title: Juoksuhiekka

text: Juoksuhiekka on hiekkaa, johon on sekoittunut vettä niin, että hiekanjyvästen kitka on vähentynyt. Sen seurauksena juoksuhiekka on puuromaista eikä kannata painoa. Ihmisen keho on kuitenkin vähemmän tiheää kuin juoksuhiekka, joten ihminen ei vajoa juoksuhiekkaan, kunhan välttää pyristelemistä. Juoksuhiekka on vettä tiheämpää, joten siinä kelluu paremmin kuin vedessä. Juoksuhiekkaan joutuneen pitäisi heti heittäytyä makuulleen hiekkaan eikä yrittää kävellä pois. Sen jälkeen henkilö voi kömpiä sivuun hiekasta.


title: Juoksuhiekka

text: Juoksuhiekkaa voi esiintyä melkein missä tahansa oikeiden olosuhteiden vallitessa. Juoksuhiekka on harvoin enemmän kuin puolen metrin syvyistä.


title: Pellervo Lukumies

text: Pellervo Eljas Lukumies (9. huhtikuuta 1935 Toivakka – 28. elokuuta 2018 Toivakka) oli toivakkalainen taidemaalari, jonka kuuluisimpia töitä ovat vuosina 1972–1973 maalatut Toivakan kirkon kattomaalaukset.


title: Pellervo Lukumies

text: Pellervo Lukumies syntyi Heiskan koululla Toivakassa, jossa hänen äitinsä oli opettajana. Lukumiehen isä oli Toivakan kirkkoherrana vuosina 1937–1967 toiminut Kalle Lukumies (1901–1980). Maalaaminen kiinnosti Pellervo Lukumiestä jo kansakoulussa. Myöhemmin hän lopetti lukion kesken huonon kielipään takia ja lähti kolmeksi vuodeksi, 1955–1958, opiskelemaan Helsingin Ateneumiin, jossa hänen opettajanaan oli Sam Vanni. Valmistuttuaan Ateneumista 1958 Lukumies palasi Toivakkaan ja ryhtyi vapaaksi taiteilijaksi.


title: Pellervo Lukumies

text: Toivakan kirkkomaalaukset tekivät taiteilijan kuuluisaksi ympäri Suomen. Alkuperäisenä tehtävänä oli vain entistää Alvar Aallon suunnittelemat maalaukset, mutta Lukumies käsitti tarkoituksena olleen tehdä ”kuviot vanhalta pohjalta, muuten oman sielun ja persoonan mukaan”. Silloinen Toivakan kirkkoherra pahoitti mielensä töistä eikä hetkeen laskenut taiteilijaa kirkkoon.


title: Pellervo Lukumies

text: Myös kirjailija Mauri Sariola esitti oman poikkeavan mielipiteensä näistä maalauksista kirjassaan "Surma surutalossa", jonka juonenkehittelyyn kuuluu omaleimainen taiteilija maalaamassa erään maalaispitäjän kirkkoon uusia kirkkomaalauksia – tosin kuvaus on äärimmilleen kärjistetty ja liittymäkohtia on ehkä vain joissakin pikku yksityiskohdissa.


title: Pellervo Lukumies

text: Nykyään poptaiteen ja Raamatun ja Kalevalan pohjalta luodut maalaukset ovat Toivakan matkailuvaltti. Kirkko onkin tiekirkko, ja monet matkailijat vierailevat katsomassa Lukumiehen maalauksia.


title: Pellervo Lukumies

text: Muu Lukumiehen tuotanto on monipuolista. Siihen on kuulunut öljyvärimaalauksia, piirroksia, puuleikkauksia, akvarelleja ja metallitöitä. Vaikutteita hän on saanut paljon Kalevalasta, Raamatusta ja egyptiläisestä taiteesta. Vuonna 1982 hän sai valmiiksi suurikokoisen "Atlantis"-maalauksen. Hän on tehnyt myös muotokuvia, mutta ei itse pidä niiden tasoa korkeana, vaan ne ovat olleet hänelle elinkeino.


title: Tampereen kaupunkiseutu

text: Tampereen kaupunkiseutu on kahdeksan kuntaa käsittävän, Tampereesta ja sen seitsemästä lähikunnasta kostuvan Tampereen kaupunkiseudun kuntayhtymän toiminta-alue ja Suomen toiseksi suurin kaupunkiseutu, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. 31. joulukuuta 2017 seudulla asui 385 301 asukasta. Maapinta-alaa seudulla on noin 4 550 km² ja alueella toimii yli 24 000 yritystä.


title: Tampereen kaupunkiseutu

text: Tampereen kaupunkiseudun kuntien seutuyhteistyötä organisoi Tampereen kaupunkiseudun kuntayhtymä. Seutuyhteistyö on Tampereen kaupunkiseudun kuntien päätöksiin perustuvaa yhteistyötä alueen kehittämiseksi. Yhteistyön visiona on olla yhdessä tekemisen edelläkävijä ja kansainvälinen älykkään kasvun keskus. Viimeisin seutustrategia on hyväksytty seudun kuntien valtuustoissa vuoden 2017 alussa. Yhteistyön keskeisiä osa-alueita ovat yhdyskuntarakenteen seudullinen suunnittelu, palvelujen kehittäminen sekä elinkeinoyhteistyö.


title: Tampereen kaupunkiseutu

text: Ylintä päätösvaltaa kuntayhtymässä käyttää yhtymäkokous, joka muun muassa valitsee seutuhallituksen ja hyväksyy kuntayhtymän talousarvion. 13-jäsenisen seutuhallituksen tehtävänä on käynnistää yhteistyöhankkeita sekä tehdä esityksiä jäsenkunnille seudullisista ratkaisuista. Seutuhallituksen apuna toimivan kuntajohtajakokouksen tehtävänä on edistää asioiden käsittelyä kunnissa sekä osallistua niiden valmisteluun. Asioiden ensimmäinen selvitys ja valmistelu tehdään seututyöryhmissä (maankäyttö ja asuminen, liikennejärjestelmä, hyvinvointipalvelut sekä infrapalvelut). Työryhmät koostuvat jäsenkuntien asiantuntijoista.


title: Tampereen kaupunkiseutu

text: Seutuyksikkö puolestaan vastaa seutuyhteistyön käytännön valmistelusta. Kaupunkiseudun kuntayhtymän toiminnan rahoittavat jäsenkunnat.


title: Gustaf Hällström

text: Gustaf Gabriel Hällström (25. marraskuuta 1775 Ilmajoki – 2. kesäkuuta 1844 Helsinki) oli suomalainen luonnontieteilijä, yliopistomies ja pappi. Hän tutki ja opetti matematiikkaa, meteorologiaa ja fysiikkaa, ja toimi fysiikan professorina Turun akatemiassa ja yliopiston muutettua Helsinkiin Keisarillisessa Aleksanterin Yliopistossa kaikkiaan 43 vuoden ajan, 1801–1844. Hällström toimi myös kolme kautta Akatemian rehtorina sekä yliopiston rehtorina 1829–1832.


title: Gustaf Hällström

text: Hällström kävi Vaasan triviaalikoulua vuosina 1788–1791 ja valmistui ylioppilaaksi Turun akatemiasta vuonna 1792. Hänen akateeminen uransa eteni nopeasti ja vuonna 1795 hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja tohtoriksi. Vuonna 1796 Hällströmistä tuli Turun akatemian fysiikan dosentti ja vuonna 1799 kirjaston amanuenssi. Hänet nimitettiin fysiikan professoriksi 19. toukokuuta 1801 25-vuotiaana. Hällström vihittiin papiksi vuonna 1804.


title: Gustaf Hällström

text: Uransa aikana Hällström kirjoitti yhteensä 57 matematiikan ja fysiikan alaan kuuluvaa tutkielmaa, joista monet käännettiin ja julkaistiin myös kansainvälisesti. Hän edisti myös tähtitieteen tutkimusta, ja luonnosteli ensimmäisen tähtitornin piirrokset.


title: Gustaf Hällström

text: Hällström oli Suomen Tiedeseuran perustajajäsen ja ensimmäinen puheenjohtaja vuonna 1838. Helsingin yliopiston Kumpulan kampuksella on Hällströmin mukaan nimetty katu. Hällströmin muotokuva on nähtävillä kampuksen Physicum-rakennuksessa sijaitsevan Fysiikan laitoksen kokoushuoneessa.


title: Gustaf Hällström

text: Asteroidi 2640 Hällström, joka löydettiin 1941, on saanut nimensä G.G. Hällström mukaan.


title: Gustaf Hällström

text: G.G. Hällströmin isoisä oli Petter Hällström. G.G. Hällströmin pojat aateloitiin 1830 nimellä af Hällström (suomalainen aatelissuku 190) isänsä meriittien vuoksi; papin aateloimista pidettiin sopimattomana.


title: Kemialliset sedimentit

text: Kemialliset sedimentit ovat maa-aineksen lajeja, jotka syntyvät siten, että maa- ja kallioperästä liukenee alkuaineita, jotka sitten suotuisissa olosuhteissa saostuvat.


title: Kemialliset sedimentit

text: Hapetussedimentit (oksidaatit)Pelkistyssedimentit (redusaatit)Saostumissedimentit (prespiraatit)Haihtumissedimentit (evaporiitit)


title: Yrjö Murto

text: Yrjö Aleksanteri Murto (24. elokuuta 1899 Revonlahti – 17. joulukuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana (1948–1963) sekä ministerinä Paasikiven III (1945–1946) ja Pekkalan hallituksessa (1946–1948).


title: Yrjö Murto

text: Yrjö Murto aloitti poliittisen toimintansa 1920-luvulla ammattiyhdistysliikkeessä. Hän toimi 1920-luvun lopussa Suomen Puutyöläisten Liiton luennoitsijana ja 1930-luvun alussa puheenjohtajana. Murto oli lyhyen aikaa myös Suomen Ammattijärjestön johdossa kesällä 1930. Suomen kommunistiseen puolueeseen kuulunut Murto siirtyi Neuvostoliittoon vuonna 1930. Siellä hän opiskeli kolme vuotta Karjalan kommunistisessa maatalouskorkeakoulussa. Kesällä 1935 Murto sai komennuksen maanalaiseen puoluetyöhön Suomeen, mutta hän jäi kiinni lähes heti ja joutui istumaan vankilassa Moskovan välirauhaan (1944) asti.


title: Yrjö Murto

text: Vapauduttuaan Yrjö Murto nousi vaikutusvaltaisiin asemiin SKP:ssä ja SKDL:ssä. Hän toimi muun muassa molempien puolueiden varapuheenjohtajana. Kulkulaitosministerinä Murto ajoi Hella Wuolijoen pääjohtajaksi Yleisradioon. Myös ura ammattiyhdistysliikkeessä jatkui, sillä Murto valittiin Kansainvälisen rakennus-, rakennusaine- ja puuteollisuustyöväen liiton pääsihteeriksi. Murto kuului myös Helsingin kaupunginvaltuustoon ja hänet valittiin kolmesti presidentin valitsijamieheksi.


title: Yrjö Murto

text: Murto oli naimisissa kahdesti: vuosina 1924−1947 Aina Elisabet Huovisen kanssa ja 1947−1957 Kerttu Kauniskankaan kanssa. Murron tytär Pauliina Murto-Lehtinen työskentelee Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan sihteeristössä.


title: GlaxoSmithKline

text: GlaxoSmithKline (GSK) on kansainvälinen lääketeollisuudessa toimiva pörssiyhtiö. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Lontoossa, Isossa-Britanniassa. Yhtiö muodostettiin vuonna 2000, kun lääkeyhtiöt Glaxo Wellcome ja SmithKline Beecham yhdistyivät.


title: GlaxoSmithKline

text: GlaxoSmithKline on listautunut New Yorkin pörssiin ja Lontoon pörssiin (, ).


title: GlaxoSmithKline

text: Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on Sir Philip Hampton ja toimitusjohtaja Emma Walmsley (4/2018 tilanne).


title: GlaxoSmithKline

text: GlaxoSmithKline kehittää ja valmistaa alkuperäislääkkeitä sekä rokotteita. Yrityksen pääalueita ovat hengitystie-, keskushermosto-, aineenvaihdunta-, syöpä- ja infektiosairaudet.


title: GlaxoSmithKline

text: "Joseph Nathan & Co" perustettiin Uudessa-Seelannissa vuonna 1873. 1900-luvun alussa yhtiö alkoi valmistaa maitojauhetta, jolle rekisteröitiin nimi Glaxo. Yhtiön tytäryritykseksi perustettiin "Glaxo Laboratories" vuonna 1935. Se oli merkittävä penisilliinin tuottaja toisen maailmansodan aikaan.


title: GlaxoSmithKline

text: Vuonna 1880 yhdysvaltalaiset apteekkarit Henry Wellcome ja Silas Burroughs perustivat Lontoossa "Burroughs Wellcome & Company" -nimisen yhtiön. Wellcome-yhtiön Sir Henry Dale sai vuonna 1936 lääketieteen Nobel-palkinnon hermoimpulssien kemiallista välittymistä koskevista tutkimuksistaan. Vuosikymmeniä myöhemmin vuonna 1982 Wellcome-yhtiö sai toisen Nobelinsa, kun Sir John Vane palkittiin yhdessä kahden muun tutkijan kanssa tutkimuksistaan, jotka koskivat kipuaistimuksia välittäviä prostaglandiineja.


title: GlaxoSmithKline

text: Glaxo ja Wellcome yhdistyivät vuonna 1995, ja syntyi "GlaxoWellcome".


title: GlaxoSmithKline

text: "SmithKline Beecham" sai alkunsa vuonna 1830, kun John K. Smith avasi ensimmäisen lääkekauppansa Philadelphiassa. 1800-luvun lopulla yritysoston yhteydessä tuli uudeksi nimeksi "Smith Kline & French". Vuoden 1843 Englannissa Thomas Beecham toi markkinoille Beecham Pills -nimisen ulostuslääkkeen, mistä alkoi syntyä "Beecham Group". Vuonna 1943 perustettiin kokonaan lääketutkimukseen keskittynyt "Beecham Research Laboratories".


title: GlaxoSmithKline

text: Vuonna 1963 Smith Kline & French Laboratories osti belgialaisen "RIT:n" ("Recherce et Industrie Thérapeutiques"), joka valmisti rokotteita. Yhtiö laajeni myöhemmin muun muassa ostamalla laboratorioita Kanadasta ja Yhdysvalloista. SmithKline yhdistyi "Beckman Instruments" -yhtiön kanssa vuonna 1982. Yhtiön nimeksi tuli "SmithKline Beckman".


title: GlaxoSmithKline

text: Vuonna 1988 "SmithKline BioScience Laboratories" osti "International Clinical Laboratories, Inc.:n". Sekä Smith Kline & Frenchin että Wellcome-yhtiöiden tutkimuslaitoksissa työskennellyt Sir James Black sai yhdessä George Hitchingsin ja Gertrude Elionin kanssa lääketieteen Nobelin tutkimuslöydöksistään, jotka koskivat tärkeitä lääkehoidon periaatteita. Seuraavana vuonna SmithKline Beckman ja Beecham Group päättivät yhdistää voimansa. Syntyi yksi maailman suurimmista tutkivista lääkeyhtiöstä nimeltään "SmithKline Beecham". Vuosikymmentä myöhemmin vuonna 2000 Glaxo Wellcome ja SmithKline Beecham yhdistyivät, ja syntyi "GlaxoSmithKline" eli lyhyemmin "GSK".


title: GlaxoSmithKline

text: GlaxoSmithKline haki 4. heinäkuuta 2006 patenttia lääkkeelle, josta todettiin olevan hyötyä narkolepsian hoidossa. Patentti hyväksyttiin Euroopassa 12. toukokuuta 2010, ja se tuli lainvoimaiseksi Suomessa 31. elokuuta 2010.


