title: Peter Stuhlmacher

text: Stuhlmacher kirjoitti ylioppilaaksi Stuttgartissa vuonna 1951 ja opiskeli sen jälkeen vuoteen 1958 asti teologiaa Tübingenin yliopistossa, jossa hän toimi aktiivisena assistenttina protestenttisen teologian seminaarissa vuosina 1959-1968. 1962 hän väitteli tohtoriksi ja keskittyi Uuden testamentin teologian tutkimukseen. Vuosina 1968-1972 Stuhlmacher toimi Uuden testamentin teologian professorina Erlangenin yliopistossa, mutta palasi Tübingeniin 1972, jossa hän toimi professorina eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 2000.


title: Peter Stuhlmacher

text: Jo ensimmäisestä Apostoli Paavalia käsittelevästä tutkimuksestaan alkaen Stuhlmacher sai kansainvälistä huomiota. Hän aloitti (yhdessä Harmut Gesen kanssa) niin sanotun jälkikriittisen teologisen ohjelman pyrkimyksenään luoda raamatullista teologiaa. Tämä Stuhlmacherista alkanut raamattuteologiaksi kutsuttu tutkimustraditio yhdistää tieteellisesti pätevän akateemisen eksegetiikan ja Raamatun hengellisen lukutavan. Stuhlmacherille eksegetiikka, kirkko ja lähetys muodostivat yhden kokonaisuuden. Niinpä hän kannatti kirkon suuntautumista entistä enemmän alkukristillisyyden mukaiseen hengellisyyteen ja siten kotikokoontumisiin ja yleiseen pappeuteen. Lähetystyö ja evankeliointi olivat Stuhlmacherille Uuden testamentin keskus, josta käsin kirkko alun perin sai muotonsa ja josta käsin sen tulisi saada muotonsa yhä edelleen. Vanhemmilla päivillään Stuhlmacher koki vetoa erityisesti pietistisiin piireihin ja evankelikaalisiin pastoreihin. 1990-luvulla Stuhlmacher kehitti edelleen ja yhtenäisti Uuden testamentin raamattuteologiaa käsitellen runsaasti mm. Raamatun tulkintaa. Stuhlmacherin aloittamaa uutta raamattuteologista ohjelmaa pohjustivat, jatkoivat ja kehittivät mm. Oscar Cullmann, Joachim Jeremias, Leonhard Goppelt ja Ulrich Wilkens. Se muodostaa akateemisessa teologiassa toisen valtauoman ja vaihtoehdon bultmannilaiselle ns. historiallis-kriittisen kauden teologialle.


title: Miss Baltic Sea

text: Miss Baltic Sea oli Itämeren maissa vuosittain järjestettävä kauneuskilpailu. Se aloitettiin vuonna 1990, jolloin järjestettiin Miss Baltic Sea 1991-kilpailu. Viimeisen kerran kilpailu järjestettiin itsenäisenä vuoden 2005 syksyllä, jolloin valittiin Miss Baltic Sea 2006. Tämän jälkeen Miss Skandinavia-kilpailu yhdistettiin Miss Baltic Sea-kilpailun kanssa ja yhdistetty kilpailu järjestettiin vielä kahdesti.


title: Pornography

text: Pornography on The Curen neljäs albumi vuodelta 1982. Tämä albumi on ensimmäinen osa Robert Smithin "trilogiaa", johon kuuluvat myös albumit Disintegration ja Bloodflowers. Vuonna 2002 kaikki kolme albumia soitettiin livenä kokonaisuudessaan ja julkaistiin Trilogy-DVD:nä vuonna 2003. Pornography julkaistiin uudelleen vuonna 2005 remasteroituna kahden levyn versiona. Pornographyä pidetään The Curen synkimpänä albumina ja se sisältääkin paljon tummasävytteisiä sanoituksia sekä melankolisia ja ahdistuneita melodioita. Albumin äänitysprosessin aikana Robert Smith on kertonut yhtyeen käyttäneen runsaasti LSD:tä. Mielenterveysongelmat ja sisäiset riidat johtivat The Curen tauolle jäämiseen Pornography-kiertueen jälkeen vuonna 1982 ja basisti Simon Gallupin yhtyeestä eroamiseen.


title: Faith

text: Faith voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Byam Martinin saari

text: Byam Martinin saari on yksi Kuningatar Elisabetin saarista Nunavutin territoriossa Kanadassa. Saari on noin 46 kilometriä pitkä, 37 kilometriä leveä ja pinta-alaltaan 1 150 neliökilometriä. Saari sijaitsee Melvillensaaren itäpuolella.


title: Byam Martinin saari

text: Saaren nimesi brittiläinen tutkimusmatkailija William Edward Parry etsiessään Luoteisväylää Atlantilta Tyynellemerelle.


title: Tiia Louste

text: Tiia Marja Kristiina Louste (s. 28. toukokuuta 1947 Kannus) on suomalainen näyttelijä. Hän on valmistunut näyttelijäksi Suomen teatterikoulusta vuonna 1968, jonka jälkeen hän on näytellyt useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Louste on myös ollut kiinnitettynä Tampereen Teatterin sekä viimeisimpänä Helsingin Kaupunginteatterin, josta hän ollut virkavapaalla vuodesta 2009 lähtien.


title: Tiia Louste

text: Louste kuuluu Ryhmäteatterin perustajajäseniin.


title: Tiia Louste

text: Louste on naimisissa valo- ja äänisuunnittelija Tomi Tirrasen kanssa.


Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu on Helsingin Viikissä, Latokartanossa sijaitseva, peruskoulun alaluokat 1–6 ja yläluokat 7–9 sekä lukion käsittävä koulu. Se on Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan erikoisyksikkö ja toimii normaalikouluna eli opetusharjoittelukouluna. Koulussa auskultoivat sekä luokanopettajat että aineenopettajat, toisin kuin yliopiston toisessa harjoittelukoulussa Helsingin normaalilyseossa, jossa auskultoivat vain aineenopettajat.


title: Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu

text: Viikin normaalikoulussa on noin 940 oppilasta ja 90 opettajaa; se on yksi Suomen suurimmista yhtenäiskouluista. Koulun johtavana rehtorina toimii kasvatustieteen tohtori Tapio Lahtero.


text: Koulun toimintaa leimaa Viikin kaupunginosaan laajemminkin liitetty ekologisuus. Keväällä 2008 koulu sai ensimmäisenä yliopistollisena opettajankoulutusyksikkönä kestävän kehityksen sertifikaatin.


text: Viikin normaalikoulu on historialtaan yksi Helsingin vanhimmista, joskin Suomen ensimmäinen suomenkielinen tyttökoulu oli perustettu Jyväskylään 1864. Helsingin Suomalainen Tyttökoulu perustettiin vuonna 1869 yksityisenä tyttökouluna. Sen perustivat yliopiston lehtori Bernhard Fredrik Godenhjelm ja hänen vaimonsa Ida Godenhjelm. Koulu valtiollistettiin 1886, ja siitä tuli 1934 maan ainoa tyttönormaalilyseo eli opetusharjoittelukouluna toimiva tyttökoulu.


text: Ensimmäiset sata vuottaan koulu toimi Helsingin kantakaupungissa, vuodesta 1934 nimellä Tyttönormaalilyseo. Vuonna 1884 koulu sai käyttöönsä Sebastian Gripenbergin suunnitteleman koulurakennuksen Helsingin Kampissa osoitteessa Bulevardi 8 (Yrjönkatu 18). Myöhemmin koulu toimi Runeberginkadulla Etu-Töölössä rakennuksessa joka on sittemmin ollut Kauppakorkeakoulun käytössä. Vuonna 1969 se siirtyi Etelä-Haagan esikaupunkiin ja alkoi samalla ottaa myös poikaoppilaita ja muuttui siten tyttökoulusta yhteiskouluksi. Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä 1974 koulusta tuli Helsingin yliopiston alainen opetusharjoittelukoulu, ja samalla siihen liitettiin myös peruskoulun alaluokat. Vuonna 2003 koulu siirtyi Viikkiin yliopiston Viikin kampuksen yhteyteen. Tällöin se sai modernin koulurakennuksen, jossa kaikki luokka-asteet pääsivät ensi kerran saman katon alle, ja otti samalla käyttöön nykyisen nimensä.


title: Kirsi Salo

text: Kirsi Salo (s. 7. helmikuuta 1967 Helsinki) on suomalainen televisiopersoona, hyvinvointivalmentaja ja kauppatieteiden maisteri. Hän luennoi ja kurssittaa hyvinvoinnin teemoista ja on tehnyt Suomen ensimmäisen tantrisen verkkokurssin pareille. Salo on tuonut Suomessa voimakkaasti esiin tantran hyötyjä emotionaalisen eheytymisen työvälineenä. Aiemmin hän on työskennellyt rahoitusalalla, muun muassa osakkaana GF Money Oy:ssä sekä talousvalmentajana nettivälittäjä Nordnetissä. Hän aloitti uransa MTV3-kanavan "Talousuutiset"-ohjelmassa ja siirtyi myöhemmin Neloselle uutistenlukijaksi. Vuonna 2002 MTV3:lla alkoi Salon juontama "Heikoin lenkki" -visailuohjelma, jota jatkettiin kolme vuotta. Se keräsi parhaimmillaan yli 700 000 katsojaa. Heikoimmassa lenkissä Salolla oli kärkäskielisen juontajan rooli.


title: Kirsi Salo

text: Vuonna 2006 Kirsi Salo juonsi Sub-televisiokanavalla "Baari"-ohjelmaa. Syksyllä 2007 hän aloitti televisioruutuihin palaavan "Tupla tai kuitti" -ohjelman emäntänä. Salon viimeisin ohjelma on Nelosen reality-sarja "Kirsi ja himoshoppaajat", jossa hän Terhi Majasalmen kanssa auttaa ihmisiä huolehtimaan taloudestaan.


title: Kirsi Salo

text: Salo on ollut kihloissa rockmuusikko Sammy Aaltosen kanssa. Pariskunnalla on kaksi yhteistä poikaa.


title: Kirsi Salo

text: Vuonna 2017 Kirsi Salo kertoi ostaneensa talon ja maata Kolumbiasta ja perustavansa sinne ekokylän ja hyvinvointikeskuksen.


title: Lost Wishes

text: Lost Wishes on The Cure -yhtyeen rajoitettu kasettijulkaisu, joka sisältää neljä instrumentaalikappaletta. Kappaleet äänitettiin "Wish"-albumin äänitysten yhteydessä vuonna 1991. Kasetti oli saatavilla vain faneille postitilauksella. Kaikki siitä saadut tulot lahjoitettiin hyväntekeväisyyteen.


title: Benjamín Mendoza y Amor Flores

text: Benjamín Mendoza y Amor Flores (s. 1935) on bolivialainen surrealistinen taidemaalari, joka yritti murhata paavi Paavali VI:n Manilan lentoasemalla Filippiineillä vuonna 1970.


title: Benjamín Mendoza y Amor Flores

text: Mendoza syntyi La Pazissa. Hän lähti kotimaastaan vuonna 1962. Vuosina 1962–1970 Mendoza asui Argentiinassa, Yhdysvalloissa, Japanissa, Hongkongissa ja Filippiineillä.


title: Benjamín Mendoza y Amor Flores

text: 27. marraskuuta vuonna 1970 kello 9.30 aamulla hän yritti murhata papiksi pukeutuneena paavi Paavali VI:n puukolla, kun tämä oli noussut yksityiskoneesta Manilan lentoasemalla. 21. huhtikuuta vuonna 1971 Mendoza sai vankeustuomion. Hänet vapautettiin ja karkotettiin takaisin Boliviaan.


title: Leopardihai

text: Leopardihai ("Triakis semifasciata") on pienehkö (keskimäärin 1,5 metriä pitkä) hailaji, jota tavataan Tyynessämeressä Pohjois-Amerikan rannikolla hiekka- ja mutapohjaisissa vesissä 6-90 metrin syvyydessä. Se liikkuu pohjan lähistöllä, mutta on aktiivisempi kuin esimerkiksi merienkeli.


title: Leopardihai

text: Leopardihain ruumis on hoikka ja pitkulainen. Selässä ja kyljissä on tummanruskeita laikkuja ja vatsa on valkoinen. Kuono on suhteellisen lyhyt ja sen alla on lyhyet viiksisäikeet.


title: Leopardihai

text: Leopardihai saalistaa kaloja, äyriäisiä, nilviäisiä ja matoja, joita se löytää pohjasta viiksisäikeidensä avulla. Se itse voi joutua jonkin suuremman hailajin, esimerkiksi valkohain ("Carcharodon carcharias") saaliiksi. Leopardihai ei ole ihmiselle vaarallinen.


title: Leopardihai

text: Leopardihai on ovovivipaarinen. Poikaset kuoriutuvat emon mahassa ja syntyvät 10-12 kuukauden kuluttua parittelusta. Kerralla poikasia voi syntyä enintään 33. Synnytysaika on huhti-toukokuussa.


title: Lamoraal van Egmont

text: Lamoraal I graaf van Egmont (myös Egmond) (1522–1568) oli flanderilainen kenraali ja valtiomies, joka vaikutti 1500-luvulla juuri ennen kahdeksankymmenvuotista sotaa. Hän syntyi Alankomaiden rikkaimpiin ja vaikutusvaltaisimpiin kuuluvasta perheestä ja oli äitinsä puolelta Espanjan kuninkaan serkku. Hän peri vuonna 1542 veljensä tiluksen Hollannissa.


title: Lamoraal van Egmont

text: Espanjan armeijan palveluksessa hän voitti ranskalaiset vuosina 1557 ja 1558. Palkkioksi hänet nimitettiin vuonna 1559 Flanderin ja Artoisin valtionhoitajaksi. Yhdessä Vilhelm I Oranialaisen kanssa hän vastusti Espanjan inkvisitiota.


title: Lamoraal van Egmont

text: Filip II lähetti Alban herttuan Fernando Álvarez de Toledon Hollantiin, jolloin Vilhelm pakeni Brysselistä. Egmont ja Philip de Montmorency jäivät kuitenkin kotikaupunkiinsa. Alban herttua pidätytti heidät heti ja asetti syytteeseen maanpetoksesta. Vaikka Egmont pysyi kuninkaalleen uskollisena, hänet tuomittiin ja teloitettiin vuonna 1568.


title: Lamoraal van Egmont

text: Egmontin kreivi on Goethen näytelmän "Egmont" päähenkilö. Ludwig van Beethoven sävelsi näytelmään alkusoiton.


title: Carlsbad

text: Carlsbad voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Paineastia

text: Paineastia on suljettu, kiinteäseinäinen säiliö, jossa säilytetään kaasuja tai nesteitä suuremmassa paineessa kuin ympäristön paine (yleensä ilmanpaine). Tarkemmin paineastia on turvallisuussyistä määritetty erityisessä paineastialainsäädännössä, jossa määrätään myös paineastioiden testauksesta. Suomen paineastialainsäädäntö perustuu EU-direktiiviin (PED, Pressure Equipment Directive).


title: Paineastia

text: Esimerkkejä paineastioista ovat kaasupullot, kuumavesikattilat ja itse asiassa koko painevesiverkosto on myös paineastia. Paineastioita käytetään paljon prosessiteollisuudessa. Ydinvoimaloiden paineastioista on omia säännöksiä. Pienelläkin paine-erolla voi saada aikaan suuria voimia, jos pinta-ala on suuri. Siksi paineastialuokituksissa tarkastellaan tilavuuden ja paineen tuloa (bar*l).


