title: Kulturbund

text: Verrattuna muihin DDR:ssä toimineisiin kansalaisjärjestöihin Kulttuuriliiton toiminta oli kuitenkin suhteellisen vapaata politiikasta. Sen jäsenille taattiin edes jossain määrin "taiteellista vapautta", eikä jäsenistön sitoutuminen liiton poliittisiin tavoitteisiin ollut kovin suurta. Suurin osa jäsenistöstä mielsi Kulttuuriliiton ensi sijassa yhteistoimintaelimeksi ja edunvalvojaksi, ei niinkään poliittiseksi toimintafoorumiksi.


title: Kulturbund

text: Kulttuuriliitto oli mukana Kansallisessa rintamassa, ja se lähetti 22 edustajaa DDR:n parlamenttiin, Kansankamariin.


title: Kulturbund

text: Vuonna 1985 Kulttuuriliitossa oli 260 000 jäsentä. Suurin osa heistä oli kulttuurista kiinnostuneita kansalaisia, harrastelijakirjoittajia, keräilijöitä ja paikallishistorian tutkijoita. Toisaalta mukana oli myös DDR:n kulttuurielämän eliitti. Esimerkiksi muistomerkkien suojelu ja paikallishistorian tallentaminen oli organisoitu Kulttuuriliiton kautta. 1980-luvun alussa Kulttuuriliiton toimintapiirit itsenäistyivät. Näin syntyivät Kulttuuriliiton esperantoyhdistys, kotiseutuyhdistys, valokuvausyhdistys ja kulttuuriympäristöyhdistys.


title: Kulturbund

text: Saksojen yhdistymisen jälkeen Kulttuuriliitto jatkoi toimintaansa yhdistyspohjalta (Kulturbund e.V.).


title: Kenneth Baker

text: Kenneth Wilfrid Baker, Baron Baker of Dorking, CH, PC, (s. 3. marraskuuta 1934) on brittiläinen konservatiivipoliitikko.


title: Kenneth Baker

text: Baker opiskeli Magdalen Collegessa Oxfordin yliopistossa ja työskenteli Royal Dutch Shellillä ennen tulemistaan valituksi parlamenttiin maaliskuussa 1968. Hän oli Thatcherin hallituksen informaatioteknologian ministeri vuodesta 1981, ympäristöministeri 1985–1986, koulutus- ja tiedeministeri 1986–1989 ja sisäministeri 1990–1992.


title: Kenneth Baker

text: Opetusministerinä Bakerin merkittävin toimi oli vuoden 1988 Education Actin luoma brittiläinen "ylioppilaskirjoitusjärjestelmä", National Curriculum. Hän järjesti myös opettajien koulutuspäivät, joita on kutsuttu sen jälkeen nimellä "Baker days." Baker oli konservatiivipuolueen puhemies (Chairman) Thatcherin eron aikaan ja hänestä tuli John Majorin hallituksen sisäministeri. Hänen kauttaan sävyttivät vankilalevottomuudet ja tuolloin säädettiin Dangerous Dogs Act, jossa kiellettiin neljä vaarallista koirarotua.


title: Kenneth Baker

text: Baker jätti parlamentin 1997 hän sai elinikäisen arvonimen Baron Baker of Dorking, in the County of Surrey ja siten ylähuoneen jäsenyyden.


title: Saint-Denis de la Réunionin katedraali

text:
Saint-Denis de la Réunionin katedraali () on katedraali Ranskan merentakaisen departementin Réunionin keskuskaupungissa Saint-Denis de la Réunionissa. Katedraalin rakennustyöt aloitettiin vuoden 1829 marraskuussa, ja ne saatiin päätökseen vuonna 1832.
Kirkko on 45 m pitkä, 20 m leveä ja 22 m korkea.


title: Saint-Denis de la Réunionin katedraali

text: Vuonna 1956 Henri Martin-Granel maalasi kirkkoon lasimaalaukset.


title: Jamsetji Tata

text: Jamsetji Nusserwanji Tata (3. maaliskuuta 1839 – 19. toukokuuta 1904) oli intialainen suurliikemies, jota pidetään Intian nykyteollisuuden perustajana. Tatan yrityksistä muodostui nykyinen Tata Group, joka on Intian suurin teollisuusyritys. Tata pidetään yhtenä Intian teollistumisen aloittajista.


title: Jamsetji Tata

text:
Jamsetji Tata syntyi Navsarissa Gujaratissa parsilaiseen zarathustralaiseen perheeseen.
Hänen isänsä Nusserwanji Tata oli myös liikemies. Isä Nusserwanji muutti myöhemmin Bombayhin ja aloitti kaupankäynnin.


title: Jamsetji Tata

text: Jamsetji liittyi mukaan ja asettui asumaan kaupunkiin. 14-vuotiaana hänen meni Elphinstone Collegeen. Hän meni naimisiin Hirabai Daboon kanssa ollessaan vielä opiskelija. Hän valmistui vuonna 1858 ja liittyi isänsä yritykseen. Se oli hyvää aikaa luoda yrityksiä Intiassa, jossa sepoykapina oli juuri kukistettu.


title: Jamsetji Tata

text: Jamsetji työskenteli isänsä yhtiössä 29 vuoden ikään saakka. Sen jälkeen vuonna 1868 hän perusti oman yhtiön, jonka myynti oli 21 000 rupiaa. Vuonna 1869 hän osti konkurssiin menneen öljytehtaan Bombayn läheltä. Hän myi tehtaan kaksi vuotta myöhemmin isolla voitolla.


title: Jamsetji Tata

text: Hän perusti puuvillatehtaan Nagpuriin vuonna 1874. Hän antoi sille 1. tammikuuta 1877 nimeksi "Keisarinna" kuningatar Viktorian julistettua itsensä Intian keisarinnaksi.


title: Jamsetji Tata

text: Tata perusti rauta- ja teräsyrityksiä sekä vesivoimaloita. Tata oli myös hyväntekeväisyyden harrastaja. Hän perusti kouluja ja sairaalan.


title: Jamsetji Tata

text: Tatan perustamia yhtiöitä ja instituutteja ovat muun muassa seuraavat, jotka ovat edelleen toiminnassa:Yrityksistä tunnettu Tata tunnetaan myös suurista rakennuksista Intiassa. Kuuluisin niistä on Taj Mahal Palace -hotelli, joka sijaitsee Bombayssa. Se valmistui 16. joulukuuta vuonna 1903 ja maksoi 4,21 miljoonaa rupiaa.


title: Jamsetji Tata

text: Kirjailija Mark Twain oli Tatan vieraana käydessään ensi kertaa Intiassa.


title: Jamsetji Tata

text: Jamsetji Tata kuoli 19. toukokuuta vuonna 1904 Bad Nauheimissa, Saksassa.


title: Nigel Lawson

text: Nigel Lawson, Baron Lawson of Blaby, PC, (s. 11. maaliskuuta 1932) on brittiläinen konservatiivipoliitikko ja pitkäaikainen Margaret Thatcherin hallituksen valtiovarainministeri 1983–1989.


title: Nigel Lawson

text: Lawson opiskeli Westminster Schoolissa ja Oxfordin yliopiston Christ Churchissa. Hän suoritti asepalveluksensa kuninkaallisen laivaston torpedoveneen komentajana. Hän oli toimittajana The Sunday Telegraphissa ja The Spectatorin päätoimittajana 1966–1970 ennen kuin hänet valittiin parlamenttiin 1974. Thatcherin johtamien konservatiivien vaalivoiton jälkeen Lawson nimitettiin valtiovarainministeriön neljänneksi ministeriksi (Financial Secretary to the Treasury) ja syyskuussa 1981 energiaministeriksi, jossa toimessa hänen merkittävin tehtävänsä oli varautua tulevaan kaivoslakkoon hallituksen hiilikaivosten lopettamissuunnitelmien vuoksi. Lawson oli myös merkittävä Thatcherin hallituksen yksityistämispolitiikan arkkitehti.


title: Nigel Lawson

text: Konservatiivien uuden vaalivoiton jälkeen 1983 Lawson nimitettiin valtiovarainministeriksi Sir Geoffrey Howen seuraajaksi. Hän aloitti toimensa verouudistuksella ja siirtämällä verotusta epäsuoraan verotukseen kuten arvonlisäveroon. Vuoden 1986 budjetissa tuloveroa laskettiin edelleen Howen vuoden 1979 budjetin suurimmasta 30 %:ista. Lawson vastusti Community Chargen (pääveron) käyttöönottoa paikallishallinnon rahoittamiseksi, joka lopulta johti Thatcherin pääministerikauden loppuun.


title: Nigel Lawson

text:
Lawsonilla oli merkittäviä erimielisyyksiä Thatcherin neuvonantajan, professori Sir Alan Waltersin kanssa. Sir Alan vaati Britanniaa pysymään tiukasti tavoitteissaan inflaation hillitsemiseksi ja hän vastusti ankarasti Lawsonin kannattamaa Euroopan rahaliiton jäsenyyttä. Lawson erosi viimein lokakuussa 1989, Sir Alan lähes välittömästi sen jälkeen.
Hänen lyhytaikaiseksi seuraajakseen valtiovarainministerinä tuli John Major.


title: Nigel Lawson

text: Lawson jätti parlamentin 1992 ja sai elinikäisen arvonimen Baron Lawson of Blaby, of Newnham in the County of Northamptonshire.


title: Nigel Lawson

text: Lawson on ollut naimisissa kahdesti. Vanessa Salmonin kanssa 1955–1980, jonka kanssa hänellä on poika Dominic Lawson, entinen The Sunday Telegraphin päätoimittaja ja tyttäret Thomasina, Nigella ja Horatia, joista Nigella Lawson on kuuluisa tv-kokki. Hänen toinen vaimonsa oli Thérèse Maclear, jonka kanssa hänellä on poika ja tytär. Erottuaan Maclearista Lawson on seurustellut itseään 37 vuotta nuoremman Tina Jenningsin kanssa.


title: Nigel Lawson

text: Lawson kirjoitti 2004 kirjeen The Timesille, jossa hän väitti että ilmastonmuutoksen tutkimuksessa on monia epävarmuuksia ja arvosteli Kioton sopimusta.


title: Ossian Holmström

text: Henrik Ossian ”Ossi” Holmström (3. marraskuuta 1893 Leppävirta – 3. toukokuuta 1956) oli suomalainen teollisuusneuvos ja työmarkkinajärjestöjohtaja joka toimi Etsivän keskuspoliisin päällikkönä 1. tammikuuta 1920 – 31. joulukuuta 1922.


title: Ossian Holmström

text: Holmströmin vanhemmat olivat nimismies Henrik Julius Severin Holmström ja Anna Adele Karolina Landgrén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913.


title: Ossian Holmström

text: Etsivän keskuspoliisin edeltäjässä Yleisesikunnan osastolla III aikaisemmin työskennelleestä Ossi Holmströmistä tuli EK:n toinen päällikkö lakimies Toivo Hukkisen jälkeen. Itsenäistymistä edeltävänä aikana Holmström oli toiminut aktivistina. Nimitettäessä tämä luettiin Holmströmille eduksi, sillä aktivistit olivat muutaman kuukauden kestäneen Hukkisen aikana perustaneet jopa oman tiedustelupalvelunsa. Holmström, jolla ei ollut lakikoulutusta, loi kuitenkin ensimmäisenä EK:sta toimivan organisaation. Holmströmin aikana EK:n apulaispäällikköinä toimivat Hugo Penttilä ja Frans Klemetti, joka johti laitosta lyhyesti Holmströmin jälkeen. Holmström oli myös vuonna 1920 asiantuntijana Suomen ja Venäjän aseleponeuvotteluissa.


title: Ossian Holmström

text: Myöhemmin Holmström oli Mella Oy:n toimitusjohtajana 1923–1927, Suomen Auto Oy:n toimitusjohtajana 1927–1928, Suomen työnantajain keskusliiton työläistilasto-osaston esimiehenä 1928–1945 ja toimitusjohtajan apulaisena 1942–1945 sekä Suomen työnantajain yleisen ryhmän toimitusjohtajana vuodesta 1945 alkaen. Hän oli Suomen liikemiesten yhdistyksessä sihteerinä ja rahastonhoitajana 1928–1947, johtokunnan jäsenenä vuodesta 1941 ja puheenjohtajana vuodesta 1950. Holmström sai teollisuusneuvoksen arvon 1941.


