title: Huehueteotl

text: Huehueteotl (käännettynä ""vanha, ikääntynyt jumala"") on mesoamerikkalainen jumala, joka kuuluu esikolumbiaanisten kulttuurien jumalistoon, liittyen erityisesti asteekkien ja muitten saman alueen vanhojen kulttuurien mytologiaan. Häntä kutsutaan joskus myös Ueueteotl:iksi. Huehueteotl liittyy kiinteästi lähinnä pienen alueen kulttuureihin, mutta häneen liittyviä ikoneita ja kuvia on löydetty arkeologisilta kaivauksilta eri puolilta Mesoamerikkaa. Huehueteotl liitetään usein asteekkien Xiuhtecuhtli-jumalaan, joka puolestaan liitetään tuleen. Joskus heidät rinnastetaankin vain yhdeksi jumaluudeksi, Xiutecuhtli-Huehueteotliksi. Huehueteotl kuvattiin karikatyyrimäisesti vanhana, jopa vanhuudenheikkona olentona, ja Xiutecuhtli nuorekkaampana ja tarmokkaampana.


title: José Pasqualetti

text: José Pasqualetti (s. 27. syyskuuta 1956 Bastia, Korsika) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: José Pasqualetti

text: Pasqualetti toimi elokuusta 2008 helmikuuhun 2009 AC Ajaccion päävalmentajana. Huhtikuussa 2010 hänestä tuli FC Istres'n päävalmentajana. Pasqualettin johdolla Istres taisteli sijoituksista Ligue 2:n keskikastissa sijoittuen parhaimmillaan yhdeksänneksi. Kaudella 2013/14 joukkue vajosi putoamiskamppailuun ja lopulta Pasqualetti sai potkut maaliskuun lopussa 2014.


title: José Pasqualetti

text: Seurat pelaajanaSeurat valmentajana


title: Pat Verbeek

text: Patrick ”Pat” Verbeek (s. 24. toukokuuta 1964 Sarnia, Ontario, Kanada) on kanadalaissyntyinen jääkiekkoilija, joka on pelannut NHL-liigan seuroissa New Jersey Devils, Hartford Whalers, New York Rangers, Dallas Stars ja Detroit Red Wings. Hänen tehopisteensä 1982–2002 kestäneellä uralla NHL:n runkosarjassa olivat 1424 ottelussa 522 maalia ja 541 maalisyöttöä, joista kertyi 1063 pistettä. Jäähyjä hänelle tuomittiin 2905 minuuttia. Verbeek on ainoa sekä yli 500 maalia tehnyt että yli 2500 jäähyminuuttia kerännyt NHL-pelaaja.


title: Pat Verbeek

text: Hänen lisänimensä pelaajana oli ”The Little Ball of Hate”. Oman pelaajauransa jälkeen Verbeek on toiminut pelaajatarkkailijana. Vuodesta 2010 alkaen hän on työskennellyt Tampa Bay Lightningin pelaajatarkkailijana, mitä ennen hän työskenteli vuodesta 2006 Detroit Red Wingsissä.


title: Arrondissementti

text: Arrondissementti () on alempi hallintoalueen yksikkö, joka on lähinnä käytössä Ranskassa ja sen entisissä alusmaissa.


title: Arrondissementti

text: Ranskan departementit jakautuvat yhteensä 342:een arrondissementtiin, jotka jakautuvat edelleen kantoneihin. Arrondissementin hallintoelin on aliprefektuuri, jota johtaa presidentin valitsema aliprefekti. Pariisissa kaupunginosia nimitetään arrondissementeiksi, mutta ne vastaavat lähinnä kantoneita.


title: Arrondissementti

text: Arrondissementteja käyttävät Belgia, Haiti, Senegal, Mali, Benin, Kamerun sekä muutamalla muulla maalla arrondissementti toimii kuntien osina. Kanadassa kunnallisyksikkö borough on ranskaksi "arrondissement". Niger nimesi vuonna 2002 arrondissementtinsa departementeiksi.


title: How the West Was Won

text: How the West Was Won on englantilaisen rockyhtyeen Led Zeppelinin livealbumi. Se julkaistiin kolmen CD:n pakettina 27. toukokuuta vuonna 2003. Levyllä kuultavat kappaleet on nauhoitettu Led Zeppelinin Yhdysvaltain kiertueella 1972 (L.A. Forum 25. kesäkuuta ja Long Beach Arena 27. kesäkuuta). Yhtyeen kitaristi Jimmy Page on maininnut Led Zeppelinin olleen näihin aikoihin parhaimmillaan.


title: How the West Was Won

text: How the West Was Won on vuonna 1979 julkaistun In Through the Out Doorin jälkeen Led Zeppelinin ensimmäinen albumi, joka on yltänyt Billboard 200 -listan ykköspaikalle.


title: Ruth Fuchs

text: Ruth Fuchs (s. 14. joulukuuta 1946 Egeln, Itä-Saksa) on entinen itäsaksalainen keihäänheittäjä ja kaksinkertainen olympiavoittaja sekä saksalainen poliitikko.


title: Ruth Fuchs

text: Fuchs edusti urheilijana Itä-Saksaa. Hän voitti naisten keihäänheiton olympiakultaa Münchenissä 1972 ja Montréalissa 1976 sekä sijoittui Moskovan 1980 olympialaisissa kahdeksanneksi. Hän teki kuusi kertaa keihäänheiton maailmanennätyksen vuosina 1972–1980, parhaana ennätystuloksenaan 69,96 m. Hän saavutti pronssimitalin Helsingin EM-kilpailuissa 1971 sekä Euroopan mestaruuden Roomassa 1974 ja Prahassa 1978.


title: Ruth Fuchs

text: Fuchs siirtyi politiikkaan urheilu-uransa jälkeen. Hän oli Saksan liittopäivillä Demokraattisen sosialismin puolueen (nyk. Vasemmisto) edustajana vuodet 1990 ja 1992–2002.


title: Iranin avaruusjärjestö

text: Iranin avaruusjärjestö (engl. kielen lyhenn ISA) on Iranin islamilaisen tasavallan avaruustoimintaa johtava valtion organisaatio.


title: Iranin avaruusjärjestö

text: Avaruusjärjestön pääjohtaja on Tietoliikenne- ja informaatioteknologiaministeriön apulaisministeri tai valtiosihteeri. Organisaatio perustettiin johtamaan Iranin ilmailu- ja avaruustekniikan tutkimustyötä. Avaruusteknologian keskeisiin alueisiin kuuluu kaukokartoitus. Iranin avaruusjärjestö toimii Iranin avaruusneuvoston suuntaviivojen puitteissa. Avaruusneuvosto perustettiin rauhanomaisen avaruustoiminnan kehittämistä ja rahoittamista varten.


title: Iranin avaruusjärjestö

text: Merkittävä osa Iranin avaruusohjelmasta on oman kantoraketin kehittäminen. Toinen puoli on satelliittien kehitys. Sina-1-satelliitti laukaistiin Venäjältä vuonna 2005. Vuoteen 2010 mennessä Iran aikoo laukaista viisi satelliittia.


title: Iranin avaruusjärjestö

text: Iranin pääasiallinen avaruuskeskus on Shahrud (aiemmalta nimeltään Emamshahr), josta on tehty mm. Shahab 3-raketin ballistisia lentoja. Qom on toinen avaruuskeskus. Helmikuussa 2011 satelliittikuvakeskus aloitti toimintansa.


title: Iranin avaruusjärjestö

text: Iranin avaruusjärjestön johtaja on vuonna 2005 ilmoittanut, että Iran pyrkii kahdeksan suurimman avaruusmaan joukkoon. Seuraavina viitenä vuotena Iran panostaa 500 miljoonaa dollaria avaruusohjelmaan.


title: Airsoft-ase

text: Airsoft-ase eli muovikuula-ase on airsoft-peleissä käytettävä ase, joka ampuu pyöreitä läpimitaltaan 6 mm tai 8 mm kokoisia muovikuulia. Nykyisin suurin osa pelijärjestäjistä vaatii biomaatuvien kuulien käyttöä, sillä järjestäjät pyrkivät minimoimaan pelialueen luonnolle koituvat haitat. Airsoft-aseet ovat ulkonäöltään usein tarkkoja jäljennöksiä oikeista ampuma-aseista, toisin kuin paintball-aseet. Siksi airsoft-aseita käytetään myös elokuvien rekvisiittana.


title: Airsoft-ase

text: Airsoft-aseet jaetaan toimintaperiaatteen mukaan kolmeen luokkaan:


title: Airsoft-ase

text: Asevalmistajia ovat on muuan muassa Tokyo Marui, A&K, Academy, AGM, AIM, Air, ARES, Both Elephant, Classic Army, Cyma, Dboys, Double Eagle,GSG, G&G, G&P, Lonex, Galaxy, HFC, ICS, Inokatsu, JG (Jing Gong), Kalash (Dboys AK-mallisarja), KHC, King Arms, KSC, Kuan-Ju Works, KWA, KWC, Lorcin, Madbull Airsoft, Maruzen, Marushin, Smokey’s, Springtime, SRC, Star, Swiss Arms/CyberGun, Systema, Tanaka, TOP, UHC, Umarex, VFC (ent. GB-tech), Warrior, Well, Real Sword ja Western Arms.


title: Airsoft-ase

text: Kertaviritteisen aseen toiminnalliset osat ovat piippu, sylinteri, mäntä, jousi ja liipaisinkoneisto.


title: Airsoft-ase

text: Ase viritetään käsin vetämällä aseen virityskahva tai luisti taakse. Tällöin jousi puristuu kasaan, ja mäntä jää taka-asentoon. Sen jälkeen virityskahva tai luisti päästetään eteen, ja kuula siirtyy lippaasta piippuun. Näin ase on laukaisuvalmis. Ase laukaistaan vetämällä liipaisinta, jolloin kuula lähtee liikkeelle piipusta.


title: Airsoft-ase

text: Kertaviritteisiä aseita eli ”vemppuja” valmistetaan useissa maissa kuten Kiinassa, Japanissa ja Taiwanissa. Hintahaitari on erittäin laaja. Kertaviritteisten pistoolien hinnat ovat noin 10–80 euroa, konepistoolit maksavat noin 20–120 euroa, rynnäkkökiväärit 80–200 euroa ja haulikot 20–100 euroa. Pulttilukkoiset tarkkuuskiväärit ovat kokonaan oma lukunsa; hyvä tarkkuuskivääri maksaa noin 300–1 000 euroa, ja viritysosat vievät hinnan jopa tuhansiin euroihin. Tarkkuuskivääriin kiinnitetään yleensä myös kiikaritähtäin, ja niiden hinnat vaihtelevat laadun ja ominaisuuksien mukaan, aivan kuten aseissakin.


title: Airsoft-ase

text: Kalleimpia jousitoimisia-aseita, kuten tarkkuuskivääreitä, voidaan virittää yllättävän suurin tehoihin, jolloin kuulan lähtönopeus ja useimmiten myös kantama kasvaa. Kalliimpiin aseisiin on saatavilla tehojen nostamiseksi muun muassa normaalijousta jäykempiä jousia, lasertähtäimiä, valoja, liipaisinkoneistoja ja jousenohjaimia. Eräs viritysosa on tarkkuuspiippu, joka on useimmiten aseen oman piipun sisään sijoitettava, vakiopiippua tiiviimpi piippu, jolloin kuulan liikelle panevan ilman paine kasvaa. Monet aseet tarvitsevat kuitenkin vahvistusosia kestääkseen vahvempien jousten tuottaman iskuvoiman. Viritysosien hintoja kuvaa esimerkki Maruzen APS SV -tarkkuuskiväärin virityskustannuksista. Kivääri maksaa uutena noin 400 euroa, mutta raskaampiin virityksiin tarvitaan rahaa noin 700 euroa: 300 prosentin virityksellä varustettuun aseeseen tarvitaan ainakin uusi liipaisinkoneisto, sylinteri, jousi, jousenohjain ja mäntä, myös esimerkiksi tarkkuuspiippu.


title: Airsoft-ase

text: Sähköviritteisiä aseita sanotaan yleisimmin sähköaseiksi. Sähköase saa käyttövoimansa akusta (jännite pääasiassa 7,2; 7,4; 8,4; 9,6; 11,1 ja 14,8 V, mutta myös 10,8; 12,0; 13,2 tai 14,4 V käytetään), jonka virta johdetaan sähkömoottoriin. Tämä pyörittää rattaita, ja vetää männän taakse (puristaen jousen kasaan). Kaikki tämä tapahtuu rataslaatikossa eli ”mechassa” (), joka sisältää rattaat sekä joissakin malleissa myös sähkömoottorin, laakerit, jousen, jousenohjaimen, liipaisinkoneiston, sylinterin ja männän.


title: Airsoft-ase

text: Pelikäyttöön riittävän laadukkaat sähkötoimiset pistoolit (AEP = "Automatic Electric Pistol") saatiin markkinoille vuonna 2005. Nykyään tällä periaatteella toimivina on saatavilla sekä pistooleita (TM G18c, TM M93R ja TM USP) että minikonepistooleita (TM MP7A1, TM Vz61 Scorpion ja TM Mac-10). Myös useat ns. kiina-valmistajat ovat kopioineet Maruin AEP sarjaa. Edellä mainituissa toimii pienoiskokoon ahdettu rataslaatikko, joka on toimintaperiaatteeltaan isompien aseiden kanssa vastaava ja niitä pyörittää 7,2 voltin akulla varustettu moottori.


title: Airsoft-ase

text: Maruilta on kuitenkin ilmestynyt ensimmäinen automaattinen haulikko (2015/2016). Se ampuu kuulia kuten haulikko, mutta sarjatulella kookkaamman lippaan kera.


title: Airsoft-ase

text:
Sähköviritteisiä aseita (kuten muitakin) voidaan myös modifoida, mikä tarkoittaa aseen muuntamista käyttäjälle mieleisemmäksi. Kustomoinniksi lasketaan jokainen sellainen aseeseen tehty muutos minkä jälkeen ase ei ole samanlainen kuin kaupan hyllyltä ostettaessa. Modifoitaessa aseen käyttömukavuutta, ergonomiaa, ulkonäköä, tehoa tai muuta ominaisuutta pyritään parantamaan.
Sähköaseet ovat pelikentillä yleisimpiä niiden helppouden ja käyttö/ylläpitokustannuksien vähäisyyden vuoksi; tämän takia niitä myös viritellään muita useammin.
Monet rakentavat itse airsoft-aseen. Se tehdään usein vanhan ja tunnetun mallin mukaan eli esim. suomikonepistooli tai joku muu historiallinen ase, joiden rakentaminen vaatii paljon aikaa ja rahaa.


title: Airsoft-ase

text: Viriteltäessä (pätee myös jousiaseisiin) voidaan valita, minkä tehoiseksi ase halutaan. Sähkö- ja jousitoimisissa aseissa tehokkuuteen vaikutetaan ensisijaisesti jousen valinnalla. Eri valmistajien jouset on luokiteltu eri tavoin, eivätkä eri valmistajien samalle tasolle luokittelemat jouset välttämättä ole vertailukelpoisia, koska mitään yhtenäistä standardia ei ole. Kuitenkin virijousi on tavallista jousta jäykempi, mikä aiheuttaa sen, että tulinopeus (huom. ei sama kuin lähtönopeus) saattaa laskea. Tämä on korjattavissa ostamalla aseeseen tehokkaampi akku, jota kutsutaan tässä yhteydessä viriakuksi. Esimerkiksi yleisimmän 8,4 V korvaaminen 9,6 V akulla on tavallista, mutta viriakun käyttäminen aseessa mitätöi aseen takuun.