title: Paineastia

text: Yleensä paineastia suunnitellaan standardeissa esitetyillä laskentakaavoilla, jolloin voidaan olla varmoja, että ne läpäisevät testit ja täyttävät direktiivin vaatimukset. Paineastiat suunnitellaan toimimaan tietyissä paine- ja lämpötilarajoissa. Rajojen ylittäminen tai huonosti tehty suunnittelu johtaa merkittäviin turvallisuus riskeihin. Tämän vuoksi paineastioiden suunnittelu ja tarkastus on sidottu lainsäädännöllä ja standardeilla, kuten Yhdysvalloissa ASME (American Society of Mechanical Engineers, The ASME Boiler and Pressure Vessel Code (BPVC)), Euroopassa PED (Pressure Equipment Directive], Japanissa JIS (Japanese Industrial Standard), Kanadassa CSA (Canadian Standards Association) B51 ja muiden luokituslaitosten kansainvlisillä standardeilla kuten Lloyd's, Germanischer Lloyd, Det Norske Veritas, Stoomwezen yms.


title: Paineastia

text: Pallo olisi teoreettisesti optimaalinen muoto paineastialla. Pallomaisia astioita käytetään erityisesti hyvin suurille paineilla tai tilavuuksille. Useimmat paineastiat on tehty teräksesta ja rakenteellisesti niissä on putkimainen keskiosa sekä puolipallon muotoiset päädyt. Putkirakenne ei ole kaikkein edullisin, koska putkiosan vaipan paksuutta kasvattamalla joudutaan lisäämään paineenkestävyyttä. Optimaalisin 1000 litran paineastia 250 bar paineelle putkimaisena olisi 6500 mm pitkä ja halkaisija olisi 450 mm. Kaasupulloissa on käytössä pitkämuoto. Paineastioita valmistettaessa hitsataan päädyt runkoon. Rakenteissa käytetään usein terästä, joka on muokkauslujittunut valssauksessa, mutta hitsaus voi joskus huonontaa materiaalin lujuusominaisuuksia. Tämän vuoksi paineastioissa käytetään erikoisteräksiä, joilla on suuri sitkeys.


title: Paineastia

text: Kaikille muodoille paineastian miminimassa on laskettavissa paineesta ja astian tilavuudesta. Pallomaisen paineastian massa on


Paineastia


title: Paineastia

text:
Missä formula_2 on massa, formula_3 paine, formula_4 tilavuus, formula_5 paineastiamateriaalin tiheys ja formula_6 on materiaalin maksimi sallittu kuormitus.
Muilla kuin pallomaisilla paineastoilla on vakiokerroin suurempi kuin 3/2.


title: Paineastia

text: Ohutseinäisen paineastian seinämän kuormitus on:


title: Paineastia

text:
Missä formula_8 on seinämän kuormitus tai kuormitus säteen suunnassa, "p" on astian ylipaine, "r" on pallon säde ja "t" on seinämän paksuus. Paineastiaa voidaan pitää ohutseinäisenä, jos säde on vähintään 20 kertainen seinämän paksuuteen verrattuna.
Sylinterimäisen ohutseinäisen paineastian kuormitus on:


title: Paineastia

text: Missä formula_8 on kehän kuormitus tai kuormitus säteen suunnassa, formula_12 on kuormitus pituussuunnassa, "p" on ylipaine, "r" on sylinterin säde ja "t" on seinämän paksuus.


title: MAC-10

text: Ingram MAC-10 ("Military Armament Corporation Model 10") on yhdysvaltalainen konepistooli. Gordon B. Ingramin suunnittelema ase tuli markkinoille vuonna 1970. Enimmäkseen prässätystä teräslevystä valmistetun aseessa on niin kutsuttu teleskooppilukko ja terästangosta valmistettu teleskooppiperä. Aseessa on kiinteä, 100 jaardin (91 m) etäisyyteen asetettu tähtäin. Perä poistettuna tai sisääntyönnettynä aseen pituus on vain 269 mm. MAC-10 ei menestynyt kaupallisesti hyvin, vaikka jotkut erikoisjoukot kiinnostuivatkin siitä.


title: MAC-10

text: Aseen suurimmat ongelmat ovat valtava tulinopeus (jopa 1380 laukausta minuutissa) sekä lyhyestä piipusta ja kiinteästä tähtäimestä johtuva epätarkkuus. Samoin sen teleskooppiperä oli aivan liian hento, että sitä olisi voinut käyttää taistelutilanteessa. Valtava tulinopeus merkitsi sitä, että jos ampuja ei ollut tarkkana sarjojen pituudesta, hän saattoi helposti ampua koko lippaallisen kerralla tyhjäksi. Aseen katsottiin olevan riittävän tarkka vain noin 50 jaardin (45 m) etäisyyteen. Aseella on myös voimakas rekyyli, joka johtaa voimakkaaseen piipun kohoamiseen sarjoja ammuttaessa. Näistä syistä USA:n poliisi valitsi MP5:n sarjatuliaseekseen.


title: MAC-10

text: Gordon Ingram kehitti aseesta edelleen pienempikaliiberisen version MAC-11, joka ei sekään menestynyt kaupallisesti, mutta joka on aseharrastajien suosiossa.


title: Japanese Whispers

text: Japanese Whispers: The Cure Singles Nov 82:Nov 83 on The Curen kokoelmalevy, joka julkaistiin 6. joulukuuta 1983. Käytännössä se on singlejen "Let's Go to Bed", "The Walk" ja "The Lovecats" kokoelma. Muut kappaleet ovat singlejen b-puolia. Yksi tällä aikakaudella tehdyistä kappaleista, "Mr. Pink Eyes", jätettiin kokoelmasta pois. Japanese Whispersiä ei tulla uudelleenjulkaisemaan muiden The Cure -levyjen tapaan, sillä sitä ei pidetä oikeana studioalbumina vaan kokoelmana.


title: Intervalli (fysiikka)

text: Intervalli on kahden tapahtuman etäisyys neliulotteisessa aika-avaruudessa. Intervallissa lasketaan niin kahden tapahtuman etäisyys kuin niiden aikavälikin. Suhteellisuusteorian mukaan havaitsija, joka kulkee tietyllä nopeudella v suhteessa tapahtumaan, laskee jonkin tapahtuman etäisyydeksi ja ajaksi eri tuloksen, kuin henkilö, jonka nopeus saman tapahtuman suhteen on 0. Nämä muutokset näkyvät, kun siirrytään havaitsijasta toiseen Lorentzin muunnoksen avulla. Ne eivät kuitenkaan vaikuta intervallin arvoon. Intervalli on aina sama havaitsijan nopeudesta tai paikasta riippumatta. Intervalli s lasketaan alla olevalla kaavalla: tapahtumien etäisyyden r, valonnopeuden c ja tapahtumien aikavälin t avulla.


title: Intervalli (fysiikka)

text:
formula_1
Intervalli ei ole normaali etäisyyden arvo kuin esimerkiksi metri, koska se voi saada myös negatiivisia arvoja. Intervalli on yksi toimiva tapa todistaa Lorentzin muunnoksen kaavat oikeiksi, koska intervalli ei muutu, kun siirrytään näiden avulla koordinaatistosta (havaitsijasta) toiseen.


title: Anton Soini

text: Anton Johan Soini (oikea etunimi Antti, sukunimi vuoteen 1912 "Kyyriäinen"; 9. joulukuuta 1888 Iisalmi – 29. huhtikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.


title: Anton Soini

text: Soini aloitti uransa Iisalmen teatterissa muun muassa Kalle Viherpuun kanssa. Myöhemmin hän työskenteli muun muassa Helsingin Työväen Teatterissa ja Helsingin Kansanteatterissa ja toimi muun muassa Sörnäisten Työväen Näyttämön ja Vaasan Työväen Teatterin johtajana. Soini esiintyi paljon teatterissa ja elokuvissa. Hänet tunnettiin usein kasvojensa avulla. Soini oli sivuroolien erikoismies, ja teki sivurooleja paljon varsinkin Pekka Puupää -elokuvissa ja Niskavuori-elokuvissa.


title: Anton Soini

text: Hänen suurimmat roolinsa olivat vaskiseppä Grönberg kadonneessa elokuvassa "Tee työ ja opi pelaamaan" (1936) ja Pietolan isäntä vuoden 1951 "Tukkijoella"-elokuvassa.


title: Anton Soini

text: Anton Soini oli naimisissa Hilma Mäkeläisen kanssa vuosina 1924–1936. Avioliitosta syntyi kolme lasta: Armas (1924–1924), Maire (s. 1925) ja Aimo (s. 1929).


title: Lowen oireyhtymä

text: Lowen oireyhtymä on X-kromosomin kautta resessiivisesti periytyvä perinnöllinen sairaus, joka johtaa näkö- ja kehitysvammaisuuteen. Lisäksi siihen kuuluu munuaisvaurio ja luustovikoja, monesti myös kouristuksia. Sairautta esiintyy ainoastaan pojilla.


title: Lowen oireyhtymä

text: Lowen oireyhtymä on hyvin harvinainen – se kuvattiin ensimmäistä kertaa 1950-luvulla Bostonissa, ja nykyisin on todettu viitisenkymmentä tapausta. Lowen oireyhtymää sairastavilla esiintyy puhekykyyn liittyviä ongelmia, ja silmäoireet (glaukooma yms) ja sokeus ilmenevät usein myöhemmällä lapsuusiällä.


title: Lowen oireyhtymä

text: Lowen oireyhtymästä kärsivät ovat yleensä keskitasoisesti/vaikeasti kehitysvammaisia. Sairauden ennuste ei ole kovin hyvä, sillä sen komplikaatiot saattavat johtaa kuolemaan jo varhaisella iällä. Muutoin elinajanodote on 30–40 vuoden paikkeilla.


title: Lowen oireyhtymä

text: Lowen oireyhtymään ei ole olemassa parantavaa hoitoa. Sairauden aiheuttava geenivirhe löydettiin vuonna 1992.


title: Seung-Hui Cho

text: Seung-Hui Cho, tunnettu myös nimellä Cho Seung-Hui (korealainen järjestys) ja Seung Cho () (18. tammikuuta 1984 Seoul, Etelä-Korea – 16. huhtikuuta 2007 Blacksburg, Virginia, Yhdysvallat) oli korealaisopiskelija, joka tappoi 16. huhtikuuta 2007 32 opiskelijaa ja lopulta itsensä Virginia Techin verilöylyssä Virginia Polytechnic Institute and State Universityssä.


title: Seung-Hui Cho

text: Cho oli muuttanut vuonna 1992 kahdeksanvuotiaana Yhdysvaltoihin perheensä kanssa. He asettuivat Centrevilleen. Cho opiskeli englantia Virginia Techissa, mutta kertoi muun muassa huonetoverilleen opiskelevansa kauppatieteitä.


title: Seung-Hui Cho

text: Ampumavälikohtaus on pahin oppilaitoksessa tapahtunut ampumalla tehty joukkosurma Yhdysvaltain historiassa. Cholla oli aseistuksenaan kaksi pistoolia ja runsaasti ammuksia. Cho oli eteläkorealainen, jolla oli pysyvä oleskelulupa Yhdysvalloissa.


title: Seung-Hui Cho

text: Cho jätti huoneeseensa pitkän jäähyväisviestin, jossa hän haukkui kampuksen opiskelijoita "rikkaiksi pennuiksi", "petkuttajiksi" ja "irstailijoiksi". Opiskelijatoverit ja opettajat ovat kuvailleet Chota hiljaiseksi ja omissa oloissaan viihtyneeksi. Chon on kerrottu myös kirjoittaneen "karmivia ja groteskeja" tuotoksia. Eräät amerikkalaiset psykiatrian asiantuntijat ovat vahvasti epäilleet Chon olleen teot tehdessään vakavasti psyykkisesti sairas (psykoottinen, paranoidi ja grandioosi). Lukioaikaisten koulutovereiden mukaan Cho oli koulukiusattu. Westfieldissä lukiota käynyt Cho oli ujon oloinen ja hiljainen. Häntä pilkattiin hänen puhetavastaan. Cho kuitenkin kärsi valikoivasta puhumattomuudesta.


title: Seung-Hui Cho

text: Tiedotusvälineet käyttivät aluksi nimeä hänen kansalaisuutensa perusteella korealaisittain "Cho Seung-hui", jossa sukunimi tulee ensin. Länsimainen versio, jota hän itse käytti ja mikä oli myös hänen opintorekisterissään ja ajokortissaan on "Seung-Hui Cho". Hänen perheensä on vahvistanut myös jälkimmäisen oikeaksi. "Seung Cho" -nimeä hän käytti kirjoittamiensa näytelmien "Richard McBeef" ja "Mr. Brownstone" yhteydessä.


title: Spede-Yhtiöt

text: Spede-Yhtiöt oli suomalainen Spede Pasasen perustama ja johtama elokuvia ja televisio-ohjelmia tuottava yritys. Spede-Yhtiöt on myyty MTV Oy:lle.


title: Spede-Yhtiöt

text: Speden muut firmat "Elokuvatuotanto Spede Pasanen", "Hupi-Klubi Oy", "Filmituotanto Spede Pasanen Oy", "Spede-Production Oy", "Amusement Films Oy", "Funny-Films Oy", "Spede-Video Oy", "Spede-Team Oy" ja "Spede-Studio Oy" ovat myös sulautuneet MTV Oy:öön. Samassa kaupassa MTV Oy sai myös kaikki esitys- ja levitysoikeudet Speden elokuviin ja tv-ohjelmiin. Kauppojen yhteydessä MTV Oy:n omistukseen siirtyi myös mm. suksiveneitä ja hevosia.


title: Spede-Yhtiöt

text: Kaikkia Speden tuotantoyhtiöitä on kutsuttu yleisesti yhdellä nimellä "Spede-Yhtiöt".


title: Spede-Yhtiöt

text: MTV3:n vuonna 1995 uudelleen perustama Funny-Films Oy myytiin Oy Filmiteollisuus Fine Ab:lle vuonna 2002.


title: James Ewing

text: James Ewing (25. joulukuuta 1866 – 16. toukokuuta 1943) oli yhdysvaltalainen onkologi ja patologi, jonka mukaan on nimetty Ewingin sarkooma.


title: James Ewing

text: Ewing syntyi Pittsburghissa, opiskeli Columbian yliopistossa ja toimi patologian professorina Cornellin yliopistossa. Hänestä kehittyi huomattava onkologi, ja hän oli mukana perustamassa American Association for Cancer Research -syöpäjärjestöä.


title: James Ewing

text: James Ewing kuvasi 1920-luvulla itsensä mukaan nimetyn luusyövän. Hän meni vuonna 1900 naimisiin Catherine Halstedin kanssa. Parilla oli vuonna 1902 syntynyt poika, mutta avioliitto päättyi vaimon kuolemaan 1903.


title: James Ewing

text: Ewing julkaisi teoksen "Neoplastic Diseases" vuonna 1919. Hän menehtyi virtsarakon syöpään New Yorkissa 1943.


title: Götan kanava

text: Götan kanava () on kanava Ruotsissa. Pohjanmeren Itämereen yhdistävä 614 kilometriä pitkä vesiväylä kulkee Ruotsin poikki. Reitti nousee Pohjanmerestä Götajokea Vänerniin, josta se kulkee kanavassa läpi Vätterniin ja edelleen Itämereen. Varsinainen kanava on 190,5 kilometriä pitkä. Kanavaa rakennettiin yli 20 vuotta ja se valmistui vuonna 1832. Sen suunnittelusta vastasi ruotsalainen valtiomies Baltzar von Platen ja rakentamista johti skotlantilainen insinööri Thomas Telford. Kanavan sulut mahdollistavat enimmillään 32 m pitkien, 7 m leveiden ja syväykseltään 2,8 m alusten liikennöinnin. Götajoen osuus on osittain valtamerilaivoille sopimaton.