title: GlaxoSmithKline

text: Vuonna 2010 GlaxoSmithKline tuomittiin maksamaan sakkoja ja korvauksia yhteensä 750 miljoonaa dollaria Puerto Ricossa sijainneen tehtaansa ongelmien vuoksi. Lääkkeissä oli havaittu valmistusvirheitä, ja niiden mikrobiologisen laadun valvonta oli ollut riittämätöntä. Tuotteita oli myös sekoittunut tehtaassa, ja yksittäisiin pakkauksiin oli päätynyt useamman tyyppisiä lääkevalmisteita. Tehdas suljettiin vuonna 2009.


title: GlaxoSmithKline

text: Kesällä 2012 GlaxoSmithKline tuomittiin ennätyssuuriin 3 miljardin dollarin sakkoihin ja korvauksiin luvattomasta markkinoinnista ja tietojen pimittämisestä viranomaisilta.


title: GlaxoSmithKline

text: Britannian petostentorjuntavirasto SFO käynnisti helmikuussa 2007 tutkimukset epäillessään GlaxoSmithKlinen maksaneen lahjuksia Saddam Husseinin hallinnolle Irakissa. Esitettyjen väitteiden mukaan GSK maksoi miljoonan dollarin edestä voitelurahoja saadakseen yhdeksän lääketoimituksiin liittyvää sopimusta itselleen.


title: GlaxoSmithKline

text: Yhdysvaltain kongressin perustama tutkintalautakunta julkaisi marraskuussa 2007 raportin, jonka mukaan GlaxoSmithKline oli painostanut Pohjois-Carolinan yliopiston professori John Busea olemaan hiljaa GSK:n valmistaman diabeteslääke rosiglitatsonin (kauppanimi Avandia) sydämeen ja verisuoniin liittyvist riskeistä. GSK:n edustajat painostivat Busen allekirjoittamaan dokumentin, jossa hän peruu aiemmat puheensa lääkkeen mahdollisista riskeistä. Tutkintalautakunnan raportin perusteella yksi painostajista oli GlaxoSmithKlinen pääjohtaja Jean-Pierre Garnier. Lautakunnan arvion mukaan GlaxoSmithKlinen kauppaama diabeteslääke Avandia aiheutti markkinoille tultuaan noin 83 000 sydänkohtausta, joista ainakin osa olisi voitu välttää, mikäli lääkkeen riskit olisivat olleet yleisesti tiedossa.


title: GlaxoSmithKline

text: Euroopan lääkevirasto suositti Avandian vetämistä pois markkinoilta, samoin Avandmetin ja Avaglimin, jotka sisältävät samaa vaikuttavaa ainesosaa. Lääke on ollut GSK:n toiseksi myydyin lääke.


title: GlaxoSmithKline

text: Yhtiö ilmoitti maaliskuussa 2016, että se vapauttaa lääkkeiden rinnakkaisvalmistuksen köyhimmissä ja vähiten kehittyneissä maissa. Lisäksi se myöntää vapaammin lisenssejä lääkkeiden valmistajille pienituloisissa maissa. Sen lisäksi se pyrkii julkaisemaan patenttien sisällön vapaasti saataville. Parempituloisissa maissa haetaan edelleen normaali patenttien suoja. GSK oli ensimmäisenä liikkeellä vapauttamassa lääkkeiden saatavuutta köyhimmille Yhdistyneiden kansakuntien toiveesta. Kansalaisjärjestö Knowledge Ecology International piti päätöstä tärkeänä ja toivottuna. Se toivoi, että muut lääkeyhtiöt seuraisivat esimerkkiä, erityisesti koskien syöpälääkkeitä. GSK totesi, että järjestely toimii heille muttei kenties toisille lääkkeiden valmistajille.


title: Jon Lovitz

text: Jonathan Michael "Jon" Lovitz (s. 21. kesäkuuta 1957 Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tv-uransa alkoi vuonna 1985 "Saturday Night Livestä". Lovitz on ollut kahdesti ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi.


title: Peugeot 207

text: Peugeot 207 on Peugeot’n vuosina 2006–2015 valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Peugeot 206:n. Mallin seuraajaksi esiteltiin vuonna 2012 Peugeot 208, mutta se pysyi edelleen mallistossa vuoteen 2014 saakka, avomalli 207 CC kevääseen 2015. Farmarimalli 207 SW:n korvasi crossover-malli Peugeot 2008 vuonna 2013.


title: Peugeot 207

text: Vuoden 2006 Euro NCAP -kolaritestistä 207 sai tulokseksi täydet viisi tähteä. Erikseen vuonna 2007 testattu 207 CC ansaitsi sekin viisi tähteä.


title: Peugeot 207

text:
207 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2006. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin Citroën C3. Seuraavana vuonna kolmi- ja viisiovisten hatchbackien rinnalle tulivat farmarimalli SW ja kokoontaittuvalla kovakatolla varustettu avomalli CC.
Malli koki vuonna 2009 kasvojenkohotuksen, jossa näkyvin muutos oli uusi etupuskuri suuremmalla etusäleiköllä.


title: Hypsifrone

text: Hypsifrone on lyhyt Hypsifrone-nimisen (kreikkaa: "Korkeamielinen") naisen näkyjä sisältävä gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi XI, kirja 4). Kirjoitus on koptinkielinen. Se on hyvin katkelmallinen ja siitä tunnetaan mahdollisesti vain pieni osa. Tämän vuoksi kirjoituksen sisällöstä on vaikea saada juurikaan kuvaa.


title: Hypsifrone

text: Kirjoitus kertoo siitä, kuinka Hypsifrone laskeutuu alas "neitseellisyytensä paikasta" ja keskustelee Fainops-nimisen hahmon kanssa. Joidenkin tutkijoiden mukaan kirjoitus olisi setiläistä alkuperää, koska toisessa Nag Hammadista tunnetussa tekstissä, "Hallitsijoiden olemuksessa", mainitaan Eleleth, jota kutsutaan nimellä "Fronesis", ja neitseellinen Henki. Elelethin nimi voisi olla johdettu arameankielisestä ilmaisusta 'el-`alîta', "Korkeuden Jumala", joka voisi vastata kreikankielistä Hypsifronea.


title: Amigos

text: Amigos on Santanan vuonna 1976 julkaisema latinalainen rock-/pop-albumi.


title: Amigos

text: Amigos nousi Billboardin listoilla kymmenenneksi, ja singlen "Let It Shine" korkein sijoitus oli 77. Levy myi Yhdysvalloissa kultaa 11. kesäkuuta 1976. Levy oli julkaistu maaliskuussa.


title: Amigos

text: Levy-yhtiönä toimi Columbia Records ja tuottajana David Rubinson. Albumia edelsi "Borboletta" (1974) ja seurasi "Festival" (1977). Äänitteen kesto on 41 minuuttia 14 sekuntia.


title: Vuoden aforismikirja

text: Vuoden aforismikirja on Suomen aforismiyhdistyksen vuosittain myöntämä tunnustus ansiokkaasta teoksesta aforistiikan alalla.


title: Vuoden aforismikirja

text: Saajan päättää yhdistyksen nimeämä, vuosittain vaihtuva raati. Vuoden 2011 kirjan valitsi poikkeuksellisesti yksi henkilö, suomen kielen professori Kaisa Häkkinen.


title: Vuoden aforismikirja

text: Ensimmäisen kerran tunnustus myönnettiin vuonna 2006 vuonna 2005 ilmestyneestä kirjasta.


title: Vuoden aforismikirja

text: Lähde (2005–2016)


title: Randy Snow

text: Randy Snow (24. toukokuuta 1959 – 19. marraskuuta 2009) oli ensimmäinen United States Olympic Hall of Fameen päässyt paralympialaisurheilija.


title: Randy Snow

text: Snow syntyi Teksasissa. Hän harrasti nuorempana tennistä, mutta halvaantui 16-vuotiaana sattuneen tapaturman seurauksena vyötäröstä alaspäin.


title: Randy Snow

text: Snow perusti vammaantuneiden koripallojoukkueen ja myöhemmin hänestä tuli yksi Yhdysvaltain arvostetuimpia pyörätuolitenniksen pelaajia.


title: Randy Snow

text: Snow osallistui kesäolympialaisissa 1984 miesten 1 500 metrin pyörätuoliajoon. Vuoden 1992 paralympialaisissa Barcelonassa hän voitti kultamitaleja vammaistenniksestä. Hän pääsi US Olympic Hall of Fameen 1. heinäkuuta 2004.


title: Maailman alkuperästä

text: Maailman alkuperästä on gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi II, kirja 5). Kirjoitus on gnostilaisen kosmologian esitys. Sen sisältö on sukua kirjoitukselle "Hallitsijoiden olemus" ja siinä on eräitä setiläisen gnostilaisuuden piirteitä, mutta sitä ei kuitenkaan lueta varsinaiseksi setiläiseksi kirjoitukseksi. Kirjoituksen kirjoittaja pyrkii tekemään selkoa maailman alkuperästä ja osoittamaan, ettei kaaos ollut kaiken alku ja perimmäinen todellisuus, niin kuin monet kreikkalaisen mytologian kosmologiat esittävät.


title: Janus Hanski

text: Janus Hanski (s. 23. joulukuuta 1968 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan erityisesti 1990-luvun televisiosarjoista "Vintiöt" ja "Trabant Express". 1980-luvun lopulla Hanski lauloi Uman Namu -nimisessä yhtyeessä, joka levytti EP-levyn "Muoti vai kauneus" (1985) ja LP-levyn "Ulvova mylläri" (1986). Vuonna 1995 Hanski levytti cd:n "Vuorille kuuta ulvomaan" (Bluebird) sekä näytteli Aleksi Mäkelän elokuvissa "Romanovin kivet", "Häjyt" ja "V2 – Jäätynyt enkeli". Vuonna 2005 ilmestyi levy "Janus Hanski & Jäykkä Palatsi", joka sisältää Pekka Tegelmanin musiikkia.


title: Janus Hanski

text: Isänsä ohjelmistosta Hanski on levyttänyt ainakin kappaleen ”Painan vain pääni”, joka on Jean-Jacques Deboutin sävellys ja Tuula Valkaman suomeksi sanoittama. Seppo Hanski levytti kappaleen vuonna 1966 ja Janus 2011.


title: Janus Hanski

text: Vuonna 2012 Hanski osallistui Seinäjoen Tangomarkkinoille kilpailijana ja selvisi Seinäjoen finaaliin Turussa järjestetystä semifinaalista.


title: Janus Hanski

text: Hanski on ollut naimisissa vuodesta 2015. Janus Hanskin isä on muusikko Seppo Hanski, ja hänen sisaruksistaan Anna ja Pinja ovat myös levyttäneet. Hanskin äidinisä on Pehr-Olof Sirén ja hänen isoäitipuolensa on tämän puoliso Anja Pohjola.


title: Sammeli

text: Sammeli on suomalainen miehen etunimi. Nimeä käytetään useimmiten Pohjois-Suomessa ja se on alun perin saamelaisten, todennäköisesti inarinsaamelaisten käyttämä. Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa on annettu 200 Sammeli-nimeä sinä aikana, kun nimistä on kerätty tilastoa.


title: Perhesuunnittelu

text: Perhesuunnittelu, jonka synonyymina usein käytetään syntyvyyden säännöstelyä, vaikka termit eroavatkin toisistaan joiltain osin, pyrkii tarjoamaan muun muassa ehkäisyneuvontaa ja -valistusta pariskunnille, jotka haluavat rajoittaa lapsilukuaan. Samalla perhesuunnittelulla ollaan myös onnistuttu pienentämään lapsi- ja äitikuolleisuutta. Perhesuunnittelulla on saatu merkittäviä tuloksia aikaan, etenkin Itä-Aasian maissa: muun muassa Singaporessa ja Etelä-Koreassa on kokonaishedelmällisyysluku laskenut yhdeksi maailman alhaisimmaksi. Sen takia esimerkiksi Singapore on pyrkinyt viime aikoina nostamaan syntyvyyttä. Kiinan yhden lapsen politiikkaa voidaan taas kutsua paremminkin syntyvyyden säännöstelyksi kuin perhesuunnitteluksi.


title: Kantatie 80

text: Kantatie 80 on Lapissa kulkeva itä–länsi-suuntainen kantatie. Tie kulkee Sodankylästä Kittilän kautta Kolariin. Tien pituus on noin 155 kilometriä, ja se on pohjoisin Suomessa kulkeva Itä- ja Länsi-Lapin yhdistävä päätie. Tie on päällystetty ja liikennemääriinsä nähden hyvätasoinen.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 80 oli Rovaniemen maalaiskunnan Vikajärven ja Kemijärven välinen tie. Sodankylän ja Kittilän välinen tie on rakennettu vuosina 1945–1955 ja viitoitettiin alun perin maantieksi 953. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa se muutettiin kantatieksi 80 ja Vikajärven ja Kemijärven välisestä tiestä tuli osa kantatietä 82. Vuonna 2006 kantatietä 80 jatkettiin Kolariin entisen seututien 939 reittiä.


title: Eclipse (Yngwie Malmsteenin albumi)

text: Eclipse on kitaristi Yngwie J. Malmsteenin vuonna 1990 julkaisema, kuudes soololevy. Se on omistettu edesmenneelle näyttelijä Graham Chapmanille


title: Kertomus sielusta

text: Kertomus sielusta on gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi II, kirja 6). Se on ajoitettu 200-luvun alkuun. Kirjoitus esittää mytologisen kuvauksen sielun matkasta maailmassa. Sielu kuvataan neitseelliseksi naiseksi, joka lähtee isänsä kodista maailmaan ja joutuu siellä huonoille teille ja suhteisiin useiden miesten kanssa. Lopulta sielu katuu ja saa isältään armahduksen. Isä lähettää sielulle pelastajan, joka vertautuu Jeesukseen.


title: Kertomus sielusta

text: Kirjoitus sisältää useita suoria lainauksia Vanhasta (esimerkiksi Hesekiel, Hoosea, Psalmit) ja Uudesta testamentista, "Odysseiasta" sekä Ensimmäisestä Klemensin kirjeestä. Lainaukset jäävät kuitenkin irrallisiksi itse tekstin sisällön kannalta.


title: Erotusmenetelmä

text: Erotusmenetelmä tai erottelumenetelmä on keino, jolla sekoittuneita aineita ja materiaaleja voidaan erottaa osiinsa. Kaivostekniikassa puhutaan tästä nimellä rikastus.


title: Erotusmenetelmä

text: Erotusmenetelmiä ovat esimerkiksi:


title: Crash Test Dummies

text: Crash Test Dummies on kanadalainen, Winnipegistä kotoisin oleva folkrockia esittävä yhtye, jonka suurin suosio oli 1990-luvulla. Yhtyeen suurin menestys on vuoden 1993 albumi "God Shuffled His Feet", joka myi kultaa ja platinaa useissa maissa. Yhtyeen suurin hitti on levyllä ja singlenä julkaistu kappale "Mmm Mmm Mmm Mmm."


title: Apostoli Paavalin rukous

text: Apostoli Paavalin rukous on gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi I, kirja 1). Tutkijat ovat lukeneet sen osaksi valentinolaista kirjallisuutta. Kirjoitus on melko lyhyt ja sen alusta puuttuu noin kaksi riviä. Kirjoituksen selvimmin gnostilaisia piirteitä ovat mm. viittaukset Pleromaan ja hallitsijoihin ("arkhoneihin").


title: Faistoksen kiekko

text: Faistoksen kiekko (myös "Faistoksen diskos") on Faistoksen palatsikeskuksesta Kreetalta löydetty pyöreä savilevy, jossa on molemmin puolin spiraalin muodossa kohti levyn keskustaa kulkevia kirjoitusmerkkejä. Kiekko on peräisin minolaiselta kaudelta, ajanjaksolta 1800–1625 eaa. Kiekon käyttötarkoitusta ei tiedetä eikä siinä olevaa kirjoitusta ole kyetty luotettavasti tulkitsemaan, mikä tekee siitä yhden arkeologian suurimmista arvoituksista. Tekstistä on esitetty useita eri tulkintoja.