title: Airsoft-ase

text: Harrastuksen alkuvaiheessa viritysrajat määritettiin yleensä Systeman jousien mukaan MXXX-tasolle (esimerkiksi M100 ja M120 kenties yleisin virijousi sähköaseissa). Valmistajien lisäännyttyä on siirrytty joko lähtönopeuteen tai mieluiten piipunsuulta mitattuun tehoon perustuviin rajoihin. Suomessa useimmat yhdistykset ovat asettaneet sarjatulella varustetuiden sähköviritteisten aseiden viritysrajaksi 1,6 J, jolloin 0,2 gramman painoisen kuulan lähtönopeus saa olla maksimissaan 126 m/s. Suomessa yleisimmät itselataavan eli puoliautomattisten aseiden lähtönopeudet ovat joko 150 tai 126 m/s. Tämä tarkoittaa jouleissa 2,25 tai 1,6 J. Kertaviritteisten, eli käytännössä pulttilukkoisten aseiden tehorajoitus on useimmiten 3 J eli 173 m/s 0,2 g kuulalla. Uusien AEG-aseiden hinnat ovat suomessa 200–800 euron tuntumassa ja AEP-aseiden yli 100 euroa. Mutta nykyään markkinoille on tullut enemmän tai vähemmän luotettavia kiinalaisvalmisteisia aseita, joiden hinnat ovat alhaisempia kuin ns. ”laadukkaiden valmistajien aseet”. Uusien kiinalaisvalmisteisien AEG-aseiden hinnat ovat suomessa 100–300 euron tuntumassa ja AEP-aseiden yli 40 euroa.


title: Airsoft-ase

text: Kaasuaseet luokitellaan kahteen alakategoriaan:


title: Airsoft-ase

text:
Aseet toimivat kutakuinkin samalla tavalla: kaasumännällä.
Yleensä lippaassa on kaasusäiliö, mutta halvemmissa malleissa ja revolvereissa tämä on aseen sisäinen.


title: Airsoft-ase

text: Kaasutoimisia aseita on monen tyyppisiä: pistooleista konepistooleihin, konekivääreihin ja tarkkuuskivääreihin.


title: Airsoft-ase

text:
Kaasuaseissa käytetään ponnekaasuja, jotka yleensä sisältävät myös voiteluaineita.
Myynnissä on yleisesti kahta kaasua:


title: Airsoft-ase

text: HFC134a-kaasu on tetrafluorietaania (CHFCF). Se on tällä hetkellä markkinoilta olevista airsoft-käyttöön tarkoitetuista ponnekaasuista teholtaan pienin. Tätä kaasua valmistavat muun muassa Tokyo Marui, KWC, KJ works ja KSC. HFC134a on Japanissa ainoa laillinen tähän tarkoitukseen käytettävä kaasuseos. Tämän takia suurin osa Japanissa valmistetuista aseista ei ilman muutostoimenpiteitä kestä muita ”vahvempia” ponnekaasuja.


title: Airsoft-ase

text: Green gas on yleisnimitys Japanin ulkopuolelta tuleville ponnekaasuille, joiden pääaineena on propaani. Valmistajia on useita, moni tuote on Suomessa myyntikiellossa vaarallisen heikon pakkauksen johdosta. Green gasiin viitataan joskus HFC22-kaasulla. Tämä on virheellistä, sillä samantehoista, ympäristölle haitalliseksi luokiteltua HFC22-kaasua ei käytännössä saa enää mistään ja käytännössä kaikki markkinoilla olevat seokset perustuvat propaaniin ja butaaniin. Korkean paineen ansiosta tämä kaasu kuluttaa aseita nopeammin, tosin Suomen kylmässä ilmastossa (kaasujen paine riippuu lämpötilasta, mitä lämpimämpi, sen kovempi paine) aserikkoja tapahtuu vähemmän.


title: Airsoft-ase

text: Nestekaasu (kauppanimi) on suurimmaksi osaksi propaanista koostuvaa kaasua, jota myydään yleisesti Suomessakin retkikeitinten ja grillien polttoaineena. Nämä kaasut toimivat airsoft-aseissa suunnilleen yhtä hyvin kuin green gas, ja muualla maailmassa niitä käytetäänkin paljon, sillä ne maksavat paljon vähemmän kuin kaukomaissa airsoft-käyttöön pullotettu kaasu. Tähän tarkoitukseen on saatavilla valmiita liittimiä, jotka eivät kuitenkaan sovi suomalaisiin pulloihin. Suomessa nestekaasun käyttö on erittäin harvinaista, sillä suomalaiset pullot ovat isoja, eikä valmiita liittimiä ole kaupallisesti saatavilla. Grillikäyttöön tarkoitetun kaasun käytön ongelmana on voiteluaineen puute. Airsoft-käyttöön tehdyissä kaasuissa on mukana silikoniöljyä voitelemassa aseen tiivisteitä.


title: Airsoft-ase

text: Teoriassa kaasuaseet eivät toimi +2 °C:n alapuolella, ja jotkut valmistajat poistavat takuun, jos asetta käytetään alle kahden asteen lämpötilassa. Käytännössä ainakin KWC-aseet toimivat jopa −25 °C:ssa, joskaan eivät niin hyvin kuin lämpimässä. Nykyään valmistetaan CO-kapseleilla toimivia aseita, jotka toimivat varmemmin pakkasella.


title: Airsoft-ase

text:
Kaasutoiminen Blowback (GBB = "Gas BlowBack") on airsoft-aseista toiminnaltaan autenttisin.
Ammuttaessa luisti iskee taaksepäin kuten oikeassakin aseessa ja palautuessaan se lataa seuraavan kuulan piippuun kunnes kuulat loppuvat lippaasta, ja luisti lukittuu taka-asentoon. Käyttövoimaa kaasutoimiseen aseeseen antaa yleensä aseen lippaaseen erillisistä pulloista täytettävä nestekaasu- tai hiilidioksidipatruuna, joskus myös ulkoisesta säiliöstä tuleva hiilidioksidi tai paineilma.


title: Airsoft-ase

text: GBB-aseet vaativat muita säännöllisempää huoltoa, sillä niissä on paljon liikkuvia, lialle ja huonolle voitelulle herkkiä osia. Kaasunkulutus on luonnollisesti suurempaa GBB- kuin NBB-aseissa.


title: Airsoft-ase

text: GBB-pistooleiden hintahaarukka on 65–300 €. GBB kivääreiden hinnat ovat n. 300–2 000 € väliltä.


title: Airsoft-ase

text: NBB-kaasuase (Non-BlowBack) on GBB-kaasuasetta yksinkertaisempi ja yleensä halvempi. Aseen luisti ei liiku ammuttaessa ja ase virittyy liipaisinta painamalla; samalla lippaasta nousee kuula koneistoon. NBB-aseet eivät ole kovinkaan herkkiä rikkoutumaan, koska niissä liikkuvien osien määrä on pieni ja koneisto yksinkertaisempi. Tehossa NBB-aseet eivät juurikaan häviä GBB-aseille.


title: Airsoft-ase

text: Halvimmissa NBB-aseissa hop-up on kiinteä. Niissä käytetyistä materiaali- ja suunnitteluratkaisuista johtuen rakenne ei ole kovinkaan kestävä. Tällaisten aseiden käyttöikä ei yleensä ole kovin pitkä. Toisaalta markkinoilla on myös huomattavasti parempilaatuisia tuotteita, joissa on säädettävä hop-up ja joiden rakenne on huomattavasti kestävämpi.


title: Airsoft-ase

text: Monet harrastajat suosivat tällaisia aseita koska ne ovat varmatoimisia ja, erityisesti äänenvaimentimen kanssa käytettyinä, myös hiljaisia.


title: Airsoft-ase

text: Aivan ensimmäiset Airsoft-aseet toimivat esimerkiksi repussa kannettavalla paineilmapullolla. Paineilmatoimisia aseita valmistaa kaksi yritystä, SHOEI ja Sun Project. SHOEI on keskittynyt valmistamaan toisen maailmansodan aikaisten aseiden mukaelmia eli niin sanottuja replikoita ja Sun Project taas Colt-sarjan aseita.


title: Airsoft-ase

text: Paineilmatoimiset aseet ovat sähkötoimisiin verrattuina hyvinkin kalliita: Ase yksinään saattaa maksaa saman verran kuin sähköase, mutta aseen lisäksi on hankittava paineilmalaitteisto (200–1 000 €).


title: Airsoft-ase

text: Ennen kuin sähköaseet valtasivat markkinat, airsoft-maailman tunnetuimmat valmistajat olivat Asahi, JAC, MGC (Model Gun Company) sekä FTC (Falcon Toy Company). Edellä mainitut yritykset menivät konkurssiin. MGC (toy tec) meni konkurssiin tehtyään FN P90 aseen ilman tarvittuja lisenssejä. Ja koska tämä oli patentoitu malli, FN haastoi MGC:n oikeuteen. Yhtiö meni konkurssiin, mutta on noussut jaloilleen ja valmistaa nykyään paukkupatruuna-aseita.


title: Airsoft-ase

text: Rataslaatikko () on alun perin Tokyo Maruin kehittämä konsepti, joka mahdollistaa esimerkiksi piipun vaihtamisen rattaisiin koskematta. Rataslaatikon sisällä on kolme ratasta: kartioratas (bevel gear), alennusratas (spur gear) ja viritinratas (sector gear) sekä mäntä, jousi, sylinteri, liipaisinkoneisto ja suutin. Joissakin versioissa moottori on kiinnitetty rataslaatikkoon.


title: Airsoft-ase

text: Moottori on useimmiten sijoitettu aseen pistoolikahvaan rataslaatikon alapuolelle. Se toimii akun antamalla 7,2–14,4 voltin jännitteellä ja on hyvin nopea. Aseet ampuvat yleensä 500–1 500 laukausta minuutissa. Moottori pyörittää koneistoa alennusrattaan kautta.


title: Airsoft-ase

text: Hop-up on piipun alkupäässä, yläpinnassa sijaitseva pieni kuminen tai metallinen nystyrä, joka antaa kuulalle takakierteen. Takakierre luo nostetta, mikä kaartaa kuulan lentorataa ylöspäin.


title: Airsoft-ase

text: Useimmissa sähkö- ja kaasutoimisissa aseissa hop-up on säädettävä, jolloin aseessa voidaan käyttää eri painoisia kuulia ja säätää hop-up toimimaan aina optimaalisesti kunkin kuulalaadun kohdalla erikseen. Oikein säädettynä kierre vähentää painovoiman vaikutusta, ja kuula lentää suoraan lähes koko kantamansa. Jos taas hop-up on säädetty liian pieneksi, kuula ei voi vastustaa painovoimaa tarpeeksi, vaan putoaa nopeasti maahan.


title: Airsoft-ase

text: Aseissa, jossa on kiinteä hop-up, on käytettävä siihen sopivia kuulia – väärän painoiset kuulat eivät lennä suoraan eteenpäin, vaan putoavat nopeasti maahan tai nousevat jyrkästi ylöspäin. Jos kuula on huonolaatuinen, se saattaa myös vaurioittaa hop-up -koneistoa.


title: Airsoft-ase

text: Niin sanottu Real-Cap lipas tarkoittaa lipasta, jossa on täsmälleen sama kapasiteetti kuin esikuvassaan, esim. M4/M16 30 kuulaa. Tämän tyylisten lippaiden käyttö lisää pelaamisen vaativuutta sekä taktisuutta ja pakottaa pelaajan ampumaan vain harkittuja laukauksia.


title: Airsoft-ase

text: Low-Cap -lippaat tunnetaan paremmin nimityksellä ”regu” eli yleisin käytettävä lipas. Low-Cap -lippaan kapasiteetti on aseesta riippuen yleensä 30–80 riippuen lippaan koosta.


title: Airsoft-ase

text: Mid-Cap -lippaat ovat tavallisten lippaiden näköisiä ja toimivat melkein samalla periaatteella kuin tavallisetkin lippaat, mutta niissä lippaan sisällä oleva jousi/syöttömekanismi on kaksirivinen joten niihin mahtuu enemmän kuulia. Yleinen kuulakapasiteetti on 70–150 kuulaa. Näissä lippaissa on tavallista enemmän syöttöhäiriöitä.


title: Airsoft-ase

text:
Hi-Cap -lippaaseen (lyh. sanoista "high capacity", ) mahtuu moninkertainen määrä kuulia tavalliseen lippaaseen verrattuna. Hi-Cap -lippaan pohjassa on kuulamylly, jota kiertämällä mylly syöttää lippaan säiliöstä kuulia aseeseen. Hi-Capin huonoihin puoliin kuuluu melko äänekäs rahina, joka syntyy kun kuulat pääsevät liikkumaan vajaassa säiliössä. Rahina ei ole toivottavaa, koska silloin vihollinen voi kuulla, missä olet. Hi-Cap on sähköaseiden yleisin lipasmalli.
Lisäksi Hi-Cap-lipaassa on pyöritettävä rataslevy, jota joutuu ”pyörittämään”, jotta ase pystyisi ampumaan kuulia. Hi-Cap-lippaaseen mahtuu noin 300–600 kuulaa. Paristoilla toimivat rumpu- tai laatikkolippaat toimivat samalla periaatteella kuin tavalliset Hi-Cap -lippaat, paitsi että kuulamyllyä ei tarvitse pyörittää itse. Näihin menee yleensä hyvin suuri määrä kuulia – 500:sta jopa 3 000:een kuulaan.


title: Norma Shearer

text: Edith Norma Shearer (10. elokuuta 1902 Montreal, Quebec – 12. kesäkuuta 1983 Los Angeles, Kalifornia) oli kanadalaissyntyinen yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän aloitti elokuva-uransa 1920-luvun alkupuolella esiintymällä sivurooleissa, mutta vähitellen hän alkoi kohota pääosaan. Hänestä tuli 1930-luvulla yksi Hollywoodin seksisymboleista. Shearer voitti vuonna 1930 ainoan Oscar-palkintonsa elokuvasta "Eronneita". Hän päätti uransa vuonna 1942.


title: Norma Shearer

text: Edith Norma Shearer syntyi 10. elokuuta vuonna 1902 Kanadan Montrealissa. Hänen äitinsä oli näyttelijätär Edith Shearer ja hänen isänsä kuului Kanadan ratsupoliisiin. 1920-luvun alussa Shearer aloitti uransa toimimalla extrana useissa elokuvissa. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli "The Star Boarder" (1919), jossa hän esitti yhtä kauneuskilpailuun osallistuvista tytöistä. Shearer teki tähän aikaan myös hetken ajan mallin töitä. Elokuvissa hänen rooleikseen tulivat kiltit ja kunnolliset tytöt. Vuonna 1925 hän teki ensimmäisen elokuvansa Joan Crawfordin kanssa, joka oli silloin vasta aloittelemassa uraansa. Crawford esitti Shearerin "body doublea" elokuvassa "Sydämen ääni" (1925).


title: Norma Shearer

text: Vuonna 1927 Shearer oli jo kuuluisa tähti. Hän meni samana vuonna naimisiin yhden elokuvastudionsa MGM:n johtajan Irving Thalbergin kanssa. He saivat yhdessä kaksi lasta. Kolme vuotta myöhemmin Shearer sai ensimmäisen Oscar-palkintonsa elokuvasta "Eronneita". Elokuva myös teki hänestä seksisymbolin. Elokuvaa seuranneina vuosina Shearer oli uransa huipulla; hän sai yhteensä viisi Oscar-ehdokkuutta, mutta ei onnistunut voittamaan enää kertaakaan, "Eronneita"-elokuvasta tullut Oscar jäi hänen ainoakseen.


title: Norma Shearer

text: George Cukorin ohjaamassa komediaelokuvassa "Naiset" (1939) Shearer näytteli jälleen Joan Crawfordin kanssa. Kaksi näyttelijätärtä eivät tulleet toimeen keskenään, sillä he olivat olleet kilpailijoita ollessaan molemmat kiinnitettyinä samaan elokuvayhtiöön. Shearerin ura oli myös jo hiipumassa siinä missä Crawfordin kohoamassa. "Naiset" jäikin yhdeksi Shearerin viimeisistä elokuvista, sillä sen jälkeen hänen suosionsa laski lopullisesti. Hänen viimeiseksi elokuvakseen jäi vuoden 1942 "Korvikerakastaja", jonka Cukor jälleen ohjasi.


