalatsi, Palazzo del Comune, kastellimainen, nelisivuinen ja nelitorninen jykevä rakennus. Siihen liittyi entisestä Lambertien sukutornista kunnostettu kaupungintorni uuden kaupunkitietoisuuden symbolina.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text:
Osa Piazza Erben rakennuksista sai nykyisen asunsa renessanssiaikana. Siltä ajalta ovat myös julkisivujen freskomaalaukset. Lopullisen täydenyksensä aukio sai 1600-luvulla, jolloin sen kokoavaksi päätteeksi kohosi Palazzo Maffein runsaskoristeinen barokkirakennus. Kyseenalaisempi lisäys oli 1800-luvun uusklassismia edustava Palazzo del Comunen uusi julkisivu, jota myöhemmässä kunnostuksessa on muutettu.
Palazzo del Mercato Vecchio (ent. Palazzo del Comune, Palazzo della Ragione) rakennettiin 1100-luvulla Veronan kirkoista tuttuun romaaniseen tyyliin, johon kuuluivat raskaat, tuffikivi- ja tiilikerrosten raidoittamat senät ja triforioikkunat. Nelisiipinen, pylväspihaa ympäröivä rakennus oli alun perin ehkä kaksikerroksinen, myöhemmin näiden kerrosten päälle rakennettiin suuret salitilat käsittävä lisäkerros. Palatsiin kuului neljä tornia, joista yksi oli vuonna 1172 rakennettu Torre dei Lamberti. Palatsi tuhoutui ensimmäisen kerran tulipalossa jo 1218. 1400-luvulla palatsin pihaa käytettiin viljatorina, siitä nimitys ’’Mercato Vecchio’’. Palatsi toimi myös oikeuspalatsina, mistä puolestaan johtuu nimitys ’’Palazzo della Ragione’’. Rakennuskokonaisuus on kokenut useita muutoksia myöhempinä aikoina. Tuhoisat tulipalto ovat vahingoittaneet sitä 1500- ja 1700-luvulla. 1447 rakennettiin palatsin pihaan komea, alun perin katettu porrasrakennelma ’’Scala della Ragione’’. Venetsian kaudella Piazza Erben puoleinen osa rakennuksesta oli yksityisten omistuksessa asuntoina ja liiketiloina. Tämän osan uusklassistisen julkisivun suunnitteli Giuseppe Barbieri 1800-luvulla. Osa siitä poistettiin 1926, jolloin kulmatorni saatiin yhtenäisenä näkyviin. Monet rakennuksen yksityiskohdat on uudistettu 1800-luvun lopun kunnostuksissa.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Rakennuksessa ei ole säilynyt merkittäviä keskiaikaisia sisätiloja. Interiööreistä taiteellisesti merkittävin on 1400-luvun alussa rakennettu notaarien kappeli "La Cappella dei Notai". Se on holvattu ja maalauksin koristeltu tila, mutta tuhoutunut tulipalossa 1723 ja sen jälkeen uudistettu. Kaupungin hallintoelimet ja oikeusistuimet ovat muuttaneet pois rakennuksesta ja sitä kunnostetaan parhaillaan (2006) näyttelykeskukseksi arkkitehti Tobia Scarpan suunnitelmien mukaan. Näyttelykeskus valmistuu keväällä 2007.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Torre dei Lambertin tuffi- ja tiilikerroksia vuorottelemalla muurattu alin osa on Lamberti-suvun vuonna 1172 rakennuttama. Se heijastaa ajan tapaa rakentaa korkeita asuin- ja puolustustorneja suvun vallan ja mahtavuuden osoittamiseksi ja sen hallitseman reviirin valvomiseksi. Tällaisia torneja oli Veronassa kymmenittäin, ehkä sadoittain. Torni siirtyi seuraavalla vuosikymmenellä uuden kaupunkiyhteisön omistukseen ja liitettiin osaksi kaupunginpalatsia. Alun perin 37 metrin korkuista tornia on useaan otteeseen korotettu. Viimeisen, vuonna 1463 tapahtuneen korotuksen jälkeen sen korkeudeksi tuli 84 m. Tornissa on kaksi tornikelloa, niistä isompi on nimeltään ’’Rengo’’ ja pienempi ’’Maragona’’. Kummallakin on ollut omat tehtävänsä, joista säädetään jo 1200-luvun kaupunkijärjestyksessä. Kellot on valettu uudestaan useamman kerran. Tornissa on vuodesta 1779 ollut myös viisarikello. Torni toimii nykyisin myös näkötornina ja näköalatasanteelle pääsee hissillä.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Veronan kauppiaiden yhteisön talo (Domus Mercatorum) rakennettiin 1210, ja aluksi se oli puurakenteinen. Sen tilalle Alberto della Scala rakensi 1200- ja 1300-lukujen vaihteen tienoilla kivirakenteisen talon. Rakennus kunnostettiin 1878, jolloin se sai nykyisen keskiaikaisromantiikkaa ilmentävän asun. Rakennuksessa toimii kauppakamari.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Torre del Gardello on Cansignorio della Scalan 1360-luvulla rakennuttama, tiilestä muurattu torni, johon 1370 sijoitettiin tunteja lyövä kello, ensimmäinen laatuaan Veronassa. Kello on nykyisin Castelvecchion museossa. Nykyinen kellotaulu ja viisari ovat peräisin 1400-luvulta. Tornin huipulle lisättiin vielä uusi kello 1626, jotta lyönnit kuuluisivat pitemmälle. Kellojen soitto jatkui vuoteen 1810. Perinteisen käsityksen mukaan kellotorni rakennettiin korottamalla jo olemassa olevaa sukutornia. Arkeologiset löydöt viittaavat kuitenkin siihen, että alkuperäinen Torre del Gardello sijaitsi eri paikassa ja hävitettiin 1500- tai 1600-luvulla. Cansignorion torni restauroitiin 1938; samalla purettiin sen juurella olleita rakennelmia.