title: Götan kanava

text: Ensimmäiset suunnitelmat kanavasta kerrotaan lähteneen vuonna 1516 Linköpingin piispan Hans Braskin kirjoituksista. Kesti kuitenkin vuosisatoja, ennen kuin saksalaissyntyinen, Ruotsin laivaston upseeri, Baltzar von Platen ryhtyi toteuttamaan suunnitelmia käytännössä. Hän sai projektille taloudellisen ja poliittisen tuen. Suurimman tukijan hän sai juuri vihitystä kuninkaasta Kaarle XIII:sta, jonka mukaan kanava olisi erinomainen osoitus modernista Ruotsista.


title: Götan kanava

text:
Projekti aloitettiin virallisesti 11. huhtikuuta 1810. Sen budjetti oli 24 miljoonaa riikintaaleria.
Kanavan rakentaminen oli kyseisen ajan yksi suurimmista yksittäisistä rakennusprojekteista. Sen toteuttamiseen kului 22 vuotta ja 58 000 työläistä osallistui sen rakentamiseen. Skotlantilainen Thomas Telford kehitti yksityiskohtaisen suunnitelman kanavan suluista. Hän matkusti Ruotsiin 1810 ohjaamaan rakennusprojektia.


title: Götan kanava

text: Götan kanava avattiin virallisesti 26. syyskuuta 1832. Von Platen menehtyi kaksi vuotta aikaisemmin, eikä koskaan nähnyt valmista kanavaa. Kanavasta ei koskaan tullut kaupallista menestystä, sillä Ruotsin rautatiejärjestelmä oli kehittynyt valtavasti, eikä sitä tarvinnut kanavan tapaan sulkea talven ajaksi.


title: Götan kanava

text: Ruotsalaiset valitsivat kanavan Ruotsin "seitsemästä ihmeestä" suurimmaksi Aftonbladet-lehden äänestyksessä 2007. Osia kanavasta käytetään edelleen rahdin kuljetukseen, mutta pääasiallinen käyttötarkoitus on huvialusliikenteessä.


title: Kusessa

text:
Kusessa on suomalaisen rock-muusikon Veltto Virtasen vuonna 1976 julkaistu debyyttialbumi sooloartistina. Levyn koko nimi on Kusessa eli tarinoita kehityskaudelta koirasta kissaan, ja se julkaistiin "Veltto V." -nimellä.
Albumista julkaistiin re-masteroitu CD-painos vuonna 2007.
CD:n bonuskappaleet (demoja suunnitellulle Kusessa II -LP:lle)


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Balkanilla taisteltiin toisessa maailmansodassa vuodesta 1940 huhtikuuhun 1944. Vuonna 1940 akselivallat eli Saksa ja Italia sekä Unkari, Romania ja Bulgaria hyökkäsivät Jugoslaviaan ja Kreikkaan. Alueen miehittäminen sitoi paljon saksalaisia joukkoja, mitä on pidetty osasyynä Saksan tappioon. Marraskuussa 1944 Neuvostoliiton puna-armeija pakotti akselivaltojen joukot perääntymään alueelta.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Ottomaanien ja Itävalta-Unkarin valtakuntien hajottua ensimmäisen maailmansodan päätyttyä albaanit etsivät tukea itsenäisyydelleen Italian kuningaskunnalta. Vuonna 1919 Albanian valtion olemassaolo vahvistettiin Pariisin rauhansopimuksessa Yhdysvaltain presidentin Woodrow Wilsonin vastustettua alueen jakamista naapurivaltioiden kesken.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Benito Mussolinin astuttua valtaan Italia pyrki jälleen vuodesta 1925 alkaen hallinnoimaan aluetta. Albaniasta tuli 1928 kuningaskunta, jonka ensimmäisenä hallitsijana oli klaanijohtaja ja entinen pääministeri nimellä Zog I. Hallitsija ei kuitenkaan kyennyt estämään Italiaa puuttumasta maan sisäpolitiikkaan. Italian joukot valloittivat 7. huhtikuuta 1939 Albanian liittäen alueen Italian maakunnaksi.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Italia hyökkäsi 28. lokakuuta 1940 Kreikkaan. Hyökkäys ei edennyt toivotulla tavalla ja kreikkalaisjoukkojen vastahyökkäys työnsi hyökkääjät takaisin Albaniaan, jossa italialaiset kaivautuivat puolustukseen halliten vain kahta kolmasosaa Albaniasta. Seuraavan maaliskuussa 1941 tehdyn hyökkäyksen tultua torjutuksi Italian hallitus pyysi Saksalta apua.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Jugoslavia liittyi kolmen vallan sopimukseen 25. maaliskuuta ja kenraali Simovic teki 27. maaliskuuta sotilasvallankaappauksen ottaen vallan. Saman päivän iltana Adolf Hitler allekirjoitti yleisohjeensa numero 25, jonka ensimmäisessä kohdassa todettiin poliittisen tilanteen muutos Balkanilla ja Jugoslavia määriteltiin viholliseksi. Hyökkäykseen tarvittavien joukkojen ja materiaalin kokoaminen siirsi samalla operaatio Barbarossan aloittamisen toukokuulta kesäkuulle. Hyökkäys Jugoslaviaan alkoi 6. huhtikuuta 1941 ja se päättyi ehdottomaan antautumiseen 17. huhtikuuta. Hyökänneet Saksan, Italian, Unkarin ja Bulgarian joukot miehittivät maan ja lakkauttivat Jugoslavian kuningaskunnan. Yhdistämällä Bosnia-Herzegovinaan alueita Kroatiasta ja Sremista perustivat Saksa ja Italia itsenäinen Kroatian valtion ("Nezavisna Država Hrvatska", NDH). Kroatiaa hallitsivat kiihkokansalliset kroaatit Ante Pavelićin johdolla, ja maassa vainottiin serbejä. Saksa muodosti osasta Serbian kuningaskuntaa ja Banatin alueesta miehittämänsä sotilashallinnon alaisen Serbian territorion. Saksan valvomille alueille perustettiin Kansallisen pelastuksen rintaman Milan Nedicin johtama nukkehallinto. Italia perusti Montenegrosta valvomansa itsenäisen valtion, vaikka se oli kuningaskunta ruhtinas Mikael (Spoleton herttua Aymond) ei koskaan vastaanottanut kruunua.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Hitler aloitti Kreikan valtauksen suunnittelun marraskuussa 1940 Britannian miehitettyä Kreetan ja Lemnoksen. Hän antoi 13. joulukuuta määräyksen maaliskuussa 1941 toteutettavasta operaatiosta (). Operaation tavoitteeksi oli määritetty lentotukikohtien, joilta kyettäisiin toimimaan Romanian öljykentille, käytön estäminen liittoutuneilta.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Saksan joukot aloittivat hyökkäyksen 6. huhtikuuta 1941 saman aikaisesti Jugoslaviaan tehdyn hyökkäyksen kanssa. Jugoslavian puolustuksen romahtaminen mahdollisti lisävoimien siirtämisen Pohjois-Kreikkaan. Kreikkalaisten Metaxas-linja kierrettiin ja Kreikan tueksi siirrettyjen brittijoukkojen avusta huolimatta saksalaisjoukot etenivät Etelä-Kreikkaan. Taistelu Kreikasta päättyi saksalaisten edettyä Ateenaan ja vallattua Peloponnesoksen. Noin 40 000 liittoutuneiden sotilasta evakuoitiin Kreetalle.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Bulgarian hallitus pysyi Balkanin taisteluiden alettua 6. huhtikuuta passiivisena, vaikka se virallisesti olikin akselivaltojen liittolainen. Saksan, Italian ja Unkarin joukkojen hyökättyä Jugoslaviaan ja Kreikkaan Bulgarian joukot pidättäytyivät sotatoimista, kunnes 20. huhtikuuta aloitti joukkojen siirrot Kreikkaan pyrkien palauttamaan ensimmäisessä maailmansodassa menettämänsä Traakian hallintaansa ja samalla saamaan yhteyden Egeanmerelle. Bulgarian joukot myös miehittivät Makedonian itäosat sekä suuren osan Serbian itäosista. Niin sanottu Vardar Banovinan alue jaettiin lopulta Italian ja Bulgarian kesken.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Saksan laskuvarjojoukot aloittivat 20. toukokuuta hyökkäyksen Kreetan pohjoisrannikon lentotukikohtiin () miehittääkseen saaren. Hyökänneet joukot kohtasivat kovaa vastarintaa, mutta lopulta puolustajat pakotettiin vetäytymään. Britannian hallitus määräsi 27. toukokuuta saaren evakuoinnin aloitettavaksi ja saarelle jääneet joukot antautuivat 1. kesäkuuta.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Kesäkuun alussa 1941 Albania, Jugoslavia ja Kreikka olivat akselivaltojen hallussa. Kreikka oli kolmen maan valvoma ja Jugoslavia lakkautettiin ja sen osista muodostettiin miehittäjien hallinnoimia valtioita. Saksa sai merkittävän strategisen edun päästessään Välimerelle. Liittoutuneet pelkäsivät Kreikan ja erityisesti Kreetan käyttöä hyökkäyksen jatkamiseksi Egyptiin tai Kyprokselle. Saksa kuitenkin luopui suunnitelmasta aloitettuaan hyökkäyksen Neuvostoliittoon (operaatio Barbarossa) 22. kesäkuuta.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Sodan loppuun saakka alueen vastarintaliikkeet kävivät sotaa miehittäjiä vastaan, mikä pakotti pitämään alueella vahvoja tukikohtia ja estäen joukkojen siirrot muille rintamille. Erityisesti vuoden 1943 jälkeen Jugoslaviassa pelko liittoutuneiden maihinnoususta ja vastarintaliikkeen kannatuksen kasvu pakotti koviin otteisiin vastarintaliikkeen toiminnan rajoittamiseksi ja alueelle sijoitettiin muun muassa vuoristojääkäreitä.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Vuonna 1943 Italian antauduttua ja liityttyä liittoutuneisiin kävivät Saksa ja Britannia kilpajuoksun Italialle kuuluneen strategisesti merkittävän Dodekanesian miehittämisestä. Saksalaisjoukot riisuivat Rodoksen varuskunnat aseista, mutta britit miehittivät Samoksen, Leroksen ja Kosin. Saksa aloitti ilmavoimien tukeman maihinnousun saarille ja karkottivat liittoutuneet.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Italian antauduttua Saksa valtasi Italian miehittämät alueet Balkanilla syyskuussa 1943. Saksa vetäytyi Albaniasta ja Kreetalta seuraavana vuonna, mutta Jugoslavia vapautui kokonaisuudessaan vasta sodan päätyttyä 1945.


title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Neuvostoliitto jäi useaksi vuodeksi miehittämään Romaniaa, Unkaria ja Bulgariaa, sulkien ne siten nk. rautaesiripun taakse. Myös Jugoslaviassa ja sen vaikutuspiiriin kuuluneessa Albaniassa kommunistit nousivat valtaan, mutta maa valitsi pian liittoutumattomuuden. Kreikassa puolestaan syttyi miehittäjien vetäydyttyä sisällissota suuria maa-alueita hallinnoineiden kommunistien ja sotaa edeltänyttä hallintoa edustaneiden kansallismielisten välillä. Useita vuosia kestänyt sisällissota päättyi Yhdistyneen kuningaskunnan tukemien kansallismielisten joukkojen voittoon syksyllä 1949.


title: Kouvolan kaupungintalo

text: Kouvolan kaupungintalo on Kouvolan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen kokoontumispaikka. Se sijaitsee Kouvolan keskustassa.


title: Kouvolan kaupungintalo

text: Kouvolan kaupungintalo on Juha Leiviskän ja Bertel Saarnion suunnittelema; se edustaa tyylisuunnaltaan modernismia. Rakennus valmistui vuonna 1969, ja sitä pidetään Juha Leiviskän läpimurtotyönä. Rakennuksen julkisivut olivat alun perin marmoria, mutta 2000-luvun alussa tehdyn julkisivukorjauksen jälkeen sen seiniä on verhonnut marmoria kestävämpi portugalilainen graniitti.


title: Kouvolan kaupungintalo

text: Kaupungintaloa pidetään merkittävänä uudehkon suomalaisen arkkitehtuurin teoksena, ja Suomen DOCOMOMO-työryhmä on lisännyt sen ylläpitämäänsä merkittävien arkkitehtuuri- ja ympäristökohteiden valikoimaan. Vuonna 2017 Kouvolan kaupungintalo valittiin Iltalehden lukijaäänestyksessä Suomen komeimmaksi kaupungintaloksi.


title: Kouvolan kaupungintalo

text: Kaupungintalon juhlasali on yksi Kymi Sinfoniettan kotisaleista. Kellotornin kellosävelmän on säveltänyt Tauno Marttinen.


title: Leon Neil Cooper

text: Leon Neil Cooper (s. 28. tammikuuta 1930) on yhdysvaltalainen fyysikko. Hän sai vuoden 1972 Nobelin fysiikanpalkinnon yhdessä John Bardeenin ja John Robert Schriefferin kanssa suprajohtavuuden perusteoriasta, jota kutsutaan heidän mukaansa BCS-teoriaksi.


title: Leon Neil Cooper

text: Cooper on professorina Brownin yliopistossa Rhode Islandin Providencessä, Yhdysvalloissa. Hän on työskennellyt myös CERNissä.


title: Suhteellisuusperiaate

text: Suhteellisuusperiaate on fysikaalinen periaate, jonka mukaan fysiikan lait ovat samat kaikissa inertiaalijärjestelmissä eli tasaisessa liikkeessä olevissa koordinaatistoissa, toisin sanoen tasaisessa liikkeessä oleville havaitsijoille. Periaatteen mukaan millään kokeella ei voida osoittaa, onko havaitsija levossa vai tasaisessa liikkeessä.


title: Suhteellisuusperiaate

text: Suhteellisuusperiaate tunnettiin mekaniikan ilmiöitä koskevana jo klassisessa fysiikassa. Sähkömagneettisten ja optisten ilmiöiden osalta asia oli kuitenkin toisin. Klassisen fysiikan mukaan esimerkiksi kaksi levossa olevaa sähkövarausta vaikuttavat toisiinsa vain sähköstaattisilla voimilla, mutta liikkeessä olevat lisäksi sähkömagneettisilla voimilla, vaikka molemmat liikkuisivat samalla nopeudella samaan suuntaan. Lisäksi valon oletettiin liikkuvan eetterissä vakionopeudella kaikkiin suuntiin, mutta tästä katsottiin seuraavan, että jos havaitsija on liikkeessä, hänen suhteensa valo etenee eri suuntiin eri nopeudella.


title: Suhteellisuusperiaate

text: Albert Einstein oletti kuitenkin erityisessä suhteellisuusteoriassaan, että suhteellisuusperiaate koskee myös sähkömagneetismin ja optiikan lakeja. Se muodostaa toisen olennaisen postulaatin, josta Einstein johti teoriansa teoreemat. Suhteellisuusperiaatteen mukaan fysiikan lait ovat kaikkialla samanlaiset paikasta tai nopeudesta huolimatta. Ei ole olemassa mitään absoluuttista nopeutta tai asiaa, jonka suhteen liike voitaisiin laskea. Niinpä liike on aina suhteessa johonkin. Erityisesti valon nopeus on vakio myös liikkuvien koordinaatistojen suhteen. Tämä on kuitenkin mahdollista vain, jos aika ei ole sama kaikille, toisin kuin oli aikaisemmin oletettu.