title: Faistoksen kiekko

text: Kiekko löydettiin vuonna 1908 ja se on esillä Iraklionin arkeologisessa museossa.


title: Faistoksen kiekko

text: Kiekko on yleisimmin ajoitettu keskiselle tai myöhäiselle minolaiselle kaudelle noin vuosiin 1800–1625 eaa. Joidenkin arvioiden mukaan se saattaisi kuitenkin olla myös myöhemmältä ajalta, noin vuosilta 1500–1400 eaa. Kiekon katsotaan yleisesti olevan kreetalaista alkuperää. Koska mistään Kreetalta ei ole löydetty toista vastaavanlaista esinettä, on kuitenkin mahdollista, että se on tuotu saarelle muualta. Kiekon kirjoitusmerkeissä saattaa olla tähän liittyviä viitteitä. Eräs merkeistä esittää harjaksella varustettua kypärää, jonka tyyppinen oli filistealaisten käytössä. Eräs toinen merkeistä puolestaan esittää sarkofagia, joka muistuttaa lyykialaisten käyttämää.


title: Faistoksen kiekko

text: Kiekon löysi eteläisellä Kreetalla sijaitsevan Faistoksen palatsikeskuksen kaivausten yhteydessä italialainen arkeologi Luigi Pernier 3. heinäkuuta 1908. Se löydettiin Faistoksen pääpalatsin koillispuolella sijaitsevan rakennuksen numero 101 huoneesta numero 8 (). Samasta huoneesta löydettiin myös lineaari-A-kirjoitusta sisältänyt savitaulu (PH1). Löytöjen perusteella kyseistä huonetta kutsutaan palatsin arkistoksi. Löytö sai suurta huomiota ja nosti tuolloin muutoin Knossoksen ja Agía Triádan varjoon jääneen Faistoksen arvoa arkeologisena kohteena.


title: Faistoksen kiekko

text: Arkeologi Doro Levi löysi vuonna 1955 Faistoksen palatsin huoneesta numero 25 tuhansien muiden sinettileimasinten ohella leimasimen (HM 992), jossa on sama symboli kuin kiekon kirjoitusmerkissä numero 21. Symbolia ei tunneta muualta, joten löytö todistaa osaltaan Faistoksen kiekon aitouden puolesta ja saattaa myös olla merkki siitä, että kiekko on valmistettu Faistoksessa.


title: Faistoksen kiekko

text: Faistoksen kiekko on tehty terrakotasta eli poltetusta savesta. Kiekko on läpimitaltaan noin 16 senttimetriä, tarkemmin välillä 158–165 millimetriä. Sen paksuus on 16–21 millimetriä.


title: Faistoksen kiekko

text: Kiekossa on kaksi puolta, joista käytetään nimityksiä A ja B. Kummallakin puolella on kirjoitusta, joka kulkee spiraalin muotoisesti ja on mitä ilmeisimmin tarkoitettu luettavaksi ulkolaidalta kohti kiekon keskustaa ja oikealta vasemmalle. On mahdollista, että B-puoleksi nimetty puoli on todellisuudessa kiekon ”etupuoli”.


title: Faistoksen kiekko

text: Koska kaikki saman kirjoitusmerkin esiintymät ovat samanlaisia, merkit on todennäköisesti tehty leimasimilla, mikä tekee siitä vanhimman tunnetun vastaavanlaisen teoksen. Leimasimet oli todennäköisesti tehty puusta, luusta tai kivestä. Merkit on painettu saveen ennen sen polttamista kovaksi. Tarkoituksellinen polttaminen erottaa sen tavallisista minolais-mykeneläisistä savitauluista, jotka ovat palaneet koviksi tulipaloissa.


title: Faistoksen kiekko

text: Kiekko muistuttaa monin tavoin Maglianosta Italiasta viimeistään 1800-luvun lopulla löydettyä pyöreähköä lyijykiekkoa, jossa on spiraalin muodossa etruskinkielistä kirjoitusta. Minolaisista esineistä ainoa tunnettu, jossa on spiraalinmuotoista kirjoitusta, on Knossoksen Mávro Spílaion hautausmaalta vuonna 1926 löydetty kultasormus, jossa on lineaari-A-kirjoitusta.


title: Faistoksen kiekko

text: Kiekon kirjoituksessa on käytetty 45 eri kirjoitusmerkkiä ja siinä on yhteensä 241 (tai 242, sillä yksi on mahdollisesti tuhoutunut tai poistettu) merkkiä. A-puolella merkkejä on 122 tai 123 ja B-puolella 119. Merkit on ryhmitelty 61 ryhmään tai ”sanaan”. Kiekon A-puolella ryhmiä on 31 ja B-puolella 30. Kussakin ryhmässä on 2–7 merkkiä. Ryhmät on eroteltu toisistaan pystysuorin viivoin. Samoin kirjoituksen rivit on eroteltu toisistaan viivoin. Joidenkin ryhmien viimeisen merkin alapuolella on vinoviiva. Kirjoituksessa on merkkejä siitä, että sitä on korjattu useissa kohdin.


title: Faistoksen kiekko

text: Merkit eivät muistuta minkään muun tunnetun kirjoitusjärjestelmän merkkejä. Kyseessä ei esimerkiksi ole mikään minolaisista tai mykeneläisistä kirjoitusjärjestelmistä (kreetalaiset hieroglyfit, lineaari-A, lineaari-B), egyptiläiset hieroglyfit eikä mikään Lähi-idässä tai Anatoliassa käytetyistä kirjoitusjärjestelmistä. Merkit saattavat kuitenkin edustaa samaa kirjoitusjärjestelmää kuin niin kutsutun Arkalochórin kirveen kirjoitusmerkit.


title: Faistoksen kiekko

text: Merkkien määrästä voi päätellä, että kyseessä on todennäköisesti lineaari-A:n ja lineaari-B:n kaltainen tavukirjoitusjärjestelmä tai jonkinlainen hieroglyfikirjoitus. Merkkejä on liian paljon, jotta ne muodostaisivat aakkoston, ja liian vähän, jotta ne muodostaisivat ideografisen kuvakirjoitusjärjestelmän. Toisaalta merkeillä voi olla kokonaan muu tarkoitus kuin kielen äänteiden kirjoittaminen. Tekstin lyhyys vaikeuttaa luotettavan tulkinnan muodostamista.


title: Faistoksen kiekko

text: Faistoksen kiekon kirjoituksessa on käytetty yhteensä 45 eri kirjoitusmerkkiä. Monet niistä esittävät erilaisia ihmis- ja eläinhahmoja, kasveja sekä erilaisia esineitä. Merkkeihin viitataan numeroilla 01–45 Arthur Evansin käyttämän numeroinnin mukaan. Merkeille annetut nimet ovat peräisin Louis Godartilta (1995), mutta eivät välttämättä liity siihen, mitä merkit alun perin ovat kuvanneet. Osaa merkeistä on verrattu Arkalochórin kirveen merkkeihin sekä lineaari-A- ja lineaari-B-kirjoituksen merkkeihin (Werner Nahm 1975, Torsten Timm 2004).


title: Faistoksen kiekko

text: Merkkien esiintymistiheys on seuraava:


title: Faistoksen kiekko

text: Tekstistä on vuosikymmenten varrella tehty useita tulkinta- ja jopa käännösehdotuksia. Tekstin on ehdotettu olevan esimerkiksi hymni, rukous, kirous, kirje, lakiteksti, matemaattinen, tähtitieteellinen tai historiallinen dokumentti, kalenteri ja lautapeli. Kiekon tunnettuus on houkutellut monen alan tutkijoita ja lukuisia harrastelijoita esittämään omia tulkintojaan. Osa tulkinnoista perustuu kielelliseen analyysiin ja pyrkii samalla selvittämään sen kielen, jota kirjoitusmerkeillä on kirjoitettu; osa puolestaan perustuu merkkien ei-kielelliseen ideografiseen tulkintaan. Monet tulkinnoista ovat selvästi pseudotieteellisiä ja osa lähestyy esoteriaa (kuten ehdotus siitä, että kyseessä on Atlantiksen kieli). Alla on esitelty tunnetuimpia tieteellisiä tulkintoja.


title: Faistoksen kiekko

text: Mikään esitetyistä tulkinnoista ei ole ainakaan toistaiseksi saavuttanut yleistä hyväksyntää, koska mitään niistä ei voida sen paremmin todistaa oikeaksi kuin vääräksikään. Tämä johtuu tunnetun tekstin lyhyydestä. Siksi tutkimus saattaa olla umpikujassa, ellei samalla kirjoistusjärjestelmällä kirjoitettuja tekstejä löydetä enemmän. Monet tutkijat ovatkin todenneet, että kirjoitus saattaa jäädä ikuiseksi arvoitukseksi.


title: Faistoksen kiekko

text: George Hempl (1911) esitti kirjoituksen olevan joonialaisella kreikalla kirjoitettu uskonnollinen teksti. F. Melian Stawell (1911) esitti kirjoituksen olevan homeerista kreikkaa. Benjamin Schwartzin mukaan se on mykeneläistä kreikkaa. Kevin ja Keith Masseyn (1998) mukaan teksti olisi kreikkaa ja sisältäisi tavaraluettelon, jossa esiintyvät myös kreikkalaiset lukusanat. Kreikaksi tekstin ovat tulkinneet myös mm. Steven Fischer (1988), Derk Ohlenroth (1996) ja Marco Corsini (2008). Jean Faucounau (2002) on tulkinnut tekstin proto-joonialaisella kreikalla kirjoitetuksi Arionin Argoksen pojan (hauta)hymniksi.


title: Faistoksen kiekko

text: Kaikissa näissä tulkinnoissa teksti on nähty kreikankielisenä tavukirjoituksena. Adam Martin (2000) on ehdottanut tekstin olevan kaksikielinen minolais-kreikkalainen teksti, joka on kirjoitettu aakkoskirjoituksella.


title: Faistoksen kiekko

text: Vladimir Georgiev (1976) on esittänyt tekstin olevan heetin kielellä kirjoitettua tavukirjoitusta, Kjell Aartun (1992) puolestaan seemiläisellä kielellä tehtyä tavukirjoitusta.


title: Faistoksen kiekko

text: Winfried Achterbergin (2004) tulkinnan mukaan kiekon merkit on johdettu anatolialaisista hieroglyfeistä ja sen teksti on luvialainen kirje koskien maiden omistusta. Kirje on osoitettu henkilölle nimeltä "na-sa-tu" (”Nestor”, datiivissa "na-sa-ti") heimossa "hi-ya-wa" ("Ahhiyawa" eli akhaijit). Tulkinnan mukaan tekstissä esiintyvät myös paikannimet "pa-ya-tu" (Faistos), "ra-su-ta" (Lasithi), "mi-SARU" (Mesara), "ku-na-sa" (Knossos), "sa3-har-wa" (Skheria) ja "ri-ti-na" (Rhytion), sekä henkilönnimi "i-du-ma-na" ("Idomeneus"), Mesaran hallitsija.


title: Faistoksen kiekko

text: Gareth Owensin (2014) tulkinnan mukaan teksti olisi minolaisen uskonnon äitijumalattarelle esitetty rukous. Toinen puoli olisi tarkoitettu raskaana olevalle naiselle ja toinen juuri synnyttäneelle naiselle. Tulkinta perustuu merkkien vertailuun kreetalaisiin hieroglyfeihin sekä lineaari-A- ja lineaari-B-kirjoituksiin. Merkkien äännearvo perustuu eräiden lineaari-A-merkkien alustavaan oletettuun tulkintaan. Owensin tulkinnan mukaan eräät usein toistuvat merkit muodostavat toistuvat sanat "iqekurja" (”odottava äiti/jumalatar”), "iqe" (”äiti/jumalatar”) ja "iqepaje" / "iqephae" (”loistava äiti/jumalatar”). Owens katsoo merkeillä kirjoitetun minolaisen kielen olleen indoeurooppalainen kieli.


title: Faistoksen kiekko

text: Owensin tulkintaa ei ole kuitenkaan yleisesti hyväksytty. Vaikka lineaari-A:ta voidaan tulkita jonkin verran lineaari-B:n avulla, lineaari-A:n ongelmaa itseään ei ole vielä ratkaistu, puhumattakaan kreetalaisista hieroglyfeistä. Näin eteneminen näistä Faistoksen kiekon merkkien tulkintaan edustaa kriitikoiden mukaan liian suurta hyppyä tuntemattomaan. Lisäksi ei ole todistettua, että kirjoitus edustaisi samaa kieltä kuin lineaari-A. Ei myöskään ole syytä olettaa, että yhteneväisyydet eri kirjoitusjärjestelmien merkkien ulkonäössä tarkoittaisivat yhtenevyyttä ääntämisessä. Näin Owensin tulkinta ei eroa aiemmista siinä, että se jää edelleen sekä todistamattomaksi että kumoamattomaksi.


title: Faistoksen kiekko

text: Edellisten lisäksi kiekosta on tehty lukuisia tulkintoja, jotka eivät perustu kielen analyysiin vaan merkkien sekä esimerkiksi niiden lukumäärän ja ryhmittelyn tulkitsemiseen muulla tavalla. Osassa tulkinnoista on luovuttu kokonaan siitä ajatuksesta, että kyseessä olisi jotakin kieltä oleva kirjoitus.


title: Faistoksen kiekko

text: Esimerkiksi Leon Pomerance (1976) ja Hermann Wenzel (1998) ovat tulkinneet kiekon tähtitieteelliseksi dokumentiksi. Wolfgang Reczkon (2009) mukaan se liittyisi auringonpimennysten ajoittamiseen. Andis Kaulins (1980) tulkitsi kiekon matemaattiseksi dokumentiksi.


title: Faistoksen kiekko

text: Ole Hagen (1988) on puolestaan tulkinnut kiekon kalenteriksi. Alan Butlerin (1999) mukaan kyseessä olisi 366-päiväiseen vuoteen perustuva kalenteri. Peter Aleff (1982) ja Helène Whittaker (2005) ovat nähneet kiekon pelilautana. Axel Hausmann (2002) on yhdistänyt kiekon myyttiin Atlantiksesta.


title: Faistoksen kiekko

text: Kiekkoa pidetään yleisesti aitona, koska sekä sen että merkkiä 21 vastaavan sinettileimasimen löytöhistoria tunnetaan. Taideasiantuntija Jerome Eisenberg (2008) on kuitenkin ehdottanut kiekon olevan sen löytäjän Pernierin tekemä väärennös. Eräänä perusteluna ovat kiekon ainutlaatuisuus sekä sen rakenne, joka poikkeaa muista minolaisista kirjoitukseen käytetyistä saviesineistä. Toisaalta erot voivat selittyä sillä, että esineen tekstityyppi ja käyttötarkoitus ovat erilaisia. Museoviranomaiset eivät ole suostuneet kiekon ajoittamiseen teknisin menetelmin särkymisvaaran vuoksi. Tutkijat eivät ole jakaneet Eisenbergin näkemyksiä ja muun muassa Pavol Hnilan mukaan todisteet aitouden puolesta ovat edelleen vahvemmat kuin todisteet sitä vastaan.


title: Autobot

text: Autobotit ovat kuvitteellisia muotoaan muuttavia robotteja Transformers-universumissa. Useimmiten televisiosarjoissa, elokuvissa, sarjakuvissa ja videopeleissä heidän ryhmän johtajana on ollut Optimus Prime. Autobotteja on kuvailtu hyviksi, jaloiksi ja rauhaa rakastaviksi robotteiksi. Heidän tavoitteena on pysäyttää pahat Decepticonit ja saada heidän välinen sisällissota loppumaan. Autobotit ovat myös valmiita uhraamaan itsensä, pelastaakseen heikompiaan.


title: Autobot

text: Toisin kuin Decepticoneilla, Autoboteilla on sisäinen arvojärjestys, joka kuvaa heidän johtajaansa.