title: Ossian Holmström

text: Holmström oli naimisissa vuodesta 1922 lastentarhanopettaja Gurli Viola Pomoellin kanssa.


title: Edwin Meese

text: Edwin "Ed" Meese III (s. 2. joulukuuta 1931 Oakland, Kalifornia) oli Yhdysvaltain oikeusministeri (Attorney General) Ronald Reaganin hallinnossa 1985–1988.


title: Edwin Meese

text: Meese opiskeli Yalen yliopistossa ja sai oikeustieteen tutkinnon University of California, Berkeleyssa. Hän oli Alamedan piirikunnan apulaissyyttäjä ennen kuin liittyi Kalifornian kuvernööri Reaganin henkilökuntaan 1967 ja oli hänen hallintonsa päällikkönä 1969–1974. Tässä tehtävässä hän oli päättämässä Berkeleyn People's Parkin opiskelijamielenosoituksen hajottamisesta 15. toukokuuta 1969, jossa yksi mielenosoittaja kuoli ja sadat loukkaantuivat. Meese neuvoi Reagania julistamaan hätätilan vastoin kaupunginhallituksen neuvoa ja kansalliskaarti miehitti kaupungin kahdeksi viikoksi.


title: Edwin Meese

text: Myöhemmin Meese oli Rohr Industriesin varapresidenttinä ja harjoitti lakia San Diegossa. Hän oli San Diegon yliopiston oikeustieteen professorina 1977–1981.


title: Edwin Meese

text: Meese oli Reaganin vuoden 1980 vaalikampanjan päällikkö ja Reaganin–Bushin komitean vanhempi neuvonantaja. Reaganin voiton jälkeen hän oli hallinnon jäsen ja kansallisen turvallisuusneuvoston päällikkö 1981–1985 ja helmikuusta 1985 oikeusministeri elokuuhun 1988. Virallisen raportin mukaan hän osallistui suoraan Iran–Contra-tapaukseen. Hän arvosteli korkeinta oikeutta syyttäen sitä perustuslain alkuperäisestä tarkoituksesta poikkeamisesta, johon korkeimman oikeuden tuomarit vastasivat myöhemmin omissa lausunnoissaan.


title: Edwin Meese

text: Meese perusti myös "Meesen komission" tutkimaan pornografiaa Yhdysvalloissa. Se otti yhteyttä kauppaketjuihin ja vaati Playboy- ja Penthouse-lehtien poistamista kauppojen hyllyiltä ja sai aikaan niiden niiden maanlaajuisen boikotin, kunnes liittovaltion oikeus tuomitsi kiellon tapauksessa "Meese v. Playboy" (639 F.Supp. 581) perustuslain ensimmäisen lisäyksen takaavan sananvapauden vastaiseksi.


title: Edwin Meese

text: Meese on ollut myöhemmin konservatiivisen Heritage Foundationin tutkijana, älykästä suunnittelua ajavassa Discovery Institutessa ja Irakin tilannetta selvittävän maaliskuussa 2006 nimetyn Iraq Study Groupin jäsen.


title: Caspar Weinberger

text: Caspar Willard ”Cap” Weinberger, GBE (18. elokuuta 1917 – 28. maaliskuuta 2006) oli yhdysvaltalainen poliitikko, joka toimi Ronald Reaganin hallinnon puolustusministerinä tammikuusta 1981 marraskuuhun 1987.


title: Caspar Weinberger

text: Weinberger syntyi San Franciscossa Kaliforniassa Englannista muuttaneille episkopaalivanhemmille ja opiskeli Harvardin yliopistossa, jossa suoritti tohtorin tutkinnon 1941. Hän liittyi Yhdysvaltain maavoimiin ja palveli 41. jalkaväkidivisioonassa Tyynellämerellä toisen maailmansodan aikana. Sodan lopussa hän oli ylennyt kapteeniksi ja työskenteli kenraali Douglas MacArthurin tiedusteluesikunnassa.


title: Caspar Weinberger

text: Weinberger valittiin Kalifornian parlamenttiin 1952 ja Kalifornian republikaanipuolueen johtoon 1962. Kuvernööri Ronald Reagan nimitti hänet 1967 osavaltion organisaatio- ja talouslautakuntaan ja talousjohtajaksi 1968. Vuonna 1970 hän siirtyi Washingtoniin Federal Trade Commissionin johtoon ja toimi presidentti Nixonin budjettitoimiston johtajana ja terveysministerinä 1973–1975.


title: Caspar Weinberger

text: Viisi vuotta hän oli Kaliforniassa Bechtel Corporationin varapresidenttinä ja neuvonantajana.


title: Caspar Weinberger

text: Reaganin puolustusministerinä Weinberger jakoi käsityksen Neuvostoliiton uhasta Yhdysvalloille ja kannatti suuria korotuksia puolustusbudjettiin. Suuria hankkeita olivat muun muassa B-1-pommittaja ja ”600 aluksen laivasto”. Hän kannatti myös ydinaseiden voimakasta lisäystä ja Strategic Defense Initiativea, joka sai lempinimen ”Star Wars” -hanke.


title: Caspar Weinberger

text: Weinberger väitti, että oli vastustanut Iran-Contra-skandaaliin liittynyttä yhdysvaltalaisten TOW-ohjusten siirtoa Iraniin. Hän erosi 23. marraskuuta 1987 vedoten vaimonsa heikkenevään terveyteen. Eronsa jälkeen Weinberger tuomittiin valehtelusta Iran-Contra-asian tutkimuksessa, mutta presidentti George H. W. Bush armahti hänet 24. joulukuuta 1992.


title: Caspar Weinberger

text: Hän sai Brittiläisen imperiumin ritarikunnan suurristin 1988 tuettuaan Britanniaa Falklandin sodan aikana 1982.


title: Caspar Weinberger

text: Weinberger työskenteli poliittisen uransa jälkeen Forbesille, ja oli sen johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1993 isänsä seuraajana.


title: Breyten Breytenbach

text: Breyten Breytenbach (s. 16. syyskuuta 1939) on eteläafrikkalainen kirjailija ja taidemaalari.


title: Breyten Breytenbach

text: Breytenbach syntyi Bonnievalessa, Western Capessa. Hän opiskeli taiteita Kapkaupungin yliopistossa ja hänestä tuli apartheid-politiikan vastustaja. Hän lähti Etelä-Afrikasta Pariisiin 1960-luvulla ja nai ranskalaisen naisen, jonka sukujuuret olivat Vietnamissa. Tämä esti hänen paluunsa Etelä-Afrikkaan: Prohibition of Mixed Marriages Act (1949) ja Immorality Act (1950) säätivät laittomaksi sukupuolisen kanssakäymisen toisrotuisen kanssa.


title: Breyten Breytenbach

text: Breytenbach oli perustamassa Okhelaa, joka oli maapakolaisten apartheidia vastaan taisteleva järjestö. Hän matkusti salaa Etelä-Afrikkaan, mutta joutui petetyksi ja tuomittiin 1975 maanpetoksesta yhdeksän vuoden vankeuteen. Vankilaoloja hän kuvasi teoksessa "The True Confessions of an Albino Terrorist". Breytenbach vapautettiin 1982 massiivisen painostuskampanjan jälkeen. Hän palasi Ranskaan ja sai Ranskan kansalaisuuden.


title: Breyten Breytenbach

text: Breytenbachin teoksista monet on kirjoitettu afrikaansiksi, osa alun perin englanniksi.


title: Privy Council

text: Her Majesty’s Most Honourable Privy Council (, valtakunnanneuvosto, salainen neuvosto) on Britannian monarkin neuvonantajien toimielin. Se oli aiemmin vaikutusvaltainen elin, mutta nykyisin suurin osa sen vallasta on pääministerin johtaman hallituksen tai kabinetin käsissä, joka on virallisesti sen yksi komitea. Privy Councililla on myös oikeudellisia toimenkuvia, joista kuitenkin suurin osa on delegoitu Judicial Committeelle.


title: Privy Council

text: Privy Councilin johtaja on Lord President of the Council, joka on arvoasteikossa kuudes perinteisistä kruununministereistä (Great Officers of State). Lord President on hallituksen jäsen ja yleensä ala- tai ylähuoneen johtaja (, ei ole sama kuin puhemies).


title: Privy Council

text: Hallitsija voi nimittää kenet tahansa neuvostoon, mutta yleensä jäseniä ovat vain korkeimmat hallituksen jäsenet sekä opposition johtaja. Kruununperijä on aina jäsen, kuten myös Englannin kirkon kolme korkeinta viranhaltijaa, Canterburyn arkkipiispa, Yorkin arkkipiispa ja Lontoon piispa sekä muutamat korkeimmat oikeudenkäyttäjät. Jäsenien määrää ei ole rajattu, ja heitä on useita satoja. Vanhemmat ministerit, jotka menettävät asemansa hallituksen vaihtuessa, jäävät Privy Councilin jäseniksi ja voivat neuvotella hallituksen kanssa tasa-arvoisina neuvoston nimissä. Valtaneuvoston jäsenten nimien perään lisätään virallisissa yhteyksissä pilkulla erotettuna kirjaimet ”PC”.


title: Privy Council

text: Vaikka Privy Council on brittiläinen instituutio, myös muutamia Kansainyhteisön maiden viranomaisia on nimetty. Merkittävimpinä Uuden-Seelannin pääministeri, vanhimmat poliitikot ja korkeimmat tuomarit. Myös Kanadan ja Australian pääministerit ja korkeimmat tuomarit on aiemmin nimitetty, mutta nykyisin näissä maissa pidetään epäsopivana liittyä toisen valtion valtioelimeen ja monarkin alaisuuteen.


title: Privy Council

text: Neuvoston jäsenyys lakkaa automaattisesti puolen vuoden kuluttua monarkin kuolemasta. Monarkki voi myös erottaa jäsenen tai hän voi hakea eroa välttääkseen erottamisen. Viimeisen vuosisadan aikana kolme jäsentä on eronnut (esimerkiksi John Profumo vuonna 1963) ja yksi erotettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen saksalaismielisen toiminnan vuoksi.


title: Cathédrale Saint-Sauveur de Cayenne

text: Cathédrale Saint-Sauveur de Cayenne on katedraali Ranskan merentakaisen departementin Ranskan Guayanan pääkaupungissa Cayennessa. Se on rakennettu vuosina 1825–1833, ja se rakennettiin korvaamaan Cayennen vanhempi kirkko.


title: Cathédrale Saint-Sauveur de Cayenne

text: Vuonna 1933 kirkosta tuli katedraali. Vuosina 1952-1954 kirkkorakennusta laajennettiin ja sen lasimaalaukset uusittiin. Kirkon julkisivu edustaa uusklassimia, ja siihen kuuluu puinen torni.


title: Cathédrale Saint-Joseph de Nouméa

text: Cathédrale Saint-Joseph de Nouméa on katedraali Ranskan merentakaisen territorion Uuden-Kaledonian pääkaupungissa Nouméassa. Sen rakennustyöt käynnistettiin vuonna 1887.


title: Cathédrale Saint-Joseph de Nouméa

text: Kirkon kynttiläkruunuun on käytetty ensimmäisiä nikkelieriä, joita louhittiin Uudesta Kaledoniasta.


title: Ihmissusi Lontoossa

text: Ihmissusi Lontoossa () on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut kauhukomedia. Elokuvan on ohjannut John Landis ja pääosissa ovat David Naughton ja Griffin Dunne. Elokuva on tullut tunnetuksi Rick Bakerin luomista erikoistehoisteista, joiden kautta muodonmuutos ihmisestä sudeksi tapahtuu erittäin realistisentuntuisesti. Elokuva palkittiin parhaan maskeerauksen Oscar-palkinnolla.