title: Suhteellisuusperiaate

text: Kuvitellaan esimerkiksi juna, jonka sisällä on täysin eristetty laboratorio ikkunattomassa vaununosastossa. Juna kulkee niin tasaisilla raiteilla, ettei sisällä tunnu tärinää, ja raiteet kulkevat suoraan niin, että sisällä ei voi tuntea kääntymisestä aiheutuvia voimia. Jo klassisesta fysiikasta seuraa, ettei tällöin voida mekaanisten ilmiöiden avulla suoranaisesti havaita junan liikettä. Jos sen sijaan juna on kiihtyvässä liikkeessä, se voidaan kyllä havaita; siitä aiheutuvat hitausvoimat voivat esimerkiksi saada pöydällä olevat kevyet esineet liikahtamaan pöydän suhteen. Klassisen fysiikan mukaan junan tasainen liikekin olisi silti periaatteessa osoitettavissa esimerkiksi mittaamalla sen sisällä tarkasti valon nopeus eri suuntiin, mutta suhteellisuusteorian mukaan se ei käy päinsä edes siten.


title: Jonas Meukens

text: Jonas "Nas" Meukens (synt. 15. joulukuuta 1989) on belgialaisen punkrock-yhtye X!nksin laulaja ja kitaristi. Hänen esikuviaan musiikissa ovat mm. Blink 182, Janez Detz, NoFx ja Heideroosjes. Hän on yhtyeen rumpalin Niels Meukensin kaksi vuotta vanhempi veli.


title: Ricardo Prado

text: Ricardo Prado (s. 3. tammikuuta 1965 Andradina) on entinen brasilialainen uimari, joka voitti olympiahopeaa 400 metrin sekauinnissa Los Angelesissa 1984. 8. elokuuta 1982 Prado ui Ecuadorin Guayaquilissa 400 metrin sekauinnin uudeksi maailmanennätykseksi 4.19,78. Se oli voimassa toukokuuhun 1984, jolloin Jens-Peter Brendt rikkoi sen.


title: Nights in White Satin

text: Nights in White Satin on The Moody Blues -yhtyeen kappale, joka ilmestyi ensimmäistä kertaa vuonna 1967 "Days of Future Passed" -albumilla. Kappale ei ensi alkuun saanut kovin suurta suosiota, koska se oli kestoltaan sen ajan tyyliin epätavallisen pitkä (7 min 38 s). Kappale julkaistiin kuitenkin uudestaan vuonna 1972, jolloin se sai suuremman suosion, koska ihmiset olivat tottuneet pidempiin kappaleisiin. Se nousi Yhdysvalloissa toiselle sijalle singlelistalla ja myi kultaa. Britanniassa suosio oli vähäisempää ja singlen korkeimmaksi sijoitukseksi jäi yhdeksäs sija.


title: Nights in White Satin

text: Kappale on yhtyeen kitaristi-laulaja Justin Haywardin 19-vuotiaana kirjoittama. Nimen kappale sai Haywardin kaverilta saamastaan lahjasta. Kappale itsessään kertoo kaihoisasta rakkaudesta.


title: Nights in White Satin

text: Kappaleen lopussa oleva runo on yhtyeen rumpalin kirjoittama ja kosketinsoittajan lukema. Runon nimi on "Late Lament". Kappaleesta on kaksi lyhyempää versiota, joista kummastakin on poistettu orkesteri ja runo-osuus.


title: Surtees

text: Surtees oli entisen Formula 1 -kuljettaja John Surteesin perustama talli, joka kilpaili F1:ssä kausina 1970–1978.


title: Surtees

text: Aluksi Surtees itse ajoi tallissa, ja ensimmäiset autot hän osti McLarenilta ennen kuin kauden puolivälissä valmistui ensimmäinen Surtees-auto. Talli ponnisteli F1:ssä yhdeksän kautta, ja 118 Grand Prix’stä paras sijoitus oli Mike Hailwoodin toinen sija Italian GP:ssä 1972. John Surtees ei ollut yhtä lahjakas tallipäällikkö, mikä repi tallin ilmapiiriä koko sen olemassaolon ajan.


title: Surtees

text: AAW Racing Team osti 1972 Surteesilta auton (Surtees TS16), jolla Leo Kinnunen koetti menestyä F1:ssä. Auto oli kuitenkin kilpailukyvytön, valmistettu käytetyistä osista, ja Kinnunen pääsi sillä mukaan vain yhteen lähtöön.


title: Surtees

text: Vuonna 1978 Surtees lopetti tallinsa toiminnan kyllästyneenä jatkuviin epäonnistumisiin.


title: Rooman ryöstö (1527)

text: Rooman ryöstö (ital. "Sacco di Roma") tapahtui vuonna 1527 italialaissotien aikana, kun Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle V:n armeija valtasi Rooman taistellessaan Cognacin liigaa (Venetsia, Ranska ja paavi) vastaan.


title: Rooman ryöstö (1527)

text: Tapahtumaketju alkoi, kun Bourbonin herttua Charles de Bourbon, joka oli loikannut Ranskan puolelta keisarin palvelukseen, saapui armeijoineen Rooman muurien ulkopuolelle 5. toukokuuta 1527. Armeija oli huonosti huollettu, nälkäinen, kuriltaan huono ja palkat olivat maksamatta. Herttua päätti koettaa rynnäkköä kaupungin valtaamiseksi, sillä armeijan kunto ei ollut hyvä pitkään piiritykseen.


title: Rooman ryöstö (1527)

text: Toukokuun kuudentena, ennen aamunkoittoa, keisarillinen armeija aloitti hyökkäyksen muureja vastaan. Epäonnisen herttua Kaarlen surmasi heti aluksi hakapyssyn ammus. Aamusumun suojissa espanjalaiset sotilaat löysivät huonosti teljetyn kellariluukun, josta jotkut pääsivät kaupungin muurien sisäpuolelle. Toinen ryhmä sotilaita pääsi sisään alhaalla muurissa olevan ampuma-aukon kautta. Pian Rooman puolustajat huomasivat, että kaupungissa oli vihollisia, ja sillat Tiberin yli täyttyivät nopeasti pakenijoista. Hyökkäyksen johtaja Charles de Bourbon sai muskettikuulasta osuman päähänsä ja kuoli. Keisarillinen armeija mursi siitä huolimatta vielä yhden kaupunginporteista ja lisää sotilaita pääsi kaupunkiin. Iltapäivällä hyökkääjät saivat haltuunsa yhden Tiberin silloista ja hallitsemattomat sotilaat alkoivat ryöstää Roomaa.


title: Rooman ryöstö (1527)

text: Rooman ryöstö jatkui viikkoja. Ilman johtajaa olleet katoliset espanjalaiset ja luterilaiset saksalaiset landsknechtit ryöstivät ja häpäisivät palatsit, kirkot ja varastot. Kaupungin asukkaita raiskattiin, kidutettiin ja heiltä vaadittiin lunnaita. Jotkut saksalaisista kirjoittivat freskoihin lausetta "Eläköön paavi Luther!" ja ammuskelivat hakapyssyillään krusifiksejä. Läpi Euroopan levisi tarinoita huorista pukeutuneina pappien kaapuihin.


title: Rooman ryöstö (1527)

text: Paavi Klemens VII pakeni Castel Sant'Angeloon ja jäi sinne keisarillisten vangiksi puolen vuoden ajaksi. Rooman ryöstö oli nöyryytys ja katastrofi myös keisari Kaarlelle, kun suhteet muihin maihin huononivat. Paavi Klemens ja Kaarle tekivät lopulta sopimuksen: keisarin armeija auttaisi paavia valtaamaan takaisin Firenzen, joka oli Rooman ryöstön aikana noussut kapinaan paavia vastaan. Paavi taas puolestaan osallistuisi Kaarlen kruunajaisiin ja kruunaisi hänet muodollisesti keisariksi ja näin Kaarle saisi takaisin osan arvovallastaan.


title: Ronkpukki

text: Ronkpukki on suomalaisen rockmuusikko Veltto Virtasen vuonna 1978 julkaistu toinen sooloalbumi. Se on kokoelma Velton Love Recordsille tehdyistä singleistä ja "Puskii!"-EP:stä sekä kahdesta Virtanen-yhtyeen singlekappaleesta (”Neiti Nopea” ja ”Temppu”). Albumista julkaistiin remasteroitu CD-painos vuonna 2007. CD-versiota on täydennetty demoilla sekä kolmen kappaleen Härmärock-livellä vuodelta 1979.


title: John Robert Schrieffer

text: John Robert Schrieffer (s. 31. toukokuuta 1931) on yhdysvaltalainen fyysikko. Schrieffer sai yhdessä John Bardeenin ja Leon Cooperin kanssa Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1972 BCS-teorian kehittämisestä.


title: John Robert Schrieffer

text: Schrieffer syntyi Oak Parkissa, Illinoisissa, vuonna 1931. Perhe muutti kuitenkin yhdeksän vuoden kuluttua Manhassetiin, New Yorkiin, ja vuonna 1947 edelleen Eustisiin, Floridaan. Floridassa hänen perheensä alkoi työskennellä aktiivisesti sitrushedelmien parissa. Floridassa Schrieffer innostui mm. radioamatööriharrasteesta. Tämä antoi kipinän kiinnostukseen sähkötekniikkaa kohtaan.


title: John Robert Schrieffer

text: Schrieffer aloitti opiskelun MIT:ssä vuonna 1949, jossa hän aloitti sähkötekniikan opiskelun. Pian hän kuitenkin vaihtoi pääaineen fysiikkaan.


title: Juolua

text: Juolua on lampi tai järvi, joka on muodostunut joen tai muun virran mutkasta, kun meanderointi on vähitellen aiheuttanut sen joutumisen erilleen. Siitä käytetään syntytapansa aiheuttaman, usein makkaramaisen muotonsa takia usein myös nimitystä makkarajärvi.


title: Juolua

text: Maalajin ollessa sopiva joen meanderointi tasaisessa maastossa tai jokilaakson tasaisella pohjalla on runsasta. Hitaasti virtaava vesi aiheuttaa sedimentoitumista mutkan kuperalla laidalla. Vastaavasti tapahtuu eroosiota koveralla laidalla, missä virtaus on nopeinta. Ilmiöiden jatkuessa kahden lähekkäisen mutkan koverat rannat alkavat lähetä toisiaan. Lopulta rantojen välinen kannas murtuu. Tällöin puhkeaa uusi, suorempi uoma, ja aiemmasta tulee pudas. Kun sedimentoituminen lopulta erottaa putaan kokonaan virrasta, syntyy juolua.


title: Hart Racing Engines

text: Brian Hart Ltd. (myös Hart Racing Engines tai Hart) oli moottorien valmistaja Formula 1:ssä. Hartin moottoreita oli yhteensä 368:ssa autossa, ja niitä oli mukana yhteensä 157:ssä Grand Prix’ssä.


title: Hart Racing Engines

text: Brittiläinen Brian Hart perusti yrityksen 1969, ja ryhtyi valmistamaan kilpa-autojen moottoreita kaikille kilpaluokille. Moottoreiden kultakausi oli ns. turboaikana, jolloin Toleman käytti Hartin turbomoottoria F1:ssä.


title: Hart Racing Engines

text: Turboahdettujen moottoreiden kieltämisen jälkeen Formula 1:ssä Hart alkoi mennä alamäkeä. Jordanin käyttäessä Hartin moottoreita kausina 1993−1994 se vielä menestyi, mutta sen jälkeen se ei enää pysynyt muiden moottorivalmistajien kehitysvauhdissa mukana ja jäi rahoitusvaikeuksissa olevien tallien moottoriksi.


title: Hart Racing Engines

text: Tom Walkinshaw Racing osti Brian Hart Ltd:n ja liitti sen Arrowsiin. Talli ei menestynyt mainittavasti Mika Salon neljättä sijaa Monacon GP:ssä 1998 lukuun ottamatta, ja Brian Hart jätti tallin 1999.


title: Hart Racing Engines

text: TWR meni konkurssiin 2002 lopettaen niin Arrowsin kuin Hartinkin toiminnan. Hart itse kuoli vuonna 2014.


title: Otteita Tuomari Nurmion laulukirjasta

text: Otteita Tuomari Nurmion laulukirjasta on Sielun Veljien 24. tammikuuta 2007 julkaistu albumi, joka sisältää versioita Tuomari Nurmion kappaleista. Vuonna 1990 äänitetty materiaali saatiin vihdoin vuonna 2007 albumiksi Jukka Orman tuottamana ja hänen Roni Martinin kanssa miksaamana ja uudelleenmasteroimana. Joitain levyn kappaleista on julkaistu kokoelmalevyillä varhaisempina miksauksina.


title: Ria Kataja

text: Ria Kataja (s. 15. lokakuuta 1975 Tampere) on suomalainen näyttelijä ja saunaterapeutti. Kataja näytteli yhden päärooleista elokuvassa "Musta jää". Hänet tunnetaan myös draamasarjasta "Taivaan tulet", jossa hän esitti Rauni Viherkoskea, sekä sketsisarjoista "Paristo", jota hän myös käsikirjoitti, "Ketonen & Myllyrinne," sekä "Vedetään hatusta". Kataja näytteli myös draamasarjassa "Kotikatu" vuosina 2000 ja 2003–2012.


title: Ria Kataja

text: Kataja oli naimisissa näyttelijä Tommi Erosen kanssa ja heillä on kaksi lasta. He erosivat vuonna 2012. Tammikuussa 2015 Kataja sai pojan tanssija-koreografi Panu Varstalan kanssa. He avioituivat saman vuoden helmikuussa ja asuvat Porvoossa.


title: Paris (The Cure)

text: Paris on englantilaisen rock-yhtye The Curen livealbumi, joka ilmestyi vuonna 1993. Se on livekokoelma kappaleista, joita The Cure esitti 19.–21. lokakuuta 1992 Pariisin Zenithissä.


title: Galloway–Mowatin oireyhtymä

text: Galloway–Mowatin oireyhtymä on autosomin kautta peittyvästi periytyvä tai satunnaisen mutaation aiheuttama synnynnäinen kehityshäiriö. Se aiheuttaa pienipäisyyttä, munuaisvaurion ja palleatyrän. Oireyhtymään saattaa liittyä myös vesipäisyyttä, näköhermon surkastuma, psykomotoriikan kehityshäiriö, kehitysvammaisuutta, oksentelua ja kuurosokeus.


title: Galloway–Mowatin oireyhtymä

text: Galloway–Mowat on vakava ja äärimmäisen harvinainen oireyhtymä, joka usein johtaa kuolemaan varhaislapsuudessa. Se kuvattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1968.


title: Ilmo Paananen

text: Ilmo Severi Paananen (23. joulukuuta 1927 Sortavala – 10. lokakuuta 2014 Lahti) oli suomalainen hallintomies ja poliitikko. Hän valmistui ylioppilaaksi Pieksämäen yhteiskoulusta 1946 ja valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1950.


title: Ilmo Paananen

text: Ilmo Paananen toimi Suomen Kirkon Sisälähetysseuran talousjohtajan apulaisena 1949–1953, Kehitysvammaliiton (ent. Vajaamielishuollon Keskusliiton) toiminnanjohtajana o.t.o. 1951–1962, Vaalijalan kehitysvammalaitoksen johtajana 1954–1971, Mikkelin lääninhallituksen sosiaali- ja terveysosaston osastopäällikkönä 1971–1974 ja Oulun kaupunginjohtajana 1974–1990.


title: Ilmo Paananen

text: Paananen oli Mikkelin vaalipiirin kansanedustaja vuosina 1966–1972, eduskunnan talousvaliokunnan puheenjohtaja 1970–1972, tasavallan presidentin valitsijamies 1968 ja työvoimaministeri Liinamaan virkamieshallituksessa 1975.