title: Henry Baker Tristram

text: Henry Baker Tristram (11. toukokuuta 1822 Eglingham – 8. maaliskuuta 1906 Durham) oli englantilainen pappi, Raamatun tutkija, matkailija ja ornitologi.


title: Henry Baker Tristram

text: Tristram syntyi Eglinghamin pappilassa Northumberlandissa. Hänen isänsä oli pappilan kirkkoherra, myös nimeltään Henry Baker Tristram. Hän opiskeli Lincoln Collegessa Oxfordissa 1839–1846, jolloin hänet vihittiin papiksi. Hän sairastui tuberkuloosiin ja joutui muuttamaan ulkomaille terveydellisistä syistä. 1847–1849 hän oli Bermudan kuvernöörin sihteerinä. Täällä hän kiinnostui linnuista ja simpukoista. 1850 hän meni naimisiin Eleanor Mary Bowlbyn kanssa. Heille syntyi 7 tytärtä ja 1 poika.


title: Henry Baker Tristram

text: Sittemmin hän tutki Saharaa ja vuonna 1858 Palestiinaa, jonne hän palasi 1863 ja 1872, jakaen aikansa uskonnollisten kirjoitusten etsimisen ja luonnonhistoriallisten havaintojen tekemisen välillä. 1881 hän matkusti jälleen Palestiinaan, ja sieltä Libanoniin, Mesopotamiaan ja Armeniaan. 1891 hän matkusti Japaniin Osakaan, missä hänen tyttärensä Katherine Tristram toimi lähetyssaarnaajana. Hän kävi myös Kiinassa ja Amerikan luoteisosassa.


title: Henry Baker Tristram

text: Tristram oli perustamassa arvostettua British Ornithologists' Union (BOU) nimistä yhdistystä, ja hän kuului sen alkuperäisiin jäseniin. 1868 hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi. Matkoillaan hän keräsi laajan linnunnahkakokoelman, joka käsitti noin 20 000 nahkaa, ja jonka hän myi Liverpoolin museolle. Munakokoelma päätyi Natural History Museumiin.


title: Henry Baker Tristram

text: Tristramin mukaan on nimetty useita lintuja, muun muassa rotkorakkeli ja atlaskerttu.


title: Talbot Horizon

text: Talbot Horizon on aluksi Chrysler Europen ja myöhemmin PSA-konsernin Talbot-merkillä vuosina 1978–1987 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka korvasi Talbot 1100:n ja Avengerin. Sitä myytiin aluksi Chrysler- ja Simca-merkkisenä. Mallin seuraajaksi tuli Peugeot 309, jonka nimeksi oli alun perin tarkoitus tulla Talbot Arizona.


title: Talbot Horizon

text: Horizonin kehitti Chrysler Europen Simca-osasto Isossa-Britanniassa. Vuonna 1978 PSA-konsernin osti Chrysler Europen ja sen mukana Simcan, jonka seurauksena Horizonia alettiin seuraavasta vuodesta lähtien markkinoida Talbot-merkkisenä. Horizonia valmistettiin pääasiassa Poissyn tehtaalla Ranskassa ja Rytonin tehtaalla Isossa-Britanniassa. Sitä valmistettiin myös Espanjassa ja Suomessa Saab-Valmetin tehtaalla Uudessakaupungissa. Horizon valittiin Vuoden autoksi Euroopassa 1979.


title: Talbot Horizon

text: Pohjois-Amerikassa myytiin Dodge Omni -nimistä mallia, joka oli Horizonin pohjoisamerikkalaisten markkinoiden tarpeita vastaamaan kehitetty versio. Sitä myytiin myös nimellä Plymouth Horizon.


title: Talbot Horizon

text: Vuonna 1982 Horizon koki kasvojenkohotuksen, jossa se sai muun muassa kokonaan mustat puskurit. Myös viisivaihteinen manuaalivaihteisto tuli saataville.


title: Nokia N93

text: Nokia N93 on älypuhelinmalli, joka on suunniteltu erityisesti multimediakäyttöön. Malli esiteltiin huhtikuussa 2006 ja myyntiin se tuli heinäkuussa 2006.


title: Nokia N93

text: N93:ssa on panostettu erityisesti kameratoimintoihin. Siinä on 3,2 megapikselin Carl Zeiss -optiikalla varustettu kamera ja kolminkertainen optinen zoomi. MPEG4-teknologia mahdollistaa korkealaatuisen videokuvan. N93:ssa on myös toinen, VGA-tasoinen (30 kuvaa sekunnissa) kamera videopuheluita varten. Nokia N93 sisältää digitaalisen videovakaimen, joka parantaa kuvanlaatua.


title: Nokia N93

text: Puhelimessa on mahdollista käyttää myös erillistä katselutilaa, jolloin puhelimella voi katsella videoita ja selata kuvia näytön ollessa vaakatasossa.


title: Final Fantasy II

text: Final Fantasy II () on Squaren (nyk. Square Enix) kehittämä ja alun perin 1988 Nintendo Entertainment Systemille julkaisema "Final Fantasy"-sarjan roolipeli. Pelin ensimmäinen julkaisu ilmestyi Nintendon Family Computerille, jolle sitä ei koskaan julkaistu Japanin ulkopuolisilla markkina-alueilla. Pelin juoni kertoo neljästä nuorukaisesta, jotka ryhtyvät vastustamaan heidän kotikaupunkiinsa hyökännyttä Palamecian imperiumia.


title: Final Fantasy II

text: Mikäli matkapuhelinsovituksia ei oteta huomioon, "Final Fantasy II" on kaiken kaikkiaan ollut saatavilla viidelle alustalle. Pohjois-Amerikkaan ja Eurooppaan peli rantautui vasta "Final Fantasy Originsin" ilmestyttyä PlayStationille vuoden 2003 alussa, eli lähes 15 vuotta NES-version jälkeen. Pelin käsikonsolijulkaisuja ovat Game Boy Advancen "", WonderSwan Color -käännös sekä PlayStation Portablelle kehitetty "Final Fantasy" -sarjan 20-vuotisjuhlaversio.


title: Final Fantasy II

text: "Final Fantasy II":ssa noudatetaan yleistä sarjan osissa käytettyä mallia, jossa pelihahmoa ohjataan maailmankartalla, luolissa ja kaupungeissa. Kahdessa ensimmäisessä käydään vuoropohjaisia taisteluja, kaupungeissa taas voidaan levätä ja hankkia varusteita, taikoja sekä parantavia esineitä. Alkuperäisessä Famicom-versiossa pelin saattoi tallentaa vain maailmankartalla, mutta myöhemmissä käännöksissä on myös luolastoissa tallentamisen mahdollistavia tallennuspisteitä.


title: Final Fantasy II

text: Edeltäjästään ja muista aikansa roolipeleistä "Final Fantasy II" poikkeaa hahmonkehityksellään. Se ei käytä tasopohjaista systeemiä, jossa ominaisuudet paranevat hahmojen tason kohotessa taisteluista saatujen kokemuspisteiden myötä. Tämän sijaan hahmot kehittyvät sen perusteella, mitä aseita ja taitoja he taistelun aikana käyttävät ja kuinka yleisesti. Esimerkiksi usein miekkaa käyttävä hahmo oppii käsittelemään kyseistä asetta tehokkaammin, ja samalla hänen fyysinen vahvuutensa kasvaa. Toisaalta tämä saattaa heikentää hahmoa muiden ominaisuuksien osalta. Osuma- ja taikapisteitä voidaan taas korottaa silloin, kun niitä kulutetaan paljon. Toinen pelissä esitelty toiminto oli se, että hahmot voidaan taisteluiden ajaksi sijoittaa takariviin, jossa ollessaan he vahingoittuvat lähes pelkästään taioista ja pitkän matkan aseista. Sama pätee niihin vastuksiin, joiden edessä on vähintään kaksi vihollisriviä. "Final Fantasy II":ssa kyettiin ensimmäistä kertaa myös ratsastamaan vihollisten hyökkäyksiltä suojaavalla chocobo-linnulla.


title: Final Fantasy II

text: Pelattavia hahmoja "Final Fantasy II":ssa on yhteensä yhdeksän, joista tosin vain kolme pysyvät vakituisina koko pelin läpi: Firion, Fynnin valtiossa asuva nuori mies, jonka kasvattivat hänen ystäviensä vanhemmat. Palamecian joukkojen hyökättyä hänen kotikaupunkiinsa Firionista tulee imperiumin vastaisen Wild Rosen jäsen ja myöhemmin yksi kapinallisliikkeen komentajista; Maria, Firionin pitäaikainen ystävä, joka imperiumin piirityksen seurauksena menettää vanhempansa ja kadottaa veljensä Leonin. Siksi hän päättää Firionin ohella liittyä kapinallisiin; Guy, (myös Gus "Final Fantasy Originsissa") suurikokoinen soturi, jonka kanssa Firion ja Maria velijineen ovat olleet ystäviä lapsuudesta asti. Huomattavan vahvuutensa lisäksi hän pystyy kommunikoimaan eläinten kanssa.


title: Final Fantasy II

text: Muihin pelattaviin hahmoihin kuuluvat Marian kadonnut veli Leon, valkoinen maagi Minwu, Kashuanin prinssi Gordon, taistelulajien taitaja Josef, seikkailunhaluinen merirosvo Leila sekä lohikäärmeritari Richard Highwind. Oleellisessa osassa on myös Wild Rosen johtajana toimiva prinsessa Hilda. Pelin antagonisti on Palamecian häikäilemätön keisari. "Final Fantasy" -sarjan yleisiin aineksiin kuuluva Cid-niminen henkilö teki "Final Fantasy II":ssa ensiesiintymisensä.


title: Kantatie 58

text: Kantatie 58 on Kangasalta Oriveden, Keuruun, Karstulan, Kinnulan ja Haapajärven kautta Kärsämäelle kulkeva kantatie. Tiestä käytetään myös nimitystä "Suomenselkätie", ja sitä on markkinoitu vaihtoehtoisena tieyhteytenä valtateille 4 ja 9. Tien pituus on noin 385 kilometriä, ja se on Suomen pisin kantatie.


title: Kantatie 58

text: Tie on koko matkaltaan kaksikaistaista tietä, jonka laatu vaihtelee voimakkaasti. Oriveden ja Keuruun välinen osuus on valtatietasoinen. Muut osuudet ovat entisiä seututeitä, jotka ovat monin paikoin kantatieksi huomattavan kapeita, mutkaisia ja mäkisiä. Tie kulkee myös usean taajaman läpi. Tie on vain osittain kestopäällystetty, Keuruun ja Reisjärven välillä tie on suurimmaksi osaksi kevytpäällysteinen. Toisaalta tien liikennemäärät ovat pääosin sangen vähäiset, eritoten Keuruun pohjoispuolella. Lisäksi tiellä on yhteensä jopa 13 epäjatkuvuuskohtaa, jossa kantatie kääntyy liittymässä.


title: Kantatie 58

text: Tie kulkee sulkuihin merkittyjen kuntien alueella mutta ei kuntakeskuksen kautta.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 58 oli Lahden ja Padasjoen välinen tie. Helsinki–Lahti tien valmistuttua valtatie 4 siirtyi kulkemaan Lahden kautta ja tienumero 58 poistui käytöstä. 1970-luvun puolivälissä se kuitenkin otettiin uudelleen käyttöön Oriveden ja Keuruun välisellä tiellä. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Keuruun ja Karstulan välinen osuus muutettiin kantatien 58 jatkeeksi. Osuudet Kangasalan ja Oriveden sekä Karstulan ja Kärsämäen välillä muutettiin kantatieksi 58 vasta muutama vuosi myöhemmin. Vuonna 2009 seututien 775 liittymä Kinnulassa muutettiin kiertoliittymäksi.


title: Kantatie 58

text: Multian ja Pylkönmäen välillä kantatie 58 on merkitty Keski-Suomen maakuntakaavassa uudelle linjaukselle sekä Pylkönmäen ja Karstulan välinen seututie 636 muutettavaksi kantatieksi 58. Kinnulan ja Reisjärven välinen osuus on merkitty lyhennettäväksi uudelle linjaukselle Keski-Suomen ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntakaavoissa.


title: Tutkielma ylösnousemuksesta

text: Tutkielma ylösnousemuksesta on gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi I, kirja 4). Tutkijat ovat lukeneet sen osaksi valentinolaista kirjallisuutta. Kirjoitus on ajoitettu noin vuosiin 170-200.


title: Tutkielma ylösnousemuksesta

text: Kirjoitus on tyyliltään kirje, jossa opettaja vastaa oppilaansa Rheginoksen kysymyksiin. Kirje käsittää noin kahdeksan sivua. Kirjoitus käsittelee nimensä mukaisesti ylösnousemuskysymystä ja kuoleman jälkeistä tilaa. Kirjoitus esittää hyvin erilaisen gnostilaisen tulkinnan, koska sen mukaan "ylösnousemus" voi tapahtua jo nykyhetkessä. Se, joka käsittää, mikä todella on olemassa, muuttuu hengellisesti eläväksi, vastakohtana tavallisen elämän hengelliselle kuolemalle. Pagelsin mukaan tällainen ylösnousemus vertautuu buddhalaiseen valaistumiseen.


title: Luettelo yli 100 000 asukkaan kaupungeista Yhdysvalloissa

text: Luettelo Yhdysvaltojen yli 100 000 asukkaan kaupungeista.


title: Coitus more ferarum

text: Coitus more ferarum eli "koira-asento" on seksiasento, jossa uros yhtyy takaapäin naaraaseen tai toiseen urokseen. Tämä on merkittävin seksiasento eläinkunnan keskuudessa, sillä valtaosa kehittyneemmistä eläimistä yhtyy tässä asennossa. Esimerkiksi suurin osa niveljalkaisista ja selkärankaisista eläimistä, joiden ruumiinrakenne yleensäkin mahdollistaa tämän asennon, parittelee "koira-asennossa".


title: Calle Flygare

text: Calle Emil Anders Flygare (4. heinäkuuta 1907 Malmö – 3. joulukuuta 1972 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterikoulun johtaja. Hän toimi omaa nimeään kantavan teatterikoulun Calle Flygares teaterskolanin johtajana vuodesta 1940 aina kuolemaansa asti 1972. Hän oli teatterikriitikko Carl Flygaren ja näyttelijä Ebba Flygaren poika.


title: Calle Flygare

text: Flygaren opiskeltua teatteria otti Göstä Ekman hänet palvelukseensa. Flygaren itsekritiikki oli kova ja hän piti itseään keskinkertaisena näyttelijänä. Vuonna 1940 hän perusti omaan asuntoonsa Calle Flygares teaterskolanin eli Calle Flygaren teatterikoulun. Teatterikoulussa oli oppilaina muun muassa Inga Landgré, Harriet Anderson ja Magnus Uggla.


title: FIFA 07

text:
FIFA 07 (tunnetaan myös nimillä FIFA Football 07 ja FIFA Soccer 07) on
EA Sportsin FIFA-pelisarjan jalkapallovideopeli. Pelin kehittäjänä toimi vancouverilainen EA Canada, ja sen julkaisi Electronic Arts. Peli julkaistiin Euroopassa 27. syyskuuta 2006 ja Yhdysvalloissa 3. marraskuuta samana vuonna. Peli julkaistiin Nintendo GameCubelle, PC:lle, PlayStation 2:lle, Game Boy Advancelle, PlayStation Portablelle, Nintendo DS:lle ja Xboxille. Pelin Xbox 360 -versio julkaistiin Euroopassa 27. marraskuuta 2006, ja Yhdysvalloissa neljä päivää myöhemmin. Pelin tunnuslause on: "This is THE season" ().


title: FIFA 07

text: FIFA 07 on sarjan neljästoista peli, ja yhdestoista joka sisältää 3D-grafiikat.