title: Ihmissusi Lontoossa

text:
Elokuva kertoo kahdesta amerikkalaisesta nuoresta, jotka lähtevät kiertelemään Eurooppaa. Poikien päästessä Englantiin pienelle maaseudulle, jossa asukkaat varoittelevat poikia. Pojat eivät tajua varoituksia, "pysytelkää tiellä" ja "varokaa kuuta". Niinpä he jatkavat matkaa hiukan hämillään illan pimetessä ja kuulevat kauheaa ulvontaa nummelta. Vielä pojat eivät tiedä, että nummella asustaa ihmissusi. Toinen pojista kuolee ja toisesta tulee ihmissusi. Kaikki jotka ihmissusi surmaa muuttuvat zombieiksi.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsui elokuvaa ”sopivan amatöörimäisellä otteella koossa natisevaksi kauhukomediaksi” ja antoi sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Frank Scarrabelotti

text: Frank Scarrabelotti (4. elokuuta 1897 – 12. kesäkuuta 2007) oli äärimmäisestä pitkäikäisyydestään tunnettu australialainen. Hän kuoli vajaat kaksi kuukautta ennen kuin olisi täyttänyt 110 vuotta. Kuolemansa hetkellä hän oli maansa vanhin elossa oleva mies.


title: Frank Scarrabelotti

text: Scarrabelotti syntyi Bungawalbinissa lähellä Corakia. Hänen vanhempansa olivat italialaisia, jotka muuttivat Australiaan vuonna 1880. Hänen vaimonsa oli Nell, ja hänellä oli tyttäret Mary ja Helen.


title: Hollannin Grand Prix 1950

text: Hollannin Grand Prix 1950 oli 23. heinäkuuta 1950 Zandvoortin radalla järjestetty Formula 1 -sarjan ulkopuolinen Grand Prix. Kilpailun voitti Ranskan Louis Rosier Talbot-Lagollaan.


title: Hermina Dunz

text: Hermina Dunz (24. helmikuuta 1898 Zagreb – 14. kesäkuuta 2008 Graz) oli kuollessaan Itävallan vanhin ihminen. Dunz jäi leskeksi vuonna 1965, eikä hänellä ollut omia lapsia. Hän oli vielä 108-vuotispäivänään 2006 virkeä ja huumorintajuinen. Hän asui vuodesta 2000 "Pflegeheim Geidorf" -hoitokodissa.


title: Hermina Dunz

text: Helmikuussa 2008 Grazin pormestari kävi onnittelemassa Dunzia tämän 110-vuotispäivän johdosta. Iäkäs nainen kuoli saman vuoden kesäkuussa.


title: Santiago Carrillo

text: Santiago Carrillo Solares (18. tammikuuta 1915 – 18. syyskuuta 2012) oli espanjalainen poliitikko, joka toimi kommunistipuolueen (PCE) pääsihteerinä vuosina 1960–1982. Carrillo kuului eurokommunismin kehittäjiin.


title: Santiago Carrillo

text: Carrillo vietti 38 vuotta maanpaossa, pääosan ajasta Ranskassa. Hän palasi Espanjaan vuonna 1976 Francisco Francon kuoltua. Hänet valittiin Espanjan parlamentin alahuoneeseen vuonna 1977, ja hänet valittiin uudelleen vuosina 1979 ja 1982.


title: Santiago Carrillo

text: Carrillo erotettiin kommunistipuolueesta, ja hän perusti 1985 oman "Partido de los Trabajadores de España-Unidad Comunistan", joka kuitenkin lakkautettiin vuonna 1991. Myöhempinä vuosinaan Carrillo ei kannattanut enää kommunismia, ja syyskuussa 1991 hän mainitsikin aatteen tulleen tiensä päähän. Hän julkaisi uransa aikana lukuisia kirjoja ja sai 2005 Madridin autonomisen yliopiston kunniatohtorin arvon.


title: Ousmane Sembène

text: Ousmane Sembène (1. tammikuuta 1923 Ziguenchor, Casamance, Senegal – 9. kesäkuuta 2007 Dakar, Senegal) oli senegalilainen kirjailija, ohjaaja ja jossain määrin myös afrikkalaisen elokuvan isä. Hän ohjasi yksitoista pitkää elokuvaa.


title: Ousmane Sembène

text: Sembène oli toisen maailmansodan aikana niin sanottuna siirtomaasotilaana Senegalissa. Työnsaantiongelmien vuoksi hän muutti Marseilleen ja toimi ammattiyhdistysaktiivina. Kirjailijan uran aloittanut Sembène tajusi, ettei kirjallisuudella ole suurta vaikutusta lukutaidottomien keskuudessa, joten hän katsoi parhaaksi ryhtyä elokuvantekoon. Hän sai 1961 stipendin Moskovan elokuvakouluun.


title: Harry Morgan

text: Harry Morgan (alk. Henry Bratsburg; 10. huhtikuuta 1915 Detroit, Michigan – 7. joulukuuta 2011 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esiintyi teatterissa, elokuvissa ja televisiossa. Hän näytteli urallaan muun muassa televisiosarjoissa "Dragnet" ja "M*A*S*H". Roolistaan M*A*S*H:ssa Morgan palkittiin Emmy-palkinnolla.


title: Harry Morgan

text: Morgan syntyi Detroitissa 1915 mutta vietti lapsuutensa Muskegonissa. Hän pelasi high schoolissa amerikkalaista jalkapalloa ja oli mukana koulun mestaruuden voittaneessa väittelyjoukkueessa. Morgan opiskeli Chicagon yliopistossa lakia ja kiinnostui tuona aikana puhekurssien aikana lavaesiintymisestä.


title: Harry Morgan

text: Hän joutui lopettamaan yliopiston 1930-luvun laman takia ja teki sen jälkeen töitä myyntimiehenä. Samaan aikaan hän esiintyi amatöörinäytelmissä. Morgan sai ensimmäisen roolinsa ammattilaisteatterissa vuonna 1937 näytelmästä "At Mrs. Beam’s". Hän esiintyi myös muutamissa Broadway-näytelmissä vielä nimellä Harry Bratsburg.


title: Harry Morgan

text: Morgan lähti vaimonsa Eileenin kanssa 1941 Hollywoodiin. 20th Century Fox tarjosi hänelle sopimusta, kun hänet oli nähty Santa Barbarassa esitetyssä näytelmässä "Hello Out There". Morganin ensimmäinen elokuva oli vuonna 1942 valmistunut "To the Shores of Tripoli". Seuraavana vuonna hän esiintyi elokuvassa "Kuolemantuomiopaikka". Muita Morganin varhaisia elokuvia olivat "Sheriffi" ja "Glenn Miller Story". Televisiouransa Morgan aloitti jo vuonna 1954 televisiosarjassa "December Bride", jossa esiintyi vuoteen 1959. Hän jatkoi sen jälkeen sen rinnakkaissarjassa "Pete and Gladys". Hänet tunnettiin uransa alussa nimellä Henry Morgan, mutta hän muutti nimensä Harry Morganiksi 1950-luvulla, jottei häntä sekotettaisiin suosittuun televisiokoomikko Henry Morganiin.


title: Harry Morgan

text: Vuonna 1967 Morgan korvasi Ben Alexanderin rikossarjassa "Dragnet", jossa hän esitti neljän kauden ajan Los Angelesin poliisin konstaapeli Bill Gannonia. Morgan valittiin 1970-luvun puolivälissä korvaamaan hittisarja "M*A*S*H:sta" poislähtenyttä McLean Stevensonia. Se perustui Robert Altmanin elokuvaan "M.A.S.H. – armeijan liikkuva kenttäsairaala". Morgan sai roolistaan eversti Potterina kahdeksan Emmy-palkintoa. Hänelle myönnettiin palkinto kertaalleen 1980, jolloin hän oli ehdokkaana myös yhden jakson ohjaustyöstä. Hän teki vielä "MASHin" jälkeen noin 20 televisiotuotantoa ja esiintyi muun muassa muutamassa komediasarjan "Kolmas kivi auringosta" jaksossa.


title: Harry Morgan

text: Morganilla oli ensimmäisen vaimonsa Eileen Detchonin kanssa neljä lasta. Heidän avioliittonsa kesti 45 vuotta ja päättyi, kun Morgan jäi leskeksi Eileenin kuoltua 1985. Hän meni seuraavana vuonna uudestaan naimisiin. Morganin toinen vaimo oli mykkäelokuvien tähden Francis X. Bushmanin tyttärentytär Barbara Bushman.


title: George Perle

text: George Perle (6. toukokuuta 1915 Bayonne, New Jersey – 23. tammikuuta 2009 New York, New York) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko. Hän opiskeli Ernst Křenekin johdolla.


title: George Perle

text: Perle julkaisi lukuisia klassista musiikkia käsitteleviä kirjoja. Hän kutsui sävellystyyliään kaksitoistasäveltonaalisuudeksi, joka eroaa kaksitoistasäveljärjestelmästä, mutta joka liittyy siihen.


title: George Perle

text: Perle oli vuonna 1968 mukana perustamassa "Alban Berg Societyä". Hän sai vuonna 1986 MacArthur-stipendin, ja lisäksi hän voitti neljännellä puhallinkvintetollaan musiikin Pulitzer-palkinnon.


title: Louise-Geneviève de La Hye

text: Louise-Geneviève de La Hye (8. maaliskuuta 1810 – 17. marraskuuta 1838) oli ranskalainen pianisti, säveltäjä ja urkuri.


title: Louise-Geneviève de La Hye

text: De La Hyetä pidettiin aikanaan lapsinerona, ja hän aloitti opintonsa Pariisin konservatoriossa 11-vuotiaana. Hänen tuotantoonsa kuuluu mm. dramaattinen kuoroteos "Le songe de la religieuse" sekä lukuisia kamarimusiikkiteoksia.


title: Louise-Geneviève de La Hye

text: De La Hye kuoli ainoastaan 28-vuotiaana, ja moni hänen suunnittelemansa teos jäi säveltämättä. Tuotantoa julkaistiin kuitenkin jonkin verran vielä postuumisti. De La Hye jätti jälkeensä kaksi lasta.


title: Dikotomia

text: Dikotomia (kahtiajako tai kahtiajakautuneisuus) tarkoittaa kohteiden kahtiajakamista sen mukaan, onko niillä jokin ominaisuus vai ei. Jokainen kokonaisuuden osa kuuluu siis jompaankumpaan ja vain jompaankumpaan puoleen tätä kahtiajakoa. Jaon kaksi osaa ovat usein hyvin erilaisia ja niistä on käytettävissä termi "vastapuolet".


title: Deviaanit

text: Deviaanit () ovat Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen supervoimaisten olentojen rotu. Olennot esiintyivät ensimmäisen kerran amerikkalaisen "Eternals"-lehden ensimmäisessä numerossa (1976). Deviaanit ovat piirtäjä/käsikirjoittaja Jack Kirbyn keksintöä. Deviaanit ovat jumalvoimaisten celestiaalien koe, jossa alkuihmisten geeneistä luotiin kaksi eri kehityssuuntaa, hirviömäisen rumat deviaanit ja supervoimaiset ikuiset.


title: Deviaanit

text: Celestiaalien saapuessa noin viisi miljoonaa vuotta sitten maapallolla, he aloittivat kokeensa alkuihmisellä luoden deviaanit ja ikuiset. Aggressiiviset deviaanit alkoivat rakentaa kaupunkejaan maapallon pinnalle ja kehittyneen teknologiansa avulla he alkoivat valloittaa ihmiskuntaa. Lopulta deviaanit onnistuivat saattamaan koko maailman valtansa alle, pois lukien Atlantis. Deviaanien valtakunnan keskus oli saarimainen manner Lemuria. Deviaanit pakottivat ihmiskunnan orjaroduksi tai värväsivät heistä sotilaita armeijaansa. Lopulta deviaanit aloittivat sodan Atlantista vastaan. Atlantiksen kuningas Kamuu kuitenkin avasi valtakuntansa lämpöjärjestelmänä käytetyt maanalaiset tunnelit ja sula laava tuhosi deviaanien hyökkäävän armeijan. Samalla tapahtuma kuitenkin sai aikaan maanjäristyksiä.