title: Norma Shearer

text: Miehensä kuoleman jälkeen Shearer meni uusiin naimisiin hiihto-opettaja Martin Arrougén kanssa. Liitto kesti aina Shearerin kuolemaan asti. Shearer kuoli 12. kesäkuuta vuonna 1983 sairastuttuaan keuhkokuumeeseen. Hän sairasti kuolemansa aikaan myös Alzheimerin tautia. Hänet haudattiin kryptaan ensimmäisen miehensä viereen Glendaleen, Kaliforniaan.


title: Norma Shearer

text: Shearerilla on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Anhur

text: Anhur (kreikaksi Onuris tai Onouris, muita kirjoitusasuja An-Her, Anhuret, Han-Her, Inhert) oli muinaisen Egyptin mytologiassa alun perin ulkomainen sodan jumala. Anhuria pidettiin auringonjumala Ran sotaisan puolen ilmentymänä. Häntä alettiin palvoa Egyptissä ensimmäisen kerran Abydoksen alueella, varsinkin Thiniksessä, Egyptin 11. dynastian aikaan. Myytit kertovat, että hän toi vaimonsa Menhitin, joka oli hänen naispuolinen vastakohtansa, Nubiasta. Anhurin nimi heijastaa tätä – vapaasti käännettynä se tarkoittaa: "Tuo takaisin kaukaisen".


title: Anhur

text: Yksi Anhurin arvonimistä oli "Vihollisten teurastaja". Anhur kuvattiin parrakkaana miehenä, joka piti päällään kaapua ja nelisulkaista päähinettä, kädessään keihäs tai peitsi, joskus myös leijonapäinen jumala (voiman symboli). Joissain kuvauksissa kaapu muistutti enemmänkin kilttiä.


title: Anhur

text: Sodanjumalan aseman vuoksi Anhur oli muinaisen Egyptin armeijan suojelija ja tärkeitten soturien henkilöitymä. Hän oli hyvin arvostettu. Rooman valtakautena keisari Tiberius kuvattiin julkisissa tiloissa Anhurin nelisulkainen päähine päässään.


title: Anhur

text: Myöhempinä aikoina Anhur rinnastettiin samaksi jumaluudeksi Shun kanssa, Anhur-Shuksi, lähinnä samankaltaisen nimen ja päähineen vuoksi. Anhur oli jumalista suositumpi, ja käytännössä Shu sulautui Anhuriin, jääden taka-alalle.


title: Anhur

text: Uudessa valtakunnassa Anhurin suosio kasvoi, ja häntä alettiin kutsua myös Pelastajaksi, sillä sen ajan ihmiset pitivät sotaa vapautensa ja voitokkuutensa lähteenä. Muuttuneen aseman takia Anhuria alettiin rinnastaa mahtavampaan Horukseen. Heitä alettiin kutsua Horus-Anhuriksi. Myöhemmin nubialaiset kushit nimesivät kyseisen jumaluuden Arensnuphiseksi (myös Arsnuphis, Harensnuphis). Myöhemmin Osirista alettiin pitää Horuksen eräänä puolena, ja Isistä Arensnuphisen vaimona.


title: Opuntiakaktukset

text: Opuntiat ("Opuntia") on laaja kaktuskasveihin kuuluva suku, johon aiemmin on katsottu kuuluvan 12 alasukua ja lähes kolmesataa lajia. Laajasti ymmärrettynä suku on kuitenkin osoittautunut polyfyleettiseksi ja on siksi jaettu moniin pienempiin sukuihin. Silti suku on edelleen kaktuskasvien suurimpia ja käsittää 181 lajia. Luonnossa on syntynyt myös kymmenen risteymälajia.


title: Opuntiakaktukset

text: Opuntiat ovat pensasmaisia tai puumaisia, jopa yli kymmenen metriä korkeaksi kasvavia. Suvun jäsenille on ominaista levymäisistä nivelistä (kladodeista) koostuvat versot, jotka vaihtelevat muodoltaan pyöreistä vinokaiteen muotoisiin. Joillakin lajeilla on lieriömäiset nivelet. Lehdet ovat pieniä, lieriömäisiä tai kulmikkaita, meheviä, ruodittomia ja tavallisesti varhaisessa vaiheessa karisevia. Useimmat opuntiat ovat pitkien piikkien suojaamia, ja piikkiryhmissä (areoleissa) on ihoa ärsyttäviä karvoja (glokidioita), jotka tarrautuvat kosketuksesta ihoon pienten väkästen avulla. Useimmilla lajeilla esiintyy molempia. Kukat sijaitsevat varsinivelten laidoilla, tavallisesti yksittäin, ja ovat väritykseltään vaihtelevia. Kukissa ei ole maljamaista pohjusta, vaan pohjus on emin vartalon ympäriltä pallomainen tai laakea. Siinä on areoleja ja lehtimäisiä suomuja. Hedelmät sijaitsevat yksittäin tai toisinaan ryhmittäin, ja ovat enimmäkseen meheviä ja avautumattomia. Siemeniä niissä on muutama tai paljon, väriltään ne ovat valkoisia tai ruskeita ja selvästi sivulta litistyneitä. Niissä on kalju tai karvainen siemenvaippa.


title: Opuntiakaktukset

text: Opuntioiden hedelmät ja nuoret versot ovat syötäviä. "Opuntia ficus-indica" -lajin hedelmiä myydään kaktusviikunan nimellä. Hedelmää on saatavilla myös suomalaisilta hedelmätiskeiltä ainakin alkusyksystä. Yleensä muoviin pakatun hedelmän kuoressa on pieniä, teräviä piikkejä, jotka tarttuvat ihoon ja aiheuttavat kirvelyä ja kutinaa.


title: Opuntiakaktukset

text: Opuntiat kasvavat kaktuskasvien koko esiintymisalueella Kanadasta Etelä-Argentiinaan. Paitsi mantereella niitä on myös Karibian alueella ja Galapogossaarilla.


title: Opuntiakaktukset

text: Joitakin lajeja on tullut ihmisten mukana myös vanhalle mantereelle. Suomessa ne ovat sisäkasveja, mutta Etelä-Euroopassa ne menestyvät ulkonakin. Etenkin "Opuntia littoralis" on levinnyt Välimeren alueella rikkakasviksi. Opuntiat, kuten muutkin aavikkokaktukset tarvitsevat paljon valoja ja sietävät hyvin kuivuutta.


title: Opuntiakaktukset

text: Opuntioita ("O. stricta") vietiin Australiaan 1800-luvulla aitakasviksi ja kokenillikirvan kasvatusta varten, mutta kaktukset levisivät luontoon ja noin 40 000 km² viljelymaata muuttui käyttökelvottomaksi näiden kasvien takia. Vuonna 1925 maahantuodut "Cactoblastis cactorum" -koiperhoset ovat kuitenkin saaneet kaktuksen leviämisen pysähtymään.


title: Opuntiakaktukset

text: Opuntiat viihtyvät aurinkoisella ikkunalla. Kesäksi ne voi myös siirtää ulos. Kasvukaudella niitä kastellaan kohtuullisesti, mutta talvella, jolloin ne on hyvä siirtää viileään paikkaan talvilevolle kastelua vähennetään huomattavasti. Hyvin hoidettuna opuntian voi saada kukkimaan komeasti.


title: Opuntiakaktukset

text: Opuntioiden noin 190 lajista (risteymälajit mukaan luettuna) vain 14:llä on suomenkielinen nimi:


title: Opuntiakaktukset

text: Muut opuntialajit ovat: "O. acaulis, O. aciculata, O. x aequatorialis, O. alko-tuna, O. ammophila, O. amyclaea, O. anacantha, O. antillana, O. apurimacensis, O. arcei, O. armata, O. assumptionis, O. atrispina, O. atropes, O. atrovirens, O. auberi, O. aurantiaca, O. aurea, O. aureispina, O. austrina, O. azurea, O. x bakeri, O. basilaris, O. bella, O. bensonii, O. bisetosa, O. boldinghii, O. bonplandii, O. borinquensis, O. bravoana, O. canterae, O. caracassana, O. cardiosperma, O. chaffeyi, O. chakensis, O. chavena, O. chihuahuensis, O. chisosensis, O. chlorotica, O. cochabambensis, O. cognata, O. colubrina, O. x columbiana, O. conjungens, O. crassa, O. crystalenia, O. x cubensis, O. curassavica, O. x curvospina, O. cymochila, O. darrahiana, O. deamii, O. decumbens, O. dejecta, O. delaetiana, O. depauperata, O. depressa, O. dillenii, O. discolor, O. durangensis, O. eichlamii, O. ekmanii, O. elata, O. elatior, O. elizondoana, O. ellisiana, O. engelmannii, O. excelsa, O. feroacantha, O. fuliginosa, O. galapageia, O. gosseliniana, O. guatemalensis, O. guilanchi, O. helleri, O.hitchcockii, O. hondurensis, O. howeyi, O. huajuapensis, O. humifusa, O. hyptiacantha, O. inaequilateralis, O. inaperta, O. infesta, O. insularis, O. jaliscana, O. jamaicensis, O. joconostele, O. karwinskiana, O. laevis, O. lagunae, O. larreyi, O. lasiacantha, O. lilae, O. limitata, O. littoralis, O. x lucayana, O. lutea, O. macrocentra, O. macrorhiza, O. martiniana, O. megacantha, O. megapotamica, O. megarhiza, O. megasperma, O. mieckleyi, O. montevideensis, O. nejapensis, O. neochrysacantha, O. nuda, O. x occidentalis, O. orbiculata, O. oricola, O. pachona, O. pailana, O. pampeana, O. paraguayensis, O. parviclada, O. penicilligera, O. pennellii, O. phaeacantha, O. pilifera, O. pinkavae, O. pittieri, O. pituitosa, O. prasina, O. puberula, O. pubescens, O. pumila, O. pusilla, O. pycnantha, O. pyriformis, O. pyrrhantha, O. quimilo, O. quitensis, O. rastrera, O. repens, O. rileyi, O. ritteri, O. robinsonii, O. roborensis, O. rufida, O. salagria, O. salmiana, O. salvadorensis, O. sanguinea, O. santa-rita, O. saxicola, O. schickendantzii, O. schumannii, O. securigera, O. soederstromiana, O. x spinosibacca, O. spinulifera, O. spraguei, O. stenarthra, O. stenopetala, O.streptacantha, O. strigil, O. subsphaerocarpa, O. sulfurea, O. tapona, O. taylori, O. tehuacana, O. tehuantepecana, O. tenuiflora, O. tomentella, O. triacantha, O. turbinata, O. undulata, O. urbaniana, O. x vaseyi, O. velutina, O. viridirubra, O. vitelliniflora, O. wetmorei, O. wilcoxii, O. x wootonii".


title: Opuntiakaktukset

text: Anderson, E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: I/JR 7

text: I/JR 7 eli Jalkaväkirykmentti 7:n I pataljoona oli vuoden 1941 liikekannallepanossa varusmiehistä ja kantahenkilökunnasta muodostettu yksikkö. Välirauhan aikaisen 7. prikaatin I pataljoona numeroitiin uudelleen.


title: I/JR 7

text:
Varusmiehistä muodostetun pataljoonan materiaalinen valmius oli lähes määrävahvuuksien mukainen.
II armeijakunnan tehtävänä oli valtakunnan alueen puolustaminen ja samanaikaisesti valmistautuminen myös hyökkäyksellisiin sotatoimiin. Armeijakunnan 2. divisioonaan liitetyn rykmentin II pataljoona oli perustamisestaan lähtien valmiina tulevalla toiminta-alueellaan, joten erillisiä keskitysmarsseja ei varsinaisesti tarvittu. Suomen poliittinen johto ilmoitti 25. kesäkuuta 1941 Suomen olevan sodassa Neuvostoliittoa vastaan.


title: I/JR 7

text: Pataljoona siirtyi 28.–29.6.1941 välisenä yönä alkamassa olevan hyökkäyksen lähtöasemiin ja se ylitti seuraavana päivänä kello 19 valtakunnan rajan edeten yön aikana lähes ilman vastarintaa Tyrjän kylän peltoaukeiden pohjoispuolella oleville kukkuloille, jonne se asettautui puolustukseen. 1. heinäkuuta saamiensa käskyjen mukaisesti rykmentin muut osat saapuivat alueelle asettuen puolustukseen. Käskyn mukaan koko rykmentin tuli valmistautua erillisellä käskyllä hyökkäämään kohti etelää ja kaakkoa.


title: I/JR 7

text: Neuvostojoukot hyökkäsivät 4. heinäkuuta Tyrjän itäpuolella noin pataljoonan voimin mm. I/JR 7:n asemia vastaan parinkymmenen panssarivaunun tukemana. Pataljoona torjui hyökkäykset ja vihollinen vetäytyi pataljoonan asemien tuntumasta yön aikana. Seuraavana päivänä vihollinen yritti uudelleen kahteen otteeseen tuloksetta karkottaa suomalaisjoukkoja kylän alueelta noin pataljoonan vahvuisin voimin, minkä jälkeen taistelut laantuivat lähinnä tykistö- ja partiotaisteluiksi.


title: I/JR 7

text: Pataljoona aloitti 31. heinäkuuta hyökkäyksensä rykmentin osana Huuhtalammen länsipuolelta rykmentin hyökkäyskaistan itäisimpänä yksikkönä. Se eteni ensimmäisenä hyökkäyspäivänä liki kaksi kilometriä lähes suoraan etelään Iilammen itäpuolitse lammen eteläpäätyyn, mikä oli rykmentin yksiköistä selvästi pisin matka johtuen vihollisen puolustuksen painopistesuunnan jäämisestä pataljoonan hyökkäysalueen länsipuolelle. Osa pataljoonasta kuitenkin törmäsi myös kiivaampaan vastarintaan.


title: I/JR 7

text: Seuraavana päivänä alueelle siirrettiin myös rykmentin II pataljoona. Suunnitelman mukaan Iilammen eteläpuolitse tehtävällä hyökkäyksellä saarrettaisiin Tyrjän alueella olevat vihollisen joukot. Iltapäivällä 2. elokuuta alkaneessa hyökkäyksessä rykmentin joukot etenivät noin kilometrin lähemmäksi Tyrjän kylän aluetta. Samalla pataljoona katkaisi Tyrjän alueelta Akkaharjuun johtavan tien. Päivän taistelut olivat hyvin ankaria käsittäen osin ns. pesäke-pesäkkeeltä tapahtuvaa etenemistä.


title: I/JR 7

text: Pataljoona eteni 3. elokuuta Hiekkamäen tukikohtaan ja sai Tyrjän alueen laajalti tulensa alle. Iltayöstä vihollinen keskitti kaiken saatavilla olevan voimansa mainitun tukikohdan eteen ulosmurtautumisyritystä varten. Varhain seuraavana aamuna vihollinen aloitti erittäin voimakkaan hyökkäyksen pataljoonan asemia kohti yrittäen murtautua kohti Akkaharjua. Erittäin raskaissa taisteluissa osa vihollisen joukoista murtautui pois motista, mutta alueelle jäi runsaasti kaatuneita puna-armeijalaisia. Loppupäivä kuluikin mm. lepoon ja sotasaaliin kokoamiseen. Illalla pataljoona siirtyi vihollisen tyhjentämän Saareksen maastoon noin 4 kilometriä idemmäs.