title: Ilmo Paananen

text: Kunnallispolitiikassa Paananen oli mukana Pieksämäellä toimien kunnallisvaltuuston jäsenenä 1957–1967 ja puheenjohtajana 1961. Hän oli Pieksämäen aluesairaalan kl:n liittohallituksen puheenjohtaja 1965–1969, Pieksämäen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 1969–1971, Maalaiskuntien liiton liittovaltuuston jäsen 1965–1967 ja Suomen kaupunkiliiton hallituksen jäsen 1976–1989.


title: Ilmo Paananen

text: Paananen oli Kirkkohallituksen luottamustoiminen kirkkoneuvos 1970–1974. Muita luottamustoimia hänellä oli muun muassa Kehitysvammaliitossa, Kansaneläkelaitoksessa, SDP:n puolueneuvostossa, Suomi–Neuvostoliitto-seurassa, Mannerheimin lastensuojeluliitossa, Kemijoki Oy:n hallintoneuvostossa ja Valtion investointirahastossa.


title: Ilmo Paananen

text: Paananen sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 1989. Samana vuonna hänet vihittiin tekniikan kunniatohtoriksi Oulun yliopistossa.


title: Ilmo Paananen

text: Ilmo Paanasen vanhemmat olivat talousjohtaja Viljo Paananen ja Siiri Paananen (o.s. Aarnisalo). Vuonna 1950 Paananen avioitui Aulikki Halosen (s. 1927) kanssa, ja perheeseen syntyi neljä lasta.


title: Hohnstein

text: Hohnstein on kaupunki Sächsische Schweiz-Osterzgebirgen piirikunnassa Saksin osavaltiossa Saksassa.


title: Hohnstein

text: Ensimmäiset maininnat kaupungista löytyvät vuodelta 1333. Vuonna 2016 kaupungissa asui 3 335 ihmistä. Sen pinta-ala on 64,61 km².


title: Phoenixin katurata

text: Phoenixin katurata oli Yhdysvaltain Grand Prix'n pitopaikka kausina 1989-1991. Se järjestettiin Phoenixin kaduilla, Arizonan osavaltiossa. Katurata oli tehty aivan kaupungin keskelle betonimuureilla, muttei koskaan saanut suurta suosiota, joten se lopetettiin.


title: Metakromaattinen leukodystrofia

text: Metakromaattinen leukodystrofia on kromosomissa 22 olevan resessiivisesti perinnöllisen geenivirheen aiheuttama aivojen valkean aineen surkastumishäiriö. Varsin vaihteleviin neurologisiin oireisiin kuuluvat mm. psykoottiset tilat, ajattelun jähmeys, dementia, jäykkäkouristukset, pakkoliikkeisyys, halvaus, tajuttomuus, näkövauriot ja epilepsia, joiden lisäksi taudinkuvaan voi kuulua lihasoireita.


title: Metakromaattinen leukodystrofia

text: Jos metakromaattinen leukodystrofia puhkeaa jo varhain lapsuudessa, puhutaan sairauden infantiilista muodosta. Tämä saattaa johtaa varhaiseen kuolemaan viiden vuoden ikään mennessä. Juveniili tautimuoto puhkeaa myöhemmin, noin 3–10-vuotiaana, ja aikuisiän muoto tavallisesti yli 16-vuotiaana. Nuoruus- ja aikuisiän metakromaattiset leukodystrofiat etenevät hitaammin kuin infantiili muoto, ja niistä kärsivät saattavat elää yli vuosikymmenen diagnoosin saamisesta.


title: Metakromaattinen leukodystrofia

text: Huonoennusteisin muoto, infantiili metakromaattinen leukodystrofia, on kaikkein yleisin. Vanhemmilla potilailla saattaa jatkua pitkään etenevänä keskushermostosairautena. Heillä sairaus on vaikeampi todeta, koska se saatetaan sekoittaa esimerkiksi skitsofreniaan.


title: Metakromaattinen leukodystrofia

text: Metakromaattisen leukodystrofiaan ei tunneta parantavaa hoitoa. Sairaus kuvattiin vuonna 1933, ja siitä kärsii yksi ihminen noin 40 000:sta.


title: Metakromaattinen leukodystrofia

text: Hoitona on oireisiin perustuva kuntoutus. Myös luuydinsiirtoja on kokeiltu.


title: Sähköteippi

text: Sähköteippi on teippi, joka on suunniteltu pienten kohteiden teippaukseen. Teippejä on eri värisiä ja ne on yleensä valmistettu muovista.


title: Sähköteippi

text: Sähköasennuksissa teippiä käytetään yleensä kaapeleiden merkitsemiseen. Jos tarvitaan kahta vaihejohdinta, muttei nollajohdinta, voidaan nollajohdin merkitä mustalla teipillä vaihejohdoksi. Kahta vaihejohtoa tarvitaan esimerkiksi valokatkaisijan kaapelointiin. Johtojen merkitsemisessä keltavihreää johdinta, eli suojajohdinta, ei kuitenkaan saa koskaan merkitä toiseksi johtimeksi.


title: Sähköteippi

text: Keltavihreää teippiä eli "keviteippiä" käytetään maakaapeleissa suojajohtimen merkitsemiseen. Jos muunvärisestä johtimesta tehdään keltavihreän johtimen virkaa toimittava johto, on tämä merkittävä keltavihreällä teipillä.


title: Sterletti

text: Sterletti ("Acipenser ruthenus") on sampea pienempi sampikala. Sen erottaa sammesta muun muassa kyljissä olevien kilpien lukumäärästä, joka sterletillä on 58–70, sammella 24–40.


title: Sterletti

text: Sterletti on noin yleensä 50–70 cm pitkä (suurimmillaan 125 cm) ja painaa enimmillään noin 15 kiloa. Suipon kuonon alla on kaksi viiksisäiettä. Selkäpuoli on tummanruskea ja vatsa kellertävä.


title: Sterletti

text: Sterletti on Itä-Euroopan ja Länsi-Siperian jokivesistöjen kala, joka voi esiintyä myös murtovedessä, muttei merissä. Se elää Mustaanmereen ja Kaspianmereen laskevissa vesissä (mm. Volga, Dnepr, Tonava) ja myös Vienanmereen ja Pohjoiseen jäämereen laskevissa (Vienanjoki, Irtyš ja Ob, Jenisei); lisäksi sitä tavataan Itämereen laskevissa Niemen- ja Väinäjoissa. Sitä on muutaman kerran havaittu myös Itämeressä, Suomessa kahdesti: Merenkurkussa 1959 ja Helsingin edustalla 1980. Sterlettiä on istutettu monin paikoin sisävesiin muun muassa Venäjällä, Baltian maissa ja Ruotsissa. Suomessa sitä yritettiin 1920-luvulla istuttaa Hollolan Vesijärveen, mutta pysyvää tulosta ei syntynyt. Nykyisin sterlettikannat ovat pienentyneet myös varsinaisilla levinneisyysalueilla.


title: Sterletti

text: Talvella sterletit kokoontuvat pohjakuoppiin eivätkä juuri liiku. Jään lähdettyä ne nousevat kevättulvien aikaan ylävirtaan kudulle. Ne kutevat yleensä joen pääuomaan sorapohjaisille paikoille, missä virtaus on voimakasta. Naaraat kiinnittävät joen pohjaan tuhansia mätimunia. Poikaset kuoriutuvat 4–5 päivän kuluttua ja joutuvat virran viemäksi. Koiraat ovat sukukypsiä 3–5-vuotiaina, naaraat 7–9.


title: Sterletti

text: Sterletit syövät pohjan selkärangattomia: matoja, kotiloita, hyönteistoukkia ja äyriäisiä.


title: Sterletti

text: Sterletti on arvostettu ruokakala ja samoin sen mäti, kultainen kaviaari, on arvostettua herkkua.


title: Show (The Cure)

text: Show on The Curen livealbumi/video, joka on julkaistu vuonna 1993. Se on kokoelma kappaleista, jotka esitettiin 18. ja 19. heinäkuuta 1992, Auburn Hillsissä, Yhdysvalloissa.


title: Show (The Cure)

text: Albumi on julkaistu monissa erilaisissa formaateissa. Yleisimmät lienevät 2 CD:n audioversio ja Tim Popen ohjaama VHS-video.


title: Show (The Cure)

text: Levy 2


title: Show (The Cure)

text: Videon bonusbiisit(*) Ei sisälly 1 CD:n versioon. (**) Ei sisälly 1 tai 2 CD:n versioon.


title: Nadja Tiller

text: Nadja Tiller (s. 16. maaliskuuta 1929) on itävaltalainen näyttelijä.


title: Nadja Tiller

text: Tiller voitti Miss Austria -kilpailun vuosina 1949 ja 1951. Hän esitti pääosaa vuoden 1958 elokuvassa "Tapaus Rosemarie" ("Das Mädchen Rosemarie"). Tästä tuli hänen kansainvälinen läpimurtoroolinsa.


title: Nadja Tiller

text: Tillerin muita elokuvia olivat muun muassa "Ammattivakoilija" ("Spion für Deutschland", 1956), "Noiduttu yö" ("La chambre ardente", 1962) ja "Kevytmielisyyden hinta" ("Die Barrings", 1955).


title: Nadja Tiller

text: Nadja Tiller meni vuonna 1956 naimisiin näyttelijä Walter Gillerin kanssa. Parilla on tytär ja poika.


title: Maxim-konekivääri

text: Maxim-konekivääri on Hiram Maximin kehittämä vyösyöttöinen ja vesijäähdytteinen konekivääri, jota pidetään ensimmäisenä nykyaikaisena konekiväärimallina. Se vaikutti ratkaisevasti maasodankäyntiin.


title: Maxim-konekivääri

text:
Muutettuaan Englantiin, jossa markkinat olivat paljon paremmat kuin kotimaassaan Yhdysvalloissa, Maxim aloitti aseen tuotannon pienissä sarjoissa.
Vuonna 1889 brittiarmeijan käyttöön hyväksytty Maxim m1884 oli ensimmäinen taistelussa käytetty konekivääri.


title: Maxim-konekivääri

text: Maxim myi vuonna 1897 asetehtaansa brittiläiselle Vickersille, josta tuli merkittävä konekiväärivalmistaja. Maxim-tyyppisiä konekiväärejä alettiin valmistaa ennen ensimmäistä maailmansotaa myös Saksassa ja Venäjällä.


title: Maxim-konekivääri

text: Konekivääri muutti sodan luonteen yhdessä rautateiden ja tykistön kehittymisen myötä: puolustajan oli helppo ohjata hyökkääjän läpimurtokohtaan suuret määrät reservejä nopeasti, kun taas tykistöllä voitiin tuhota suuret määrät hyökkääjiä. Lisäksi konekiväärituli aiheutti hyökkääjälle suuria tappioita. Rintama ei liikkunut paljoa, mutta molempien osapuolten tappiot olivat suuret. Sota muuttui kilpailuksi viholliselle aiheutetuista omia suuremmista tappioista.


title: Maxim-konekivääri

text: Vasta lentoaseen ja panssariaseen kehitys Espanjan sisällissodan aikana ja sen jälkeen muutti sodankäynnin luonteen jälleen liikkuvammaksi. Konekiväärin keksimisestä aiheutui mm. se, että ratsuväestä aselajina jouduttiin luopumaan.


title: Maxim-konekivääri

text: Ensimmäiset mallit pesitettiin .45-70-mustaruutipatruunoille ja ne käyttivät kankaista patruunavyötä. Ammuttaessa piippu ja siihen kytketty lukko perääntyvät lyhyen matkaa yhdessä, kunnes polvinivel taittuu keskeltä ja lukko ja piippu irtoavat toisistaan. Lukko jatkaa matkaa taakse vetäen samalla hylsyn patruunapesästä, uuden patruunan vyöstä ja jännittäen aseen ulkokylkeen sijoitetun palautinjousen. Jousi palauttaa lukon eteen. Palatessaan lukko työntää uuden patruunan patruunapesään ja polvinivel suoristuu. Sama toistuu kunnes liipaisimesta hellitetään tai ammukset loppuvat


title: Jorma Laulaja

text: Jorma Jaakko Laulaja (s. 8. huhtikuuta 1941 Kurikka) on teologian tohtori ja Lapuan hiippakunnan eläkkeellä oleva piispa.


title: Jorma Laulaja

text: Laulaja valmistui teologian kandidaatiksi 1964 ja vihittiin papiksi samana vuonna. Teologian lisensiaatin tutkinnon hän suoritti 1971 ja väitteli teologian tohtoriksi 1981 teoksella "Kultaisen säännön etiikka: Lutherin sosiaalietiikan luonnonoikeudellinen perusstruktuuri".


title: Jorma Laulaja

text: Laulaja on toiminut pappina Helsingin Käpylän seurakunnassa, Laihialla, Turun Henrikin seurakunnassa, Vaasan suomalaisessa seurakunnassa, Harjavallassa ja Kurikassa, kahdessa viimeksi mainitussa kirkkoherrana. Tämän jälkeen hän toimi kenttäpiispana 1986–1995. Lapuan hiippakunnan piispaksi Laulaja nimitettiin 1995, ja hän jäi tästä virasta eläkkeelle 2004.


title: Jorma Laulaja

text: Laulaja oli kirkolliskokouksen jäsen 1978–2004 ja kirkkohallituksen täysistunnon jäsen 1996–2000. Hän toimi kirkon lähetystoiminnan neuvottelukunnan puheenjohtajana 2000–2004 ja kirkon lähetystyön toimikunnan puheenjohtajana 2002–2004.


title: Jorma Laulaja

text: Vuosina 1987–1988 Laulaja toimi piispainkokouksen asettaman Kirkko 2000 -jatkotyöryhmän puheenjohtajana. Työryhmä hahmotteli muun muassa selvitystyötä kirkon virkarakenteesta, jumalanpalveluselämän uudistusta, uuden katekismuksen laatimista ja pienten yhteisöjen vahvistamista osana seurakuntaa. Työskentelyssä pyrittiin vahvistamaan Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kansankirkkoluonnetta, ja suunnitelmat näkyivät myöhemmin taustalla 1990-luvun kirkollisissa uudistushankkeissa.


title: Jorma Laulaja

text: Laulaja johti etiikan käsikirjan suunnittelutyöryhmää 1991–1992. Vuosina 1998–1999 hän oli puheenjohtajana työryhmässä, joka valmisteli piispojen paastokirjettä "Kohti yhteistä hyvää". Puheenvuorossa arvosteltiin yksipuolista markkinatalouden ihannointia ja muistutettiin hyvinvointiyhteiskunnan luterilaisesta perustasta. Kun paastokirje julkaistiin keväällä 1999, se herätti vilkkaan keskustelun.


title: Jorma Laulaja

text: Lapuan hiippakunnan piispana Laulaja ilmaisi usein huolensa maaseudun asukkaiden elinmahdollisuuksista, lasten ja perheiden hyvinvoinnista sekä yhteiskunnan apua tarvitsevista. Hänen johdollaan hiippakunta toteuttikin projekteja näiden ryhmien parissa.


title: Jorma Laulaja

text: Jorma Laulaja on ollut vuodesta 1962 naimisissa agronomi Marjatta Laulajan kanssa. Heillä on kaksi lasta, Timo ja Johanna.


title: Kirby: Power Paintbrush

text: Kirby: Power Paintbrush on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli Nintendo DS -käsikonsolille ja se on myös Kirbyn ensimmäinen peli kyseiselle konsolille. Tämä peli tunnetaan Japanissa nimellä Touch! Kirby ja Pohjois-Amerikassa nimellä Kirby: Canvas Curse.