title: Deviaanit

text: Samaan aikaan celestiaalit saapuivat maapallolle toistamiseen ja tarkastelivat Lemurian valtakuntaa. Deviaanit yrittivät tuhota miltei kaikkivoipaisia celestiaaleja ja lopulta celestiaalit tuomitsivat deviaanit arvottomiksi. Jumalrotu laukaisi uskomattoman voimakkaan aseen Lemuriaan, joka tuhosi mantereen täysin. Samalla myös Atlantis upposi ja miltei koko deviaanien rotu tuhoutui.


title: Deviaanit

text: Vain pieni osa selvisi pakenemalla maanalaisiin kaupunkeihinsa. Nämä deviaanit rakensivat lisää maanalaisia kaupunkeja ja alkoivat hiljalleen kuolla sukupuuttoon. Deviaanien määrä vähenee jatkuvasti maapallolla ja nykyään Marvel-universumissa lienee vain noin kaksituhatta deviaania.


title: Deviaanit

text: Ikuisten omatessa jumalaisia voimia, he ovat myös fyysisesti kaunismuotoisia. Deviaanit taas ovat ihmisten mittapuulla kammottavia ja rodun jokainen jäsen omaa jonkin sattumanvaraisen mutaation. Erityisen mutatoituneita deviaaneja kutsutaan joskus mutaateiksi ja jotkin ihmiskunnan myyteissä esiintyvistä hirviöistä ovat Marvel-universumissa deviaanien mutaatteja. Jotkin näistä mutaatioista voivat suoda kantajalleen yliluonnollisia voimia, mutta voimat tavanomaisesti eivät ole yhtä voimakkaita mitä ikuisilla. Deviaanien hallitseva pappissääty yrittää pitää deviaanien perimää puhtaana uhraamalla rituaalisissa menoissa kaikkein epämuodostuneimpia deviaaneja.


title: Deviaanit

text: Koska deviaanit eivät peri fyysisiä ominaisuuksiaan vanhemmiltaan, eivät deviaanit tunne sanottavampaa mielenkiintoa lisääntymisprosessiinsa.


title: Deviaanit

text:
Deviaanit olivat
ensimmäisiä maapallon asukkaita, jotka alkoivat kehitellä erilaisia teknologisia ratkaisuja. Tuhansia vuosia sitten ihmiskunnan ottaessa ensiaskeleitaan puista, olivat deviaanit jo tutkineet pitkään geeniteknologiaa. On jopa spekuloitu, että juuri deviaanit olisivat kokeillaan luoneet "homo mermanus"-rodun, jonka edustaja Namor on.


title: Deviaanit

text: Huolimatta rujoista ulkomuodoistaan, deviaanit ovat uskonnollisia olentoja ja heillä on oma kulttuurinsa. He palvovat Nukkuvaa Celestiaalia (celestiaali nimeltään Tiamut, joka oli toisen celestiaalin murhannut petturicelestiaali, jonka rodun muut jäsenet hautasivat Amerikkaan vuoriston alle. Tämä celestiaali heräsi myöhemmin deviaanien avustuksella, mutta tuhoutui rinnakkaisessa aikavirrassa imeytyessään Galactuksen energiankeräimeen.). Deviaanit palvovat jumalaansa kaiken luojana ja väittävät, että celestiaali olisi antanut heille tehtäväksi maapallon hallinnan.


title: Pekka Kasari

text: Veli Pekka Kasari (s. 1966) on suomalainen rumpali. Hän soitti Stonessa yhtyeen koko uran ajan. Myöhemmin hän soitti Amorphis-yhtyeessä vuosina 1996 – 2002. Kasari on soittanut myös mm. Ajattarassa (taiteilijanimellä Orpo), Road Crewissa, Demolisherissa ja Pahuuden Prototyypissä.


title: Roomalainen tie

text: Roomalainen tie (lat. "viae", yksikössä "via", ’tie’) oli Rooman valtakunnan kasvun keskeisiä tekijöitä. Niitä rakennettiin noin vuodesta 300 eaa. Tieverkosto mahdollisti armeijoiden, viranomaisten ja siviilien sekä tavaran nopean liikkumisen ympäri valtakuntaa. Roomalaisia teitä oli lukuisia erilaisia tyyppejä pienistä paikallisteistä suuriin ja leveisiin maanteihin, jotka rakennettiin yhdistämään kaupunkeja ja tukikohtia. Nämä suuret tiet olivat usein kivettyjä ja metalloituja sen lisäksi, että niissä oli kallistumat veden ohjaamista varten sekä polut jalankulkijoille ja ojat sivuilla. Roomalaiset tiet kulkivat tarkoin suunniteltuja reittejä, joista jotkut kulkivat jopa kukkuloiden halki tai jokien yli siltojen avulla. Soisella maaperällä tiet olivat paalutettuja ja pengerrettyjä.


title: Roomalainen tie

text: Suurimmillaan Rooman valtakunnan tieverkko koostui 29 suuresta maantiestä, jotka lähtivät säteittäin pääkaupungista ulospäin ja myöhäisen valtakunnan 113 provinssia oli kytketty toisiinsa 372 suuren tien kautta. Kokonaisuudessaan tietä oli yli 400 000 kilometriä, josta 85 000 kilometriä oli päällystettyä. Yksistään Galliassa parannettiin teitä noin 21 000 kilometriä ja Britanniassa noin 4 000 kilometriä. Joitakin teistä on käytetty vuosituhansien ajan. Teiden ensisijainen tarkoitus oli mahdollistaa tavaroiden ja armeijoiden helppo liikuteltavuus paikasta toiseen.


title: Roomalainen tie

text: Sanonnan mukaan ”kaikki tiet johtavat Roomaan”. Tämä juontuu siitä, että roomalainen tieverkko oli suunniteltu vaikeuttamaan vastarintaa imperiumia vastaan.


title: Roomalainen tie

text: Useimmat tiet oli nimetty ne rakennuttaneen kensorin mukaan. Vanhat tiet saattoivat olla nimettyjä myös niiden määränpään tai kulkualueen mukaan. Tie nimettiin uudelleen, jos kensori teetti siihen mittavia parannuksia, kuten päällystämistä.


title: Roomalainen tie

text: Kahdentoista taulun lait (noin vuodelta 450 eaa.) määrittelivät, että tien kuuluu olla 2,45 metriä leveä suorilla osuuksilla ja 4,9 metriä mutkissa. Käytäntö kuitenkin erosi tästä standardista. Taulujen lait määräsivät roomalaiset rakentamaan teitä ja antamaan matkustajille oikeuden kulkea yksityisenkin maan halki, mikäli tie oli huonossa kunnossa. Tästä johtuen kestävien teiden rakentamisesta tuli ideologinen tavoite mahdollisimman suorien teiden rakentamisen lisäksi, jotta leveydessä voitaisiin säästää materiaalien ja työvoiman osalta.


title: Roomalainen tie

text: Kun roomalaiset olivat vallanneet Italian, tiet laajennettiin Rooman lähialueilta kaukaisemmille alueille. Teiden rakentamisesta vastasi armeija, ja se oli näin konsulin toimivallassa. Asutusalueilla olleista teistä vastasivat paikalliset viranomaiset. Teiden rakentajat pyrkivät säädettyyn leveyteen, mutta todellisuudessa leveydet vaihtelevat välillä 1,1–7 m. Roomalaiset rakensivat mieluusti viivasuoria teitä. Tämä kuitenkin johti epäkäytännöllisen jyrkkiin teihin, ja ajan kuluessa usein päädyttiinkin helpompiin, vaikkakin pidempiin linjauksiin.


title: Roomalainen tie

text: Vioja rakennettiin yleensä maaseudulle. Pienemmät viasta haarautuneet tiet olivat nimeltään via rusticoita, maalaisteitä. Edelleen pienempiä olivat via terrenat eli maatiet.


title: Roomalainen tie

text: Roomalainen laki määritteli oikeuden käyttää jokaiselle. "Ius eundi" (”oikeus kulkea”) antoi oikeuden käyttää jalkapolkuja ("iter)" yksityiselläkin maalla ja "ius agendi" (”oikeus ajaa”) antoi oikeuden käyttää "actuksia", eli kärryteitä. "Via" yhdisti nämä kaksi oikeutta edellyttäen, että se oli oikean levyinen, joka määriteltiin tarkastajan toimesta. Standardileveys oli "latitudo legitima", joka oli 2,45 metriä.


title: Roomalainen tie

text: Roomalainen laki ja perinne kielsivät kulkeneuvojen käytön urbaaneissa ympäristöissä poikkeustapauksia lukuun ottamatta. Avioliitossa olevat naiset ja viranomaiset saivat käyttää kulkuneuvoja. "Lex Iulia Municipalis" rajoitti kaupallisten kärryjen pääsyn kaupungin muurien sisään yöaikaan mailin säteelle muurien ulkopuolelle.


title: Roomalainen tie

text: Roomalaiset tiet vaihtelivat kapulateistä päällystettyihin teihin, jotka oli perustettu syvälle tampatun soran päälle tien pitämiseksi kuivana. Kiveys ja sen alla oleva sora mahdollistivat veden ohjautumisen pois tien rakenteesta näin estäen mudan syntymisen savisissa maaperissä. Uplianuksen mukaan teitä oli kolmea tyyppiä:


title: Roomalainen tie

text:
Ensimmäinen tietyyppi sisälsi julkiset maan- ja päätiet, jotka oli rakennettiin ja ylläpidettiin julkisin varoin julkiselle maalle. Tällaiset tiet veivät usein merelle, kaupunkiin, julkiselle (jatkuvasti virtaavalle) joelle tai toiselle julkiselle tielle. Siculus Flaccus, joka eli Trajanuksen (98–117) vallan alla, kutsui näitä "viae publicae regalesque" ja kuvaili niiden ominaispiirteitä seuraavasti:
Roomalaiset tiet nimettiin rakentamisen (tai korjaamisen) määränneen kensorin mukaan. Sama henkilö palveli myöhemmin usein myös konsulina, mutta nimi perustui henkilön aikaan kensorina. Jos tie oli vanhempi kuin kensorin virkakausi tai oli tuntematonta alkuperää, nimi perustui määränpäähän tai alueeseen, jonka halki tie pääasiallisesti kulki. Tie uudelleennimettiin, jos kensori määräsi merkittävää työtä tehtäväksi tielle, kuten päällystäminen, uudelleenpäällystäminen tai uudelleenohjaaminen.


title: Roomalainen tie

text: Edellisistä huolimatta oli kuitenkin useita muita henkilöitä erityisten viranomaisten ohella, jotka ajoittain syystä tai toisesta halusivat kytkeä nimensä suureen julkiseen hankkeeseen, kuten teiden rakentamiseen. Esimerkiksi Gaius Gracchus ollessaan kansan tribuunina (123-122 eaa.) päällysti tai sorasi useita julkisia teitä ja tarjosi niille virstanpylväät sekä kiinnitystolppia hevosille.


title: Roomalainen tie

text: Toinen tietyyppien kategoria sisälsi yksityiset tai maaseudun tiet, jotka oli alun perin rakennettu yksityishenkilöiden toimesta heidän maallensa ja joilla oli valta omistaa tiet julkiseen käyttöön. Tällaisilla teillä oli etuna etuajo-oikeus, joko julkisesti tai tietyn tilan omistajalle. "Viae privatae" -tyypin alle laskettiin myös tiet, jotka kulkivat julkiselta tieltä yksityisille tiluksille tai asutuksille.


title: Roomalainen tie

text: Kolmas kategoria muodostui teistä, jotka olivat kylissä, hallinnollisilla alueilla tai risteyksissä tai niiden läheisyydessä kulkien kylän tai naapuruston läpi tai luokse. Tällaisia teitä pidettiin joko julkisina tai yksityisinä riippuen siitä, oliko tie alun perin rakennettu julkisin vai yksityisin varoin ja materiaalein. Tämän tyypin teistä tuli julkista omaisuutta, kun näiden alkuperäinen rakentaja oli unohdettu.