title: I/JR 7

text: Rykmentti määrättiin 5. elokuuta 2. divisioonan reserviksi. Tehtävänä oli samanaikaisesti valmistautua jatkamaan etenemistä kohti Lahdenpohjan kauppalaa. Rykmentin I pataljoona jatkoi 6. elokuuta hyökkäystä katkaisemalla Ihalan-Oinaanvaaran tien. Sivustalla olleen (Jalkaväkirykmentti 48:n) hyökättyä Oinaanvaaraan oli vihollisjoukkoja siirtynyt I pataljoonan alueelle. Samalla pataljoona valtasi vihollisen huoltokeskuksen, joka omalta osaltaan edesauttoi naapurirykmentin Oinaanvaaran valtausta seuraavana päivänä.


title: I/JR 7

text: Pataljoona hyökkäsi 7. elokuuta rykmentin mukana Jaakkiman asema-alueelle, joka vallattiin lähes taisteluitta, kautta kohti Lahdenpohjaa. Illalla laskeutuneen sumun suojissa hyökkäys eteni ripeästi. Päivän aikana pataljoona eteni jopa noin 7 kilometriä lähtöasemistaan. Seuraavana aamupäivänä vallattiin Lahdenpohjan kauppala ilman suuria taistelutoimia I pataljoonan osallistuessa hyökkäykseen. Vihollisen vastarinta alkoi tiivistyä vasta kauppalan pohjoispuolisella alueella vihollisen ollessa kaivautuneena mm. Rauhalan kasarmialueelle ja Jänismäen kukkulalle. Ensimmäinen tavoite, Laatokan ranta, oli saavutettu.


title: I/JR 7

text: Pataljoona valtasi 9. elokuuta ankaran taistelun jälkeen Rauhalan länsipuolella olleen metsämaaston ja torjui venäläisten hyökkäysvaunujen tukemana tekemän hyökkäyksen. Se jatkoi Jänismäen alueen puhdistamista ja pataljoona miehitti Rauhalan sekä Huuhanmäen kasarmialueet. Seuraavana päivänä puhdistustyöt olivat pataljoonan osalta päätöksessä ja se ryhmittyi puolustukseen rykmentin muiden pataljoonien tavoin valmistautuen hyökkäyksen jatkamiseen Jänismäen alueelta kohti itää.


title: II/JR 7

text: II/JR 7 eli Jalkaväkirykmentti 7:n toinen pataljoona oli varusmiehistä ja kantahenkilökunnasta muodostettu yksikkö. Kyseessä oli välirauhan aikaisen 7.Prikaatin toinen pataljoona, joka uudelleen numeroitiin.


title: II/JR 7

text:
Vakinaiseen sotaväkeen kuuluvana yksikkönä pataljoonan materiaalinen tila oli liki määrävahvuuksien mukainen.
II/JR 7:n varuskunta-alue sijaitsi tulevalla keskitysalueella, joten varsinaisia kuljetuksia ei keskityksen yhteydessä tarvittu.


title: II/JR 7

text: Sodan syttyessä 25.6.1941 II/JR 7 oli Tarnalan alueella lähinnä varmistustehtävässä.


title: II/JR 7

text: 28.-29.6.1941 välisenä yönä pataljoonan itäpuoliselle alueelle siirtyi mm. JR 28, joten II/JR 7 jäi divisioonan reserviksi.


title: II/JR 7

text: 30.6.1941 klo 19 aloitti 2.Divisioona hyökkäyksen valtakunnan rajan yli. II/JR 7 ei vielä tässä vaiheessa osallistunut sotatoimiin.


title: II/JR 7

text: 1.7.1941 sai pataljoona käskyn rykmentin kolmannen pataljoonan kanssa edetä varmistamaan Tyrjän kylän ja Iso-Iijärven välistä kannasta, jossa rykmentin ensimmäinen pataljoona jo olikin.


title: II/JR 7

text: 3.7.1941 mennessä pataljoonan kaikki osat olivat jo saapuneet uudelle toiminta-alueelleen. Saamansa käskyn mukaisesti pataljoona valmistautui myös etenemään etelään tai kaakkoon mainitulta kannakselta. Hyökkäyksen aloittamiseen vaadittiin kuitenkin erillinen käsky, jota saatiinkin odotella aina heinäkuun loppuun asti.


title: II/JR 7

text: 4.7.1941 yritti vihollinen karkottaa suomalaisjoukot aiemmin mainulta kannakselta noin pataljoonan vahvuisin voimin tehdyllä vastahyökkäyksellä parinkymmenen panssarivaunun tukemana. II/JR 7 osallistui taisteluun, jossa pataljoona sai siis ns. tulikasteensa.


title: II/JR 7

text: 5.7.1941 vihollinen uudisti vastahyökkäyksensä kahdesti jälleen noin pataljoonan voimin ilman tulosta. Tämän jälkeen taistelutoiminta laantui lähinnä tykistö- ja partiotoiminnaksi aina kuun lopulle saakka.


title: II/JR 7

text: 31.8.1941 II/JR 7 aloitti hyökkäyksen JR 7:n hyökkäyskaistan keskimmäisenä yksikkönä. Päivän aikana pataljoona pääsi ankarasta vastarinnasta, miinoitteista, murroksista ja metsäpaloista johtuen etenemään ainoastaan noin 8oo metriä. Eteneminen tapahtui ns. pesäkkeestä pesäkkeeseen mm. käsikranaattien ja kasapanosten avulla. Pataljoona joutui torjumaan myös puna-armeijan panssarivaunujen tukemia vastahyökkäyksiä päivän aikana useitakin.


title: II/JR 7

text: 1.8.1941 taistelut Tyrjän alueella jatkuivat kiivaina. Päivän aikana II/JR 7 sai käskyn siirtyä Iilammen eteläpuolelle tarkoituksena osallistua idän kautta tapahtuvaan saarrostavaan hyökkäykseen. Siirtyminen alkoi illan aikana.


title: II/JR 7

text: 2.8.1941 II/JR 7 osallistui yhdessä I/JR 7:n kanssa hyökkäykseen kohti länttä. Pataljoona tunkeutui Tyrjästä itään johtavalle tielle katkaisten näin vihollisen tieyhteyden itään Iilammen pohjoispään kohdalla. Lisäksi pataljoona valtasi vastustajan pesäkkeitä Iilammen luoteispuolella.


title: II/JR 7

text: 3.8.1941 hyökkäys Tyrjän alueella jatkui suomalaisten kannalta suotuisissa merkeissä. II/JR 7 kukisti vihollisen vastarinnan Rokkolantalon alueella. Vihollinen katsoi parhaaksi yrittää ulosmurtautumista saarroksesta ja illan aikana vihollisen joukot alkoivat kokoontua mm. II/JR 7:n alueen läheisyyteen.


title: II/JR 7

text: 4.8.1941 aamuyöllä vihollisen hyökkäys alkoi ja johti puna-armeijan joukkojen osittaiseen ulosmurtautumiseen motista. Vihollisen miehistötappiot olivat kuitenkin huomattavan suuret ja koko alueella taistelleiden vihollisen joukkojen kalusto joutui suomalaisten sotasaaliiksi.


title: II/JR 7

text: 5.8.1941 II/JR 7 oli muun JR 7:n ohella määrättynä divisioonan reserviksi. Tehtävänä oli samanaikaisesti valmistautua etenemiseen kohti Lahdenpohjaa.


title: II/JR 7

text: 6.8.1941 II/JR 7 eteni divisioonan esikunnasta saamansa käskyn mukaisesti kohti Ihalan asemaa, joka miehitettiin jo samana iltana venäläisten vetäydyttyä kohti etelää jättäen länsi-itä - suuntaisen tien suomalaisten käsiin.


title: II/JR 7

text: 7.8.1941 pataljoona eteni edelleen lähes ilman vastarintaa kohti Jaakkiman asema-aluetta. Sankan sumun suojissa etenemistä jatkettiin sieltä edelleen kohti Lahdenpohjaa.


title: II/JR 7

text: 8.8.1941 aamupäivällä II/JR 7 eteni Lahdenpohjan kauppalan länsipuolitse kohti pohjoista Sortavalaan vievän rautatien suunnassa. Eteneminen jatkui vihollisen puolustuksen tiivistymiseen asti noin kolme kilometriä kauppalan pohjoispuolelle.


title: II/JR 7

text: 9.8.1941 pataljoonan tehtävänä oli torjua pohjoisesta tulevia hyökkäyksiä, joita vihollinen suoritti aukaistakseen maayhteytensä kohti etelää.


title: II/JR 7

text: 10. ja 11.8.1941 II/JR 7 oli puolustusryhmityksessä Lahdenpohjan pohjoispuolella Paikjärvenkylän alueella.


title: Koivula (Pori)

text: Koivula on Porin 16. kaupunginosa Itä-Porissa. Koivulan naapurikaupunginosia ovat idässä Vanhakoivisto, lännessä Uusikoivisto ja Kuninkaanhaka ja pohjoisessa Herralahti.


title: Koivula (Pori)

text: Koivula on tyypillinen esimerkki 60- ja 70-luvun lähiörakentamisesta. Ensimmäiset kahdeksankerroksiset kerrostalot valmistuivat 1960-luvun alussa Koivulantien ja Säästäjänkadun varsille. Talot ovat yksirappuisia. 1966 kerrostaloalue laajeni idemmäksi Vanhakoivistontien tien varteen. Koivulan lähiön asukasluku on noin 1 100.


title: Koivula (Pori)

text: Koivulan palveluja ovat esimerkiksi. Supermarket, pizzeria, parturi, kukkakauppa, R-Kioski, Itä-Porin terveysasema, apteekki.


title: Julianna Margulies

text: Julianna Luisa Margulies (s. 8. kesäkuuta 1966 Spring Valley, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Emmy- ja Golden Globe -palkittu näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten rooleistaan hoitaja Carol Hathawayna televisiosarjassa "Teho-osasto" ja asianajaja Alicia Florrickina sarjassa "Good Wife". Margulies on myös esiintynyt lukuisissa muissa televisiosarjoissa, elokuvissa ja näytelmissä.


title: Julianna Margulies

text: Margulies syntyi 8. kesäkuuta 1966 New Yorkin osavaltion Spring Valleyssä. Hän on nuorin kolmesta sisaruksesta. Hänen isänsä Paul työskenteli mainostoimistossa ja hänen äitinsä Francesca oli entinen balettitanssija. Hänen vanhempansa olivat alun perin juutalaisia, mutta hänen äitinsä oli kääntynyt katoliseksi ja kasvatti tyttärensä uuden uskonsa mukaan. Perhe muutti paljon, ja Margulies ehti New Yorkin lisäksi asua sekä Ranskassa että Englannissa. Näyttelijän sukujuuret ovat Itävallassa, Unkarissa ja Romaniassa.


title: Julianna Margulies

text: Palattuaan Yhdysvaltoihin Margulies haki Sarah Lawrence Collegeen, jonne hänet myös hyväksyttiin. Hänen pääaineenaan oli taidehistoria ja hän vietti vuoden vaihto-oppilaana Italian Firenzessä. Margulies osallistui opiskeluidensa lisäksi myös useisiin kampuksen näytelmiin. Päästyään yliopistosta hän opiskeli James Pricen alaisuudessa Acting Studiossa New Yorkissa.


title: Julianna Margulies

text: Julianna Margulies on naimisissa lakimies Keith Lieberthalin kanssa. He avioituivat marraskuussa 2007 Lenoxissa, Massachusettsin osavaltiossa. Heidän ensimmäinen lapsensa syntyi tammikuussa vuonna 2008.


title: Julianna Margulies

text: Marguliesin ensimmäinen rooli valkokankailla oli prostituoidun osa John Flynnin ohjaamassa toimintaelokuvassa "Katujen laki" vuonna 1991. Ennen uraansa näyttelijänä Margulies hankki tuloja tarjoilijana. Kolme vuotta myöhemmin Margulies sai osan "Teho-osastoksi" nimetyn uuden sarjan pilottijaksosta. Hän näytteli George Clooneyn esittämän lääkäri Doug Rossin tyttöystävää, hoitaja Carol Hathawaytä, joka yrittää pilottijaksossa itsemurhaa. Alun perin Marguliesin hahmon oli tarkoitus kuolla heti ensimmäisessä jaksossa, mutta koeyleisö piti hänestä ja hahmo päätettiin säilyttää. Hathawayn rakastettua esitti myöhemmin Marguliesin silloinen avomies Ron Eldard.


title: Julianna Margulies

text: Margulies esitti Hathawaytä yhteensä kuuden tuotantokauden ajan vuosina 1994–2000. Hän sai suorituksestaan Primetime Emmy-ehdokkuuden joka kaudelta. Hän voitti palkinnon kerran, vuonna 1994, ja on näin ainoa Emmyn voittanut Teho-osaston näyttelijä. Vuonna 2000 Margulies ilmaisi tahtonsa lähteä sarjasta. Vaikka hänelle tarjottiin lähes 27 miljoonan dollarin sopimusta sarjaan jäämisestä, ei Margulies sitä hyväksynyt. Jos hän olisi solminut kyseisen sopimuksen, hänestä olisi tullut yksi television parhaiten palkatuimmista naisista.


title: Julianna Margulies

text: "Teho-osastosta" lähtönsä jälkeen Margulies on tehnyt töitä sekä televisiossa, elokuvissa että teatterin lavoilla. Hän on muun muassa vieraillut televisiosarjoissa "Sopranos" ja "Tuho-osasto" sekä esittänyt pääosaa minisarjassa "Avalonin usvat" (2001). Margulies sai roolistaan Avalonin Morgaine-papittarena ja kuningas Arthurin sisarena Golden Globe -ehdokkuuden.


title: Julianna Margulies

text: Marguelis esiintyi lyhytsarjassa "Terrorin verkko" vuonna 2004 ja sai roolistaan Golden Globe -ehdokkuuden. Vuonna 2006 hän oli mukana tieteissarjassa "Lost Room". Marguliesilla oli sivurooli Samuel L. Jacksonin tähdittämässä elokuvassa "Snakes on a Plane" (2006). Hän on myös osallistunut näytelmiin "Intrigue with Faye" ja "Vaginamonologeja".


title: Julianna Margulies

text: Marguelis esittää pääosaa televisiosarjassa "Good Wife". Hän sai roolistaan asianajaja Alicia Florrickina Golden Globe -palkinnon vuonna 2010. Hän voitti samasta roolista Primetime Emmyn vuonna 2011 ja 2014.


title: Siikalatvan lukio

text: Siikalatvan lukio on Siikalatvalla sijaitseva, vuonna 1965 perustettu lukio. Siikalatvan lukio on sekä yleis-Siikalatvan lukio - Yleistä että etälukio. Oppilaista suurin osa tulee Siikalatvan ja Pyhännän kunnista.. Koulurakennus sijaitsee Siikalatvan keskustaajamassa Pulkkilassa, jossa lukio on toiminut vuodesta 1969 saakka. Lukion vs. rehtorina Maarit Leskelän virkavapaan ajan toimii Juha Arbelius ja apulaisrehtorina Lauri Mäkelä.


title: Siikalatvan lukio

text: Syksyllä 2018 lukio siirtyy Piippolaan ammatti- ja kulttuuriopiston tiloihin. Samassa yhteydessä tammikuussa 2018 Siikalatvan kunnanhallitus päätti, että kunta tarjoaa lukion opiskelijoille maksuttomat oppikirjat, koulukuljetuksen, kannettavan tietokoneen sekä ajokortin. Lisäksi opiskelijoille tarjotaan asuntolapaikkoja sekä Piippolan opiston opintoja. Maksuttomuutta perusteltiin opiskelijamäärän pienentymisellä, sillä esimerkiksi syksyllä 2017 lukiossa aloitti vain seitsemän opiskelijaa.


title: Siikalatvan lukio

text: Lukion nimi oli vuoteen 2009 saakka Pulkkilan lukio, kunnes se kuntaliitoksen myötä vaihdettiin. Siikalatvan alueella ei ollut muita lukioita. Vuonna 2012 Siikalatvan lukio sijoittui ylioppilaskirjoitusten menestyksellä mitattuna Suomen kymmenen parhaan lukion joukkoon.