title: Kirby: Power Paintbrush

text: Kirby: Power Paintbrushin ohjaustapa on erilainen aikaisempiin Kirbyn peleihin nähden. Siinä hyödynnetään hyvin Nintendo DS -käsikonsolin kosketusnäyttöä: Kirbyä nimittäin ohjataan piirtämällä siltoja, joita pitkin Kirby kulkee.


title: FSB (täsmennyssivu)

text: FSB voi tarkoittaa jotakin seuraavista:


title: Tahdon! (Veltto Virtasen albumi)

text: Tahdon! on suomalaisen rockmuusikko Veltto Virtasen vuonna 1978 julkaistu kolmas sooloalbumi. Sen alaotsikkona on ”Sävelrunoelma hyvän ja pahan taistelusta ihmisessä – ja kuinka kumpikin voitti”. Levyllä soittaa Velton ja kitaristi Pekka Rechardtin perustama HERU-yhtye. Albumista julkaistiin vuonna 2006 re-masteroitu CD-painos, jonka bonuskappaleiden liveraidat äänitettiin Velton & HERUn ensimmäisellä keikalla syyskesällä 1978 Tampereen ylioppilastalolla.


title: Tahdon! (Veltto Virtasen albumi)

text: Kaikki sävellykset ja sanoitukset: Veltto Virtanen.


title: Tahdon! (Veltto Virtasen albumi)

text: Sovitukset: Veltto V. & Heru, paitsi 16–17 Ismo Kätkä.


title: Freeman Wills Crofts

text: Freeman Wills Crofts (1. kesäkuuta 1879 Dublin Irlanti – 11. huhtikuuta 1957, Worthing Britannia) oli irlantilais-brittiläinen rikoskirjailija.


title: Freeman Wills Crofts

text: Crofts julkaisi ensimmäisen romaaninsa vuonna 1920. Hän meni vuonna 1912 Colerainessa naimisiin Mary Bellas Canningin kanssa. Hänet valittiin vuonna 1939 Royal Society of Artsin jäseneksi.


title: Freeman Wills Crofts

text: Jännitysromaanien lisäksi Crofts julkaisi novelleja. Hänet tunnetaan parhaiten teoksista, joissa seikkailee ensimmäistä kertaa vuonna 1925 esitelty komisario Joseph French.


title: Freeman Wills Crofts

text: Ennen täysitoimiseksi kirjailijaksi omistautumista Crofts työskenteli rautatieinsinöörinä. Hän kuoli Englannissa vuonna 1957.


title: Kattaus

text: Kattaus on yksi ruokailua edeltävistä valmisteluista. Siinä järjestetään ruokailuvälineet käytännölliseen ja esteettiseen järjestykseen, jotta ruokailu olisi miellyttävämpää ja helpompaa. Katettavat ruokailuvälineet ovat usein tarjoiluastiat ja ottimet, ruokalautaset, ruokailuvälineet ja juomalasit sekä lautasliinat.


title: Kattaus

text: Kattauksen yhteydessä asetetaan pöytäliina, mahdolliset kukkamaljakot, kynttilät ynnä muut koriste-esineet juhlavuutta lisäämään.


title: Kattaus

text: Vuoden 1915 kattausoppaan mukaan lautaset asetellaan kahden senttimetrin etäisyydelle pöydän reunasta ja aterimet samalle suoralle viivalle, yhtä etäälle pöydän reunasta ja toisistaan. Veitset lautasen oikealle puolelle terä kohti lautasta, haarukat lautasen vasemmalle puolelle piikit ylöspäin ja lusikat lautasen taakse lusikan pesät vasemmalle. Laseja katetaan kolme lautasen oikealle puolelle korkeusjärjestykseen, korkein lasi lähimmäs lautasta.


title: Mikael Storsjö

text: Mikael Storsjö (s. 22. joulukuuta 1957) on suomalainen tietokoneyrittäjä, journalisti ja kansalaisjärjestöaktiivi. Suomessa Storsjö sai julkisuutta lokakuussa 2004, kun hän siirsi Liettuassa kielletyn Kavkaz Centerin nettisivut Suomessa olevalle palvelimelleen, jonka Suojelupoliisi takavarikoi. Syntyneessä julkisessa keskustelussa katsottiin yleisesti että viranomaiset olivat toimenpiteillään rikkoneet sananvapautta. Storsjö on näiden tapahtumien jälkeen jatkanut Kavkaz Centerin tukemista tarjoamalla julkaisulle palvelintilaa sekä Suomessa että Ruotsissa.


title: Mikael Storsjö

text: Kavkaz Center on Internet-uutistoimisto, joka julkaisee uutisia Tšetšenian ja Kaukasian tapahtumista mujahideen-soturien näkökulmasta. Sen uskotaan olevan entisen Itškerian "tiedotusministerin" Movladi Udugovin hallinnassa. Udugov itse kuuluu radikaaleihin islamistitaistelijoihin. Julkaisun toiminta on epämieluisa alueella sotaa käyvälle Venäjälle, joka korkeinta valtionjohtoa myöten on pyrkinyt diplomaattisin keinoin estämään sivuston julkaisemisen eri maissa, näin myös Suomessa. Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov on sanonut että sivustoa käytetään "terroristiseen toimintaan kiihottamiseen." Julkaisun puolustajat taas katsovat moniarvoisen uutisvälityksen edellyttävän että konfliktin molemmat osapuolet saavat näkemyksensä julkisuuteen.


title: Mikael Storsjö

text:
Sivusto suljettiin Venäjän pyynnöstä Liettuassa syksyllä 2004 Beslanin koulukaappauksen jälkeen sen julkaistua Šamil Basajevin viestin, jossa hän otti vastuun tapahtuneesta.
Storsjö tarjosi tämän jälkeen julkaisulle palvelintilaa web-hotellissaan. Ulkoministeri Erkki Tuomioja kirjoitti tällöin omilla verkkosivuillaan, että kun tieto sivujen avaamisesta tuli hänen tietoonsa, niin "meillä ryhdyttiin välittömästi toimiin niiden sulkemiseksi" ja että sivut oli suljettu.


title: Mikael Storsjö

text: Myöhemmin Tuomioja ilmoitti, että "viranomaistoimet saattoivat käynnistyä samaan aikaan tai sen jälkeen, kun tieto niiden avaamisesta tuli ulkoministerille, mutta ne eivät perustuneet minkäänlaisiin ohjeistuksiin ulkoministeriöstä, jonka toimivaltaan nämä asiat eivät todellakaan kuulu." Suojelupoliisin vt. johtajan Hannu Moilasen mukaan Supo kuitenkin sai toimilleen korkean tason tuen: "Olimme koko ajan hyvässä yhteistyössä valtiojohtoon, joka siunasi toimintamme ja piti sitä hyvin tarpeellisena.".


title: Mikael Storsjö

text: Suojelupoliisi pyysi ensin Internetoperaattoria TeliaSoneraa katkaisemaan yhteyden Storsjön palvelimeen. TeliaSonera ei tähän suostunut koska operaattorin mielestä tšetšeenikapinallisten internetsivut eivät rikkoneet lakia. Suojelupoliisi pyysi tämän jälkeen Storsjötä poistamaan Kavkaz Centerin sivut palvelimeltaan, mutta Storsjö kieltäytyi viittaamalla sananvapauteen. Seuraavana päivänä Supon edustajat kävivät keskustelemassa Storsjön yhtiökumppanin kanssa, joka luovutti palvelimen Supolle tutkittavaksi. Tapahtuneen johdosta perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Kimmo Sasi teki eduskunnassa Supon toiminnasta kirjallisen kyselyn, johon sisäministeri Kari Rajamäki vastasi, että ”Supon toiminnassa ei ollut huomautettavaa”.


title: Mikael Storsjö

text: Vierailullaan Suomessa Venäjän pääministeri Mihail Fradkov kiitti Matti Vanhasta Kavkaz Centerin verkkosivujen sulkemisesta. Kun toiminta Suomessa oli estetty Storsjö siirsi Kavkaz Centerin palvelimilleen Ruotsiin, mutta avasi sivuston myöhemmin laillisuuden varmistuttua uudestaan myös Suomessa.


title: Mikael Storsjö

text: Venäjän Suomen-suurlähettiläs Vladimir Grinin kyseli tällöin Suomen kansanedustajilta, miksi kavkazcenter.comin ylläpito edelleen sallittiin eikä siihen oltu puututtu. Asiasta käydyn kansalaiskeskustelun siivittämänä kansanedustajat vastasivat, että Suomessa on sananvapaus eivätkä poliitikot voi eivätkä halua puuttua sivuihin, elleivät ne riko lakia.


title: Mikael Storsjö

text: Storsjö on joutunut kädenvääntöön viranomaisten ja Venäjän suurlähettilään kanssa myös Ruotsissa. Ruotsissa on todettu tuomioistuimessa ja myös sananvapautta valvova oikeuskansleri on todennut, että sivuston sisältö on täysin laillista eikä perusteita sen sulkemiseksi löydy.


title: Mikael Storsjö

text: Kavkazcenter.com sivuston saama suuri julkisuus Suomessa ja tapahtuman merkitys selittyy sananvapauteen liittyviin periaatteellisiin kysymyksiin, ja tapausta kommentoitiin laajasti Suomen mediassa ja lehtien pääkirjoituksissa. Tämä keskustelu oli omiaan selkeyttämään rajanvetoa tuomioistuinten ja poliisin toimivallan välillä sananvapauskysymyksissä.


title: Mikael Storsjö

text: Storsjö ilmoitti toukokuussa 2005 Turun Sanomien haastattelussa keräävänsä rahaa lahjoituksin, jotka voi ohjata yhdistykselle nimeltä ”Kaukasialaisen tiedonvälityksen tuki”, josta rahat ohjataan Kavkaz Centerin tukemiseen. Hän kuitenkin myönsi, että rahat ohjautuvat tšetšeenikapinallisille, joissa on mukana myös ”terrorismiin taipuvaisia” elementtejä. Asian uutisoi alun perin Aamulehti ja Mikael Storsjö on itse sanonut kyseessä olleen uutisankka, eikä mitään Kaukasialaisen tiedonvälityksen tuki ry:tä ole ollut olemassa. Myöskään Google ei löydä tietoja kyseisestä yhteisöstä kyseisiä uutisia lukuun ottamatta, eikä väitetyn nimistä yhdistystä löydy yhdistysrekisteristä.


title: Mikael Storsjö

text: Ukrainan viranomaiset ottivat tiistaina 26.8.2008 Mikael Storsjön kiinni Odessassa, koska hän on Venäjän federaation epätoivottujen henkilöiden luettelossa. Storsjö vapautettiin torstaina 28.8.2008, ja Ukraina joutui pohtimaan sitä, millä perusteilla se voi kieltää pääsyn maahan vastaisuudessa.


title: Mikael Storsjö

text: Kesäkuun alussa 2009 Storsjö ilmoitti järjestäneensä humanitäärisistä syistä kaikkiaan viitisenkymmentä maanpaossa elävää tšetšeeniä Turkista Suomeen. Hän kertoi myös Rajavartiolaitoksen epäilevän häntä törkeästä laittoman maahantulon järjestämisestä huhtikuussa 2009.


title: Mikael Storsjö

text: 24.3.2011 Vantaan käräjäoikeudessa alkaneessa oikeudenkäynnissä syyttäjä Mikko Sipilä syytti Storsjötä kaikkiaan kolmesta laittomasta maahantulon järjestämisestä, joista yhtä hän piti törkeänä. Hän vaati Storsjölle rangaistukseksi vankeutta. Väitetyt rikokset olivat tapahtuneet vuosina 2007–2010. Syyttäjän mukaan Storsjö oli seitsemällä eri kerralla tuonut Istanbulista Suomeen 22 tšetšeeniä, joista yhdeksän oli ollut alaikäisiä. Näillä ei ollut ollut Suomeen tuloon oikeuttaneita matkustusasiakirjoja. Syyttäjä oli myös sitä mieltä, että vaikka Storsjö ei ollutkaan saanut toiminnastaan rahallista hyötyä, hän oli kuitenkin hyötynyt siitä muulla tavoin, eli niittämällä ”mainetta ja tiettyjen piirien kunnioitusta”.


title: Mikael Storsjö

text: Storsjö kiisti saaneensa hyötyä maineensa kasvamisen muodossa. Hän oli tuonut toimintansa esiin julkisuudessa vasta, kun rajavartiolaitos oli kertonut häneen kohdistuvista rikosepäilyistä. Itse asiassa hänelle oli koitunut toiminnastaan taloudellisia tappioita, sillä hän oli maksanut tulijoiden lentoliput välille Istanbul–Helsinki–Pietari omasta ja yrityksensä varoista. Storsjö kiisti rikkoneensa Suomen lakia. Hänen mukaansa rikoslaki sallii ihmisten maahantulon järjestämisen, jos teolle on hyväksyttävä syy. ”Olen päättänyt auttaa näitä ihmisiä, ja olen tehnyt sen tietoisella riskillä”, hän sanoi.


title: Mikael Storsjö

text: Oikeudenkäynti saatiin päätökseen 9.5.2011. Storsjö vapautettiin syytteistä, sillä oikeus katsoi, ettei hänen toimintansa ollut rikollista vaan sille oli hyväksyttävät perusteet. Oikeuden päätöksessä viitattiin samaan lainkohtaan, johon Storsjö oli oikeudessa vedonnut. Oikeus piti Storsjön perusteluja toiminnalleen uskottavina: kyse oli myötätuntoon perustuneesta humanitäärisestä toiminnasta. Kyseisten tšetšeenien arvioitiin todella olleen suojelun tarpeessa, sillä lähes kaikille heistä oli jo myönnetty turvapaikka Suomessa. Oikeus ei myöskään katsonut Storsjön saaneen hyötyä toiminnastaan; päinvastoin hän on toimintansa vuoksi joutunut uhkausten kohteeksi.


title: Mikael Storsjö

text: Syyttäjä ilmaisi tyytymättömyytensä oikeuden päätökseen, joten tapausta käsiteltiin vielä hovioikeudessa. Helsingin hovioikeus muutti helsinkiläisyrittäjä Mikael Storsjön käräjäoikeudesta laittoman maahantulon järjestämisestä saaman vapauttavan tuomion ehdolliseksi vankeusrangaistukseksi. Storsjö tuomittiin neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Storsjö on ilmoittanut hakevansa valituslupaa korkeimmasta oikeudesta.


title: Mikael Storsjö

text: Storsjö on kertonut, että hänen kotonaan on käyty useita kertoja häiriömielessä, mm. tehty ristinmuotoisia kuvioita, mikroaaltouunista on löytynyt tiettyjä kirjoja, kylpyhuoneen peiliin on tehty punainen ortodoksinen risti jne. Storsjö on dokumentoinut tapaukset valokuvaamalla. Hän on saanut myös uhkauskirjeitä. Tapaukset hän on ilmoittanut Suojelupoliisille.


title: Mikael Storsjö

text: Storsjö oli Vihreän liiton kunnallisvaaliehdokkaana Helsingissä 2008. Hän sai 106 ääntä, jolla ei tullut valituksi.


title: Robert Lowell

text: Robert Traill Spence Lowell (1. maaliskuuta 1917 – 12. syyskuuta 1977) oli yhdysvaltalainen runoilija. Hänen ensimmäisiin kokoelmiinsa vaikutti hänen kääntymyksensä episkopaalisesta katoliseksi.


title: Robert Lowell

text: Myöhemmässä runoudessaan Lowell siirtyi yhteiskunnallisten ja eettisten ongelmien pohdintaan. Hänen runonsa ovat usein tilityksiksi luonnehdittavia. Häntä pidetään yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä yhdysvaltalaisista runoilijoista.