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Palazzo Maffei on veronalaisen mahtisuvun rakennuttama koristeellinen barokkipalatsi Piazza delle Erben luoteispäässä, paikalla missä sijaitsi aikoinaan roomalaisajan kapitolium. Se rakennettiin 1668 ehkä Roomasta hankittujen piirustusten mukaan; arkkitehti on tuntematon. Palatsin voimakkaasti profiloitu julkisivu muodostaa kokoavan, juhlallisen päätteen toritilalle. Kattobalustradia koristavat antiikin mytologian hahmot: Herkules, Juppiter, Venus, Merkurius, Apollo ja Minerva. Katolla oli 1600-luvulla kattopuutarha, josta luovuttiin sen rakennukselle aiheuttamien kosteushaittojen takia.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Le case dei Mazzanti on loggiarakennelman yhdistämä rakennuskokonaisuus aukion koillissivulla. Se on yksi Piazza Erben maalauksellisimmista rakennusseinämistä, ei vähiten Alberto Cavallin 1500-luvun alussa maalaamien, nyt jo pahoin rapistuneiden freskojen ansiosta. Rakennuskokonaisuus syntyi roomalaisajan raunioiden paikalle ja käsitti myymälöitä sekä varasto- ja asuintiloja, jotka osittain olivat puurakenteisia. Alberto della Scala kunnosti rakennukset 1301, jolloin niihin sijoitettiin mm. viljavarasto. Vuoden 1479 tulipalon jälkeen puurakenteiset osat korvattiin kivirakenteisilla, ja siltä ajalta on myös torin puoleisen julkisivun eteen tehty loggiarakennelma, jossa sijaitsivat maustekauppiaiden myymälät. 1500-luvun alussa apteekkari Matteo Mazzanti sai rakennuskokonaisuuden omistukseensa ja restauroi sen. Tässä yhteydessä syntyivät mantovalaisen taiteilijan Cavallinin seinämaalaukset, jotka on viimeksi kunnostettu 1985. Korjauksia on osittaisia tehty sen jälkeenkin.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Domus Nova Communis (Casa dei Giudici) rakennettiin Palazzo del Comunen lisärakennukseksi pormestarin ja konsulien käyttöön 1200-luvun jälkipuoliskolla ja se toimi Venetsian kaudella tuomarien residenssinä. Rakennusta on aikojen kuluessa paljon muutettu. Nykyinen pääjulkisivu Piazza dei Signorin puolella on vuodelta 1659. Rakennuksessa on nykyisin muun muassa pieni hotelli.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Markuksen pylväs pystytettiin Venetsian vallan tunnusmerkiksi 1524. Ranskalaiset hävittivät Pyhän Markuksen leijonan 1797, mutta se rekonstruoitiin 1886.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: "Madonna Verona" -suihkukavo on Cansignorio della Scalan 1368 pystyttämä. Siihen kuuluva veistos on roomalaisajalta ja on sijainnut ensin Veronan kapitoliumilla, sitten forumilla. Suihkukaivoon liitettäessä sitä täydennettiin, ja siitä tuli Veronan kaupunkia symboloiva hahmo, Madonna Verona. Vesiallas on roomalaisajan kylpylästä. Suihkukaivo oli Cansignorion kunnostaman, Lorín lähteestä Avesasta, Veronan kukkuloilta tulevan ja Ponte Pietran kautta kaupunkiin johdetun vesijohdon päätepiste. Suihkukaivo siirrettiin uuteen paikkaan keskemmäksi toria 1636.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: "Tribuna" (muita nimityksiä: Capitello, Berlina) on torin keskellä oleva marmorirakennelma, neliömäinen koroke, jota kattaa neljän pilarin kannattama pyramidikatto. Se on peräisin 1200-luvulta ja sitä käytettiin virallisia julistuksia esitettäessä, pormestarin virkaan asettamisen yhteydessä ja kuolemanrangaistuksia toimeenpantaessa.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Palazzo del Mercato Vecchiota ja Domus Novaa yhdistävän kaarikäytävän alle on ripustettu arvoituksellinen valaan luu. Se on ollut paikallaan ehkä jo 1400-luvulta lähtien, ja sen alkuperäinen tarkoitus on unohtunut, mutta arvellaan, että se on saattanut olla niiden maustekauppiaiden merkkinä, joilla oli myyntipöytänsä torin tällä kohdalla.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Viscontien pylväs on 1300-luvun lopulla, Viscontien valtakaudella pystytetty myöhäisgoottilainen pylväsrakennelma, jonka huipulla olevan edikulan komeroissa on Neitsyt Mariaa, Pyhää Zenoa, Petrus Marttyyriä ja Pyhää Kristoforosta esittävät reliefit.