title: Mariah (Beyblade)

text: Mariah ("Chen Mao") on kuvitteellinen anime- ja mangahahmo Beyblade-sarjassa, jonka loi Takao Aoki.


title: Mariah (Beyblade)

text: Mariahilla on helposti erottuvat vaaleanpunaiset hiukset ja hän kuuluu Valkotiikerit -joukkueeseen. Hän on erittäin taitava ja ärhäkkä bleidaaja. Mariah pyrkii aina voittamaan vastustajansa ja hänen bleidaustyylinsä ei anna vastustajille liikoja mahdollisuuksia. Hän kasvoi samassa syrjäisessä kylässä Kiinan vuoristossa Rayn ja muitten pelikavereitten kanssa. Mariah oppi suurimman osan bleidaustaidoistaan Raylta. Kun Ray jätti kylän ja joukkueensa, Marahin sydän murtui. Yhdessä he olivat onnellisia, mutta nyt he eivät ole enää edes ystäviä. Tilanne kuitenkin muuttui Kiinan turnauksen jälkeen ja heidän suhteensa sai taas uuden alun.


title: Mariah (Beyblade)

text: Hahmon alkuperäisenä äänenä toimi Niina Kumagaya ja englanninkielisessä Julie Lemieux.


title: Mariah (Beyblade)

text: Mariah esiintyy ensi kerran mangan 3. numerossa, jossa hän on erittäin kuumapäinen vastus. Hän on ihastunut Rayhin, jonka kanssa Mariah onkin ollut jo pienestä lähtien. Häntä ei nähdä kertaakaan ottelevan, mutta Mariah on silti yksi Kiinan parhaimmista bleidaajista. Hän monesti pitää kuria Kevinille, joka ärsyttää liialla höpöttämisellään. Mangan 14 numeron viimeisessä tarinassa matkataan noin 20 vuotta tulevaisuuteen, jossa Mariah on naimisissa Rayn kanssa ja heillä on yhteinen tyttölapsi, joka myös harrastaa bleidaamista.


title: Brian Bellows

text: Brian Bellows (s. 1. syyskuuta 1964 St. Catharines, Ontario, Kanada) on entinen jääkiekkoilija. Vuodesta 1982 vuoteen 1999 kestäneellä uralla Bellowsin seuroja olivat Minnesota North Stars, Montreal Canadiens, Tampa Bay Lightning, Mighty Ducks of Anaheim ja Washington Capitals National Hockey Leaguessa sekä Berlin Capitals Saksan DEL-liigassa. Hän keräsi NHL:n runkosarjassa 485 maalia, 537 syöttöä ja 1022 tehopistettä.


title: Brian Bellows

text: Bellows oli Minnesota North Starsin varaus ja varaustilaisuuden toinen varattu pelaaja. Nuorta hyökkääjää verrattiin usein kolme vuotta vanhempaan Wayne Gretzkyyn, mikä ei ollut omiaan helpottamaan hänen tulokaskauttaan. Brian Bellows kuitenkin pelasi North Starsissa 10 kautta ja saavutti yleisön suosion niin peliesitystensä kuin hyväntekeväisyystyönsäkin ansiosta.


title: Brian Bellows

text: 2. tammikuuta 1999 Bellows saavutti 1000 tehopisteen rajan 54. NHL-pelaajana kautta aikojen.


title: Walferdange

text: Walferdange on Luxemburgin kaupungin noin 7 800 asukkaan pohjoinen rajanaapuri Alzetten laaksossa. Walferdangen asukkaista yli 45 % on ulkomaalaistaustaisia.


title: Walferdange

text: Walferdangen kunta koostuu kolmesta kylästä: Walferdangesta, Helmsangesta ja Bereldangesta. Pääkulkuväyliä ovat päätie Route Nationale 7 ja Luxemburgin kaupungista pohjoiseen vievä rautatie.


title: Walferdange

text: Walferdangen nähtävyyksiin kuuluvat vuonna 1817 rakennettu Walferdangen linna, 100 metriä pitkät ja 50 metriä leveät Roomalaisen palatsin jäännökset, vanhat kipsikaivokset sekä Walferdangen kirkko.


title: Grahamjauho

text:
Grahamjauho on vehnästä kuorineen jauhettua täysjyväjauhoa.
Grahamjauho voidaan erottaa muista täysjyvävehnäjauhoista karkeamman koostumuksena mukaan, mutta usein sanoja käytetään täysin synonyymeinä. Se on nimetty amerikkalaisen saarnaajan Sylvester Grahamin mukaan.


title: Grahamjauho

text: Grahamjauhon erottaa esimerkiksi vehnäjauhoista se, että leivottaessa niistä muodostuu vähemmän sitkoa.


title: Grahamjauho

text: Grahamjauhoista valmistetaan muun muassa grahamsämpylöitä. Jauhoja voi käyttää myös muuhun leivontaan sekä puuroon muiden jauhojen tapaan.


title: Tuomas M. S. Lehtonen

text: Tuomas Martti Samuel Lehtonen (s. 8. tammikuuta 1960 Helsinki) on suomalainen historiantutkija, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) pääsihteeri vuodesta 2004. Lehtonen väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta 1996 aiheenaan 1100- ja 1200-luvun vaihteen latinankielinen runous ("Carmina Burana"). Lehtonen on toiminut saman yliopiston Euroopan historian dosenttina vuodesta 1999.


title: Tuomas M. S. Lehtonen

text: Renvall-instituutin johtaja Tuomas M. S. Lehtonen oli 2000–2004. Hän on ollut tutkijana ja johtajana läntisen kristikunnan ja Bysantin sydänkeskiajan historiaa käsittelevässä Suomen Akatemian tutkimushankkeessa.


title: Tuomas M. S. Lehtonen

text: Lehtoselle on myönnetty Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1998 ja 2006 sekä Glossa ry:n jakama Valoisa keskiaika -kunniamaininta 2006.


title: Tuomas M. S. Lehtonen

text: Tuomas M. S. Lehtosen isä oli piispa Samuel Lehtonen.


title: Henry Fordin Säätiö

text: Henry Fordin Säätiö on suomalainen vuonna 1947 perustettu moottoriliikenteen ja koneellisen maatalouden tutkimusta edistävä tukeva säätiö. Sen perustivat Sakari Tuomioja ja Magnus Rydman.


title: Tekijä

text: Tekijä-käsitettä käytetään matematiikassa seuraavasti:


title: Neuropaattinen kipu

text: Neuropaattinen kipu eli hermovauriokipu on yksi kroonisen eli pitkäaikaisen kivun muodoista. Muita muotoja ovat nosiseptiivinen eli kudosvauriokipu, iskeeminen kipu eli heikentyneestä verenkierrosta aiheutuva kipu, psykogeeninen eli psyykkisin mekanismein selittyvä kipu ja krooninen kipuoireyhtymä.


title: Neuropaattinen kipu

text: Neuropaattisessa kivussa kipualue on terve, mutta vika on kipuviestiä kuljettavassa järjestelmässä. Hermovaurio voi olla kipuhermopäätteissä tai niistä selkäytimeen kulkevissa A-delta- tai C-hermosäikeissä, selkäytimen takasarven releasemassa, selkäytimen nousevassa kipuradassa tai aivojen kipua aistivissa keskuksissa. Vika voi myös olla aivojen kivun säätelyyn osallistuvissa keskuksissa tai laskevissa, kipua estävissä hermoradoissa. Neuropaattisessa kivussa hermoston toimintahäiriö on pysyvä, mutta nk. neurogeenisessä kivussa toimintahäiriö on palautuva.


title: Neuropaattinen kipu

text: Anatomisesti neuropaattinen kipu voidaan jaotella sentraaliseen eli keskushermostoperäiseen kipuun ja perifeeriseen eli ääreishermostoperäiseen kipuun. Jaottelu voidaan tehdä myös vaurioituneiden hermojen lukumäärän perusteella: mononeuropatiassa yksi hermo on vaurioitunut ja polyneuropatiassa monet hermot.


title: Neuropaattinen kipu

text: Iskiaskipu johtuu selkäydinhermon takajuuren pinteestä, jonka aiheuttaa nikamavälilevyn pehmeän ytimen työntyminen selkärangankanavaan lannerangan alueella. Kipu "säteilee" alarajaan ja sen sijainti riippuu vaurioituneen hermojuuren sijainnista.


title: Neuropaattinen kipu

text: Vyöruusuun ("herpes zoster") liittyvä neurologinen kipu johtuu yhden tai useamman spinaaliganglion virusinfektiosta. Tämä aiheuttaa voimakasta kirvelevää kipua näiden hermojen huoltamilla ihoalueilla.


title: Neuropaattinen kipu

text: Kolmoishermosärky eli trigeminusneuralogia ("neuralgia trigeminalis") johtuu aivohermon eli kolmoishermon hermosyiden yliherkkyydestä. Nämä syyt hermottavat kasvojen ihoa, ja niiden vähäinenkin ärsytys voi aiheuttaa hyvin voimakasta ihosärkyä.


title: Neuropaattinen kipu

text: Kipua välittävän hermoston palautuvasta toimintahäiriöstä johtuvaa neurogeenista kipua voi esiintyä bentsodiatsepiineihin kuuluvien lääkeaineiden käytön lopettamisesta tai vähentämisestä johtuvana vieroitusoireena. Tällainen vieroitussärky voi jatkua pahimmillaan useampia vuosia lääkeaineen käytön lopettamisen jälkeen. Syvä tai polttava kipu raajoissa on tyypillinen bentsodiatsepiinin käytön lopettamiseen liittyvä pitkittynyt vieroitusoire.


title: Neuropaattinen kipu

text: Myös niin sanottu särkylääkesärky lukeutunee neurogeeniseen kipuun. Särkylääkesäryssä elimistö on tottunut kipua lievittävän lääkeaineen vaikutukseen siinä määrin, että lääkkeen vaikutuksen lakkaaminen aiheuttaa elimistössä vieroitussärkyä. Esimerkiksi särkylääkepäänsärky voi kehittyä, jos syö särkylääkkeitä muutaman kuukauden ajan useampana päivänä viikossa. Kierteen saa poikki vain luopumalla kipulääkityksestä riittävän pitkäksi aikaa. Toisinaan riittää viikko, mutta toisinaan tarvitaan jopa kolmen kuukauden pituinen tauko. Vieroitussärky alkaa hellittää yleensä viikon tai kahden kuluttua lääkityksen lopettamisesta.


title: Neuropaattinen kipu

text: Polyneuropatioita esiintyy monien sairauksien yhteydessä kuten diabetes eli sokeritauti, alkoholismi, verisuonitulehdukset, vitamiinin puutostilat ja tietyt syövät. Sokeritautiin liittyvästä polyneuropatiasta käytetään nimitystä diabeettinen neuropatia.


title: Neuropaattinen kipu

text: Neuropaattinen kipu voi esiintyä spontaanisti tai eri ärsykkeiden laukaisemana. Kipu voi olla jatkuvaa, useimmiten jäytävää tai polttavaa kipua tai sähköiskumaisia kiputuikkauksia. Myös kihelmöinti ja puutuminen ovat tyypillisiä oireita.


title: Neuropaattinen kipu

text: Tuntoaisti toimii usein poikkeavasti neuropaattisen kivun alueella: tunto voi olla heikentynyt tai herkistynyt. Tuntoaisti voi reagoida normaalisti kipua tuottamattomaan ärsykkeeseen hyvin kivuliaasti, jolloin kyseessä on allodynia. Ärsykkeen aiheuttama kipu voi jatkua ärsytyksen jo lakattua, mistä käytetään nimitystä hyperpatia. Myös lihasheikkous, kömpelyys ja lihaskrampit (suonenvedot) voivat olla neuropaattisen kivun oireita. Seurannaisongelmina seuraavat lihasjännitys, -kireys ja lihaskivut sekä liikemuutokset kivun välttämiseksi.


title: Neuropaattinen kipu

text: Neuropaattinen kipu aiheuttaa myös unihäiriöitä, masennusta ja työkyvyn sekä elämänlaadun heikentymistä kuten muutkin kivut.


title: Neuropaattinen kipu

text: Saksalaisen väestöpohjaisen tutkimuksen mukaan 8 prosenttia väestöstä kärsii hermokivusta. Isossa-Britanniassa on arvioitu, että noin 1 %:lla väestöstä esiintyy neuropaattisia kipuja. Noin puolella selkäydinvammapotilaista ja rintasyöpäleikkauksessa käyneistä esiintyy hermostoperäisiä kipuja. MS-tautipotilaista noin 28 % kärsii neuropatiakivuista. Diabeetikoista noin 10 %:lle kehittyy hermokipuja taudin kestettyä pitkään. Huono sokeritasapaino on diabeettisten hermovaurioiden tärkeimpiä riskitekijöitä.


title: Neuropaattinen kipu

text: Perifeerisessä hermovauriossa vaurioituneeseen hermoon kehittyy muutoksia ja se alkaa kehittää epänormaalia impulssivirtaa, joka altistaa selkäytimen takasarven projektioneuronit lisääntyneelle neuropeptidien ja eksitoivien aminohappojen vaikutukselle. Lisääntynyt neurotransmitterialtistus herkistää projektioneuronit ja mahdollistaa inhibitoristen interneuronien tuhoutumisen, mikä johtaa kivun kroonistumiseen ja kipualueen laajenemiseen, kun uusia synaptisia yhteyksiä muodostuu projektioneuronin ja muiden afferenttien eli tuovien ”nousevien” hermojen välille tuhoutuneen yhteyden tilalle.


title: Neuropaattinen kipu

text: Neuropaattisesta kivusta kärsivän potilaan tutkimuksiin kuuluu yleistilan, kipualueen tilan, kivuliaan kehonosan käytön ja neurologisen statuksen tutkiminen. Jälkimmäisen tutkimisen avulla saadaan selville tuntoaistin poikkeavuus ja mahdolliset muut hermovauriot. Neurologiseen statustutkimukseen kuuluvat aivohermojen, motoriikan, heijasteiden, tasapainon, sensoristen löydösten ja kognition arviointi. Tarvittaessa kognitiivisten funktioiden arviointiin voidaan käyttää esimerkiksi MMSE-seulaa (Minimental State Examination) ja mielialan arviointiin esimerkiksi DEPS-seulaa (depressioseula). Tutkimuksiin kuuluvat myös tuntoaistin ja allodynian tutkimukset. Lisäksi kannattaa selvittää, onko potilaalla ollut bentsodiatsepiinia sisältävää lääkitystä, jonka hän on lopettanut taikka pienentänyt annosta.


title: Neuropaattinen kipu

text: Mahdollisia tarkentavia lisätutkimuksia ovat laboratorio-, kuvantamis- ja neurofysiologiset tutkimukset ja toimintatestit. Yksi yleisimmistä neurologisista lisätutkimuksista on ENMG eli elektroneuromyografia, vaikka se ei anna tarkkaa tietoa perifeerisistä hermokivuista.


title: Neuropaattinen kipu

text: Neuropaattisen kivun keskeisin hoitomuoto on yleensä lääkehoito. Fysioterapia ja psykologiset menetelmät täydentävät hoitoa. Hoito aloitetaan yleensä yhdellä lääkkeellä, mutta tarvittaessa otetaan käyttöön useampia lääkkeitä. Lääkkeet lähinnä lievittävät hermovauriokipua, sillä täydelliseen oireettomuuteen lääkityksellä päästään harvoin. Masennuslääkkeitä suositellaan neuropaattisen kivun hoidon ensimmäiseksi vaihtoehdoksi trigeminusneuralgiaa lukuun ottamatta. Masennuslääkkeet lievittävät hermovauriokipua tehostamalla inhibitorisen hermoradan toimintaa estämällä serotoniinin ja noradrenaliinin takaisinottoa synapseissa. Masennuslääkkeistä trisyklisten amitriptyliinin ja nortriptyliinin teho on osoitettu. Uudemmista masennuslääkkeistä mirtatsapiinista ja venlafaksiinista sekä duloksetiinista odotetaan paremmin siedettyjä vaihtoehtoja. Epilepsialääke karbamatsepiini on trigeminusneuralgian peruslääke, sillä noin 70 % potilaista saa siitä lievityksen. Muita neuropaattisen kivun hoitoon sopivia epilepsialääkkeitä ovat fenytoiini, okskarbatsepiini, gabapentiini, pregabaliini, lamotrigiini ja topiramaatti. Rytmihäiriölääkkeistä ainakin meksiletiiniä voidaan käyttää neuropaattiseen kipuun. Voimakkaista kipulääkkeistä käytetään muun muassa tramadolia ja oksikodonia.