title: FIFA 07

text: Electronic Arts on julkaissut useiden eri pelaajien kuvat pelin kannessa, riippuen alueesta jolla peliä myydään. Ronaldinho on joka version kannessa, seuranaan Landon Donovan ja Francisco Fonseca Pohjois-Amerikassa, Wayne Rooney Pohjoismaissa, Britanniassa, Benelux-maissa sekä Australiassa, Lukas Podolski Saksassa, David Villa Espanjassa, Kaká Italiassa ja Juninho Ranskassa.


title: Kolmiosainen tutkielma

text: Kolmiosainen tutkielma on gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi I, kirja 5). Tutkijat ovat lukeneet sen osaksi valentinolaista kirjallisuutta. Kirjoitus on eräänlainen valentiolaisen kosmologian ja teologian yleisesitys. Se koostuu nimensä mukaisesti kolmesta osasta, jotka on jaettu edelleen yhteensä kuuteentoista lukuun:


title: Kantatie 76

text: Kantatie 76 on Kainuussa kulkeva kantatie, joka johtaa Sotkamosta valtatien 6 liittymästä Kuhmon keskustaan. Tien pituus on noin 75 kilometriä. Tien varrella sijaitsee Vuokatin talviurheilukeskus. Vuokatin ja Sotkamon kirkonkylän välisellä osuudella tiellä kulkee keskimäärin 8000–9000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Muuten tien liikennemäärät ovat sangen vähäiset, suurimmaksi osaksi keskimäärin alle tuhat ajoneuvoa vuorokaudessa.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 76 alkoi Sortavalan ja Kajaanin välisen valtatien 18 risteyksestä Vuokatista. Tietä jatkettiin kahdeksalla kilometrillä 1990-luvun lopulla, kun valtatien 6 oikaisu Juurikkalahdesta Eevalaan valmistui. Muilta osin kantatien 76 linjaus on säilynyt vuosien saatossa samana.


title: Palojoki

text: Palojoki on noin tuhannen asukkaan kylä Nurmijärvellä. Se sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Helsingistä, ja sen kautta kulkee Nurmijärven kirkonkylästä Tuusulan Hyrylään johtava seututie 139 (Palojoentie, Tuusulan puolella Nahkelantie). Kylässä on ala-aste, jonka nimi on Palojoen koulu. Nimensä kylä on saanut viereisen Palojoen mukaan, joka kylän läheisyydessä laskee Vantaanjokeen.


title: Palojoki

text: Kuuluisin palojokelainen on Suomen kansalliskirjailija Aleksis Kivi, jonka syntymäkoti toimii nykyisin museona. Kylässä sijaitsevalla Taaborinvuorella pidetään kesäisin Kivi-juhlat, joissa esitetään Aleksis Kiven näytelmiä.


title: Palojoki

text: Palojoella sijaitsee yksi Museoviraston määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Sil

text: Sil on Miñojoen sivujoki Galiciassa, Espanjassa. Sen pituus on 225 km, ja se saa alkunsa Kantabrian vuorilta. Joki virtaa Leónin ja Ourensen maakuntien läpi. Suurin kaupunki joen varrella on Ponferrada.


title: Paasikiven II hallitus

text: Paasikiven II hallitus oli Suomen tasavallan 29. hallitus. Se oli enemmistöhallitus, jossa olivat mukana Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Maalaisliitto, Edistyspuolue, RKP, SKDL ja neljä ammattiministeriä. Hallitus toimi 152 hallituspäivää 17. marraskuuta 1944 – 17. huhtikuuta 1945.


title: Paasikiven II hallitus

text: Urho Castrénin hallituksen vaikeudet tulla toimeen Neuvostoliiton ja Britannian asettaman valvontakomission kanssa johtivat pääministerin 7. marraskuuta 1944 presidentti Gustaf Mannerheimille jättämään eronpyyntöön. Jo samana päivänä eduskuntaryhmien edustajien lähetystö, johon kuuluivat Väinö Hakkila (SDP), Antti Kukkonen (Maalaisliitto) ja Toivo Horelli (Kokoomus), kävi valtioneuvos J. K. Paasikiven luona pyytämässä häntä pääministeriksi. Presidentti Mannerheim antoi hallituksen muodostamistehtävän Paasikivelle seuraavana päivänä. Mannerheimin mielestä kommunisteja ei olisi pitänyt ottaa hallitukseen ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Paasikivi puolestaan katsoi, että Suomea ei voinut enää hallita ilman kommunisteja, ja niinpä ensimmäiseksi SKDL:n edustajaksi hallitukseen tuli poliittisesti melko vähämerkityksisen toisen sosiaaliministerin salkun saanut Yrjö Leino. Hallituksessa oli mukana myös neljä jatkosodan aikaisen rauhanopposition jäsentä: Maalaisliiton Urho Kekkonen, SDP:n Mauno Pekkala ja Eero Wuori sekä RKP:n Ralf Törngren. Hallituksen valta-akseli oli selkeästi maalaisliittolais-sosialidemokraattinen.


title: Paasikiven II hallitus

text: Paasikiven II hallitus oli murroskauden hallitus Suomen historiassa. Kenttäarmeijan demobilisaatio oli loppumassa. Sodassa olleille miehille oli järjestettävä työtä. Toisaalta Lapissa jatkui vielä sota saksalaisia vastaan. Liittoutuneiden valvontakomissio Neuvostoliiton johdolla käytti maassa ylintä valtaa. Äärivasemmisto oli juuri noussut julkisuuteen. Evakot ja heidän uusien asuinpaikkojensa järjestely oli käynnissä. Suursota Euroopassa kuitenkin vielä jatkui, joten kaupalliset yhteydet olivat vielä hyvin rajoitetut.


title: Paasikiven II hallitus

text: Presidentti Mannerheim johti puolustusvoimien ylipäällikkönä aktiivisesti sotatoimia vuoden 1944 loppuun saakka ja oleskeli sen vuoksi enimmäkseen Päämajassa Mikkelissä. Hän hyväksyi pääministerin vahvan aseman, johon kuului muiden muassa asetuksenanto-oikeus. Paasikivi puolestaan ei sanottavasti ollut kiinnostunut vielä käynnissä olleen sodan kulusta, vaan hän keskittyi nimenomaan välirauhansopimuksen toimeenpanoon. Valvontakomission kannanoton mukaisesti hallitus lakkautti Lotta Svärd -järjestön 23. marraskuuta 1944. Kommunistien painostuksesta ja valvontakomission jätettyä hallitukselle nootin määrättiin Suomen Aseveljien Liitto lakkautettavaksi 25. tammikuuta 1945 huolimatta siitä, että järjestö vetosi voimakkaasti toimintansa epäpoliittisuuteen ja sen jatkumisen välttämättömyyteen rintamamiesten ja heidän omaistensa huoltotyössä.


title: Paasikiven II hallitus

text: Niin kutsutun kuutosryhmän kansanedustajat tekivät tammikuussa 1945 eduskuntakyselyn niistä poliitikoista, joiden he katsoivat olleen vastuussa Suomen joutumisesta jatkosotaan. Tämän jälkeen hallitus asetti tohtori Eirik Hornborgin johtaman komitean tutkimaan vuosina 1938–1944 harjoitettua ulkopolitiikkaa. Tammikuun lopussa 1945 pääministeri Paasikivi esitti sodanaikaisille poliitikoille vetoomuksen vetäytyä syrjään poliittisesta toiminnasta, ja tämän varmistamiseksi hallitus julkisti nimilistan henkilöistä, jotka eivät saaneet asettua ehdokkaiksi eduskuntavaaleissa. Vain muutamaa päivää ennen vaaleja pitämässään radiopuheessa Paasikivi toivoi valittavaksi "uusia kasvoja" eduskuntaan.


title: Paasikiven II hallitus

text: Puolustusministeri, kenraali Rudolf Walden sai sairauden vuoksi pyytämänsä eron hallituksesta joulukuun alussa 1944 ja hänen tilalleen tuli kenraali Väinö Valve.


title: Roger Vadim

text: Roger Vadim (oik. Roger Vladimir Plemiannikov; 26. tammikuuta 1928 Pariisi – 11. helmikuuta 2000 Pariisi) oli ranskalainen elokuvaohjaaja, kirjailija, lehtimies, näyttelijä ja tuottaja. Hänen elokuvansa "...ja Jumala loi naisen" vuodelta 1956 nosti Brigitte Bardot’n maailmanmaineeseen.


title: Roger Vadim

text: Vadim syntyi Pariisissa. Hänen valkovenäläinen isänsä Igor Plemmianikov oli muuttanut Ranskaan Ukrainasta, saanut Ranskan kansalaisuuden ja toiminut Ranskan varakonsulina Egyptissä.


title: Roger Vadim

text: Vadimista tuli teatterinäyttelijä 16-vuotiaana.


title: Roger Vadim

text: Vuonna 1947 hän ryhtyi elokuvaohjaaja Marc Allégret’n apulaiskäsikirjoittajaksi.


title: Roger Vadim

text: Elokuvamaineensa lisäksi hänen elämäänsä lisäsi glamouria hänen suhteensa sellaisiin kaunottariin kuin Brigitte Bardot ja Jane Fonda. Hän myös asui yhdessä Catherine Deneuven kanssa, jonka kanssa hän sai pojan, Christian Vadimin, ennen avioitumistaan Fondan kanssa. Warholin tallin tähti Candy Darling kirjoitti väitetystä suhteesta Vadimin kanssa päiväkirjoissaan nimeltä "My Face for the World to See". Darling väitti, että suhde tapahtui aikana, jolloin Vadim oli naimisissa Jane Fondan kanssa. Myöhemmän teatteri- ja elokuvatyönsä lisäksi Vadim kirjoitti useita kirjoja, mukaan lukien omaelämäkertansa "D’une étoile à l’autre".


title: Roger Vadim

text: Vadim kuoli lymfoomaan 72-vuotiaana, ja hänet haudattiin St. Tropez’n hautausmaalle Saint-Tropez’hen, Etelä-Ranskaan.


title: Sudanin lippu

text: Sudanin lippu otettiin käyttöön 20. toukokuuta 1970. Lippu koostuu punaisesta, valkoisesta ja mustasta raidasta sekä vihreästä kolmiosta tangon puolella.


title: Sudanin lippu

text: Ennen nykyistä lippua Sudanissa oli käytössä trikolori, jonka värit ylhäältä alas olivat sininen, keltainen ja vihreä.


title: Sudanin lippu

text: Sudanin nykyisen lipun punainen väri kuvaa Sudanin marttyyrejä ja taistelua Britannian siirtomaavaltaa vastaan. Valkoinen kuvaa myönteisyyttä, musta itsenäisyyttä ja vihreä maataloutta ja islamia.


title: Magotti

text: Magotti eli berberiapina ("Macaca sylvanus") on Pohjois-Afrikassa ja Gibraltarilla elävä makakien sukuun kuuluva apinalaji. Se on Euroopan ainoa luonnonvarainen apinalaji ihmisen lisäksi.


title: Magotti

text: Magotti on noin 70-senttinen ja 8–10 kilon painoinen. Magotin häntä on lähes näkymätön, 1–2 sentin nypykkä. Turkki antaa vantteran olemuksen, vaikka se on melko lyhytkarvainen. Lajin raajat ovat tanakat ja sen pää on iso. Magotilla on isot pakarat, jotka ovat lisääntymisaikana voimakkaan väriset. Turkki on väriltään ruskehtava, selän ja raajojen turkki on kellertävänruskea tai ruskehtavanharmaa. Pää on tummempi ja vatsapuoli on vaalea.


title: Magotti

text: Magotteja elää Pohjois-Afrikan Marokossa ja Algeriassa, joissa elää yhteensä noin 10 000 yksilöä, eniten Marokossa. Lisäksi Espanjan eteläpuolella Gibraltarin niemellä elää noin 200 puolivillin yksikön kanta. Magotteja on aikoinaan elänyt Euroopassa myös pohjoisemmassa, jopa Keski-Saksassa ja Irlannissa saakka.


title: Magotti

text: Ennen magotteja eli myös Libyassa ja Egyptissä. Mahdollisesti levinneisyys on ulottunut myös Aasiaan asti.


title: Magotti

text: Magotit elävät Pohjois-Afrikassa enimmäkseen Atlasvuoriston mänty-, tammi-, ja setrimetsissä 2 100 metrin korkeuteen asti. Alueella sataa joka vuosi lunta. Laji elää myös pensaikko- ja kalliomailla. Koska muutamia yhteisöjä elää myös alavilla mailla, magottien on ajateltu eläneen aiemmin tasangoillakin. Lisääntyvän asutuksen takia ne olisivat säilyneet lähinnä vuorilla. Gibraltarin apinat elävät kahdenlaisessa ympäristössä, merenrantakallioilla ja kaupunkiympäristössä.


title: Magotti

text: Magotit elävät 7–40 yksilön laumoina. Naaraat pysyvät synnyinlaumassa koko ikänsä, mutta koiraat lähtevät etsimään aikuistuttuaan uutta laumaa. Magotit ovat hyvin sosiaalisia ja rauhallisia apinoita. Naaraat antavat usein turvallisiksi tuntevansa uroksen hoitaa poikastaan ja koiraat käyttävät niitä joskus puskureina muita uroksia vastaan. Laumassa on tarkka arvojärjestys. Magotit tyytyvät varsin vähään ja syövät jopa puun kaarnaa. Tavallisempaa ravintoa ovat kuitenkin siemenet, hedelmät ja lehdet. Eläinravintoa ne syövät harvoin, mutta pitävät erityisesti muurahaisen munista. Poikaset syntyvät heinä-elokuussa vajaan puolen vuoden kantoajan jälkeen. Poikasia tulee yksi kerrallaan. Magotit voivat elää yli 20 vuotta.


title: Magotti

text: Magottien elintila on vuosisatojen aikana kaventunut metsien hakkuun ja metsästyksen vuoksi. Alueen metsiä on hakattu jo Rooman valtakunnan ajoilta asti ja maanviljely ja karjanhoito alueella on aloitettu heti arabien tulon jälkeen. Karja estää usein puiden taimien kasvun, jos niitä on suurina määrinä.


title: Magotti

text: Nykyään magottien suurin uhka on laiton kauppa. Viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana kanta on puolittunut ja laji on uhanalainen. Vuosittain noin 300 apinanpoikasta myydään laittomasti lemmikeiksi ja sirkuksiin. Niitä käytetään hyväksi myös turistikohteissa, missä niitä kuvautetaan maksusta turistin kanssa.


title: Magotti

text: 1950-luvulla Gibraltarilla lajia oli joskus jopa liikaakin. Toisen maailmansodan aikana Winston Churchill määräsi, että apinoita on tuotava Afrikasta lisää, koska vanhan tarun mukaan englantilaiset joutuvat luopumaan Gibraltarista, jos magotit häviävät.


title: Cyclonus

text: Cyclonus on kuvitteellinen Decepticon "Transformers"-universumissa.


title: Cyclonus

text: Cyclonus esiintyy ensimmäisen kerran vuoden 1986 elokuvassa "". Planeetojen syöjä, Unicron, rakentaa avaruuteen Astrotrainin kyydistä heitettyjen ja hylättyjen Decepticonien osista Cyclonuksen toimimaan Galvatronin "oikeana kätenä".


title: Cyclonus

text:
Cyclonus muuntautuu huippunopeaksi avaruushävittäjäksi.
Animaatiosarjassa Galvatron purkaa raivoaan ja patoutumiaan mm. Cyclonukseen. Mutta Cyclonuksella ei ole luonnetta. Hän on kylmä ja armoton, eikä piittaa Galvatronilta saamistaan rangaistuksista, mutta on äärimmäisen uskollinen tälle. Cyclonus johtaa usein hyökkäyksiä Autobotteja vastaan alamaisinaan Scourge ja Sweepit.


title: Cyclonus

text: Sarjan neljännellä kaudella hänestä tuli yksi Decepticonien Targetmastereista.