title: Roomalainen tie

text: Siculus Flaccus kuvaa "viae vicinales" -tietyyppiä seuraavasti: ”de publicis quae divertunt in agros et saepe ad alteras publicas perveniunt”, eli vapaasti käännettynä ”[tiet] jotka kääntyvät julkiselta tieltä peltojen halki ja usein tavoittavat muita julkisia teitä”. Ylläpidosta vastaavat viranomaiset olivat näiden teiden tapauksessa kanttoonien maistraatit. Nämä saattoivat vaatia ympäristön maanomistajia tarjoamaan työvoiman yleisen korjauksen tai ylläpidon suorittamiseksi omakustanteisesti heidän maa-alueensa läpi kulkevalta osuudelta.


title: Roomalainen tie

text:
Antiikin Roomassa nähtiin useita vaikuttavia teknologisia saavutuksia, jotka käyttivät hyödyksi monia edistyksiä, jotka myöhemmin unohtuivat keskiajalla. Näitä saavutuksia ei ylitettäisi ennen uutta aikaa. Moni käytännöllinen roomalainen innovaatio perustui aikaisempiin suunnitelmiin. Jotkut tyypillisimmistä, aiemmista rakenteista käyttivät hyödyksi holvia.
Pääartikkeli: Antiikin Rooman tekniikka


title: Roomalainen tie

text: Roomalaiset tienrakentajat pyrkivät säänneltyyn leveyteen (kts. yllä Lait ja perinteet), mutta toteutuneet leveydet ovat 1,1m ja yli 7m välillä. Tänä päivänä kivien välissä käytetty betoni on kulunut pois antaen vaikutelman erittäin muhkuraisesta tiestä, vaikka alkuperäinen käytäntö oli tuottaa pinta, joka oli huomattavasti lähempänä sileää. Useat tiet rakennettiin kestämään sadetta, jäätymistä ja tulvimista. Ne rakennettiin niin huoltovapaiksi kuin mahdollista.


title: Roomalainen tie

text: Rakentaminen pyrki viivasuoriin tieosuuksiin. Tavanomaisessa maastossa 10-12% kulmat olivat tyypillisiä, 15-20% vuoristoisessa ympäristössä. Roomalaisten tahto rakentaa suoria teitä johti usein jyrkkiin nousuihin, mikä oli suhteellisen epäkäytännöllistä kaupalliselle liikenteelle. Vuosien mittaan roomalaiset oivalsivat tämän ja rakensivat pidempiä, mutta helpommin hoidettavia vaihtoehtoja olemassa oleville teille. Roomalaiset tiet kulkivat tyypillisesti suoraan ylös ja alas kukkuloita kiemurtelun sijaan.


title: Roomalainen tie

text: Terminologian osalta sanat eri rakennuselementeille vaihtelivat alueesta toiseen.


title: Roomalainen tie

text:
"Viae"t erosivat muista julkisen tai yksityisen olemuksensa ohella käytettyjen materiaalien ja niistä seuraavien metodien osalta. Ulpian erotteli tyypit seuraavasti:
Isidorus Sevillalaisen mukaan roomalaiset lainasivat "viae munitae" -tyyppisten teiden rakennustekniikkaansa kartagolaisilta sen lisäksi, että he olivat luontaisesti imeneet vaikutteita Etruskeilta.


title: Roomalainen tie

text: "Viae terrenae" -tiet olivat yksinkertaisia, tasoitetusta maasta muodostuvia teitä. Nämä eivät olleet paljon kummoisempia kuin ihmisten ja eläinten (sekä mahdollisesti kärryjen) kuluttamia uria.


title: Roomalainen tie

text: "Viae glareatae" -tiet olivat maa-aineksesta muodostettuja teitä joko sorapäällysteellä, tai kiveyksellä, jonka alla oli sorakerros. Livy kertoo aikansa kensorien olleen ensimmäisiä, jotka tilasivat päällysteitä Rooman teille, soran levittämiseksi kaupungin ulkopuolella oleville teille ja rakentamaan korotetut jalkakäytävät teiden sivuille.


title: Roomalainen tie

text:
"Via munita" -tyypin teiden rakenteiden selvittämisen parhaat lähteet ovat:
Insinöörin tarkastettua ehdotetun tien sijainnin ja määritettyä suurpiirteisesti sen reitin, maanmittajaat (agrimensores) kävivät töihin tiepohjan kartoittamiseksi. He käyttivät pääasiassa kahta työkalua, jotka olivat varsi ja laite nimeltä groma, joka mahdollisit suorien kulmien mittaamisen. Nämä roomalaiset maanmittaajat ("gromatici") asettivat keppejä, joista he roikottivat "rigor"iksi kutsutun narun. Koska heillä ei ollut käytössään teodoliitin kaltaista työkalua, suoruus pyrittiin saavuttamaan katsomalla keppejä pitkin ja siirtämällä näitä. Käyttämällä "gromae" -nimistä työkalua seuraavaksi he laativat koordinaatiston tiesuunnitelman pohjalle.


title: Roomalainen tie

text: Tämän jälkeen "liberatores"eiksi kutsutut ammattilaiset ryhtyivät työhönsä käyttäen auroja, joskus legioonalaisten avustuksella, ja lapioita kaivoivat tiepohjan auki peruskallioon asti (tai vähintään kiinteään maa-ainekseen asti). Tämä kaivuuvaihe oli nimeltään "fossa," Latinankielinen sana ohjalle. Syvyys vaihteli maaperän mukaan.


title: Roomalainen tie

text: Metodit vaihtelivat maantieteellisen sijainnin, saatavilla olevien materiaalien ja maaperän mukaan, mutta suunnitelma, tai ideaali, johon insinöörit tähtäsivät, oli aina sama. Tien perustus muodostui kerroksista. Tie rakennettiin täyttämällä kaivettu oja. Tämä tehtiin kerrostamalla kiviä muiden kivien päälle.


title: Roomalainen tie

text: Ojaan kaadettiin suuria määriä soraa ja kiviä, mitähyvänsä täyteainesta oli saatavilla. Tätä voitiin käyttää tienä, tai täydentäviä kerroksia voitiin rakentaan. "Statumen", eli tukirakenne tasaisista kivistä sementissä saattoi tukea ylempiä kerroksia.


title: Roomalainen tie

text:
Viimeiset askeleet rakenteessa hyödynsivät kalkkikivipohjaista betonia, jonka roomalaiset olivat keksineet. Otaksutaan, että he sekoittivat kivet ja sementin suoraan kaivetussa ojassa. Ensin pieni kerros karkeaa betonia, eli "rudus," sitten pieni kerros hienompaa betonia, eli "nucleus", laitettiin "statumenin" päälle. Tämän päälle asetettiin päällystekiveys, jota kutsuttiin "summa crustaksi." Tämä kerros oli kaarrettu veden ohjaamiseksi pois.
Roomalaiset suosivat insinööriratkaisujen löytämistä esteiden ylittämiseksi kiertämisen sijaan. Kivikot, solat, kukkulat tai vuoristoinen maasto vaativat leikkauksia ja tunneleita. Eräs esimerkki tällaisesta voidaan löytää Rautaportin läheltä. Tämä tie hakattiin puolittain kiveen noin 1,5-1,75m matkalta. Muu osuus tiestä Tonavan päällä tehtiin puisesta rakenteesta kukkulasta ulkonevana. Tie palveli vetoalustana tehden Tonavasta navigoitavan. Muuten veden peittämästä tiestä on säilynyt ainoastaan Trajanuksen taulu ("Tabula Traiana)" Serbiassa.
Antiikin roomalaisten rakentamat sillat olivat ensimmäisiä rakennetteuja suuria ja kestäviä siltoja. Jokien ylitykset tehtiin silloilla ("pontes)", yksittäiset laatat ylittivät uomia. Silta saattoi olla puusta, kivestä tai molemmista. Puiset sillat rakennettiin syvälle jokeen upotetuille paaluille tai kivilaitureille. Suuremmat tai pysyvämmät sillat vaativat holvia. Nämä suuremmat sillat rakennettiin kivestä ja holvit olivat osa niiden perusrakennetta (kts. holvisilta). Useimmissa käytettiin myös betonia, jota roomalaiset käyttivät ensimmäisenä siltoihin. Roomalaiset sillat olivat niin hyvin rakennettuja, että monia niistä on edelleen käytössä tänäpäivänä.


title: Roomalainen tie

text: Pengerteitä rakennettiin soiseen maaperään. Tien reitti merkattiin ensin paaluilla. Näiden väliin upotettiin suuria määriä kiveä penkereen korottamiseksi yli 1,5m suon yläpuolelle. Provinsseissa roomalaiset eivät usein viitsineet käyttää kivipenkereitä, vaan käyttivät pitkospuita ("pontes longi)."


title: Morten Lauridsen

text: Morten Lauridsen (s. 27. helmikuuta 1943) on yhdysvaltalainen säveltäjä. Hänet tunnetaan hänen kuoromusiikistaan, jota hän on säveltänyt sekä maallista että hengellistä.


title: Morten Lauridsen

text: Lauridsen syntyi Colfaxissa, Washingtonin osavaltiossa tanskalaistaustaiseen sukuun. Hän kasvoi Portlandissa Oregonissa ja opiskeli Whitman Collegessa sekä Etelä-Kalifornian yliopistossa.


title: Morten Lauridsen

text: Lauridsen on voittanut urallaan useita palkintoja. Hänen tunnetuimpiin kuoroteoksiinsa lukeutuu "Lux Aeterna" (1997).


title: Italian miesten lentopallomaajoukkue

text: Italian miesten lentopallomaajoukkue edustaa Italian tasavaltaa sekä lentopalloliittoa kansainvälisissä lentopallon arvokilpailuissa sekä muissa kilpailuissa. Se on yksi menestyneimmistä lentopallomaajoukkueista kautta aikojen.


title: Italian miesten lentopallomaajoukkue

text: Italian miesten lentopallomaajoukkue on ollut Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Euroopan ja ajoittain myös maailman parhaita lentopallojoukkueita. Se on voittanut kolme maailmanmestaruutta, kuusi Euroopan-mestaruutta ja kahdeksan kertaa maailmanliigan. Olympiakisoissa se on saavuttanut kolme hopeaa ja kolme pronssia.


title: Erkki Viljos

text: Erkki Viljos (oik. "Viljo Valdemar Siltanen", 21. marraskuuta 1920 Tampere – 16. joulukuuta 2001 Helsinki) oli yksi Suomen merkittävimmistä amatöörinäyttelijöistä.


title: Erkki Viljos

text: Viljos toimi alun perin kauppamerenkulun puolella karattuaan merille teini-ikäisenä, sitten taksi- ja kuorma-auton kuljettajana sekä autonkorjaajana. 1940-luvun lopulla hän ryhtyi näyttelemään sekä teatterissa että elokuvissa. Vaikka Viljoksella ei ollut näyttelijänkoulutusta, hän esiintyi useissa koreissa sankarirooleissa.


title: Erkki Viljos

text: Viljos esiintyi kaikkiaan neljässätoista elokuvassa vuosien 1948–1963 aikana. Kaikki hänen 1940-luvun ja 1950-luvun elokuvaroolinsa olivat pääosia. Viljos näytteli muun muassa elokuvissa "Soita minulle, Helena!", "Ratavartijan kaunis Inkeri", "Siltalan pehtoori", "Minä ja mieheni morsian" sekä värielokuvassa "Niskavuoren naiset", jossa Viljos tulkitsi Niskavuoren Aarnen roolin. 1960-luvulla Viljos esiintyi lähinnä vain pienissä sivuosissa. Viljoksen ura päättyi näyttelijälakkoon vuonna 1963. Tällöin hän palasi koulutuksen kautta takaisin kauppamerenkulun puolelle – perämiehestä yliperämieheksi rahtilaivoille ja tankkereille.


title: Erkki Viljos

text: Viljos kuoli 81-vuotiaana pitkäaikaiseen sairauteen 16. joulukuuta 2001.


title: Clarence Clemons

text: Clarence Clemons (11. tammikuuta 1942 Norfolk, Virginia – 18. kesäkuuta 2011) oli yhdysvaltalainen muusikko. Hän soitti saksofonia Bruce Springsteenin E Street Bandissa vuodesta 1972.