title: Piazza delle Erbe (Verona)

text: Berto Barbarani (1872–1945) oli veronalainen toimittaja ja runoilija, Veronan 1900-luvun alkupuolen huomattavimpia kulttuurihahmoja. Hän kirjoitti kotikaupunkiaan ja sen kansanelämää kuvaavat runonsa Veronan murteella. Piazza Erben kaakkoispäähän vuonna 2004 pystytetty runoilijan näköispatsas on kuvanveistäjä Novello Finottin tekemä.


title: Puksipuut

text: Puksipuut eli koiranpensaat ("Buxus") on noin 70 lajia käsittävä suku puksipuukasvien (Buxaceae) heimossa. Ne ovat ainavihreitä pensaita tai pieniä puita. Lajeja kasvaa luonnonvaraisena Euroopan länsi- ja eteläosissa, Aasian lounais-, etelä- ja itäosissa, Afrikassa, Etelä-Amerikan pohjoisimmassa osassa, Keski-Amerikassa ja Meksikossa. Suurin osa lajeista kasvaa trooppisilla tai subtrooppisilla alueilla.


title: Puksipuut

text:
Suomessa on kasvatettu perinteisesti puksipuita lähinnä ruukussa ja talvehdittamalla ne valoisassa viileässä kellarissa. Talvehtiminen epäonnistuu liian lämpimässä ja kuivassa tilassa.
Puksipuut viihtyvät puolivarjossa ja auringossa ja ne vaativat keskimääräisen kastelun ja lannoituksen. Juuristo on hyvin lähellä pintaa. Puita ei saa leikata liian myöhään kesällä, sillä uudet kehittyvät versot eivät tuolloin ehdi vahvistua ja "puutua" ennen talven tuloa. Useimmat talvikuolemat aiheutuvat kevätahavasta ja puksipuut vaativatkin tehokasta suojausta kevätauringon poltteelta. Keväällä kasvin herätessä talven jäljiltä sen juuristo saattaa olla yhä roudassa ja veden saanti mahdotonta. Puksipuun juuria kannattaa kastella haalealla vedellä lumien sulamisaikaan ja nopeuttaa siten roudan sulamista. Minkään lajikkeen talvenkestävyyttä ei voida taata edes eteläisimmässä Suomessa.


title: Puksipuut

text: Puksipuiden hienosyinen puuaines on suosittua puutöissä ja soittimien osina.


title: Vuorimänty

text: Vuorimänty ("Pinus mugo") on Euroopan vuoristoissa kasvava mäntyjen sukuun kuuluva ainavihanta havupuu. Levinneisyysalueeseen kuuluu Pyreneet, Alpit, Karpaatit, Apenniinien pohjoisosat ja Balkanin niemimaan vuoristot. Kasvupaikat ovat yleensä 1 000–2 200 metrin korkeudella, satunnaisesti niin alhaalla kuin 200 metriä levinneisyysalueen pohjoisosissa Puolassa ja Saksassa ja korkeimmillaan 2 700 metriä levinneisyysalueen eteläosissa Bulgariassa.


title: Vuorimänty

text: Vuorimänty on pensasmainen, yleensä 1–3 metrin, parhaimmillaan 5 metrin korkuinen. Neulaset ovat 3–8 senttimetrin pituisia ja kävyt 2–5 senttimetrin pituisia.


title: Vuorimänty

text: Vuorimänty jaetaan kahteen alalajiin:


title: Vuorimänty

text: Vuorimänty on suosittu koristekasvi. Suomessa vuorimäntyä käytetään tienvierusviheriöillä tai tonttien reunoilla pensasaitoja korvaavana koristekasvina.


title: After Forever

text: After Forever oli vuonna 1995 perustettu hollantilainen, sinfonista metallia soittava yhtye, joka lopetti toimintansa vuonna 2009.


title: After Forever

text: After Forever sai alkunsa Apocalyps-nimisenä 1995, jolloin sen musiikki oli lähinnä death metalia. Yhtyeen tyyli muuttui 1997 laulaja Floor Jansenin liittymisen myötä lähemmäs goottimetallia. Silloinen kokoonpano oli Floor Jansen, Mark Jansen, Sander Gommans, Luuk van Gerven, Jack Driessen ja Joep Beckers. 1999 he alkoivat kirjoittaa omaa materiaalia ja nauhoittivat kaksi demoa, "Ephemeralin" ja "Wings of Illusionin", joista jälkimmäinen herätti Transmission Recordsin huomion. After Forever allekirjoitti heidän kanssaan levytyssopimuksen.