title: Cyclonus

text: "ssa" Cyclonys on Megatronin "pikku apulainen", joka muuntautuu taisteluhelikopteriksi. "Armadan" Cyclonus eroaa huomattavasti alkuperäisestä hahmosta puujalkavitsiensä takia.


title: Cyclonus

text: on kulunut kymmenen vuotta siitä kun Unicron ja Megatron katosivat avaruuteen, silloin Cyclonus ja muut Decepticonit työskentelivät Autobottien ja ihmisten kanssa. Kunnes hän liittyi takaisin Decepticoneihin, kuultuaan, että Megatronin robottikeho oli löydetty. Sarjan aikana Cyclonus haavoittuu niin, että Megatron käyttää Unicronin voimia antaakseen Cyclonukselle uuden olomuodon. Ja häntä aletaan kutsua nimellä Snow Cat ja hän muuntautuu nyt moottorikelkaksi.


title: Cyclonus

text: Cyclonus ja hänen tiimitoverit, Cyberwarp, Skyjack, Riotgear ja Treadshock esittivät Cybertronin uutta suurneuvostoa. Kun Stunticonit oli pidätetty, hän järjesti Steeljaw'n jengin vapaaksi ja lähetti heidät Maahan eliminoimaan Bumblebeen ryhmän. Lisäksi hän ja hänen ryhmänsä lähettivät Varjovyöhykkeelle neljä Activator Mini-Conia auttamaan Soundwaven vapaaksi. Myöhemmin hän aloitti tiiminsä kanssa Maan valtaamisen. Mutta Bee-tiimi ja Steeljaw tulivat Cybertronille estämään sen. Cyclonus osaa myös yhdistyä ryhmänsä kanssa, muodostaen jättiläissoturin nimeltä Galvatronus.


title: Chicagon ratsupoliisi

text: Chicagon ratsupoliisi ("Due South") on neljän tuotantokauden mittainen kanadalainen televisiosarja, jota esitettiin vuosina 1994–1999. Sarja sijoittuu Chicagoon, jonne kanadalainen ratsupoliisi Benton Fraser päätyy ratkomaan isänsä murhaa. Benton Fraseria näyttelee Paul Gross ja hänen vierellään, katutietoisena poliisina ja hyvänä ystävänä kulkee Raymond ”Ray” Vecchio (David Marciano). Sarjan kolmannella tuotantokaudella Raymond Vecchio siirtyy hyvin salaiseen soluttautumistehtävään, eivätkä rikolliset saa tietää tätä, minkä vuoksi Marcianon tilalle hänenä esiintymään astuu Callum Keith Rennie (roolinimi sarjassa Stanley Kowalski).


title: Chicagon ratsupoliisi

text: "Chicagon ratsupoliisi" aloitti sarjana melko hyvin. Ihmiset pitivät sarjasta ja se pääsi levitykseen myös Kanadan ulkopuolelle, Yhdysvaltoihin ja muualle Eurooppaan, myös Suomeen. Toisella kaudella sarja koki kuitenkin kovia vastoinkäymisiä, mutta tilanteesta selvittiin uuden ulkopuolisen rahoituksen avulla ja kolmas tuotantokausi saatiin käyntiin 1997.


title: Chicagon ratsupoliisi

text: Sarja sisältää humoristisia, toiminnallisia ja myös draamallisia piirteitä, jonka vuoksi on vaikeaa määrittää, mihin osastoon se kuuluu. Kyse on kuitenkin eräänlaisesta poliisisarjasta, huumorilla höystettynä. Viidennestä tuotantokaudesta haaveiltiin pitkään, mutta lopullisesti haave sai tyrmäyksen vuonna 2000. Parhaillaan on kuitenkin liikkeellä pieniä huhuja (David Marciano itse ei tyrmää mahdollisuutta) siitä, että sarja tekisi lähivuosina paluun ruutuihin.


title: Chicagon ratsupoliisi

text: Ehkä silmiinpistävimpiä erilaisuuksia sarjassa on Benton Fraserin lähes yliluonnolliset kyvyt. Hän pystyy kuulemaan hyvin tarkasti ja erinäisiä asioita maistelemalla jäljittämään niiden alkulähteen. Tämän punanuttuisen ja erityisen kohteliaan ratsupoliisin rinnalla kulkee lähes aina uskollinen Diefenbaker-susi (näyttelijänä Draco), joka on lähes kuuro.


title: Miika Tenkula

text: Miika Juhana Tenkula () oli suomalainen muusikko, joka tunnetaan vuosina 1989–2005 toimineen Sentenced-yhtyeen soolokitaristina.


title: Miika Tenkula

text: Tenkula alkoi soittaa ensin rumpuja mutta siirtyi kielisoittimiin löydettyään viisivuotiaana mummolastaan ukulelen. Hieman myöhemmin hän sai Landola-kitaran. Hän oli itseoppinut kitaristi ja kiinnostunut melodioista ja säveltämisestä alusta alkaen. Yksi hänen suurimmista esikuvistaan oli Iron Maiden. Soolonsa hän kehitti useimmiten studiossa improvisoiden. Harvoin haastatteluja antanut Tenkula kuvaili itseään virkkeellä ”Olen hiljainen ja ujo ihminen, annan mieluummin kitaran puhua”. Tenkula oli Sentencedin jäsenistä ainoa, joka oli suorittanut varusmiespalveluksen.


title: Miika Tenkula

text: Tenkula oli Sentencedin ja sen edeltäjän Deformityn perustajajäsen. Hän sävelsi suurimman osan Sentencedin musiikista, kun taas sanoitukset teki rytmikitaristi Sami Lopakka. Tenkula myös lauloi yhtyeen demoilla ja esikoisalbumilla "Shadows of the Past" (1991), jolloin yhtye soitti vielä death metalia ja laulu oli sille ominaista murinaa. Sen jälkeen laulajaksi ryhtyi ensin basisti Taneli Jarva ja sitten Ville Laihiala. Albumeilla "North from Here" (1993), "Amok" (1995) ja "Frozen" (1998) Tenkula soitti lisäksi koskettimia ja albumilla "Down" (1996) bassoa. Sentencedin ensimmäisien levyjen kansilehdissä Tenkula esiintyi nimellä Müka Tenkula ja kappaleen ”Suicider” tekijätiedoissa nimellä M. Steelgrave.


title: Miika Tenkula

text: Tenkulan viimeinen julkaistu sävellys on "The Funeral Albumin" (2005) päättävä ”End of the Road”, jonka sooloon lahjakkaaksi ja tyylitajuiseksi kuvaillun kitaristin osaamisen on sanottu huipentuneen. Tenkula jatkoi säveltämistä Sentencedin lopettamisen jälkeenkin, ja hän suunnitteli uuden yhtyeen perustamista rumpali Vesa Rannan kanssa.


title: Miika Tenkula

text: Sentencedin lopettamisen jälkeen Tenkula vetäytyi julkisuudesta. Hän kuoli perinnöllisen sydänvian aiheuttamaan äkilliseen sydänkohtaukseen kotonaan Muhoksella 18. helmikuuta 2009. Hänet haudattiin Kirkkosaaren hautausmaalle Muhokselle.


title: Miika Tenkula

text: Tenkulan yhtyetoverit muistivat häntä Sentencedin verkkosivustolla 22. helmikuuta julkaistussa muistokirjoituksessa seuraavasti:


title: Miika Tenkula

text: Miika Tenkulalle järjestettiin avoin muistotilaisuus Oulun Club Teatriassa 18. huhtikuuta 2009. Musiikkipitoisessa tilaisuudessa esitettiin "Buried Alive" -konserttielokuva, joka oli kuvattu Sentencedin ja Tenkulan viimeisessä konsertissa samassa paikassa lokakuussa 2005. Tilaisuudessa soitettiin myös levyltä Tenkulalle tärkeiden artistien musiikkia, ja siellä esiintyivät Sentencedin musiikkia akustisesti versioinut Lotta Jääskelä yhtyeineen ja Forever One -coveryhtye vierailevine laulajineen.


title: Miika Tenkula

text: Tenkula käytti konserteissa EMG:n 81- ja 89-mikrofoneilla varustettua Gibsonin Les Paul Studio -kitaraa, Laneyn GH100L-vahvistinta ja BOSSin GT-3-efektiä.


title: Kantatie 62

text:
Kantatie 62 on Kaakkois-Suomessa Mikkelistä Imatran rajanylityspaikalle kulkeva kantatie. Tien pituus on 141 kilometriä. Tie on paikoin kapea ja mutkainen, mutta toisaalta siltä on kauniita näkymiä Saimaalle. Tiellä on myös valtatien 6 kanssa yhteinen kahdeksan kilometrin moottoritieosuus Imatran Vuoksenniskan kohdalla. Kantatie 62 on itsessään leveimmillään Imatran Teppanalan kohdalla, jossa tie on myös osittain 2+1 kaistainen. Imatran Teppanalan kohdalla liikenne on vilkasta. Kantatie 62 palvelee Teppanalassa alueen asukkaita ja työntekijöitä, rajanylityspaikan liikennettä, alueen kaupallisia palveluja sekä myös alueella sijaitsevan Ovako Imatran liikennöintiä.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 62 kulki Viipurista Rautuun. Jatkosodan jälkeisten alueluovutusten jälkeen tie jäi kokonaan luovutetulle alueelle. 1970-luvun puolivälissä Mikkelin ja Imatran Kaukopään välinen tiestä tehtiin kantatie 62. Tätä ennen tieosuus muodostui maanteistä
432 ja 434. Tuolloin tiellä oli vielä kaksi lossiyhteyttä: Anttolan ja Puumalan välillä Lietvedellä sekä Puumalan kirkonkylän eteläpuolella Puumalansalmella. Lietvedelle valmistui pengertie ja silta vuonna 1985. Kantatieverkon viimeinen lossiyhteys siirtyi historiaan, kun Puumalansalmen ylittävä Saimaan silta valmistui 1995. Saimaan silta on Suomen maantieverkon neljänneksi pisin silta.


title: Kantatie 62

text: Vuonna 2004 tietä jatkettiin Kaukopäästä rajanylityspaikalle Pelkolaan saakka.


title: Kantatie 62

text: Kantatiellä 62 kulkee kaksi bussivuoroa päivässä suuntaansa. Linja Imatralta Puumalan kautta Mikkeliin ajetaan arkipäivisin. Kouluvuoden aikana ajetaan arkisin vuoro Imatralta Puumalan kautta Pieksämäelle ja koulupäivinä edelleen Varkauteen.


title: Jaakobin salainen kirja

text: Jaakobin salainen kirja on Uuden testamentin apokryfiseen kirjallisuuteen kuuluva kirjoitus. Se ilmoittaa kuvaavansa Jeesuksen ylösnousemuksensa ja taivaaseenastumisensa välisenä aikana Pietarille ja Jaakobille antamia salaisia opetuksia.


title: Jaakobin salainen kirja

text: "Jaakobin salainen kirja" tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi I, kirja 2) yhtenä vaurioituneena kappaleena. Vaikka kirjoitus on koptinkielinen käännös kreikankielisestä alkutekstistä, sen kirjoittaja väittää kirjoituksen alkupuolella sen olleen kirjoitettu hepreaksi. Koska kirjoitus viittaa kristittyjen vainoihin ja marttyyrikuolemiin, on epätodennäköistä, että se olisi kirjoitettu vuoden 313 jälkeen, jolloin keisari Konstantinus Suuri lopetti vainot. Kirjoituksen muista yksityiskohdista on päätelty, että se olisi kirjoitettu toisella vuosisadalla, mahdollisesti sen ensimmäisellä puoliskolla.


title: Jaakobin salainen kirja

text: "Jaakobin salainen kirja" on muodoltaan kirje Jaakobilta jollekin toiselle henkilölle, jonka nimi ei käy selville tekstin turmeltumisen vuoksi. Kirjoittaja kertoo Jeesuksen opettaneen lisää ja vastanneen erilaisiin kysymyksiin 550 päivää ylösnousemuksensa jälkeen, ennen taivaaseen astumistaan. Tuona aikana Jaakob ja Pietari saivat salaisia ohjeita, mutta loppujen lopuksi vain Jaakob vaikuttaa ymmärtäneen, mitä tapahtui. Näin kirjoitus vihjaa mm. Marian evankeliumin ja Johanneksen evankeliumin joidenkin kohtien tavoin, että Pietari ei olisi edustanut Jeesuksen opetusten oikeaa tulkintaa.


title: Jaakobin salainen kirja

text: Jeesuksen opetukset ovat epätavanomaisia ja näennäisesti ristiriitaisia. Osa opetuksista on vertauksia. Hän kutsuu Pietarin ja Jaakobin Taivasten valtakuntaan kanssaan, mutta toisten oppilaiden kysymykset kääntävät heidän ajatuksensa muualle, ja he menettävät tilaisuutensa. Myöhemmin Jaakob esitetään lähettämässä muut apostolit pois, mikä antaa ymmärtää, että hän olisi toiminut Jeesuksen seuraajana liikkeen johdossa.


title: Jaakobin salainen kirja

text: Kirjoituksen kehyksenä toimiva kirje vaikuttaa tekstiin nähden itsenäiseltä. Tämän vuoksi jotkut tutkijat ovat sitä mieltä, että kirjoitus olisi alun perin koostunut useasta erillisestä eri kirjoittajan kirjoittamasta tekstistä, jotka on liitetty yhteen. Tämä selittäisi myös opetusten sisäisen ristiriitaisuuden. Kirje viittaa aikaisempaan "salaiseen evankeliumiin", joka saattaa olla kadonnut. Keskustelu marttyyriudesta ja profetioista vaikuttaa myös muuhun kirjoitukseen nähden erilliseltä, muun kirjoituksen koostuessa lyhyistä opetuksista. Tutkijat ovat edelleen erimielisiä siitä, ovatko kirjoituksen suurimmat yhtäläisyydet Uuden testamentin kanonisiin kirjoihin osa alkuperäistä tekstiä vai myöhemmän toimittajan kädenjälkeä.


title: Jaakobin salainen kirja

text: Monille tutkijoille jotkut kirjan opetukset ovat luonteeltaan gnostilaisia, koska ne ovat epäyhteensopivia kanonisten kirjoitusten kanssa. Kirjoitus myös löydettiin Nag Hammadista yhdessä muiden gnostilaisten kirjoitusten kanssa, ja se käyttää gnostilaista sanastoa esimerkiksi puhumalla pelastuksesta "täyteytenä". Sen opetukset eivät kuitenkaan ole valentinolaisia tai minkään muun gnostilaisen kosmologian mukaisia, joten sitä ei yleensä lueta puhtaasti gnostilaisiin kirjoituksiin.


title: Jaakobin salainen kirja

text: Monet "Jaakobin salaisen kirjan" opetukset ovat kuitenkin myös yhteneviä kanonisten evankeliumien kanssa, ja se sisältää viittauksia muun muassa opetuksiin hyvästä paimenesta, sinapinsiemenestä, neitsyiden lampuista ja työmiesten palkasta. Viittaukset pelastukseen "ristin kautta" antavat ymmärtää, että kirjoittaja olisi tuntenut Paavalin kirjeitä tai ainakin hänen opetuksiaan. Jotkut tutkijat katsovat, että kirjoituksen varhaisin versio olisi ollut kanonisiin kirjoituksiin nähden itsenäinen, mutta myöhempi toimittaja olisi lisännyt siihen viittauksia kanonisiin kirjoituksiin.


title: Jaakobin salainen kirja

text: Kirjoituksen mukaan Jeesus opetti 550 päivää ylösnousemuksensa jälkeen, ennen taivaaseen astumistaan, mutta Apostolien tekojen tarjoaman perinteisen käsityksen mukaan Jeesus nousi taivaaseen 40 päivää pääsiäisen jälkeen. Näin on mahdollista, ettei kirjoittaja tuntenut Apostolien tekoja. Irenaeuksen mukaan jotkut valentinolaiset ja ofiitit opettivat, että Jeesuksen taivaaseen astuminen tapahtui 18 kuukautta ylösnousemuksen jälkeen.