title: Clarence Clemons

text: Clemonsilla oli myös omia projekteja. Hän teki mm. Jackson Brownen kanssa dueton "You're a Friend of Mine" ja soitti saksofonia Aretha Franklinin singlellä "Freeway of Love". Hän esiintyi jonkin verran myös televisiossa ja elokuvissa. Hän soitti viimeksi Lady Gagan toukokuussa 2011 ilmestyneellä "Born This Way" -levyllä.


title: Clarence Clemons

text: Clemons sai vakavan aivoverenkiertohäiriön 12. kesäkuuta 2011. Kahdesta leikkauksesta huolimatta hän menehtyi viikon kuluttua.


title: Love Gun (kappale)

text: Love Gun on hard rock -yhtye Kissin single ja nimikappale yhtyeen albumilla "Love Gun", joka julkaistiin vuonna 1977. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Kissin laulaja-komppikitaristi Paul Stanley. ”Love Gun” nousi Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla 61. sijalle.


title: Love Gun (kappale)

text: Stanley sävelsi kappaleen päässään lentomatkan aikana Japaniin. Määränpäässä hän otti esiin kitaran ja tarkisti kappaleen toimivuuden. Stanley on kertonut, että Kissin kappaleista hän todennäköisesti pitää eniten juuri ”Love Gunin” soittamisesta. Hän soitti myös kappaleen bassoroidan Gene Simmonsin sijaan.


title: Love Gun (kappale)

text: Singlen b-raitana oli rumpali Peter Crissin laulama kappale ”Hooligan”. Yhdessä Stan Penridgen kanssa kirjoitettu kappale kuului myös "Love Gun" -albumille.


title: Ferrari F92A

text: Ferrari F92A oli Formula 1 -auto, jota Ferrari -talli käytti kaudella . Autoa ajoivat ranskalainen Jean Alesi ja italialainen Ivan Capelli, jonka korvasi kahdessa viimeisessä kilpailussa maanmies Nicola Larini.


title: Ferrari F92A

text: Autolla oli luotettavuusongelmia, mikä edesauttoi sen huonoa menestystä kilpailuissa. Ferrari toi loppukaudesta autostaan päivitetyn version F92AT, jossa oli uusi poikittain asennettu 7-vaihteinen vaihteisto (transversale). Auton paras tulos oli kahdesti ajettu kolmas sija.


title: Fordin säätiö

text: Fordin säätiö () on Edsel Fordin ja kahden Ford Motor Companyn johtajan vuonna 1936 Yhdysvalloissa perustama yleishyödyllinen säätiö, joka rahoittaa demokratian vahvistamiseen, taloudelliseen kehitykseen, koulutuksen kehittämiseen, median, taiteen ja kulttuurin tukemiseen sekä ihmisoikeuksien vahvistamiseen tähtääviä pyrkimyksiä. Säätiön pääkonttori sijaitsee New Yorkissa. Lisäksi säätiöllä on paikalliset toimistot 12 kaupungissa ympäri maailmaa.


title: Fordin säätiö

text: Vuonna 2006 säätiö käytti 589 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria rahoittamiensa hankkeiden suoraan taloudelliseen tukemiseen. Säätiön kokonaismenot samana vuonna olivat 684 miljoonaa dollaria ja kokonaistulot 1 312 miljoonaa dollaria. Säätiön omaisuuden arvo vuoden 2006 lopussa oli 12,2 miljardia dollaria.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Merkittävien filosofien elämät ja opit (, "Bioi kai gnōmai tōn en filosofia eudokimēsantōn") on Diogenes Laertioksen kokoama antiikin kreikkalaisten filosofien elämäkertateos.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Diogeneen teos pyrkii nimensä mukaisesti esittämään filosofien elämät ja opetukset. Teoksessa on yli 80 filosofin elämäkerrat. Teos on merkittävä, koska se kuuluu harvojen antiikin ajalta säilyneiden suhteellisen kokonaisten filosofian historiaa käsittelevien teosten joukkoon, ja sen osana on säilynyt merkittäviä muutoin kadonneita katkelmia useilta filosofeilta.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: "Merkittävien filosofien elämät ja opit" on kirjoitettu mahdollisesti 200-luvun ensimmäisellä puoliskolla. Joidenkin teoksessa olevien viittausten perusteella on päätelty, että teos on osoitettu filosofiasta ja erityisesti Platonista kiinnostuneelle naiselle; joidenkin mukaan kyseessä olisi ollut Galenoksen filosofiystävä Arria, joidenkin mukaan puolestaan keisarinna Julia Domna. Mahdollinen omistuskirjoitus ei kuitenkaan ole säilynyt.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Teoksessa mainitaan noin neljäkymmentä kreikkalaisten filosofien elämästä ja filosofiasta kirjoittanutta, ja kaiken kaikkiaan mainitaan 211 kirjailijaa, joita Diogenes on käyttänyt lähteenään. Diogeneen lähteinä ovat toimineet muun muassa Aleksandros Polyhistorin "Perimysjärjestykset" (, "Diadokhai"), Apollodoros Ateenalaisen "Aikakirjat" (, "Khronikoi"), Demetrios Magnesialaisen "Samannimiset" (, "Homonymoi"), Diokles Magnesialaisen "Filosofielämäkerrat" (, "Bioi tōn filosofōn") ja "Katsaus filosofeihin" (, "Epidromē tōn filosofōn"), Favorinoksen "Muistelmia" (, "Apomnēmoneumata"), sekä Pamfilen "Muistiinpanot" (, "Hypomnēmata").


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Teoksesta on säilynyt lukuisia käsikirjoituksia, vaikkakaan yksikään niistä ei ole erityisen varhainen ja niillä kaikilla on yhteinen alkuperä, minkä osoittaa VII kirjan loppuosan puuttuminen kaikista käsikirjoituksista. Hyödyllisimmät käsikirjoitukset tunnetaan lyhenteillä B, P ja F. Käsikirjoitus B ("Codex Borbonicus") on peräisin 1100-luvulta, ja sitä säilytetään Napolin kansalliskirjastossa. Käsikirjoitukset P ("Codex Parisinus") ja F ("Codex Florentinus") ovat todennäköisesti jonkin verran nuorempia.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Vaikuttaa siltä, että teoksesta on tehty joitakin varhaisia latinankielisiä käännöksiä, jotka eivät ole säilyneet nykyaikaan. 900-luvulta peräisin oleva teos "Tractatus de dictis philosophorum" osoittaa joitakin vaikutteita Diogeneen teoksesta. Henricus Aristippuksen tiedetään kääntäneen ainakin osan teoksesta latinaksi 1100-luvulla. 1300-luvulla tuntematon kirjailija hyödynsi teoksen latinankielistä käännöstä "De vita et moribus philosophorum", joka on laitettu virheellisesti Walter Burleyn nimiin. Vaikuttaa siltä, että vielä tuolloin Diogeneen teoksesta on tunnettu laajempi versio, sillä "De vita et moribus philosophorum" sisältää osia ja lainauksia, jotka vaikuttavat olevan peräisin Diogeneelta, mutta joita nykyisin tunnettuun tekstiin ei sisälly. Teos on myös selkeämpi ja täydellisempi monissa kohdissa, joissa Diogeneen teksti on lyhennelty vaikeasti ymmärrettäväksi. Tämän vuoksi jotkut tutkijat ovat katsoneet, että nykyinen tekstimuoto on alkuperäisen kokonaisuuden turmeleva lyhennelmä teoksesta.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Teoksen ensimmäiset painetut laitokset olivat latinankielisiä. Ambrogio Traversari teki teoksesta ennen vuotta 1432 latinankielisen käännöksen, joka painettiin Roomassa vuonna 1475. Eräiden osien, kuten Aristoteleen ja Theofrastoksen elämäkertojen, kreikankieliset tekstit ilmestyivät Aldus Manutiuksen toimittamina vuonna 1497. Ensimmäinen koko kreikankielisen tekstin sisältänyt laitos oli Hieronymus Frobenin vuonna 1533 toimittama. Varhaisia laitoksia toimittivat myös Henri Estienne (1570) ja Isaac Casaubon (1594).


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Ensimmäinen koko teoksen kriittinen laitos ilmestyi H. S. Longin toimittamana sarjassa Oxford Classical Texts vuonna 1964. Sen on sittemmin syrjäyttänyt Miroslav Marcovichin Teubner-laitos vuosilta 1999 ja 2002.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Marke Ahosen suomennos teoksesta (Summa, 2002) sai J. A. Hollon palkinnon vuonna 2003 tunnustuksena vaativan tietokirjan korkeatasoisesta suomennoksesta.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Diogeneen teos yhdistelee nimensä mukaisesti sekä filosofien elämäkertoja että doksografiaa. Diogenes aloittaa filosofian alkuperän käsittelyllä sekä Kreikan seitsemällä viisaalla. Hän katsoo filosofian olevan alkuperältään puhtaasti kreikkalainen, vaikka luetteleekin alussa useita mahdollisia alkuperiä barbaarien, kuten persialaisten, babylonialaisten ja egyptiläisten, ajattelussa.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Tämän jälkeen Diogenes on jakanut aihealueensa kahteen osaan, joita hän kutsuu joonialaiseksi ja italialaiseksi koulukunnaksi tai filosofiaksi. Ensin mainitun koulukunnan elämäkerrat alkavat Anaksimandroksesta ja päättyvät Kleitomakhokseen, Theofrastokseen ja Khrysippokseen. Jälkimmäisen koulukunnan elämäkerrat alkavat Pythagoraasta ja päättyvät Epikurokseen. Sokraattiset koulut on luettu joonialaisen filosofian alle, kun taas elealaiset ja skeptikot on puolestaan luettu italialaisen filosofian alle.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Diogenes on liittänyt teokseensa myös omia keskinkertaisia runonpätkiään epigrammikokoelmastaan "Sekamitat" ("Πάμμετρος", "Pammetros").


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Teos rakentuu seuraavasti:


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Kirja VII on epätäydellinen ja katkeaa Khrysippoksen elämäkerran kohdalla. Eräässä käsikirjoituksessa (P gr. 1759) olevan sisällysluettelon mukaan kirja on sisältänyt alun perin myös seuraavien stoalaisten filosofien elämäkerrat: Zenon Tarsoslainen, Diogenes Babylonialainen, Apollodoros Seleukeialainen, Boethos Sidonlainen, Mnesarkhides, Mnasagoras, Nestor Tarsoslainen, Basileides, Dardanos Ateenalainen, Antipatros Tarsoslainen, Herakleides Tarsoslainen, Sosigenes, Panaitios, Hekaton, Poseidonios, Athenodoros Kordylion, Athenodoros Kananalainen, Antipatros Tyroslainen, Areios Didymos ja Cornutus.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Teoksen viimeinen, kymmenes kirja on omistettu kokonaisuudessaan Epikurokselle, ja se sisältää tämän "Pääopit" sekä kolme kirjettä Herodotokselle, Pythokleelle ja Menoikeukselle. Epikurolaisuuden laajasta käsittelystä on joskus päätelty, että Diogenes itse olisi suosinut koulukunnan opetuksia.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Teokseen viitataan kirjan numerolla sekä sivujen marginaalissa juoksevalla tekstikohdan numerolla. Näin esimerkiksi "DL V.22" tai "DL 5.22" viittaa viidenteen kirjaan, Aristoteleen teosten luettelon alkuun.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Diogenes kertoo kunkin filosofin elämästa ja ajattelusta vaihtelevan pituisesti. Joidenkin filosofien osuus on hyvin lyhyt, esimerkiksi Kebeen tapauksessa vain parin rivin mittainen, kun taas Platonille ja Epikurokselle on kummallekin omistettu kokonainen kirja. Aristoteleen ajattelun yhteenveto on melko suppea ottaen huomioon hänen tuotantonsa laajuuden, kun taas Zenon Kitionilaisen elämäkerran yhteyteen on liitetty laaja yhteenveto koko stoalaisesta opista, ja Epikuroksen tapauksessa mukaan on liitetty kokonaisia filosofisia teoksia.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Paul Moraux on havainnut Diogeneen järjestäneen aineistonsa kunkin filosofin tapauksessa suunnilleen seuraavan kaavan mukaisesti, mikäli aineistoa on ollut saatavilla:


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Teoksen sisältämien teosluetteloiden lähteenä Diogenes on käyttänyt Hermippos Smyrnalaista sekä aleksandrialaisia tekstikriitikkoja. Teosluetteloissa on säilynyt tietoa muutoin kadonneista kirjoista. Esimerkiksi Aristoteleelta mainitaan 155 teosta, joista suurin osa on kadonnut. Tämän luettelon alkuperä on todennäköisesti Aleksandrian kirjastossa ja se sisältää tiedon kirjaston hallussa olleista Aristoteleen teosten käsikirjoituksista.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Diogeneen teosta on usein arvosteltu siitä, että se on sekalainen ja epäkriittinen kokoelma erilaista aineistoa, jossa itse asia jää usein vaihtelevan tasoisten anekdoottien alle. Diogeneen tekemät valinnat kaikesta siitä suuresta määrästä aineistoa, joka vielä hänen aikanaan on ollut käytettävissä, vaikuttavat helposti oudoilta. Teos on laadultaan hyvin epätasainen, sen tyylin, tarkkuuden ja luotettavuuden vaihdellessa jatkuvasti kulloisenkin lähteen mukaan, ja se vaikuttaa olevan koottu vailla erityistä suunnitelmaa tai kritiikkiä. Teoksessa on myös paljon virheitä ja ristiriitaisuuksia, ja filosofien oppeja tiivistäessään Diogenes ei vaikuta ymmärtäneen niitä kovinkaan syvällisesti.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Jo teoksen ensimmäisiä laitoksia 1500-luvulla toimittaneet totesivat, että teos ei ole sen kuvaamien filosofien arvon mukainen. Teos vaikuttaa usein siltä, että sen tavoitteena on lähinnä kertoa filosofeista herkullisia anekdootteja. Samat anekdootit on joskus liitetty useaan eri henkilöön. Skandaalien ja anekdoottien rakkaus on nähty myöhäisantiikin kirjallisuudelle tyypillisenä piirteenä, ja Diogeneen teos näin oman aikansa kirjallisuuden ilmentymänä; tässä mielessä Diogenesta on verrattu muun muassa Flegon Tralleislaiseen, Ptolemaios Khennokseen, Athenaiokseen ja Aelianukseen. Diogeneen omassa runoudessa ja sen esittämisen tavassa on havaittavissa samoja puutteita kuin filosofiaa käsittelevässä teoksessa, mikä ei vahvista kuvaa kirjoittajan hyvästä mausta.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Mainituista syistä tutkijat ovat usein suhtautuneet Diogeneen teokseen epäilevästi. Viime aikoina teoksen mainetta on pyritty myös palauttamaan. Kaikki teoksessa käsitellyt filosofit ovat tiettävästä historiallisia henkilöitä ja heidät on ajoitettu suunnilleen oikein. Diogenes myös hahmottelee filosofian kehityslinjat pääpiirteittäin oikein. Hän mainitsee usein lähteensä tarkasti ja vaikuttaa lähinnä lainaavan lähteitään suoraan. Jotkut tutkijat ovat myös pyrkineet puolustamaan Diogenestä sillä perusteella, että nykyaikaan säilynyt teksti vaikuttaa myöhemmin lyhennellyltä ja turmeltuneelta versiolta.


title: Merkittävien filosofien elämät ja opit

text: Diogeneen teos on kuitenkin arvokas huomioon ottaen sen, että niin suuri osa antiikin filosofien teoksista sekä ajan filosofiaa käsitelleistä yleisesityksistä ja historiateoksista, kuten Diogeneen käyttämistä lähteistä, on kadonnut. Teos on ollut usein antiikin filosofian historiaa käsitelleiden teostan pohjana, ja joistakin teoksen käsittelemistä henkilöistä ei tiedetä juuri mitään muuta kuin se, minkä teos meille välittää. Friedrich Nietzschen sanoin, Diogenes on antiikin filosofian linnan portinvartija, jota tutkijat voivat halveksua, mutta joiden ohi kaikkien on kuljettava.


title: Pyynikinajo

text: Pyynikinajo oli Tampereen Pyynikillä ajettu TT-moottoripyöräkilpailu. Se ajettiin vuosina 1932–1939 ja 1946–1971 yhteensä 34 kertaa. Ajot jätettiin järjestämättä sodan takia vuosina 1940–1945. Pyynikinajojen kulta-aika sijoittuu vuosiin 1962–1963, jolloin Pyynikillä ajettiin MM-tasolla. Kilpailemassa nähtiin muun muassa Mike Hailwood ja Jim Redman, jotka olivat maailmanmestareita. Suomalaisista ajajista Raine Lampisesta tuli Pyynikinajojen suuri sankari. Hän otti osaa ajoihin peräti 19 kertaa ja voitti 500-kuutioisen luokan viisi kertaa. Hän otti osaa jo Pyynikinajojen ensimmäiseen kilpailuun 1932 ja ajoi siellä viimeisen kerran vuonna 1962.


title: Pyynikinajo

text: Pyynikinajoissa kuoli vuosien saatossa kolme ajajaa. Ajot kiellettiin liian vaarallisina vuonna 1971.


title: Pyynikinajo

text: Kilpailut keräsivät katsojia yli puoli miljoonaa.


title: Pyynikinajo

text: Pyynikillä on järjestetty muistoajot vuosina 1991,2000, 2015 ja 2018. Muistoajoissa rataa kierretään näytösluonteisesti vanhoilla kilpamoottoripyörillä.


title: Stereolab

text: Stereolab on englantilainen rockyhtye, jonka tyyliä on usein luonnehdittu post-rockiksi. Se perustettiin Lontoossa vuonna 1990.


title: Stereolab

text: Stereolabiin alusta asti kuuluneet jäsenet ovat Tim Gane ja Lætitia Sadier. Muihin pitkäaikaisiin jäseniin kuuluvat rumpali Andrew Ramsay (liittynyt 1993) sekä vuonna 1992 mukaan tullut Mary Hansen, joka kuoli jäätyään polkupyörällä auton alle joulukuussa 2002.


title: Stereolab

text: Stereolab oli yksi ensimmäisistä yhtyeistä, jonka musiikkia kutsuttiin post-rockiksi. Heidän ensisijaiset musiikillinen vaikutteensa olivat 1970-luvun krautrockissa, jonka he yhdistivät loungeen ja 1960-luvun popmusiikkiin. Yhtyeen musiikille on tyypillistä elektroniset koskettimet ja naislaulu englannin ja ranskan kielellä. Yhtyeen sanoitukset sisältävät yleensä yhteiskunnallis-poliittisia teemoja.


title: Stereolab

text: Stereolab jäi tauolle vuonna 2009, mutta se julkaisi kuitenkin uuden albumin "Not Music" vuonna 2010. Albumi sisältää julkaisematonta materiaalia edelliseltä albumilta "Chemical Chordsilta".


title: Mary Hansen

text: Mary Hansen (1. marraskuuta 1966 – 9. joulukuuta 2002) oli australialaissyntyinen rockmuusikko. Hän tuli tunnetuksi vuonna 1990 perustetun brittiläisen Stereolab-yhtyeen kitaristina ja laulajana. Hän liittyi yhtyeeseen vuonna 1992 ja vaikutti siinä loppuelämänsä.


title: Mary Hansen

text: Hansen kuoli ainoastaan 36 vuoden ikäisenä liikenneonnettomuudessa jäätyään auton alle ajaessaan polkupyörällä Lontoossa. Hän oli uransa aikana laulanut lisäksi mm. Brokebackin, The High Llamasin, Moonshaken ja Mouse on Marsin levytyksillä. Hän oli lontoolaisen Chicane-yhtyeen tuottaja.


title: Mary Hansen

text: Hansen oli syntynyt Australian Queenslandissa ja asunut 1980-luvulta lähtien Englannissa. Hänen oma albuminsa "Hybird" julkaistiin postuumisti vuonna 2004.


title: Portugalin Grand Prix 1992

text: Portugalin Grand Prix 1992 oli Formula 1 -sarjan 530. osakilpailu. Se ajettiin 27. syyskuuta 1992 Autódromo do Estoril -radalla. Kilpailun voittonsa jo yhdeksännen voittonsa kaudella ottanut Nigel Mansell.


title: Rock ’n’ Roll High School (kappale)

text: Rock 'n' Roll High School on yhdysvaltalaisen punk-yhtye Ramonesin vuonna 1980 julkaistun "End of the Century" -albumin kappale, joka julkaistiin myös singlenä vuonna 1979. "Ramones" teki kappaleen alkujaan samannimiselle elokuvalle.


title: Siivilä

text: Siivilä on keittiöväline, jossa on pienen pieniä reikiä. Siivilä korvaa yleensä lävikön. Siivilöitä on eri kokoisia, ja niitä käytetään esimerkiksi jauhojen paakkujen selvittämisen tai riisin, marjojen tai kastikkeiden valuttamiseen. Siivilä muodostuu ns. "siiviläosasta" ja "kahvasta", josta pidetään kädellä kiinni.


title: Siivilä

text: Nykyaikainen siivilä on yleensä valmistettu ruostumattomasta teräksestä. Vanhemmat tinalangasta valmistetut siiviläverkot murtuivat helposti ja ruostuivat ajan myötä. Muovista valmistettu siivilä puolestaan kestää huonosti kuumia tuotteita. Erityistä kastikkeiden valuttamista varten valmistettua siivilää kutsutaan kastikesiiviläksi. Se on yleensä suppilon muotoinen, mikä mahdollistaa kastikkeen ohjaamisen tarjoiluastiaan.


title: Mustanmeren saksalaiset

text: Mustanmeren saksalaiset () ovat etnisiä saksalaisia jotka jättivät kotimaansa 1700- ja 1800-luvuilla ja asettuivat Mustanmeren pohjoisrannikolle, pääosin eteläisen Venäjän keisarikunnan alueelle. Mustanmeren saksalaisiin lukeutuvat Bessarabian saksalaiset, Dobrogean saksalaiset ja Bukovinan saksalaiset.


title: Mustanmeren saksalaiset

text: Eteläisen Venäjän keisarikunnan alueella saksalaiset asettuivat alueelle, joka käsittää nyky-Ukrainan ja Krimin niemimaan. Mustanmeren saksalaiset eivät asuttaneet aluettaan yhtä tiiviisti kuin esimerkiksi samoihin aikoihin Venäjälle muuttaneet Volgan saksalaiset omalla alueellaan, vaan Mustanmeren saksalaisten alue koostui pikemminkin eri siirtokunnista. Ensimmäiset saksalaiset saapuivat alueelle vuoden 1787 tienoilla, aluksi Länsi-Preussista ja myöhemmin Saksan länsi- ja lounaisosista, osa myös Varsovan alueelta.


title: Mustanmeren saksalaiset

text: Mustanmeren saksalaiset siirrettiin Saksaan Molotov-Ribbentrop sopimuksen nojalla ja nykyisin vain noin 800 ukrainalaista ilmoittautuu saksalaiseksi.


title: Lasikangas

text: Lasikangas eli Pattijoen Ylipää on reilun 300 asukkaan maalaiskylä Raahen kaupungissa, entisen Pattijoen kunnan alueella. Kaupungin keskustasta Lasikankaalle on matkaa noin 15 kilometriä, Pattijoelta noin 10 kilometriä. Kylästä voidaan erotella seuraavat maantieteelliset alueet: "Tuohinnonperä", "Kastellinperä", "Kallionperä" sekä "Pihlajakangas" ja "Jokiperä".


title: Lasikangas

text: Kylän läpi virtaa Pattijoki sekä Ylipäässä Pattijokeen yhdistyvä Latvalammenoja. Opasteet kylälle ovat Ylipää-nimellä, mutta nykyään on yhä enemmän alettu puhumaan Lasikankaan kylästä postiosoitteen mukaisesti. Naapurikyliä ovat Kopsa, Mattilanperä ja Jokela.