title: Via della Conciliazione

text: Via della Conciliazione (suom. "Sovinnon tie") on Italian pääkaupungissa Roomassa, Borgon kaupunginosassa sijaitseva katu, joka yhdistää Pietarinkirkon ja Tiber-joen rannalla sijaitsevan Castel Sant'Angelon. Nimi viittaa Italian ja Vatikaanivaltion välillä 1929 allekirjoitettuun sopimukseen, joka päätti paavin 60-vuotisen Vatikaanin vankeuden.


title: Via della Conciliazione

text: Noin puolen kilometrin pituinen katu rakennettiin vuosina 1936−1950 pääministeri Benito Mussolinin aloitteesta vanhoja Carlo Fontanan ja Berninin suunnitelmia mukaillen. Pietarinaukiolle johtavan väylän tieltä purettiin keskiaikaisia rakennuksia, niin kutsuttu "Spina di Borgo". Kadun suunnittelusta vastasivat arkkitehdit Marcello Piacentini ja Attilio Spaccarelli.


title: Lilakeijuahven

text:
Lilakeijuahven ("Pseudochromis fridmani") on magentanpunainen Punaisenmeren kala.
Lilakeijuahven kasvaa noin 8 cm pitkäksi. Sen vartalo on puikkomainen, evät melko huomaamattomat. Silmän läpi menee tummempi juova.


title: Lilakeijuahven

text: Lilakeijuahven elää luonnossa vain Punaisellamerellä 1-60 metrin syvyydessä. Se on melko suosittu meriakvaariokala; vaikka myyntihinta on kallis, se on melko helppohoitoinen ja voi elää 5–8 vuotta. Aiemmin kalat kerättiin luonnosta, nykyisin niitä kasvatetaan myyntiin, mikä on laskenut kalojen myyntihintaa.


title: Lilakeijuahven

text: Lilakeijuahven asuu koralliriutan jyrkänteessä olevassa kolossa. Nämä jyrkänteet voivat olla 60 m korkeita. Kala pysyttelee kotikolonsa läheisyydessä, ja vaaran uhatessa se sujahtaa heti koloon. Vaikka lilakeijuahvenet eivät ole varsinaisia parvikaloja, niitä saattaa olla jopa 7 kappaletta neliömetrillä.


title: Lilakeijuahven

text: Lilakeijuahven on sukunsa rauhallisin laji.


title: Lilakeijuahven

text: Lilakeijuahvenia pidetään 22–28-asteisessa merivedessä, yleensä riutta-akvaariossa, joissa on paljon elävää kiveä ja piilopaikkoja. Ne syövät lihaisaa pakasteruokaa, ja pyydystävät matoja myös elävän kiven joukosta.


title: Hegesippos

text: Hegesippos (n. 110–180) oli varhaiskristillinen historioitsija ja harhaoppien vastustaja. Hänet luetaan kirkkoisien joukkoon.


title: Hegesippos

text: Hegesippoksen teokset ovat kadonneet, mutta niistä on säilynyt joitakin katkelmia lainauksina Eusebioksen teoksissa. Eusebioksen mukaan hän kirjoitti viisi kirjaa käsittävän teoksen "Hypomnemata" (”Muistelmia”), joka käsitteli apostolien opetuksia. Myös Hieronymus tunsi Hegesippoksen. Hegesippos kirjoitti teoksensa torjuakseen uudet gnostilaiset ja Markionin alulle panemat harhaopit. Hän vetosi ennen kaikkea traditioon, joka ilmeni apostolisessa ja piispallisessa seurannossa kulkeneessa kristillisessä opetuksessa. Samalla hän tarjosi varhaisista piispoista paljon tietoa, joka olisi muutoin kadonnut.


title: Hegesippos

text:
Eusebios sanoo Hegesippoksen kääntyneen kristinuskoon juutalaisuudesta, koska hän lainasi hepreankielisiä kirjoituksia ja oli hyvin perehtynyt Heprealaisevankeliumiin ja syyriankielisiin evankeliumeihin. Hän viittasi myös juutalaisten kirjoittamattomiin perinteisiin. Hegesippos vaikuttaa eläneen jossain Rooman valtakunnan itäosissa, mahdollisesti Palestiinassa. Paavi Anicetuksen (paavina noin 154–167) aikaan hän matkusti Korinttiin ja Roomaan, ja keräsi samalla vierailemiensa kirkkojen opetuksia ja varmisti niiden olevan yhtäpitäviä Rooman kirkon oppien kanssa. Hän mainitsee tehneensä Roomassa paavien luettelon Anicetukseen saakka, ja Eleuteriuksen olleen tämän diakonina.
J. B. Lightfoot on löytänyt merkkejä tästä paavien luettelosta Epifanioksella ("Haer.", xxvii, 6). Epifanios kirjoittaa ”Marcellinan tulleen vastikään ja tuhonneen monia Anicetuksen, Rooman piispan päivinä” ja viittaa tämän jälkeen ”edellä mainittuun luetteloon”, vaikkei esitä sellaista. Hän lainaa selvästi kirjailijaa, joka oli Roomassa Anicetuksen aikaan ja teki paavien luettelon, joka alkaa Pietarista ja Paavalista, jotka kokivat marttyyrikuoleman Neron kahdentenatoista hallitusvuotena. Myös Pseudo-Tertullianuksen Markionia vastaan kirjoittama runo sisältää Epifanioksen kanssa yhtäpitävän luettelon ja ulottuu samalla tavalla vain Anicetuksen aikaan saakka; kirjoittaja on sekoittanut Marcellinan ja Markionin. Sama luettelo on Catalogus Liberianuksen varhaisen osan pohjana, ja sen on epäilyksettä peräisin Hippolytokselta. Vaikuttaa siltä, että myös Irenaeus, Africanus ja Eusebios käyttivät Hegesippoksen luetteloa muodostaessaan omaansa. Jotkut tutkijat ovat kuitenkin torjuneet Lightfootin näkemyksen.


title: Hegesippos

text: On todennäköistä, että Eusebios lainasi myös luettelonsa Jerusalemin ensimmäisistä piisposta Hegesippokselta. Eusebios lainaa Hegesippokselta pitkää ja mahdollisesti legendanomaista kertomusta Jaakob Vanhurskaan, ”Herran veljen”, kuolemasta sekä hänen seuraajansa Simeonin valinnasta. Hän kertoo myös harhaopeista, joita vastaan Hegesippos taisteli. Tohtori Lawlor on esittänyt, että kaikki nämä kohdat liittyivät alkuperäiseen tekstiin ja olivat peräisin Hegesippoksen teoksen viidennestä kirjasta. Hän on myös katsonut, että Eusebios sai Hegesippokselta käsityksen, jonka mukaan Domitianus ajoi evankelista Johanneksen maanpakoon Patmokselle. Hegesippos mainitsi Klemensin kirjeen korinttolaisille, ilmeiseisesti kytkeytyneenä Domitianuksen vainoihin. On todennäköistä, että Irenaeuksen ja Epifanioksen tekemät harhaoppien ajoitukset, joiden mukaan Markionin oppilas Cerdon ja Valentinos tulivat Roomaan Anicetuksen aikana, olivat peräisin Hegesippokselta. Häneltä saattaa olla peräisin myös näkemys, että Hermas, "Hermaan paimenen" kirjoittaja, oli paavi Piuksen veli, kuten sekä Catalogus Liberianus, Markionia vastaan osoitettu runo että Muratorin kaanon esittävät.


title: Hegesippos

text: Hegesippoksen kirkkohistoria esiintyy Corbien luostarin kirjojen inventaariossa, jonka on usein katsottu olevan peräisin 1100-luvulta. Zahn on osoittanut, että Hegesippoksen teos tunnettiin vielä 1500- ja 1600-luvuilla kolmessa itäisessä kirjastossa.


title: Keltavälskäri

text: Keltavälskäri ("Zebrasoma flavescens") on välskärikaloihin kuuluva kalalaji. Se on yksi suosituimmista meriakvaariokaloista.


title: Keltavälskäri

text: Keltavälskäri on tasaisen kirkkaankeltainen ja litteä kala, joka kasvaa jopa 20 cm pitkäksi, yhtä korkeaksi mutta vain pari senttiä paksuksi. Sillä on suuri, tumma silmä ja ohut nokka, jolla se nyppii levää pienistäkin kivenkoloista.


title: Keltavälskäri

text: Keltavälskäreitä elää 2–50 metrin syvyydessä koralliriutoilla Tyynellämerellä ja Intian valtamerellä, Havaijin länsipuolella ja Japanin itäpuolella.


title: Keltavälskäri

text: Keltavälskärit pysyttelevät itsekseen tai hajanaisissa ryhmissä; niiden on havaittu kutevan sekä ryhminä että koiraiden reviireillä.


title: Keltavälskäri

text: Keltavälskäreitä pidetään 24–27-asteisessa merivedessä, yleensä riutta-akvaariossa. Ne syövät pääasiassa kasvisruokaa, etenkin akvaariossa kasvavaa levää, mutta myös kuivaruokaa. Ne ovat hyvä lisä yli 400 litraisiin riutta-akvaarioihin.


title: Pinsettikala

text: Pinsettikala ("Chelmon rostratus") on perhokaloihin kuuluva kala, joka elää läntisen Tyynenmeren koralliriutoilla.


title: Pinsettikala

text: Pinsettikala voi kasvaa 10–20 cm korkeaksi. Se on litteä kala, suunnilleen yhtä korkea kuin pitkä. Nokka on kapean pinsettimäinen ja soveltuu hyvin saaliseläinten kaiveluun pienistä koloista. Vartalon pohjaväri on valkoisen ja vaaleanharmaan vaakajuovainen. Siinä on neljä oranssisävyistä, tummareunaista pystyraitaa, joista etummainen kulkee silmän läpi. Selkäevän takaosassa on tumma täplä. Pyrstö on valkoinen, ja sen tyvessä on kapea musta juova. Evät ovat keltaiset, ja niitä kiertää hyvin ohut vaaleansininen juova. Nuoret yksilöt ovat saman värisiä kuin aikuiset, mutta niiltä puuttuu lajille ominainen pinsettimäinen nokka.


title: Pinsettikala

text: Pinsettikaloja elää koralliriutoilla läntisellä Tyynellämerellä. Sen levinneisyysalue ulottuu Andamaaneilta Ryukyu-saarille ja Australiaan. Sitä tavataan tyypillisesti 3-20 metrin syvyydessä.


title: Pinsettikala

text: Pinsettikala elää yleensä pareina koralliriuttojen lähellä. Sen poikasten kehitykseen kuuluu "toukkavaihe" jolloin ne ajelehtivat avovedessä eläinplanktonin mukana, ja voivat silloin levitä uusille elinalueille. Aikuistuessaan kalat asettuvat riutan läheisyyteen. Samalla niille kasvaa pinsettimäinen nokka.


title: Pinsettikala

text: Pinsettikaloja pidetään 22–28-asteisessa merivedessä riutta-akvaariossa, jossa niille kasvaa paljon elävää ravintoa: matoja ja pieniä merivuokkoja sekä muita pehmeitä selkärangattomia. Kaikki yksilöt eivät opi syömään korvaavaa ravintoa. Pinsettikala sopii jo keskikokoisiin merivesiakvaarioihin. Sopiva minimikoko 250-300-litraa, jossa tehokas vaahdotus.