title: Neuropaattinen kipu

text: Paikallisesti neuropaattisen kivun lievitykseen käytetään kapsaisiinia, lidokaiinilaastaria ja asetosalisyyli-kloroformia.


title: Neuropaattinen kipu

text: Myös vaurioituneen hermon puudutuksia on käytetty hoitokeinona. Transkutaanisesta hermostimulaatiosta (TNS) hyötyy noin puolet potilaista. TNS:n vaikutus perustuu kipuradan porttikontrolliteoriaan.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Radioaktiivinen Mies (oik. Chen Lu) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Radioaktiivisen Miehen loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen "Journey Into Mystery" -lehden numerossa 93 (kesäkuussa 1963)


title: Radioaktiivinen Mies

text: Radioaktiivisen Miehen ensiesiintyminen Suomessa tapahtui Kostajat-lehden numerossa 2/1975.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Chen Lu toimi Kiinassa ydinfyysikkona. Hänet määrättiin etsimään keinoja Thorin tuhoamiseen tämän estettyä kiinalaisia valloittamasta Intiaa. Työskenneltyään pitkään Chen päätti säteilyttää itseään pienillä määrillä radioaktiivisuutta, kunnes kykenisi vastaanottamaan valtavan määrän säteilyä.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Ajan myötä Chen Lusta tuli Radioaktiivinen Mies. Ensitöikseen Radioaktiivinen Mies matkusti New Yorkiin taistelemaan Thoria vastaan. Amerikassa Radioaktiivinen Mies osoittautui enemmän kuin haasteeksi Thorille, mutta lopulta luomalla Mjolnir-vasaransa avulla mystisen portaalin Thor siirtää Radioaktiivisen Miehen takaisin kotiinsa, jossa tämä räjähtää palasiksi.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Radioaktiivinen Mies ei kuitenkaan kuole ja Paroni Zemo suostuttelee tämän liittymään perustamiinsa Pahuuden Mestareihin. Vastaperustettu joukkio iskee Kostajia vastaan, mutta epäonnistuu aikeissaan. Vuosia myöhemmin Radioaktiivinen Mies liittyy uudelleen Ultronin perustamiin Pahuuden Mestareihin, mutta tämäkin kokoonpano lyödään Kostajien toimesta. Myöhemmin Radioaktiivinen Mies pakenee vankilasta ja matkustaa Vietnamiin, jossa liittyy yhteen neuvostosuperroistojen Titaanimiehen ja Purppuradynamon kanssa perustaen Titaanikolmikon. Joukkio taistelee rikollisuutta vastaan, mutta heidät manipuloidaan taistelemaan jälleen Kostajia vastaan. Koettuaan nöyryyttävän tappion Kang Valloittajan käsissä Titaanikolmikko hajoaa Purppuradynamon päätettyä haastaa vanhan verivihollisensa Rautamiehen.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Radioaktiivinen Mies liittyy jälleen Pahuuden Mestareihin, joita johtaa tällä kertaa Munapää. Henry Pym kuitenkin voittaa joukkion ja Radioaktiivinen Mies passitetaan takaisin Kiinaan. Kiinassa Mandariini työllistää Radioaktiivisen Miehen ja komentaa tämän surmaamaan Rautamiehen. Radioaktiivinen Mies kuitenkin epäonnistuu tehtävässään.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Kyllästyneenä jatkuviin häviöihinsä Radioaktiivinen Mies teki parannuksen ja liittyy Ukonnuoliin. Nykyään hän on jopa toiminut yhteistyössä Reed Richardsin ja Henry Pymin kanssa.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Myös toinen Radioaktiivinen Mies, joka on syntyjään venäläinen on iskenyt Mustan Pantterin kotimaata Wakandaa vastaan. Tämän Radioaktiivisen Miehen yhteys Chen Luhun on tuntematon.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Radioaktiivinen Mies kykenee kontrolloimaan radioaktiivista säteilyä kaikilla sen eri säteilyaallonpituuksilla. Hän kykenee säteilemään kuolettavia määriä radioaktiivisuutta tai iskemään säteilyiskuilla vastustajaansa.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Radioaktiivinen Mies kykenee myös imemään ja konvertoimaan radioaktiivista säteilyä eri tarkoituksia, kuten fysikaalisen voimansa lisäämistä varten. Radioaktiivisen Miehen tiedetään kyenneen taistelemaan vaivatta fyysisellä tasolla jopa Namoria vastaan ollessaan täysin latautunut.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Radioaktiivinen Mies pystyy myös luomaan suojaavia voimakenttiä, jotka kestävät jopa Mjolnirin iskut. Radioaktiivinen Mies on myös hyvin älykäs ja kokenut tiedemies.


title: Radioaktiivinen Mies

text: Radioaktiivinen Mies on yksi välivastuksista videopeleissä "" ja "Iron Man".


title: Everglades

text: Everglades on Etelä-Floridassa Yhdysvalloissa sijaitseva subtrooppinen rämealue. Se muodostuu Kissimmeejoen ja Okeechobeejärven vesistöjen tulviessa. Everglades on noin 95 km leveä ja 160 km pitkä, ja valuu hitaasti etelään päin kohti merta.


title: Everglades

text: Alueen eteläosassa oleva Evergladesin kansallispuisto on nimetty UNESCOn maailmanperintöluetteloon.


title: Everglades

text: Everglades on tunnettu alligaattoreistaan, ja alueella on myös Gatorland -teemapuisto.


title: Everglades

text: Vuonna 1996 ValuJetin lento 592:n Douglas DC-9 lentokone syöksyi tulipalon johdosta Evergladesin rämealueen suohon noustuaan Miamin lentoasemalta. Turmassa menehtyi 110 ihmistä.


title: III/JR 7

text: III/JR 7:n eli Jalkaväkirykmentti 7:n III pataljoonan perusti Savonlinnan suojeluskuntapiiri 17. kesäkuuta 1941 alkaen.


title: III/JR 7

text: Pataljoona varustettiin perustettaessa lähes määrävahvuisella kalustolla ja sen komentajana oli kapteeni T. Marttinen. Sen yksiköt olivat:


title: III/JR 7

text: Pataljoonan miehistön pääosa oli kotoisin Itä-Savon sotilaspiirin itäisistä kunnista Kitee, Kesälahti ja Uukuniemi. Näin ollen pataljoona perustettiin käytännössä keskittämisalueellaan, joten erillisiä siirtokuljetuksia ei juuri tarvittu. Suomen valtakunnan poliittinen johto ilmoitti 25. kesäkuuta 1941 Suomen olevan sodassa Neuvostoliittoa vastaan.


title: III/JR 7

text: Sodan syttyessä pataljoona oli Tarnalan alueella lähinnä varmistustehtävässä vihollisen mahdollisen rajan yli tapahtuvan hyökkäyksen varalta. Divisioonan muita yksiköitä siirtyi 28.-29. kesäkuuta välisenä yönä pataljoonan asemien läpi kohti valtakunnan rajaa pataljoonan jäädessä divisioonan reserviksi. Divisioonan pääosien hyökätessä 30. kesäkuuta valtakunnan rajan yli kohti itää pataljoonan jäädessä paikoilleen.


title: III/JR 7

text: Pataljoona sai 1. heinäkuuta käskyn varmistaa rykmentin II pataljoonan kanssa Tyrjänjärvi-Iso-Iijärvi välisen kannaksen, jonne rykmentin I pataljoona oli edennyt edellisenä päivänä. Pataljoonan viimeiset osat saapuivat kannakselle 3. heinäkuuta. Rykmentin tehtävänä oli noin 5 kilometriä leveän kannaksen puolustaminen ja samalla valmistautuminen erillisellä käskyllä aloitettavaan hyökkäykseen joko etelään tai kaakkoon.


title: III/JR 7

text: Neuvostojoukot tekivät 4. heinäkuuta noin pataljoonan voimin vastahyökkäyksen. Rykmentin asemia vastaan parinkymmenen panssarivaunun tukemana. Hyökkäys torjuttiin ja seuraavan yön aikana vihollinen vetäytyi rykmentin asemien läheisyydestä. III pataljoonan pääosa sai tässä taistelussa tulikasteensa. Seuraavana päivänä neuvostojoukot uusivat kahdesti yrityksensä ajaa suomalaisjoukot pois kannakselta noin pataljoonan voimin suoritetuilla hyökkäyksillä. Suomalaisjoukot säilyttivät asemansa ja taistelutoiminta laantui alueella lähinnä tykistö- ja partiotoiminnaksi aina heinäkuun loppuun asti.


title: III/JR 7

text: Rykmentti hyökkäsi 31. heinäkuuta kohti Tyrjän kylää, jolloin III pataljoona oli rykmentin hyökkäyskaista läntisin yksikkö. Hyökkäys eteni hyvin hitaasti vihollisen ankarasta vastarinnasta ja vastahyökkäyksistä johtuen. Hyökkäävien joukkojen etenemistä hidasti myös runsaat miinoitteet, murrokset ja vihollisen sytyttämät metsäpalot. Päivän aikana pataljoona pääsi etenemään parhammillaankin vain noin 800 metriä. Seuraavana päivänä divisioonan esikunta muutti hyökkäyssuunnitelmansa saarrostavaksi. Vahvennetun III pataljoonan tehtäväksi vastuualuetta levennettiin ja se varmisti alueensa, kunnes rykmentin muiden pataljoonien saarrostava hyökkäys alkaisi vaikuttaa.


title: III/JR 7

text: Vahvennettu III pataljoona piti 2. elokuuta painettayllä Tyrjän kylän alueelle saarroksiin joutuneiden puna-armeijan yksiköiden pohjoispuolella. Seuraavana päivänä pataljoona sille alistettujen joukkojen kanssa painosti edelleen vihollista rykmentin muiden yksiköiden edetessä etelämpänä kohti vihollisen hallussa olleen alueen keskustaa. Rykmentin muiden yksiköiden hyökkäys aiheutti lopulta illan ja yön aikana puna-armeijan ulosmurtautumisen (erittäin raskain tappioin) kohti itää.


title: III/JR 7

text: Neuvostojoukot yrittivät 4. elokuuta aamuyöllä rykmentin muiden pataljoonien alueella ulosmurtautumista saarroksista siinä osittain onnistuen. Puna-armeijan tappiot olivat taistelussa erittäin raskaat. Pataljoonan alueelle taistelut eivät suoranaisesti ulottuneet. III pataljoona osallistui rykmentin muiden pataljoonien kanssa motin puhdistukseen loppupäivän.


title: III/JR 7

text: Rykmentti määrättiin seuraavana päivänä 2. divisioonan reserviksi tehtävänään valmistautua etenemään kohti Lahdenpohjan kauppalaa. III pataljoona eteni 6. elokuuta rykmentin mukana kohti Lahdenpohjaa ja samana ilta hyökkäys kohti Ihalan kylää johti alueen nopeaan miehittämiseen sekä venäläisten vetäytymiseen kohti etelää. Tämä vihollisen väistyminen jätti tien kohti tavoitetta lähes täysin avonaiseksi. Seuraavana päivänä pataljoona jatkoi etenemistään kohti Laatokan rantaa rykmentin muiden pataljoonien kanssa. Jaakkiman asema-alue vallattiin lähes taisteluitta iltapäivän aikana ja illalla laskeutuneen sumun suojissa hyökkäys jatkui nopeasti kohti tavoitetta.


title: III/JR 7

text: Hyökkäyksen ensimmäinen tavoite Lahdenpohjan kauppala vallattiin aamulla 8. elokuuta vähäisin ponnistuksin. Vihollisen vastarinta tiivistyi vasta kauppalan pohjoispuolella. Pataljoona ryhmittyi puolustukseen rykmentin eteläosaan aivan Lahdenpohjan kauppalan ja Laatokan rannan alueelle torjuen 9.-11. elokuuta vihollisen vastahyökkäyksiä, joiden tavoitteena oli avata saarrettujen puna-armeijan joukkojen tieyhteydet kohti etelää.


title: Sleeper Cell

text: Sleeper Cell on yhdysvaltalainen Showtime-kanavan esittämä draamasarja. Suomessa sarjaa esittää JIM ja Nelonen. Sarja kertoo FBI-agentti Darwyn Al-Sayeedista (Michael Ealy), joka soluttautuu terroristien soluihin. Sleeper Cellistä on tehty tähän mennessä kaksi yhdeksänosaista tuotantokautta.


title: Sleeper Cell

text: Sleeper Cell on ollut ehdokkaana sekä parhaan minisarjan Emmy- että Golden Globe -palkintoon. Lisäksi pääosan Michael Ealy oli ehdolla Golden Globeen parhaasta miespääosasta minisarjassa.


title: Bagarmossen

text: Bagarmossen on yksi Tukholman kaupunginosista. Se kuuluu Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Alueen kerrotaan saaneen nimensä yksinkertaisesti nackalaisesta leipurista, joka omisti alueen eteläosassa olevan suon. Alueen kaavoitus valmistui vuonna 1950. Asukasluku on nykyään noin 10 000 henkeä.


title: Bagarmossen

text: Aluetta ryhdyttiin rakentamaan 1950-luvulla, jolloin valmistui useita kerrostaloja. Alueen eteläosaan muodostui rivitaloalue. Kouluja valmistui vuosina 1954, 1956 ja 1959. Alue oli osa Skarpnäckin kartanoa vuoteen 1922 saakka, jolloin se ostettiin Tukholman kaupungille. Vuonna 1959 Nackan ja Tukholman välistä kaupunginrajaa muutettiin siten, että Bagarmossenin alue suureni. Bagarmossenista tuli oma kaupunginosansa vuonna 1963, kun sitä ennen se oli ollut osa Skarpsnäcks gårdin kaupunginosaa.


title: Bagarmossen

text: Bagarmossenissa on Tunnelbanan samanniminen asema.


title: Tikkula

text: Tikkula () on Porin 24. kaupunginosa. Valtatie 2 muodostaa Tikkulan Vähärauman kaupunginosan vastaisen etelärajan ja Kokemäenjoki pohjoisrajan. Idässä on Karjarannan ja Käppärän ja lännessä Ulasoorin kaupunginosat.


title: Tikkula

text: Tikkulan alue on valtaosin teollisuusaluetta ja se on saanut nimensä vanhan tulitikkutehtaan mukaan. Tehtaan toiminta lakkasi jo vuonna 1987 ja tehdaskiinteistö purettiin vuonna 2003 uuden liikekeskuksen tieltä. Yksi tehtaan seinä jäi suojeltuna muistuttamaan menneestä. Seinä on nykyään entisöity ja osa liikerakennuksen ulkoseinää. Tikkulan S-market käyttää nykyään vanhan tehtaan logoa omanaan.


title: Kurse

text: Kurse on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Hahmon loi Walter Simonson. Kursen ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen "Thor" -lehden numerossa 347 (1984).


title: Kurse

text: Kurse syntyi alun perin mustaksi haltiaksi ja tunnettiin nimellä Algrim Vahva kokonsa ja voimansa vuoksi. Hän taisteli herransa Malekith Kirotun käskystä Thoria vastaan, muttei kyennyt voittamaan tätä. Malekith avasi ovelasti kätketyn ansakuopan, johon molemmat taistelijat putosivat. Thor pelasti itsensä täpärästi taisteluvasaransa Mjolnirin avulla, mutta Algrim putosi sulaan laavaan.