title: Stig Ahlgren

text: Stig Johna Axel Ahlgren (23. tammikuuta 1910 Karlskrona – 19. toukokuuta 1996 Nynäshamn) oli ruotsalainen kirjoittaja, julkaisija, kirjallisuuskriitikko, kulttuurijournalisti ja väittelijä. Hän oli naimisissa näyttelijä Birgit Tengrothin kanssa vuosina 1944–1950.


title: Stig Ahlgren

text: Ahlgren aloitti marxistisena kirjallisuuskriitikkona ja kritisoi kirjoissaan "Orfeus i folkhemmet" (1938) ja "Veckopressen och folket" (1940) sen ajan kaunokirjallisuudetta ja lehdistöä. Hän kirjoitti artikkeleita Malmössä ilmestyvään Arbetet-lehteen vuodesta 1937 ja oli tukholmalaisen Afton-Tidningen -lehden kulttuuritoimittaja vuosina 1942–1946.


title: Stig Ahlgren

text: Vuonna 1946 hänestä tuli hienostuneen Vecko-Journalen -aikakauslehden päätoimittaja. Siellä hän oli edukseen "nokkeluuden kuninkaana" tai purevien nerokkaiden muotoilujen takia Ruotsin ilkeimpänä kynäilijänä ja kirja-arvostelijana. Hän muun muassa sanoi Ruotsin akatemian silloisen vakinaisen sihteerin Karl Ragnar Gierowin olleen "vakava kuin sypressi".


title: Stig Ahlgren

text: Ahlgren oli 1960-luvulla vähemmän aktiivinen kirjoittajana osittain siksi, että hän muutti Ösmoohon lähelle Nynäshamnia yhdessä entisen vaimonsa Birgit Tengrothin kanssa. He olivat olleet naimisissa vuoteen 1950 saakka. Birgit oli sairas, ja Ahlgren hoiti häntä aina tämän kuolemaan asti 1983. Ahlgrenin viimeinen suuri teos oli elämäkerta hänen ystävästään Karl Gerhardista. 1970-luvlla hän kirjoitti radioarvosteluja Svenska Dagbladetiin.


title: Stig Ahlgren

text: Ahlgren kuoli 19. toukokuuta 1996 Nynäshamnissa 86-vuotiaana.


title: Stig Ahlgren

text: Gustaf von Platen, joka vuonna 1951 oli seurannut Ahlgrenia Vecko-Journalenin toimitusjohtajana, kuvasi Ahlgrenia kirjassaan "Min vän Stig Ahlgren - kvickhetens konung" (1997).


title: Rastihaukat

text: Rastihaukat ry on vuonna 1951 perustettu suunnistusseura, joka toimii pääkaupunkiseudulla ja etenkin Itä-Helsingissä. Jäseniä on noin 200.


title: Rastihaukat

text: Rastihaukkojen toimintaan kuuluvat suunnistuksen kesäkaudella osallistumiset kansallisiin, aluemestaruus- ja Suomen mestaruuskilpailuihin sekä osanottaminen viesteihin alkaen pienistä kansallisista viesteistä aina suurviesteihin, kuten Venlojen ja Jukolan viestiin, 25-mannaan ja Halikko-viestiin. Tämän lisäksi Rastihaukat pitävät perinteikkäitä viikoittaisia Itärastit-kuntorasteja lauantaisin vaihtelevissa maastoissa eri puolilla pääkaupunkiseutua. Rastihaukoista kenties tunnetuin suunnistaja on ollut kolmissa MM-kisoissa Suomea edustanut ja MM pronssia (-89 viesti) voittanut Marja Liisa Portin.


title: Rastihaukat

text: Talvikaudella Rastihaukkojen toimintaan kuuluvat säännölliset yhteislenkit, mäkiharjoitukset sekä ohjatut kuntopiirit ja sähly. Sään salliessa harrastetaan hiihto- ja latusuunnistusta.


title: Sami Lopakka

text: Sami Lopakka (s. 17. tammikuuta 1975 Oulu) on suomalainen muusikko ja kirjailija.


title: Sami Lopakka

text: Lopakka oli vuosina 1989–2005 toimineen Sentenced-yhtyeen rytmikitaristi, yksi perustajajäsenistä ja pääasiallinen sanoittaja. Hänet tunnetaan melankolisista ja itsemurhaa käsittelevistä sanoituksistaan. Hän myös sävelsi yhtyeelle kappaleita.


title: Sami Lopakka

text: Sentencedin jälkeen Lopakka on soittanut kitaraa ja toiminut pääasiallisena säveltäjänä venäjänkielistä metallia esittävässä yhtyeessä Kypck (Kursk, 2007–). Hän oli myös yksi rock- ja metalliaiheista vaatetusta valmistaneen Northern Tribe Merchandisingin perustajista ja omistajista.


title: Sami Lopakka

text: Lopakka on valmistunut suomen kielen maisteriksi Oulun yliopistosta. Hänen pro gradunsa on nimeltään "Rannalle ihanan maan – kuolemaan suhtautuminen ja kuoleman metaforat kuolinilmoitusten muistosäkeistöissä". Lopakan esikoisromaani "Marras" julkaistiin tammikuussa 2014 (Like Kustannus). Se kertoo fiktiivisen tarinan pohjoissuomalaisen rockyhtyeen Euroopan-kiertueesta. Helmikuussa 2014 häneltä julkaistiin novelli "Uudet lasit" osana "" -kokoelmaa (Otava). Lopakan toinen romaani "Loka" ilmestyy elokuussa 2019.


title: Sami Lopakka

text: Esiintymisissä Lopakka on käyttänyt Jacksonin Randy Rhoads -kitaraa sekä Kypck-keikoilla Amfisoundin hänelle mittatilauksena valmistamaa Lopashnikov-kitaraa, jonka rungonmuoto on yhteneväinen AK-47 -rynnäkkökiväärin kanssa. Lisäksi Lopakka on käyttänyt muiden muassa Laneyn GH-100L-vahvistinta sekä Bossin GT-3-multiefektiä.


title: Ibrahim Baré Maïnassara

text: Ibrahim Baré Maïnassara (9. toukokuuta 1949 – 9. huhtikuuta 1999) oli Nigerin presidentti vuodesta 1996 kuolemaansa saakka.


title: Ibrahim Baré Maïnassara

text: Maïnassara nousi presidentiksi tammikuussa 1996 tapahtuneen vallankaappauksen seurauksena. Hän syrjäytti silloin demokraattisesti valitun Mahamane Ousmanen. Seuraavana heinäkuuna järjestettiin presidentinvaalit, jotka Maïnassara voitti noin 52 %:n äänienemmistöllä. Hänet julistettiin presidentiksi virallisesti 7. elokuuta.


title: Ibrahim Baré Maïnassara

text: Mainassaran hallintokauden aikana maan taloutta uudistettiin ja se teki sopimuksen IMF:n kanssa.


title: Ibrahim Baré Maïnassara

text: Sotilaat surmasivat Maïnassaran vuoden 1999 vallankaappauksen aikana lentokentällä Niameyssä. Hänen jälkeensä valtaan tuli Daouda Malam Wanké.


title: Cēsis

text: Cēsis (, , liiviksi Vennen) on hansa-ajalta peräisin oleva linnoituskaupunki Pohjois-Latviassa, Vidzemen pohjoisosassa, Gauja-joen laaksossa. Cēsis sijaitsee noin 90 km Riiasta koilliseen.


title: Cēsis

text: Vanhin Cēsisin asuinalue on Riekstu-kukkulalle vendien rakentama mäkilinna, joka on yhä olemassa. Ensimmäinen maininta siitä on vuodelta 1206. Vuonna 1209 saksalaiset rakensivat linnoituksen lähelle Cēsisin linnan, joka sotien aikana pian tuhottiin ja rakennettiin uudelleen. 1300- ja 1400-luvuilla kaupunki oli osa Hansaliittoa. Vuonna 1577 Moskovan joukot tuhosivat kaupungin. Vuonna 1582 kaupunki päätyi Puola-Liettualle ja vuonna 1627 edelleen Ruotsille, jonka valtakaudella alue läänitettiin Axel Oxenstiernalle, jonka suku hallitsi aluetta vuoteen 1680. Suuren Pohjan sodan aikana Ruotsi menetti alueen Venäjän keisarikunnalle. Vuonna 1748 kaupungissa oli viimeinen suuren mittakaavan tulipalo, joka tuhosi muun muassa kaupunginhallituksen arkistot. Cēsisin rakennettiin rautatie vuonna 1889 ja puhelinlinja vuonna 1897. Latvian itsenäisyyttä 1918 seuranneena vuonna alueella käytiin taisteluja Baltian Landeswehrin ja virolaisten välillä. Vuonna 2006 kaupungissa juhlittiin sen 800-vuotispäiviä.


title: Cēsis

text: Cēsisin kaupungilla on käytössä lippu ja vaakuna. Vaakunassa kuvataan punainen tiilimuuri, jossa on viisi pientä tornia. Muurilla seisoo soturi, joka on kohottanut miekkansa ja kilpensä. Lippu on punaruskealla pohjalla oleva risti, jonka keskellä on kuvattu kaupungin vaakuna. Punaruskea väri on sama kuin Latvian lipussa. Lippu otettiin käyttöön vuonna 2001.


title: Sami Kukkohovi

text: Sami Kukkohovi (s. 1975, Oulu) on suomalainen muusikko, joka toimi Sentenced-yhtyeen basistina vuosina 1997–2005. Ensimmäinen albumi, jolla hän soitti oli "Frozen". Hän on soittanut myös Solution 13 -yhtyeessä, joka julkaisi esikoisalbuminsa vuonna 2002, ja Kypckin keikkakitaristina.


title: Tulkaa kaikki

text: Tulkaa kaikki on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa toimiva liike, jonka tarkoituksena on kirkollispoliittisen vaikuttamisen kautta avata kirkkoa myös vähemmistöryhmille. Liikkeen julkinen toiminta aloitettiin maaliskuussa 2006.


title: Tulkaa kaikki

text: Liikkeen mukaan ihmiset ovat asettaneet esteitä evankeliumille. Tulkaa kaikki -liikkeen ohjelman mukaan kirkon ihmiskäsitykset ovat vanhentuneita ja ne pitäisi arvioida uudelleen.


title: Tulkaa kaikki

text: Liikettä on arvosteltu mm. liiallisesta keskittymisestä seksuaalivähemmistöihin ja siitä, ettei suhtaudu myönteisesti moniin kirkon sisällä toimiviin järjestöihin. Tulkaa kaikki -liikkeen motto: "Kristuksen kirkko on kaikille".


title: Symon Petljura

text: Symon Vasylovytš Petljura (, 22. toukokuuta 1879 Pultava – 25. toukokuuta 1926 Pariisi) oli ukrainalainen sosialisti, valtiomies ja Ukrainan vapaustaistelija Venäjän sisällissodan aikana. Petljura toimi sisällissodan aikana Ukrainan kansantasavallan presidenttinä ja yritti vapauttaa Ukrainan Puolasta käsin Puolan tuella. Hänet murhattiin maanpaossa Pariisissa 1926.


title: Symon Petljura

text: Petljura perusti 1905 Ukrainan työväenpuoleen ja vuosina 1905–1909 hän oli "Slovo"- (”Sana”) ja "Ukrainskaja Žizn"- (”Ukrainan elämä”)-lehtien toimittajana. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän palveli tsaarin armeijassa. Kesäkuussa 1917 Ukrainassa perustettu keskushallitus (keskusrada) pyrki maan itsenäistämiseen. Sekavien vaiheiden jälkeen keväällä 1918 maan johtoon nousi Saksan tukema hetmanni Pavlo Skoropadski, ja Petljura toimi jonkin aikaa puolustusministerinä. Saksalaisten kukistumisen jälkeen Petljurasta tuli joulukuussa 1918 maan presidentti, kunnes tasavalta yhdistyi tammikuussa 1919 Länsi-Ukrainan kanssa voittaakseen valtaan pyrkivät bolševikit..


title: Symon Petljura

text: Kun keskusvallat miehittivät maan, maata hallitsemaan muodostettiin Ukrainan valtakunta ja Petljura sekä Ukrainan kansantasavalta syrjäytettiin.


title: Symon Petljura

text: Sen jälkeen kun Saksa ja Itävalta-Unkari vetäytyivät maasta, Petljurasta tuli marraskuussa 1918 uuden hallituksen johtaja. Tammikuussa 1919 puhkesi Ukrainan ja Neuvosto-Venäjän välille sota, ja Petljurasta tuli armeijan komentaja. Venäjän sisällissodan aikana hän taisteli bolševikkeja, Anton Denikinin valkoisia, saksalaisia ja Pavlo Skoropadskiin ukrainalaisia ja puolalaisia joukkoja vastaan. Vuonna 1918 valkoinen armeija miehitti Ukrainan, mutta syksyllä vuonna 1919 valkoiset vetäytyivät pois puna-armeijan tieltä.


title: Symon Petljura

text: Vuoden 1919 lopulla Petljura vetäytyi Puolaan, joka tunnusti hänen hallituksensa. Vuonna 1920 Ukraina ja Puola solmivat Lublinissa sopimuksen, jonka mukaan Ukraina saisi Lvivin ja Galitsian ja vastineeksi puolalaiset auttaisivat taistelemaan kommunisteja vastaan ja takaisivat maan itsenäisyyden. Vuonna 1920 puolalaiset joukot Petljuran ukrainalaisten kanssa hyökkäsi bolsevikkeja vastaan. Piłsudskin ja Petljuran joukot vetäytyivät Veikseljoelle ja sieltä Varsovaan. Puolan armeija löi neuvostoarmeijan, mutta ei taannut Ukrainalle itsenäisyyttä. Riian rauhassa Puola ja Neuvosto-Venäjä jakoivat Ukrainan. Petljura julisti pakolaishallituksen Tarnówissa ja Varsovassa.


title: Symon Petljura

text: Vuonna 1923 Neuvosto-Venäjä painosti Puolan hallitusta luovuttamaan Petljuran, jonka kuitenkin onnistui paeta Budapestiin ja Wienin kautta Geneveen ja vuonna 1924 hän muutti Pariisiin.


title: Symon Petljura

text: Kun Petljuran hallitus oli vallassa, Ukrainassa järjestettiin suuria juutalaisvastaisia vainoja. Noin 35 000–100 000 juutalaista kuoli. Lähteiden mukaan ne olivat Petljuralle uskollisten joukkojen työtä. Ukrainassa oli Venäjän keisarikunnan suurin juutalainen yhteisö, josta kuoli sisällissodan aikana noin 70 000–250 000. Ukrainan mukaan vuosina 1919–1920 kuoli noin 35 000–50 000. Monien historiallisten lähteiden mukaan Petljura ei estänyt vainoja eikä tehnyt mitään niiden estämiseksi. Petljuran kannattajat väittävät, että hän ei ollut antisemiitti ja yritti lopettaa vainot.


title: Symon Petljura

text: Länsi-Ukrainassa juutalaiset kaupungeissa olivat yrittäneet pysyä puolueettomina puolalaisten ja galitšialaisten välisissä yhteenotoissa, mutta ukrainalaiset maaseudulla pitivät juutalaisia kaupunkilaisina puolalaisen aatelin edustajina.


title: Symon Petljura

text: Muualla Ukrainassa epäiltiin juutalaisia bolševikkimyönteisyydestä sosialisteina. Bolševikien ohjelmaan kuului federalismi, jota Venäjän yhtenäisyyttä korostanut Venäjän sisällissodan valkoinen liike ei hyväksynyt pyrkiessään säilyttämään Venäjän yhtenäisenä ja kannattaessaan ainakin aatteellisesti monarkiaa.


title: Symon Petljura

text: Antisemitismiä esiintyi myös toisen maailmansodan aikana Ukrainassa.