title: Pinsettikala

text: Pinsettikala puolustaa reviiriään, ja samassa akvaariossa ei yleensä suositella pidettäväksi enempää kuin yhtä pinsettikalaa. Kaikki eivät suosittele niiden seuraan muitakaan perhokaloja. Toisten lähteiden mukaan pinsettikala ja muut perhokalat eivät kiinnostu toisistaan.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Johan Richard Danielson-Kalmari (vuoteen 1906 Danielson, 7. toukokuuta 1853 Hauho – 23. toukokuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija, professori, vanhasuomalainen poliitikko ja valtioneuvos. Hänet muistetaan suomalaisen valtiollisen historian tutkimuksen uranuurtajana, autonomian puolustajana, routavuosien myöntyväisyyspoliitikkona, Suomen akateemisen ja poliittisen elämän ”grand old manina” sekä J. K. Paasikiven poliittisena oppi-isänä.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Johan Richard Danielsonin isä oli Hauhon kappalainen ja myöhempi Hartolan kirkkoherra Johan Philip Danielson, jonka suku oli alkujaan lähtöisin Ruotsin Smålandista ja tuli Suomeen 1700-luvun jälkipuoliskolla. Äiti Amanda Lovisa oli tunnettua Palanderin sukua.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson kävi aluksi Hämeenlinnan yläalkeiskoulua ja kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän suomalaisesta alkeisopistosta vuonna 1870. Yliopistolla hän opiskeli aluksi kreikkalaista ja roomalaista kirjallisuutta, mutta vaihtoi pian pääaineekseen historian. Ensimmäisen historiallisen tutkielmansa hän kirjoitti A. I. Arwidssonista. Danielson valmistui filosofian kandidaatiksi 1876, lisensiaatiksi 1878 ja tohtoriksi 1880.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson omaksui varhain fennomanian mukaisen poliittisen maailmankuvan. Vuosina 1876–1877 ja 1879 Saksaan tekemillään opintomatkoilla hän sai vaikutteita historianfilosofisiin ja sosiaalipoliittisiin näkemyksiinsä, jotka tekivät hänestä jonkinlaisen uudistusmielisen konservatiivin. Merkittäviä saksalaisia esikuvia olivat kateederisosialismiksi kutsuttua konservatiivista uudistuslinjaa kannattaneet taloustieteilijät Adolph Wagner ja Gustav von Schmoller. Historioitsija Johann Gustav Droysen taas antoi Danielsonille aiheen Kaarle XII:ta käsitelleeseen lisensiaatinväitöskirjaan. Se tarkastettiin yhdessä samaa aikakautta käsitelleen dosentinväitöskirjan kanssa keväällä 1878 ja Danielson nimettiin yliopiston yleisen historian dosentiksi. Samana vuonna hänet nimitettiin myös lehtoriksi Vaasan lyseoon, mutta hän ei ottanut virkaa vastaan. Sen sijaan hän työskenteli saksankielen opettajana Helsingin ruotsalaisessä normaalilyseossa sekä historian opettajana suomalaisessa tyttökoulussa.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Syksyllä 1880 Danielson valittiin vastikään asetuksella virallisesti tunnustetun ylioppilaskunnan ensimmäiseksi puheenjohtajaksi fennomaanien saavutettua enemmistön. Hänen vaatimuksestaan radikaalisiiven johtaja Lauri Kivekäs ohitettiin, kun fennomaanien opiskelijajärjestö Suomalainen Nuija asetti yhteistä ehdokaslistaa. Danielsonin toimi ylioppilaskunnan johdossa jäi lyhytaikaiseksi, sillä vielä saman vuoden joulukuussa hän sai Zachris Topeliukselta vapautuneen yleisen historian professuurin. Kilpailevana viranhakijana oli ruotsinkielinen Magnus Gottfrid Schybergson, joka oli ylioppilaskunnan puheenjohtajan vaalissa saanut ruotsinkielisistä eniten ääniä. Danielsonin nimitystä professoriksi pidettiin (kieli)poliittisena ja virantäyttöön oli liittynyt puolueriita. Vastaväittäjänä toiminut Suomen historian professori ja fennomaanijohtaja Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen oli järjestänyt Schybergsonin virkaväitöskirjan hylätyksi ja erityisen katkeroitunut menettelystä oli Schybergsonin puolesta toiminut taidehistorian professori ja svekomaanijohtaja C. G. Estlander. Myöhemmin Danielson ja Schybergson ajautuivat tieteellisiin kiistoihin. Danielson hoiti professuuria vuoteen 1913.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson toimi myös Hämäläis-Osakunnan vt. kuraattorina 1880–1881 ja inspehtorina 1886–1903 sekä Suomen historiallisen seuran sihteerinä 1883–1884 ja esimiehenä 1885–1886, 1893–1894 ja 1912–1913. Lisäksi hän oli vuonna 1903 Kansantaloudellisen yhdistyksen puheenjohtajana ja 1906 perustamassa Suomalaista Tiedeakatemiaa.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Poliittisten oppi-isiensä Yrjö-Koskisen ja J. V. Snellmanin tavoin Danielsonin historianfilosofiassa keskeisessä asemassa oli kansallinen painotus. Hän katsoi kansakunnan kehittyvän vähitellen kohti valtion muodostamista. Danielson korosti edeltäjiään enemmän kansanjoukkojen merkitystä historiallisessa kehityksessä sekä kannatti kokonaisvaltaisempaa historiankirjoitusta ja taloushistorian selkeämpää esiin nostamista. Karl Lamprechtin kehittelemää radikaalimpaa sosiaalihistoriaa hän ei enää kokonaan hyväksynyt. Danielson ei kuitenkaan luonut uutta historiantutkimuksen koulukuntaa, sillä aikaa vievät yhteiskunnalliset tehtävät ja poliittinen tarkoitushakoisuus rajoittivat hänen tieteellistä työtään.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson osallistui 1880–1890-luvuilla Suomen autonomian puolustamiseen historiallisella argumentoinnilla, ruotsinkielisten Leo Mechelinin ja Robert Hermansonin huolehtiessa juridisesta puolesta. Venäläinen K. F. Ordin oli vuonna 1889 julkaissut suomalaisten autonomiakäsityksiä vastaan tähdätyn historiantutkimuksen "Suomen valloitus". Danielson vastasi siihen 1890 omalla tutkimuksellaan "Suomen yhdistäminen Venäjän valtakuntaan". Siinä hän puolusti tulkintaa, jonka mukaan Porvoon valtiopäivillä de facto perustettiin Suomen valtio. Teos käännettiin ruotsiksi, venäjäksi, saksaksi ja englanniksi. Danielson julkaisi vielä 1892 samasta aiheesta teoksen "Suomen sisäinen itsenäisyys: Jatkuvien hyökkäysten torjumiseksi", joka sekin käännettiin ruotsiksi ja venäjäksi. Teokset oli suunnattu sekä kotimaiselle yleisölle että länsimaiden sivistystölle. Suomessa toivottiin myös, että keisari Aleksanteri III itse lukisi kirjan "Suomen yhdistäminen Venäjän valtakuntaan", mutta tämä ei toteutunut. Suomessa Danielson sai kuitenkin teosten ansiosta lähes kansallissankarin maineen. Poliittinen tarkoitushakuisuus ja tendenssimäisyys lähteiden valikoinnissa sekä tulkinnassa tosin vähensi Danielsonin Suomen autonomian syntyä koskeneiden tutkimusten tieteellistä arvoa.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Samaan kansalliseen teemaan liittyivät vielä Danielsonin seuraavat teokset "Viipurin läänin palauttaminen muun Suomen yhteyteen" (1894) sekä "Suomen sota ja sotilaat vuosina 1808 ja 1809" (1896). Niistä jälkimmäinen oli Suomen sotaa käsitellyt populaari esitys, joka pyrki vetoamaan lukijoiden isänmaallisiin tunteisiin ja sisälsi runsaasti sitaatteja aikalaiskirjeistä. Kirja sai Suomessa hyvin myönteisen vastaanoton.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson oli 1881 perustamassa Valvoja-lehteä ja toimi sen ensimmäinen päätoimittajana kolmen vuoden ajan. Niin sanottu Valvoja-ryhmä pyrki ajamaan maltillista politiikkaa jossain konservatiivisten ”vanhojen” ja radikaalien ”nuorten” fennomaanien välissä. He näkivät itsensä välittäjän roolissa. Vanhan polven fennomaaneihin verrattuna valvojalaiset korostivat enemmän yksilön merkitystä ja olivat kielikysymyksessä maltillisempia mutta sosiaalisesti edistyksellisempiä. Radikaaliin K.P.T.-ryhmään suhtauduttiin Valvojan piirissä varauksellisesti ja Danielsonin välit Lauri Kivekkääseen rikkoontuivat kokonaan. Valvoja-ryhmä arvosteli toisaalta myös ruotsinkielistä Liberaalista puoluetta, jonka ohjelman Danielson tyrmäsi jo Valvojan ensimmäisessä numerossa. Myöhemmin Danielson juurtui Suomalaiseen puolueeseen, jonka ohjelmaa hän 1900-luvun alussa uudisti sosiaalisissa kysymyksissä edistysmielisemmäksi.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson valittiin säätyvaltiopäivien pappissäätyyn toisena yliopiston kahdesta edustajasta vuosina 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900. Vuosien 1904 ja 1905 valtiopäiville hänet valittiin Porvoon hiippakunnan edustajana. Danielson oli myös vuosina 1885–1886 Suomen perustuslakien kodofioimiseksi perustetun niin sanotun Weissenbergin komitean sihteerinä.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Sortokauden alettua Danielson kannatti Yrjö-Koskisen tavoin myöntyväisyyslinjaa, joka oli molempien mielestä ainoa keino tulla toimeen Venäjän kanssa. Yrjö-Koskisesta poiketen Danielson tosin näki kysymyksen käytännöllisempänä ja kannatti hieman joustavampaa "suhteellista" myöntyvyyttä, sillä hänen mielestään oli säilytettävä yhteistyösuhteet myös perustuslaillisuutta kannattaneisiin nuorsuomalaisiin. Vuonna 1901 julkaisemassaan pamfletissa "Mihin suuntaan?" hän vaati valtion toimia sosiaalisen tasa-arvon lisäämiseksi ja alempien yhteiskuntaluokkien aseman parantamiseksi. Samassa teoksessa hän hahmotteli myös perustelut maltilliselle myöntyväisyyspolitiikalle Venäjän suuntaan. Tämän vuoksi Danielson menetti kirjan julkaisemisen myötä pääosan aiemmasta ”kansallissankarin” maineestaan perustuslaillisten silmissä, mutta teos teki hänestä vastaavasti venäläisten kannalta hyväksyttävämmän henkilön.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Yrjö-Koskisen kuoltua vuonna 1903 Danielson nimettiin Suomalaisen puolueen uudeksi johtajaksi. Samana vuonna hän sai valtioneuvoksen arvonimen ja hänestä tuli yliopiston vt. sijaiskansleri perustuslaillisten mielipiteittensä vuoksi eroamaan joutuneen Thiodolf Reinin tilalle. Tämä leimasi Danielsonin entistä pahemmin suomettarelaiseksi myöntyvyysmieheksi. Yliopiston johto piti häntä kuitenkin pienempänä pahana kuin vaihtoehtona ollutta kenraalikuvernööri Bobrikovin valitsemaa sijaiskansleria. Vuonna 1904 Danielson aateloitiin, mutta hän ei koskaan hakenut introduktiota Ritarihuoneelle, sillä perustuslaillisten hallitsemassa aatelissäädyssä hänen olisi ollut vaikeaa vaikuttaa valtiopäivillä. Samana vuonna hänet nimitettiin jäseneksi niin sanottuun Tagantsevin komiteaan, jonka oli tarkoitus määritellä tarkasti Suomen ja Venäjän valtiolliset suhteet ja rajanveto yleisvaltakunnallisen ja Suomen sisäisen lainsäädännön välillä. Komitean toiminta kuitenkin päätettiin syksyllä 1906. Danielson kuului myös vuosina 1905–1906 eduskuntauudistusta valmistelleeseen Hermansonin komiteaan.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Koska Reinin erottamista pidettiin yhtenä sortokauden vääryyksistä, vaadittiin julkisuudessa vuoden 1905 suurlakon aikana ja varsinkin sen jälkeen Danielsonin eroa sijaiskanslerin virasta. Hän viivytti kuitenkin eroaan vuoden 1906 helmikuuhun, jolloin Suomen ministerivaltiosihteeri ja samalla yliopiston vt. kansleri vaihtui. Danielsonin erottua Rein palasi tehtävään.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Suuressa nimenmuutoksessa 12. toukokuuta 1906 Danielson muutti sukunimensä Danielson-Kalmariksi. Kalmari-nimi tuli hänen isoisänsä Saarijärvellä omistaman talon nimestä. Vuonna 1851 kuollut Daniel Filip Danielson toimi aikanaan Korsholman itäisen voutikunnan kruununvoutina ja omisti pari muutakin maatilaa Saarijärvellä. Hän oli ostanut Kalmarin tilan vuonna 1819.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson-Kalmari oli vuosina 1907–1917 Suomalaisen puolueen kansanedustajana Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hän tuli 1908 salkuttomaksi senaattoriksi nuor- ja vanhasuomalaisten yhteiseen Hjeltin senaattiin. Nuorsuomalaiset erosivat senaatista jo seuraavana keväänä ja yksinään vastuuseen jääneet vanhasuomalaiset kokivat vaalitappion. Tämän seurauksena hekin päättivät erota syksyllä 1909. Tarkoituksena oli välttää ensimmäisellä sortokaudella tapahtunut muista puolueista eristäytyminen ja venäläismielisiksi leimaantuminen. Danielson-Kalmari oli puolueessa linjanmuutoksen keskeisimpiä tukijoita. Nyt hän katsoi myöntyväisyyslinjan epäonnistuneen ja näki perustuslaillisuuden ainoana vaihtoehtona. Toisen sortokauden aikana hän ajoikin vähä vähältä myös Suomalaisen puolueen perustuslaillisuuden ja passiivisen vastarinnan kannalle. Edesmenneen Yrjö-Koskisen ja tämän poikien kannattaman linjan rikkominen johti Danielson-Kalmarin vastaisiin hyökkäksiin puolueen sisällä, mutta vuoteen 1913 mennessä hän sai vanhan linjan kannattajat syrjäytettyä puolueesta.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Vuonna 1917 Danielson-Kalmari jarrutteli muiden vanhojen konservatiivien tavoin itsenäisyystoiveita reaalipoliitiikkaan vedoten. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän oli kuitenkin vaatimassa Suomelle itsenäisyyttä.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen Danielson-Kalmari jäi sivuun politiikan johdosta, mutta otti aktiivisesti kantaa tärkeiksi kokemiinsa asioihin. Vuoden 1918 valtiomuotokiistan aikana hän oli kuningas- sekä saksalaismielinen ja kiersi maata pitämässä monarkiaa puoltavia valtiotieteellisiä esitelmiä. Ahvenanmaan omistusta koskeneen kiistan aikana 1920 hän kirjoitti historiantutkimuksen, jossa ”todisti” saariryhmän kuuluvan Suomelle. Danielson-Kalmarin mielipiteitä pidettiin arvovaltaisina, joskin vanhoillisuutensa vuoksi ne myös usein sivuutettiin. Sisällissota muutti hänen maailmankuvaansa pysyvästi oikeistolaisemmaksi, ja hän esiintyi vuonna 1930 vahvasti Lapuan liikkeen kannattajana. Puolueista hän tuki kokoomusta. Jonkinlaiseksi kansakunnan ”grand old maniksi” kohotettu Danielson-Kalmari toimi myös Turun yliopiston kanslerina vuosina 1921–1926 ja oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 vaaleissa. Hänet vihittiin Turun yliopiston filosofian kunniatohtoriksi vuonna 1927. Hän kokosi vielä tutkimuksellisen elämäntyönsä 11-osaiseen teossarjaan "Suomen valtio- ja yhteiskuntaelämää 18:nnella ja 19:nnellä vuosisadalla", joka ilmestyi vuosina 1920–1933.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Viimeisinä vuosinaan Danielson-Kalmari muutti Vääksyn huvilalleen ja sokeutui, mutta jatkoi tiettävästi työskentelyä loppuun saakka. Hänen kuolemaansa vuonna 1933 pidettiin merkittävän suurmiehen poistumisena.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: J. R. Danielson-Kalmarin puoliso vuodesta 1878 oli Jenny Mathilda Heurlin (1854–1938), varatuomari Nils Heurlinin tytär. Heillä oli kolme tytärtä. Suomalaisen puolueen puoluesihteeri K. N. Rantakari ja historiantutkija U. L. Lehtonen olivat Danielson-Kalmarin vävyjä. Danielson-Kalmari puolisoineen on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaan uudelle alueelle.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson-Kalmarilla oli merkittävä vaikutus suomalaisen poliittisen konservatismin muotoutumiseen. Hän sopeutti Snellmanin ja Yrjö-Koskisen aatteita modernin ajan demokraattiseen järjestelmään ja lisäsi niihin sosiaalireformistisia piirteitä. J. K. Paasikivi piti myöhemmin Danielson-Kalmaria poliittisena oppi-isänään Venäjään suhtautumisen osalta ja katsoi Suomen sodanjälkeisen ulkopolitiikan edustavan samaa suhteellisen myöntyvyyden linjaa uusiin oloihin sovellettuna.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson-Kalmarille pystytettiin vuonna 1954 Aimo Tukiaisen veistämä pronssinen rintakuva Lahden Vapaudenkadun alkupäähän. Kansallisarkiston vanhassa tutkijasalissa Helsingissä on puolestaan Wäinö Aaltosen hänestä 1930 tekemä kipsinen rintakuva.


title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson-Kalmari osti Asikkalan Vääksystä Suviniemi-nimisen huvilan vuonna 1892 ja vietti siellä kesänsä kuolemaansa saakka. Asikkalan kunta osti huvilan Danielson-Kalmarin perikunnalta vuonna 1986. Entistetty Suviniemi on nykyään kunnan ylläpitämä kotimuseo.


title: Brouwerin kiintopistelause

text: Brouwerin kiintopistelause on matematiikan useista kiintopistelauseista ehkä kaikkein tärkein ja se on nimetty alankomaalaisen matemaatikon Luitzen Egbertus Jan Brouwerin mukaan. Kyseessä on erittäin vahva matemaattinen tulos, sillä kiintopisteen olemassaolon oletuksena on vain n-ulotteinen suljettu yksikkökuula, joka kuvautuu jatkuvasti itselleen. Lauseen 1-ulotteinen tapaus on triviaali (käytännössä Bolzanon lause), mutta ei ole itsestään selvää, että tulos pätee "kaikissa" Euklidisen avaruuden ulottuvuuksissa. Lauseen ehdot ovat selvästi välttämättömiä, jatkuvuus ja suljettu kuula (hieman yleisemmin kompaktin ja konveksin joukon kanssa homeomorfinen joukko), mutta tulos ei suoraan päde ääretönulotteisille avaruuksille, sillä suljetut ja rajoitetut joukot eivät välttämättä ole enää kompakteja. Brouwerin kiintopistelause on Euklidista avaruutta karakterisoiva topologinen ominaisuus ja tuloksella on paljon sovelluksia useilla matematiikan osa-alueilla.


title: Brouwerin kiintopistelause

text: " "Jokaisella jatkuvalla kuvauksella Euklidisen avaruuden suljetulta yksikkökuulalta itselleen on olemassa kiintopiste.""


title: Brouwerin kiintopistelause

text: "Olkoon formula_1 jatkuva. Löytyy formula_2 siten, että formula_3."


title: Sergio Batista

text: Sergio Batista (s. 9. marraskuuta 1962 Buenos Aires) on argentiinalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Puolustajana pelannut Batista voitti maailmanmestaruuden vuoden 1986 MM-kisoissa. Toukokuusta 2015 lähtien hän on toiminut Bahrainin maajoukkueen päävalmentajana.