title: Kurse

text: Algrim selvisi pudotuksesta lumotun haarniskansa avulla. Kuitenkin laava vammautti häntä kammottavalla tavalla. Muistinsa menettäneenä Algrim harhaili etsien itseään, kunnes tapasi Tuonpuoleinen, joka paransi Algrimin haavoistaan. Käyttäen miltei jumalaisia voimiaan Tuonpuoleinen muokkasi Algrimin voimia niin, että tästä tuli kaksi kertaa Thoria voimakkaampi.


title: Kurse

text: Käydessään Thorin kimppuun Algrim, joka nimesi itsensä uudelleen Kurseksi, kuitenkin haavoitti Margaret Poweria, Voimajengin jäsenten äitiä. Samalla Thor varusti itsensä lumotulla vyöllä, joka kaksinkertaisti hänen voimansa. Tuonpuoleinen ei kuitenkaan pitänyt ideasta ja vastasi haasteeseen voimistamalla Kursea edelleen tasolle, jonka tarkka raja ei ole tiedossa.


title: Kurse

text: Käsittämättömän voimakas Kurse iski raivoisasti yhteen Thorin ja Beta-Billin kanssa. Ilman Voimajengiä, joka kanavoi Thorin ja Beta-Billin vasaroiden voiman yhdeksi valtavasi iskuksi, Kursea ei luultavasti olisi voitettu.


title: Kurse

text: Kurse heräsi myöhemmin ja tajusi että Malekith, ei Thor, oli vastuussa hänen kärsimyksistään. Himoten kostoa Kurse lähti etsimään entistä herraansa ja onnistui surmaamaan tämän. Surmatyön tehtyään Kurse kuitenkin taantui lapsenomaiseksi hahmoksi ja itse Odin nimesi hänet asgardilaiseksi.


title: Kurse

text: Kurse toimii Asgardin lasten suojelijana ja oli onnellinen toimessaan, kunnes kuoli suojellessaan näitä Lokilta ja tämän pahuuden armeijoilta.


title: Kurse

text: Ollessaan vielä Algrim Vahva, ei Kursen fyysinen voimataso ole tiedossa. Hän kuitenkin oli voimakkain mustista haltioista. Algrim oli kuitenkin heikompi Thoria, joka nostaa noin 100 tonnia (joka on ylin voimaluokitus Marvel-universumissa). Tuonpuoleisen muokattua Algrimista Kursen tämän voimataso kasvoi vaikuttavasti. Käsittelyn jälkeen Kursen voimataso on tuntematon, mutta hänellä on yli kaksinkertaiset voimat Thoriin verrattuna.


title: Kurse

text: Yli-inhimilliset fyysisten voimiensa lisäksi Kurse on hyvin kestävä. Hän selvisi vaurioitta jäätyään romahtavan pilvenpiirtäjän teräsrakenteiden alle. Tuonpuoleisen käsittelyn jälkeen Kursen haarniska on orgaaninen osa häntä ja kasvaa Kursen mukana. Kurse selviää myös valtamerien syvimpien kohtien murskaavasta paineesta vaikeuksitta ja kykenee ilmeisesti elämään ilman happea.


title: Kurse

text: Kurse kykenee myös aistimaan vihollistensa tarkan sijainnin, jopa mantereiden päästä.


title: Kurse

text: Kuten muutkin mustat haltiat, myös Kurse on yliherkkä raudalle. Isku raudasta saattaa haavoittaa häntä kuolettavasti, vaikka isku samalla voimalla jostain toisesta materiaalista ei vaikuttaisi häneen lainkaan.


title: Kurse

text: Kursen persoonallisuus kärsi hänen pudottuaan laavaan. Hänen voimakas vihansa saattaa sokaista hänet niin, ettei hän kykene ajattelemaan järkevästi.


title: Halosta

text: Halosta on Kassu Halosen toinen sooloalbumi, joka ilmestyi vuonna 1981. Albumilta löytyy Halosen omia kappaleita, mutta myös cover-versioita.


title: Leppäkorpi (Pori)

text: Leppäkorpi () on Porin 31. kaupunginosa Länsi-Porissa. Etäisyys keskustaan on noin kuusi kilometriä, Leppäkorpi on Porin keskustaajaman reuna-alueita. Leppäkorven naapurikaupunginosat ovat idässä Tuorsniemi ja pohjoisessa Pietniemi. Leppäkorvesta länteen ja etelään päin mentäessä alkaa haja-asutusalue.


title: Leppäkorpi (Pori)

text: Leppäkorven alue on Vanhakartanon tilan entistä peltoa, jonka rakentaminen aloitettiin 80-luvun alussa. 90-luvun alkuun mennessä alue oli lähes täyteen rakennettu. Alueen kaavoittamista aikoinaan ajoi voimakkaasti mm. demareiden kansanedustaja Mikko Elo, joten alue on kulkenut kansan suussa myös "Elo-vainio" -nimellä. Alue koostuu rivi- ja omakotitaloista. Alueella ei ole juurikaan palveluita, sillä Leppäkorvessa toiminut K-kauppa lakkautettiin huhtikuussa 2005. Kunnallisista palveluista alueelta löytyy pieni Vähärauman koulun alainen koulu, jossa ovat luokat 1–2.


title: Vuorioikeus

text: Vuorioikeus ("vuorikäräjät") oli 1700-luvun Ruotsin tapa hallita ruukkeja ja yleensäkin raudantuotantoa. Rautahallintoa johti vuorikollegio, kaivosalan keskusvirasto joka sijaitsi Tukholmassa. Paikallisvalta kuului vuorimestareille, jotka jakoivat maan vuorimestaripiireihin. Suomessa oli kolme vuorikäräjäpiiriä: Uudenmaan, Hämeen sekä Turun- ja Porin läänit muodostivat ensimmäisen piirin, toisen Vaasan ja Oulun läänit sekä kolmannen Viipurin, Kuopion ja Mikkelin läänit. Vuorimestari tarkasti ruukkien toiminnan ja toimi vuorikäräjien puheenjohtajana kussakin ruukissa kerran vuodessa. Käräjät käsittelivät oikeudellisia, hallinnollisia ja tuotannollisia kysymyksiä.


title: Vuorioikeus

text: Suomen siirryttyä Venäjän valtaan 1809 jäi vuorikäräjille vain rikosoikeudelliset tehtävät, ja 1854 Suomen vuorikäräjät lakkautettiin kokonaan


title: Uudet protestilaulut

text: Uudet protestilaulut on Irwin Goodmanin C-kasetti, joka ilmestyi vuonna 1983. Nauhan kappaleet on julkaistu ainoastaan edellä mainitussa formaatissa. Lauluissa arvostellaan politiikkaa ja talouselämää. Kasetin kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Tapani Koivisto.


title: USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69)

text: USS Dwight D. Eisenhower (CVAN-69/CVN-69) on toinen Yhdysvaltain laivaston kymmenen Nimitz-luokan lentotukialuksen sarjasta.


title: USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69)

text: Aluksen rakennustyöt aloitettiin 15. elokuuta 1970 ja se laskettiin vesille 11. lokakuuta 1975 kumminaan Dwight D. Eisenhowerin leski Mamie Doud-Eisenhower. Alus otettiin palvelukseen 18. lokakuuta 1977ensimmäisenä päällikkönään William E. Ramsey.


title: USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69)

text: Alus korvasi toisen maailmansodan aikaisen Midway-luokan tukialuksen "USS Franklin D. Rooseveltin".


title: USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69)

text: Alusta uudistettiin sen neljännen partion jälkeen lokakuusta 1985 huhtikuuhun 1987 uudella ilma- ja sukellusveneentorjuntakalustolla ja huollettiin uudelleen 1995--1997.


title: USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69)

text: USS Dwight D. Eisenhower on osallistunut operaatioihin


title: USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69)

text: Alus siirrettiin vuonna 2001 huoltoon ja ydinpolttoaineenvaihtoon, mistä alus palasi palvelukseen tammikuussa 2005. Aluksen kotisatamana on Norfolk.


title: Kierrejousi

text: Kierrejousi on jousi, joka on tarkoitettu joustamaan pituussuunnassa. Jousivoiman oletetaan kasvavan lineaarisesti siirtymän funktiona. F = -k*x.


title: Kierrejousi

text:
Kierrejouset valmistetaan usein nuorrutetusta teräslangasta, jonka poikkipinta on pyöreä. Mikäli jousen poikkipinta on ympyrä ja jousen nousu tasajakoinen, voidaan jousivakio laskea seuraavasti:
formula_1
missä G = materiaalin liukumoduli, d = langan halkaisija, n = kierrosten lukumäärä ja R = jousen säde.


title: Kierrejousi

text: Jousen tarkoitus on varastoida ja luovuttaa energiaa mahdollisimman tarkasti suunnittelijan haluamalla tavalla. Materiaalin kimmoisuus on oltava riittävä jotta se voi palautua kuormittamattomaan tilaan mahdollisimman tarkasti suoritetun työliikkeen jälkeen.


title: Kierrejousi

text: Käyttötarkoituksen ja toimintaperiaatteen mukaan jousituotteet voidaan ryhmitellä esimerkiksi seuraavasti:Tapauksissa, jolloin suunnittelija tietää, että konstruktio tulee sisältämään jousen, on sen suunnitteluun syytä ryhtyä hyvissä ajoin, ainakin ennen lopullista kappaleen muodon määritystä ja mitoitusta. Näin menetellen voidaan suunnitella jousi varmatoimiseksi niin toiminnan kuin valmistuksenkin suhteen.


title: Kierrejousi

text: Jousen kuormitustapa ja käyttöolosuhteet on määriteltävä mahdollisimman aikaisin, koska ne vaikuttavat laskennassa käytettäviin perusteisiin. Käyttöolosuhteet vaikuttavat valmistusmateriaalin valintaan ja osin myös laskenta-arvoihin. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi käyttölämpötila tai korroosioherkkyys.


title: Kierrejousi

text: Mikäli jousi joutuu väsyttävän kuormituksen alaiseksi, vaatii se jo suunnitteluvaiheessa yksilöllisen tarkastelun. Kuormitusvaihteluiden lukumäärän ollessa yli 10000 kertaa jousen oletetun käyttöiän aikana on varmuuskertoimen k (vääntöjännitys ) tai q  (vetojännitys ) vaikutus huomioitava suunnittelussa. Kyseisten kertoimien arvot ovat tasaisella tai lepäävällä kuormalla =1.


title: Tuotedifferointi

text: Tuotedifferoinnilla tarkoitetaan oman tuotteen erilaistamista niin, että se poikkeaa muista markkinoilla olevista samaa kohderyhmää tavoittelevista tuotteista. Tuotedifferointi on yksi yrityksen suurimpia strategisia valintoja. Differoinnissa voidaan erottua kilpailijoista joko laadullisesti tai poikkeavilla ominaisuuksilla tai näiden yhdistelmillä.


title: Kenttätykistörykmentti 15 (jatkosota)

text:
Kenttätykistörykmentti 15:n (KTR 15) perusti Savonlinnan suojeluskuntapiiri 17. kesäkuuta 1941 alkaen Päämajan annettua yleisen käskyn saapua ylimääräisiin kertausharjoituksiin (mikä käytännössä tarkoitti liikekannallepanoa).
Rykmentti liitettiin 2. divisioonaan, jonka toiminta-alueelle se keskitettiin (Simpelejärvi, Iso- ja Pieni-Rautjärvi). Sen tehtävänä oli tukea divisioonan puolustusta ja samanaikaisesti valmistautua hyökkäykseen.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Pohjankankaan ampuma-alue sijaitsee Pohjankankaalla Kankaanpään Niinisalossa. Se ulottuu myös Karvian ja Honkajoen alueelle.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Ampuma-alue on tärkein entisen Läntisen maanpuolustusalueen kovapanosharjoitusalue. Esimerkiksi vuonna 2005 sitä käytettiin 250 vuorokautta ja vuonna 2011 vielä yli 200 vrk. Alue on Suomen ampuma-alueista ainoa pysyvästi suljettu, eli siviileillä ei ole lupaa kulkea siellä ja alueelle johtavat tiet on suljettu puomein. Pohjankankaan ampuma-alue on Suomen toiseksi laajin ampumakenttäalue Rovajärven ampuma-alueen jälkeen.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Suomen ensimmäinen tykistön koeampumakenttä perustettiin Valkealan Uttiin vuonna 1921, mutta se osoittautui jo pian epäkäytännölliseksi sen jäätyä asutuksen ja tiestön puristukseen.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Uusi ampumakenttä päätettiin vuonna 1935 sijoittaa Pohjankankaalle, jossa oli käytettävissä sopivan kokoinen valtion omistama maa-alue. Tarvittavat rakennukset valmistuivat talvisodan aikana. Kysymys ampumakentän raivauksesta ratkesi yllättäen, kun Pohjankankaalla raivosi juuri ennen jatkosodan syttymistä kesäkuussa 1941 suuri metsäpalo, joka tuhosi toistatuhatta hehtaaria metsää.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Sotien päätyttyä ja Perkjärven ampuma-alueen jäätyä Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle Pohjankankaan ampuma-alue oli ainoa kenttätykistön harjoitusalue Suomessa, kunnes Rovajärven ampuma-alue saatiin käyttöön vuonna 1949. Tykistön talviaikaiset ampumaleirit järjestettiin kuitenkin Pohjankankaalla vuoteen 1957 saakka.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Ampumakentällä on pituutta 23 km ja sen suurin ampumaetäisyys on 15 km. Alueen pinta-ala on noin 15 000 hehtaaria. Alueen suurin leveys on 4,5 kilometriä ja sen korkein maastonkohta on 169 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Kauraharju Karvian puolella.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Ampumakentän sisään jää myös pienialainen luonnonsuojelualue, Suonreittenkeidas Korvaluoman kylän kohdalla. Varsinainen Pohjankankaan harju ulottuu ampuma-alueen pohjoispuolella aina Kauhajoelle ja Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistoon saakka.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Harjun ja ampuma-alueen eteläpuolella sijaitsee Niinisalon varuskunta sekä noin 20 kilometriä pitkä Hämeenkankaan harjoitusalue, joka ulottuu Jämijärvelle. Ampuma-alueella harjoittelee pääasiassa Porin prikaati. Alue on myös muiden joukko-osastojen käytössä. Pohjankangasta laajempaa varoaluetta edellyttävät ammunnat suoritetaan Rovajärven ampuma-alueella.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Koeampumalaitos on yksi alueen vakituisista käyttäjistä.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Ampuma-alueen käyttöä on haitannut sen itä-länsi-suuntainen kapeus.


title: Pohjankankaan ampuma-alue

text: Pääsiäisenä 2002 Tykistöprikaati ampui kranaatin ampuma-alueen laitamilla sijainneeseen pihapiiriin. Tapauksessa ketään ei loukkaantunut, mutta sirpaleista jäi jälkiä muun muassa rakennuksiin. Saunaluoman kyläläiset ovat laskeneet harhaosumia tulleen kylään muitakin kertoja.


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Tukholman raitioliikenne alkoi Ruotsin pääkaupungissa vuonna 1877. Monet Tukholman raitiolinjat lakkautettiin vuonna 1967 oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtymisen yhteydessä. Tämä oli vain osasyy, raitioteiden katsottiin olevan vanhanaikaisia ja hitaita ja niiden katsottiin kilpailevan samasta katutilasta henkilöautojen kanssa, jotka taas nähtiin nykyaikaisena liikennemuotona. Myös samanaikaisesti voimakkaasti laajentunut Tukholman metroverkosto Tunnelbanan teki monet raitiolinjat tarpeettomiksi. Sittemmin suhtautuminen raitioliikenteeseen on Tukholmassa kääntynyt päinvastaiseksi, sillä nyt raitioteitä kehitetään jälleen voimakkaasti.