title: Symon Petljura

text: Kun Petljura 25. toukokuuta 1926 oli kävelyllä Rue Racinen ja Boulevard Saint-Michelin kulmassa Pariisissa, häntä lähestyi mies, joka kysyi ukrainaksi: ”Oletteko herra Petljura?”. Kun Petljura vastasi myöntävästi, mies, joka oli ukrainalaissyntyinen juutalainen anarkisti Sholom Schwartzbard, huusi: ”Puolustautukaa, te roisto!”. Petljura nosti hänen keppiään, ja Schwartzbard veti aseen esille ja ampui kolme laukausta ja sanoi joka laukauksen aikana: ”Tämä on pogromista. Tämä massamurhasta. Tämä on uhrien puolesta”. Kun poliisi tuli pidättämään Schwartzbardia, tämä sanoi: ”Te voitte pidättää minut, mutta olen murhannut murhaajan.” Schwartzbardin 15-henkinen perhe tapettiin pogromeissa. Petljura kuoli ja hänet haudattiin Pariisin Cimetière du Montparnasseen hautausmaalle.


title: Symon Petljura

text: Schwartzbardin oikeudenkäynti alkoi 18. lokakuuta 1927. Kuulu ranskalainen juristi Henri Torres puolusti häntä oikeudessa. Valamiehistö totesi Schwartzbardin syyttömäksi.


title: Tom Keifer

text: Carl Thomas Keifer (s. 26. tammikuuta 1961 Springfield, Pennsylvania) tunnetaan parhaiten Cinderella-yhtyeen laulajakitaristina. Tom Keifer myös perusti Cinderella-yhtyeen hyvän ystävänsä Eric Brittinghamin kanssa, jonka hän tapasi Halloween bailujen bathroom tiloissa ensimmäistä kertaa vuonna 1980.


title: Tom Keifer

text: Tom Keifer kasvoi musikaalisessa perheessä ja alkoi soittaa kitaraa jo nuorena. Hänen lempiyhtyeitään olivat silloin Led Zeppelin, The Rolling Stones ja Bad Company. Keifer meni lukioiässä yhtyeeseen, jossa hän soitti sähkökitaraa. Keiferilla oli myös ongelmia muiden muassa huumeiden ja alkoholin kanssa. Hän ei suorittanut koulua loppuun, sillä halusi ryhtyä muusikoksi. Hänen äitinsä huolestui ja lupasi pojalleen Gibson Les Paul -sähkökitaran vastineeksi siitä, että hän kävisi koulun loppuun. Tom valmistui ja sai ensimmäisen sähkökitaransa. Tom soitti yhtyeissä, kuten Saints in Hell, Telepath ja Diamons. Hän söi selviytyäkseen ravintoloiden roskapöntöistä ja nukkui autossaan. Keifer voitti huume- ja alkoholiongelmansa ja alkoi keskittyä musiikkiuraansa. Keiferin unelma läheni ja hän perusti hard rock-yhtyeen Cinderellan kaverinsa Eric Brittinghamin kanssa. Keifer ryhtyi yhtyeen laulajaksi. Hän viihtyi roolissaan ja kirjoitti monia Cinderellan kappaleita, kuten "Shake Me", "Nobody's Fool", "Gypsy Road", "Don't know What You Got (Till It's Gone)", "Coming Home", "Shelter Me" ja "Heartbreak Station".


title: Tom Keifer

text: Tom Keifer ja Eric Brittingham perustivat Cinderellan vuonna 1982. Pian mukaan liittyivät kitaristi Michael Smerick ja rumpali Tony Destra. Tämä Cinderellan kokoonpano ei levyttänyt, ja vuonna 1985 Smerick ja Destra erotettiin yhtyeestä. Jeff LaBar korvasi Smerickin ja Jim Drnec korvasi Destran. Pian Drnec erosi yhtyeestä, ja tilalle tuli Fred Coury. Keifer-Brittingham-LaBar-Coury kokoonpano muovautuikin Cinderellan legendaariseksi kokoonpanoksi.


title: Tom Keifer

text: Jon Bon Jovi, Bon Jovi-yhtyeen laulaja suositteli yhtyettä Andy Johnsille, josta tuli loppupeleissä yhtyeen albumin tuottaja. Vuoden 1986 debyyttilevy "Night Songs" ampaisi Yhdysvaltojen listan kärkeen, ja myi kolminkertaista platinaa. Kiertueella Cinderella oli Bon Jovin lämmittelijä. Singlet "Shake Me", "Nobody's Fool" ja "Somebody Save Me" menestyivät hyvin singlelistoilla. Vuonna 1988 julkaistu kakkosalbumi "Long Cold Winter" jatkoi menestystä ja myi myös kolminkertaista platinaa. Andy Johns tuotti myös tämän menestysalbumin. Kappale "Don't Know What You Got (Till It's Gone)" on myös Cinderellan menestynein single. Vuonna 1989 Cinderellasta oli tullut maailmanluokan yhtye. Vuonna 1990 julkaistiin kolmas studioalbumi "Heartbreak Station", joka on myös Keiferin henkilökohtainen suosikki. Albumi ei menestynyt enää niin hyvin kuin aiemmat, ja Glam rockin taso laski Grungen tullessa rymisten muotiin. Vuonna 1994 Keifer kutsui hätiin Ozzy Osbournen tuottajakaksikon, John Burdenin ja Duane Baronin. Neljäs ja toistaiseksi viimeisin Cinderella-albumi "Still Climbing" oli floppi, ja levy oli korkeimmillaan listoilla sijalla #178. Tämän jälkeen Cinderella on julkaissut ainoastaan livealbumeita ja kokoelmia. Tom Keifer julkaisi ensimmäisen soololevyn The Way Life Goes vuonna 2013.


title: Äänirauta

text: Äänirauta on kaksipiikkinen metallikappale, jota käytetään useimmiten musiikissa soittimen virittämiseen tai kuorossa oikean lähtösävelkorkeuden löytämiseen, mutta sitä käytetään myös lääketieteellisissä tarkoituksissa kuulon ja tuntoaistin tutkimisessa.


title: Äänirauta

text: Ääniraudasta saadaan ääni lyömällä se vasten pintaa. Lyönnin jälkeen äänirauta alkaa värähdellä sille ominaisella resonanssitaajuudella. Yleisin äänirauta on 440 hertsin äänirauta, joka on yksiviivaisen a:n yleisimmin käytetty värähtelytaajuus.


title: Äänirauta

text: Ääniraudan taajuus riippuu sen mitoista ja siitä materiaalista, josta se on tehty, seuraavan kaavan mukaisesti:


title: Äänirauta

text: jossa:


title: Äänirauta

text:
Jäyhyysmomentti riippuu vain esineen koosta ja muodosta, ei materiaalista, ja sen yksikkö on m Sen suhde pinta-alaan,
formula_8 voidaan tässä yhtälössä korvata jommallakumalla seuraavista:
formula_9, jos piikit ovat lieriömäisiä ja niiden säde on "r", tai
formula_10 jos ne ovat poikkileikkaukseltaan suorakulmioita ja niiden läpimitta liikkeen suunnassa on "a".


title: Hattelmalanjärvi

text: Hattelmalanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Luolajan kaupunginosassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen.


title: Hattelmalanjärvi

text: Järvi on 750 metriä pitkä, 550 metriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. Se on pitkälle umpeenkasvanut. Alue on Natura 2000-alue. Lähialueella on runsaasti asutusta ja viljelyalueita. Hattelmalanjärvellä on monipuolinen vesi-, kahlaaja- ja ruoikkolinnusto. Alue on tärkeä lintujen muutonaikaisena levähdyspaikkana. Järven rannalla on lintutorni. Hattelmalanjärvi laskee Tyrynojaa pitkin Vanajaveteen.


title: Hattelmalanharju

text: Hattelmalanharju on harju Hämeenlinnan kaupungin alueella. Harju alkaa Hattelmalasta, mutta sijaitsee pääosin Kankaantaan kaupunginosassa. Runsaan kolmen kilometrin pituinen Hattelmalanharju jatkuu pohjoisessa Ahvenistonharjuna.


title: Hattelmalanharju

text: Harjun eteläpäässä sijaitsee muodostumalta nimensä saanut Hattelmalan kylä. Kylän alueella on osana Hattelmalanharjun ulokkeita myös Hakovuoressa sijaitseva Linnanpää, jossa on saattanut olla muinaislinna, sillä ympäristössä on ollut riittävä asujaimisto puolustuslinnan ylläpitämiseksi. Lisäksi alueella on, samoin kuin varsinaisen Hattelmalanharjun pohjoispäässä, tehty linnoitustöitä, jotka tosin liittyvät ensimmäiseen maailmansotaan.


title: Hattelmalanharju

text: Hattelmalanharjun alueella on myös samanniminen yksityisomistuksessa oleva Natura 2000 -alue, joka sijaitsee Hämeenlinnan kaupungin alueella, pääosiltaan Kankaantaustan kaupunginosassa. Alueen laajuus on 39 hehtaaria. Se on maisemallisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokas harju- ja lehtokokonaisuus. Alue on kuulunut Natura-ohjelmaan vuodesta 2010. Sen luontotyypit ovat boreaaliset lehdot 62 %, harjumuodostumien metsäiset luontotyypit 35 % ja Fennoskandian runsaslajiset kuivat ja tuoreet niityt 0 %


title: Hattelmalanharju

text: Hattelmalanharju on valtakunnallisesti tunnettuna harjujonona esiintynyt useasti kirjallisuudessa. Harjun laelta on hyvä näkymä Hämeenlinnan kaupunkiin, ja Vänrikki Stoolin tarinoissa, runossa Vänrikin markkinamuisto, J. L. Runeberg runoileekin:


title: Hattelmalanharju

text: Paavo Cajanderin suomennos vuodelta 1918:


title: Hattelmalanharju

text: Kansainvälisesti ehkä tunnetuin Hattelmalaa ja sen harjua käsittelevä teksti on Bertolt Brechtiltä, sillä hänen ja Hella Wuolijoen yhdessä kirjoittama näytelmä ”Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti”, jota on näytelty kaikkialla maailmassa ja näytellään edelleenkin, sisältää kohtauksen, jossa tukevasti juopunut herra Puntila kiipeää ravintolasalissa tyhjien pullojen täyttämälle pöydälle ja kuvailee kiipeämistä Hattelmalanharjulle sekä sieltä avautuvia näköaloja.


title: Hattelmalanharju

text: Ruotsin vallan lopulla 1807 luutnantti Carl Gustaf Ramsay kirjoitti vertaillen kolmea Etelä-Suomen nähtävyyttä:


title: City Life

text: City Life on Monte Criston kehittämä kaupunginrakennuspeli, joka julkaistiin Microsoft Windowsille vuonna 2006 ja Nintendo DS:lle vuonna 2009. Pelille on myös julkaistu lisäosa, "City Life Deluxe".


title: City Life

text: Pelin päätavoitteena on rakentaa ja hallita kaupunkia. Rakennuksia on aina tavallisista rivitaloista kasinoihin ja tarkoituksena on luoda toimiva ja tuottaisa ympäristö kaupungin asukkaille. "City Life" muistuttaa hyvin paljon "SimCity"-sarjaa, mutta on paljon yksinkertaisemmin toteutettu. Muun muassa talousasioihin ja liikenteeseen liittyviä valintoja on paljon vähemmän.


title: City Life

text: Kaupunki koostuu kuudesta eri ihmistyypistä ja erilaisista yleisistä- tai erikoisrakennuksista.


title: Tuulipussi

text: Tuulipussi on tuulen suunnan osoittamiseen tarkoitettu laite. Tuulipussista voidaan myös likimääräisesti arvioida tuulen nopeus. Toimintaperiaatteeltaan se on eräänlainen painovoimatuulimittari.


title: Tuulipussi

text: Tuulipussia käytetään yleensä helikopterikentillä tai muilla lentokentillä. Niitä käytetään myös osoittamaan mahdollisen kaasupäästön etenemissuunta vaarallisia kemikaaleja käsittelevien teollisuuslaitosten tai kemikaalikuljetuksiin käytettyjen rautatieosuuksien ratapihoilla. Tuulipusseja näkee myös esimerkiksi suurilla silloilla tai vastaavilla avoimilla maantieosuuksilla, jossa niillä lisätään tielläliikkujien tietoisuutta voimakkaasta sivutuulesta.


title: Tuulipussi

text: Ilmailumääräysten mukainen tuulipussi on valmistettu kevyestä kankaasta tai synteettisestä materiaalista, ja se on muodoltaan katkaistu kartio. Tuulipussin on oltava väriltään sellainen, että se on selvästi havaittavissa, yleensä värinä käytetään oranssia tai kahden värin yhdistelmiä, esimerkiksi oranssi-valkoinen. Esimerkiksi yötoimintaan käytettävillä helikopterikentillä tuulipussin tulee olla valaistu öisin; valaistusta ei kuitenkaan aina ole pienillä harrastuslentokentillä.


title: Laphroaig

text: Laphroaig Distillery [] on Skotlannissa Islayn saarella etelärannikolla sijaitseva viskitislaamo. Sen single malt -viskit ovat maultaan ja aromeiltaan voimakkaan savuisia ja turpeisia.


title: Laphroaig

text: Laphroaigin tislaamon alusta ja historiasta ei ole varmuutta, mutta tiedossa on, että Johnstonin perhe aloitti maanviljelyn alueella 1800-luvun alkupuolella. Kuten alueella yleensä, tislaus tapahtui veroviranomaisilta salaa farmin tislaamossa. Johnston & Johnston perusti tislaamon virallisesti vuonna 1815. Nykyisin Laphroaig on Islayn viskeistä myydyin. Tislaamolla on oma perinteinen lattiamallastamo, joka tuottaa noin viidenneksen sen käyttämästä maltaasta.


title: Laphroaig

text: Laphroaigin läheisyydessä Islayn etelärannalla sijaitsevat myös kahden muun maineikkaan viskin, Lagavulinin ja Ardbegin tislaamot.


title: Sholom Schwartzbard

text: Sholom Schwartzbard (, ; 18. elokuuta 1886 Izmail, Bessarabia, nykyinen Ukraina – 3. maaliskuuta 1938 Kapkaupunki, Etelä-Afrikka) oli anarkisti ja jiddišinkielinen kirjailija, joka murhasi ukrainalaisen sosialistin Symon Petljuran. Hänet tunnetaan myös nimillä "Samuil Isaakovitš Švartsburd, Šulem-Šmil Švartsburd, Šulim Švartsburd, Šolem-Šmuel Švartsbord, Šolom Švartsbard".


title: Sholom Schwartzbard

text: Schwarzbard syntyi Izmailissa, Ukrainassa juutalaiseen perheeseen. Hän kasvoi Baltan kaupungissa. Hänen 15-henkinen perheensä kuoli juutalaisvastaisessa pogromissa.


title: Sholom Schwartzbard

text: Vuodesta 1905 hän asui Itävalta-Unkarissa, jossa hän tutustui anarkismiin ja otti osaa erääseen pankkiryöstöön Wienissä, josta hän joutui rangaistussiirtolaan. Vuonna 1910 hän muutti Pariisiin, jossa hän työskenteli kellokorjaamossa.


title: Sholom Schwartzbard

text: Ensimmäinen maailmansota vei Schwartzbardin Ranskan muukalaislegioonaan ja hän haavoittui rintamalla. Vuonna 1917 hän palasi kotimaahan ja liittyi puna-armeijaan. Joidenkin tietojen mukaan hänen komppaniansa päällikkö oli Grigori Kotovski.


title: Sholom Schwartzbard

text: Schwartzbardin veli karkotettiin Ranskasta vuonna 1919, koska oli levittänyt kommunistista propagandaa. Sholom Schwartzbard itse onnistui muuttamaan Pariisiin vuonna 1920 ja sai Ranskan kansalaisuuden. Hän avasi kelloliikkeen ja liittyi anarkistiseen ryhmään.