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Stockholms Nya Spårvägsaktiebolag (SNS) aloitti raitioliikenteen hevosraitiovaunuilla 10. heinäkuuta 1877. Liikennöity alue rajoittui ensimmäiset kymmenen vuotta Slussenin pohjoispuoliselle alueelle kunnes Stockholms Södra Spårvägsaktiebolag (SSB) alkoi liikennöidä Tukholman eteläisissä osissa vuonna 1887. Sillä oli käytössään höyrykäyttöinen raitiovaunu vuosina 1887–1901. Sähköraitiovaunu oli saatu eteläiselle raitioverkostolle vuoden 1901 syksyllä. Ensimmäinen sähköraitiovaunu pohjoiselle verkostolle saatiin vuonna 1904. Liikenne hevosraitiovaunuilla päättyi Tukholmassa 10. helmikuuta 1905. Sähköistyksen myötä voitiin liikennöidä pitempiä linjoja ja reitit ulottuvat jo mm. Solnaan, Sundbybergiin ja Lidingöön.


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Vuodesta 1915 lähtien liikenteestä huolehti AB Stockholms Spårvägar (SS). Vuonna 1917 SS otti haltuunsa koko Stockholms Nya Spårvägsaktiebolagin (SNS) reitistön ja 1918 Stockholms Södra Spårvägsaktiebolagin (SSB) reitit. Vaikka Tukholman eteläisen ja pohjoisen osan raitioverkostot olivat nyt saman yhtiön alaisuudessa, rataverkot eivät silti olleet toisiinsa yhteydessä kuin vasta vuodesta 1922 lähtien jolloin yhteys Slussenin kohdalla toteutettiin. Huhtikuun 1. päivä 1922 toteutettiin kaupungissa suuri reitistömuutos jossa linjat saivat myös uudet numerot. Useimmat linjat ajoivat sen jälkeen Slussenin kautta. Vuodesta 1941 alkaen linjaa 11 liikennöitiin johdinautoilla linjanumerolla 41 vuoteen 1964 saakka jolloin niiden käyttö Tukholmassa lopetettiin.


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: 1. lokakuuta 1933 avattiin uusi maanalainen raitiotietunneli "Södertunneln" Slussenilta Skanstulliin Södermalmin alitse. Södertunnelnia käyttivät raitiolinjat 8 ja 19. Vuodesta 1950 lähtien tunnelia ovat käyttäneet metrojunat ja juuri tästä tunneliosuudesta koko järjestelmä sai nimekseen "Tunnelbana". Tukholman ensimmäinen metrolinja avattiin 1. lokakuuta 1950 ja se kulki Slussenin ja Hökarängenin välillä. Tästä syystä myös raitiolinja 19 ja bussilinjat 77 ja 79 lyhenivät Skanstulliin liityntälinjoiksi metrolinjalle. Raitiolinjasta 11 tuli osa Tunnelbanania kun linja Hötorgetilta Vällingbyhyn avattiin. Bussilinjan 79 liikenne lakkasi haaran Skärmarbrink–Hammarbyhöjden avauduttua ja se korvasi myös raitiolinjan. Bussilinja 64 alkoi kulkea Fruängenin ja Skanstullin välillä vuodesta 1964 Tukholman metron punaisen linjan avauduttua. Samalla myös raitiolinja 18 kulki Liljeholmenista Ekensbergiin, ja raitiolinjan 16 liikenne lakkasi. Koko raitioliikenteen loputtua Tunnelbananin punainen linja laajeni Östermalmstorgilta Ropsteniin. Lidingöbananin linjat 20 ja 21 säilyivät kuitenkin pikaraitiotielinjoina. Norra Lidingöbananin (20) liikenne loppui 1971, mutta Södra Lidingöbanan (21) on edelleen olemassa. Tukholman raitiotiejärjestelmän suurilta osin loputtua 1967 muutamia vanhoja raitiotielinjoja korvattiin busseilla. Myös linja 12 eli Nockebybanan säilyi pikaraitiotienä.


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Tukholman raitiolinjat vuonna 1946


title: Tukholman raitiotieliikenne

text:
Tukholman raitiolinjat vuonna 1959:
Linjanumerot 11, 18 ja 19 olivat tunnelbanan käytössä.


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Tukholman kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1957 että koko kantakaupungin raitioverkosto lakkautetaan. Suunnitelman mukaan se suoritettaisiin vaiheittain Tunnelbanan laajenemisen mukaan niin että vaunukalusto ajettaisiin taloudellisen käyttöikänsä loppuun. Tämän arveltiin tapahtuvan 1970-luvulla. Myöhemmin Ruotsissa kuitenkin päätettiin siirtyä oikeanpuoleiseen liikenteeseen 3. syyskuuta 1967 lähtien, joten suunnitelmaa raitioliikenteen lakkauttamisesta aikaistettiin. Viimeiset vuorot kantakaupungin linjoilla ajettiin iltaliikenteessä 2. syyskuuta 1967.


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Vuonna 1967 Tukholman paikallisliikennettä hoitaneet yhtiöt sulautettiin yhteen Storstockholms Lokaltrafik AB:ksi (SL). Vaikka raitioliikenne Tukholmassa pääsääntöisesti lakkautettiin, osa siitä jäi olemaan omiksi irrallisiksi linjoikseen. Näitä ovat Lidingöbanan ja Nockebybanan. Ensin mainittu liikennöi Tukholman Ropstenista Lidingön kunnan Gåshagaan (Nro 21), jälkimmäinen Alvikista Nockebyhyn (Nro 12). Lidingöbanalla oli vuoteen 1971 asti pohjoinen linja, joka kulki Ropstenista Lidingön Kyrkvikeniin (Nro 20).


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Vuonna 1991 otettiin uudestaan käyttöön Djurgårdslinjen (Nro 7N), joka oli aikoinaan lakkautettu muun raitioliikenteen myötä. Linjalla ajoivat aluksi museoraitiovaunut. Vuonna 2000 Tukholmassa avattiin kokonaan uusi pikaraitiotielinja Tvärbanan ("Poikittaisrata", Nro 22), joka aluksi kulki Gullmarsplanin ja Liljeholmenin, myöhemmin Sickla udden ja Alvikin välillä. Viime aikojen suunnitelmissa on ollut esillä Poikittaisradan ja Nackaan liikennöivän Saltsjöbanan yhdistäminen, jolloin jälkimmäisellä nykyisin käytettävä metrotyyppinen junakalusto korvattaisiin pikaraitiovaunuilla.


title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Vuodesta 2010 alkaen on ollut toiminnassa uusi raitiolinja Spårväg City, joka käyttää numeroa 7. Alkuosaltaan linja 7 kulkee vanhan Djurgårdslinjenin reittiä. Tavoitetilassaan keskustan läpi kulkeva linja tulee johtamaan Kungsholmenilta Sergelin torin, Strandvägenin ja Värtanin kautta Ropstenille. Ensimmäisenä vaiheena elokuussa 2010 otettiin käyttöön raitiolinjan osuus Sergelin torilta Waldemarsuddeniin. Syyskuussa 2018 otettiin käyttöön linjan 7 pidennys Sergelin torilta T-Centralenin päätepysäkille.


title: Potilasvakuutus

text: Potilasvakuutus on vakuutus, joka korvaa terveyden- ja sairaanhoidon yhteydessä potilaalle aiheutuneita henkilövahinkoja.


title: Potilasvakuutus

text: Suomessa potilasvakuutus on lakisääteinen vakuutus. Terveydenhuoltoa tai sairaanhoitotoimintaa harjoittavalla on oltava vakuutus potilasvahinkolaissa säädetyn vastuun varalle.


title: Potilasvakuutus

text: Suomen valtion ja kuntien potilasvakuuttaminen toteutetaan niin, että sairaanhoitopiirit ja valtion laitokset ottavat yleensä Potilasvakuutuskeskukselta vakuutuksen. Yksittäisen sairaanhoitopiirin vakuutus kattaa kyseisen piirin alueella sijaitsevien kuntien ja kuntayhtymien omistamien ja ylläpitämien laitosten harjoittaman terveyden- ja sairaanhoitotoiminnan.


title: Potilasvakuutus

text: Yksityisellä sektorilla vakuutusvelvollisuus koskee ammatinharjoittajina toimivia terveydenhuollon ammattihenkilöitä. Vakuutusvelvollisuus on pääosin hoidettu terveydenhuollon ammattihenkilöitä edustavien ammattijärjestöjen kautta. Nämä järjestöt ovat ottaneet vakuutuksen jäsentensä puolesta. Ryhmävakuutukset on otettu joltakin suomalaiselta vahinkovakuutusta hoitavalta vakuutusyhtiöltä.


title: Potilasvakuutus

text: Potilasvakuutus korvaa Suomessa annetun terveyden- ja sairaanhoidon yhteydessä aiheutuneita


title: Potilasvakuutus

text: Korvausta haetaan Potilasvakuutuskeskukselta. Se on Suomessa potilasvakuutusta myöntävien vakuutusyhtiöiden yhteistoimintaa hoitava toimielin. Korvausta on haettava kolmen vuoden kuluessa siitä, kun korvaukseen oikeutettu sai tietää vahingosta.


title: Potilasvakuutus

text: Korvauspäätökseen haetaan muutosta potilasvahinkolautakunnalta.Potilasvakuutuskeskus


title: Pahkajärven ampuma-alue

text: Pahkajärven ampuma-alue, varsinaisesti Pahkajärven ampuma- ja harjoitusalue , on Suomen puolustusvoimien käyttämä ampuma-alue Kouvolan Valkealassa Repoveden itäpuolella ja Mäntyharjulla. Repoveden itäpuolella oli myös Tervarummun kylä, jossa asuvien maat pakkolunastettiin valtiolle ampuma-alueen perustamiseksi. Aholan, Kaljun, Niinilammen ja Uutelan tilat menivät valtiolle. Varuskunta tuli alueelle pari vuosikymmentä ampuma-alueen perustamisen jälkeen.


title: Pahkajärven ampuma-alue

text: Pahkajärven ampuma-alue sisältyy Repoveden kansallispuistosta annetun asetuksen 994/2002 mukaan osin kansallispuiston alueeseen, mutta puolustusvoimat voivat käyttää aluetta sissi- ja tiedustelukoulutukseen tai muuhun vastaavaan koulutukseen.


title: Pahkajärven ampuma-alue

text: Alueen lähellä on myös Vekaranjärven ampumarata, jossa on kuusi ampumarataa. Ampumarata 1 on 150 metrin pituinen. Ampumarata 2 on liikeampumaratana 150 metrin, 100 metrin ja 50 metrin pituinen. Ampumarata 3 on 300 metrin ja 150 metrin pituinen. Ampumarata 4 on 50 metrin pituinen, ampumarata 5 on 150 metrin pituinen ja ampumarata 6 on 25 metrin pituinen. Kaikkiaan 120 ampumapaikalla 2007 lyijykuormitus oli 4 172 kg.


title: Pahkajärven ampuma-alue

text: Pahkajärven ampuma-alue liittyy Karjalan Prikaatiin ja sijaitsee Vekaranjärven varuskunnan pohjoispuolella. Alueella harjoittelee myös Reserviupseerikoulu. Pahkajärven ampuma-aluetta käytettiin vuonna 2005 290 vuorokautta. Sen pinta-ala on noin 8 300 hehtaaria.


title: Säkylän ampuma-alue

text: Säkylän ampuma-alue liittyy Porin Prikaatiin ja Huovinrinteen varuskunta-alueeseen. Sen pinta-ala on noin 4 200 hehtaaria ja sitä käytettiin 230 vuorokautena vuoden 2005 aikana.


title: Säkylän ampuma-alue

text: Säkylänharju sijoittuu pitkälti ampuma-alueen sisäpuolelle.


title: Säkylän ampuma-alue

text: Harjusinisiiven, uhanalaisen perhoslajin, ainoa tunnettu esiintymä Pohjoismaissa on Säkylän ampuma-alueella. Siellä on myös Suomen ainoa ruususiipisirkka-esiintymä.


title: Säkylän ampuma-alue

text: Pääasiassa alueella ammutaan jalkaväen aseilla.


title: Spiral

text: Spiral on kahdeksanosainen ranskalainen poliisisarja, jonka on luonut televisioyhtiö "Son et Lumière". Ensimmäinen jakso esitettiin Canal+ -kanavalla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa sarjaa esittää BBC ja Suomessa JIM.


title: Spiral

text: Monet jännityssarjojen fanit Yhdistyneessä kuningaskunnassa toivovat lisää "Spiralin" kaltaisia ranskalaisia sarjoja televisioon.


title: Spiral

text: Tarina alkaa, kun pariisilaiselta kaatopaikalta löydetään romanialaisen naisen ruumis. Nainen on hakattu, mutta aluksi ei tiedetä enempää. Poliisit aloittavat suuret tutkimukset. Pian kuvioihin astuu syyttäjä Pierre Clément.


title: Syndalenin ampuma-alue

text: Syndalen on pääasiassa Uudenmaan Prikaatin käytössä oleva ampuma-alue Hangossa lähellä Tvärminneä ja Koverharia. Ampuma-alueen pinta-ala on noin 1 900 hehtaaria ja sitä käytettiin 210 vuorokautena vuoden 2005 aikana. Ampuma-alueen keskuksena toimii Koverharin entisten tehtaiden läheisyydessä sijaitseva leirialue, jonka yhteydessä toimii myös Uudenmaan Prikaatin satama. Alueen maasto koostuu pääasiassa hiekkakankaasta ja -dyyneistä, joita rikkovat Sandöträsketin järvi sekä Tvärminneträsketin umpeensoistunut järvi.


title: Syndalenin ampuma-alue


title: Vuosangan ampuma-alue

text: Vuosangan ampuma-alue (Vuosangan ampuma- ja harjoitusalue) on yksi neljästä maavoimien pääampumaharjoitusalueesta. Se sijaitsee Kuhmossa. Siellä harjoittelee pääsääntöisesti lähin varuskunta, Kainuun prikaati, mutta aluetta käyttävät myös muut maavoimien joukko-osastot, Maanpuolustuskorkeakoulu sekä vapaaehtoiseen maanpuolustuskoulutukseen keskittynyt Maanpuolustuskoulutusyhdistys.


title: Vuosangan ampuma-alue

text: Vuosangan ampuma-aluetta käytettiin vuoden 2010 aikana 163 vuorokautta. Sen pinta-ala on 13 850 hehtaaria, josta maalialue on laajuudeltaan 3 374 hehtaaria.


title: Vuosangan ampuma-alue


title: Romaniankielinen Wikipedia

text: Romaniankielinen Wikipedia on romaniankielinen Wikipedian versio. Se aloitettiin heinäkuussa 2003. Yli 100 000 artikkelin raja meni rikki 11. tammikuuta 2008, tuolloin se oli 16. suurin Wikipedia. 1. lokakuuta 2012 siellä oli 218 231 artikkelia. Nykyinen artikkelimäärä on yli .


title: Potilasvahinkolautakunta

text: Potilasvahinkolautakunta on potilasvakuutuksen korvausasioita käsittelevä lakisääteinen toimielin. Tyypillisimmin lautakunnalta pyydetään ratkaisusuositusta silloin kun Potilasvakuutuskeskus on antanut kielteisen korvauspäätöksen.


title: Potilasvahinkolautakunta

text: Potilasvahinkolautakunta on itsenäinen potilasvahinkoasioita käsittelevä asiantuntijaelin, jonka tehtävänä on antaa ratkaisusuositus potilasvahinkoasiassa korvauksenhakijan, Potilasvakuutuskeskuksen tai terveyden- ja sairaanhoitotoimintaa harjoittavan pyynnöstä. Lautakunta voi myös antaa tuomioistuimen tai asianosaisen pyynnöstä lausunnon tuomioistuimessa käsiteltävänä olevassa korvausasiassa.