title: Lasikangas

text: Vaikka nykyisen trendin mukaisesti myös Lasikankaalta on lakkautettu koulu, kirjasto, kauppa ja posti ei kylä silti ole kuihtumassa pois, sillä alueelle suuntautuu koko ajan uudisrakentamista.


title: Lasikangas

text: Ylipään ja Jokelan väliselle Someronkankaan alueelle sekä Ylipään ja Kopsan väliselle Yhteisellekankaalle ollaan suunnittelemassa laajoja tuulivoimapuistoja. Someronkankaalle on suunniteltu 11 tuulivoimalaa, joiden napakorkeus on 141 m, roottorin halkaisijat 117 m ja lakikorkeus n. 200 m. Yhteisellekankaalle suunnitteilla on jopa 30 tuulivoimalaa, jotka ovat samankokoisia kuin Someronkankaan alueella. Lähin asuinkäytössä oleva rakennus sijaitsee n. 650 metrin etäisyydellä ja lähin vapaa-ajan käytössä oleva asuinrakennus 550 metrin etäisyydellä suunnitellusta Yhteisenkankaan tuulivoimalasta. . Julkisuudessa on keskustelu myös tuulivoimaloiden haitallisesta maisemavaikutuksesta historiallisesti merkittäviin Pattijoen Kastelli.


title: Lasikangas

text: Alkujaan "Syvänmaaksi" kutsutulla kylällä alkoi aktiivinen talkootoiminta Maamiesseuran perustamisen jälkeen 1915. Tieverkkoa parannettiin ja järjestettiin erilaisia tapahtumia ja kilpailuja. Maamiesseura ylläpiti myös seurantalo Jukolaa sekä aktiivisella toiminnallaan edesautti osuuskaupan sivumyymälän avaamista kylälle.


title: Lasikangas

text: Kaiken kaikkiaan kylällä on toiminut kolme eri kauppaa, ensimmäinen jo 1920-luvulla. Viimeinen kauppa postipalveluineen suljettiin 1997.


title: Lasikangas

text: Ensimmäinen puhelinkeskus saatiin kylälle 1927. Puhelinkeskus toimi aluksi Pietilän talossa, josta se myöhemmin siirrettiin Jukolaan.


title: Lasikangas

text: Maamiesseuran aktiivinen kylätoiminta hiipui vuosituhannen loppua kohden. Perustettiin uusi yhdistys, "Lasikankaan kyläyhdistys", joka otti hoitaakseen Maamiesseuralle kuuluneita tehtäviä. Maamiesseuran toiminta lakkautettiin virallisesti 2007.


title: Lasikangas

text: Kylän keskustassa sijaitsi aina vuodenvaihteeseen 2003 asti alueellisesti merkittävä seurain- ja nuorisotalo Jukola, jonka historia ulottui kauas menneisyyteen: 1900-luvun alkupuolelle. Jukola oli lähes vuosisadan ajan alueen kohtauspaikka, jossa järjestettiin aikanaan myös erilaisia iltamia; tansseja ja elokuvanäytelmiäkin.


title: Lasikangas

text: Vuosituhannen loppua kohden Jukolan rooli muuttui enemmän kohti nuorisotaloa diskoineen ja nuorteniltoineen. Ennen liikuntasalin valmistumista Ylipään koulun liikuntatunnit ja joulu- sekä kevätjuhlat pidettiin Jukolassa.


title: Lasikangas

text: Rakennuksessa toimi myös kioski kesän ajan vuonna 2001.


title: Lasikangas

text: Maamiesseura lahjoitti rakennuksen silloiselle Pattijoen kunnalle 1980-luvun loppupuolella. 2000-luvulle tultaessa rakennus oli päässyt ränsistymään ja olisi kaivannut remonttia. Jukolaa tarjottiin nyt Lasikankaan kyläyhdistykselle, joka ei ottanut rakennusta vastuulleen kustannussyistä. Pian tämän jälkeen rakennukseen suoritettiin kosteus- ja homevauriotutkimuksia ja se asetettiin käyttökieltoon mikrobilöydösten vuoksi.


title: Lasikangas

text: Rakennus myytiin kyläläisten suuresta vastustuksesta huolimatta ja se poltettiin vuodenvaihteessa 2003, jolloin yksi merkittävimmistä aikakausista maalaiskylän historiassa paloi savuna ilmaan.


title: Lasikangas

text: Ylipään koululla oli vaiherikas historia; koulu aloitti toimintansa 1900-luvun taitteessa Silverin emännältä vuokratuissa tiloissa, mutta jo 1905 kuntakokous lakkautti koulun oppilasmäärän vähyyden vuoksi. Eri kylät “taistelivat” uuden kansakoulun sijaintipaikasta ja v. 1924 koulu aloittikin jälleen toimintansa Korkian talosta vuokratuissa tiloissa, tosin supistettuna kansakouluna. .


title: Lasikangas

text: Oman koulurakennuksen valmistuminen vei vuosia. Hanketta viivästyttivät etenkin sotavuodet ja pula-ajat. Vuonna 1948 Ylipäähän saatiin oma täydellinen kansakoulurakennus, joka kuitenkin paloi heti seuraavan vuoden kesällä. Vakuutus kattoi vahingot ja niin tontille kohosikin uusi, tilavampi koulurakennus. .


title: Lasikangas

text:
Tiloissa toimi normaalin koulutyöskentelyn ohella kunnan kirjaston Ylipään sivutoimipiste.
1994 koulun yhteyteen valmistui talkoovoimin liikuntahalli kerhotiloineen. Puutavara hankittiin kyläläisten omista metsistä. Kunta ei osallistunut itse rakennustöihin.


title: Lasikangas

text: Ylipään koulun ja kirjaston tarina päättyi vuonna 2007. Raahen kaupunki päätti lakkauttaa koulun vedoten pienenevään oppilasmäärään, vaikka kuntaliitoksen aikoihin luvattiin yleisesti, etteivät kyläkoulut ole vaarassa eikä maaseudun palveluja olla lopettamassa.


title: Lasikangas

text: Ylipään entisen koulualueen oppilaat kuljetetaan nykyisin Mattilanperälle Tikkalan koululle.


title: Lasikangas

text: Ylipään koululla toimi koulun sulkemisen jälkeen kaksi pienyritystä, joiden toiminta kuitenkin siirtyi toisaalle Raahen kaupungin myydessä Ylipään koulurakennuksen liminka- ja siikajokilaisille yrittäjille, jotka avasivat koulun tiloihin remontin jälkeen lastensuojeluyksikön. Yksikköä on kaavailtu maksimissaan 14 lapselle, jotka ovat ikähaarukaltaan 7-18 vuotta. Kaupunginhallitus hyväksyi noin 70 000 euron arvoisen tarjouksen kesäkuun 2009 kokouksessaan eikä nikotellut kyläläisten salaisiksi moittimia kauppoja. . Kauppaan ei kuulunut itse tontti eikä liikuntahalli, johon tulevat yrittäjät kuitenkin ilmaisivat myös kiinnostuksensa. Kyläläisten käyttöoikeus liikuntahalliin oli katkolla vuoden 2010 lopussa , mutta Raahen kaupungin tekninen lautakunta päätti jatkaa asukkaiden ilmaista käyttöoikeutta kymmenellä vuodella vuoteen 2020 asti. .


title: Lasikangas

text: Vielä aiemmin mm. sanomalehti Raahen Seutu arvioi pääkirjoituksessaan, että Ylipään koulu olisi saatettu joutua ottamaan uudestaan opetuskäyttöön, mikäli Laivakankaalle avattava kultakaivos olisi tuonut alueelle lisää lapsiperheitä. . Tikkalan kouluun oppilaita ei mahdu enempää ja Kopsan koulu myytiin jo aiemmin.


title: Lasikangas

text: Kylätoiminta ja erilaiset aktiviteetit keskittyvät lähinnä liikuntahallille, jossa mm. aktiivisia liikuntaryhmiä ja seurakunnan järjestämiä kerhoja. Toimivia ryhmiä ovat esimerkiksi lentopallon harrastajat, sählykerholaiset sekä sulkapallon harrastajat. Vuorojen varaaminen liikuntahalliin on mahdollista kaikille; niin yksityishenkilöille kuin yhdistyksille koko Raahen kaupungin alueelta.


title: Lasikangas

text: Koulun pihapiirissä sijaitseva jääkiekkokaukalo sekä valaistu pururata antavat mahdollisuuden talviurheilulajien harrastamiseen.


title: Lasikangas

text: Lisäksi kyläyhdistys järjestää vuosittain erilaisia tapahtumia ja tilaisuuksia. Esimerkiksi Pattijoki-päivien iltajuhla vuonna 2004 keräsi noin 200 osanottajaa. Toukokuussa 2010 puolestaan Pattijoen kotiseutuyhdistys ja Ylipään kyläkirjatoimikunta järjestivät Korkian kävely -nimisen opastetun luontokävelyn, jossa tutustuttiin kylän historiaan; mm. joen varren vanhoihin myllyn paikkoihin. .


title: Lasikangas

text: Kyläkirja "Maailman kaunein kylä" Pattijoen Ylipään historiasta valmistui 2012. Kirjan julkistamistilaisuus pidettiin 3. elokuuta 2012 Ylipään liikuntahallilla.


title: Lasikangas

text: Myös "Kastellin linnanraunioiksi" kutsuttu kivimuodostelma Lasikankaan Kastellinperällä on suurin Pohjanmaalla tavatuista ns. jättiläisten linnoista ja kirkoista. Linnakangas -nimisellä harjanteella sijaitseva muinaisjäännös on keskimäärin parinkymmenen senttimetrin kokoisista luonnonkivistä ladottu suorakaiteen muotoinen kehämuuri.


title: Aune

text: Aune ja Auni ovat suomalaisia naisen etunimiä. Ne polveutuvat kansainvälisestä nimestä Agnes, joka puolestaan on versio kreikan puhtautta ja siveyttä merkitsevästä nimestä Hagne. Lisäksi Agnes liittyy latinan lammasta merkitsevään sanaan "agnus".


title: Aune

text: Suomessa nimi Aune on 1900-luvun alusta vuoden 2016 loppuun mennessä annettu Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 32 323 henkilölle, joista 14 on miehiä. 1910-luvulla Aune oli yksi suosituimmista tyttölapsille annetuista nimistä. Vastaavasti Auni on annettu nimeksi noin 330 suomalaiselle, joista alle 10 on miehiä.


title: Aune

text: Listan henkilöt ovat suomalaisia.


title: Volume 8: The Threat Is Real

text: Volume 8: The Threat Is Real on thrash metal -yhtye Anthraxin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin heinäkuussa 1998 levymerkillä Ignition Records. Sen tuotti yhtye yhdessä Paul Crookin kanssa. Albumilta julkaistiin singlet ”Inside Out”, ”Crush”, ”P & V” ja ”Born Again Idiot”.


title: Volume 8: The Threat Is Real

text: Yksi albumin bonuskappaleista on cover Radioheadin kappaleesta "The Bends".


title: Volume 8: The Threat Is Real

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Anthrax.Joissakin versioissa kappale "P & V" on nimeltään "Piss 'N' Vinegar".


title: Volume 8: The Threat Is Real

text: Bonuskappaleet


title: Jalmari Sauli

text: Jalmari Verneri Sauli (vuoteen 1908 Saxelin) (17. elokuuta 1889 Hämeenlinna – 22. huhtikuuta 1957 Tampere) oli suomalainen kirjailija, toimittaja ja olympiaurheilija.


title: Jalmari Sauli

text: Saulin vanhemmat olivat tehtaanjohtaja Carl Otto Saxelin ja Zaida Maria Blåfield. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1907 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1911. Sauli toimi vuosina 1911–1914 Aamulehden päätoimittajana ja Hämeen Sanomien päätoimittajana 1914–1917. Myöhemmin hän oli G. A. Serlachius Oy:n palveluksessa Mäntässä 1917–1920, Varsinais-Suomen Vartion päätoimittajana sekä Järviseutu-lehden toimittajana 1937–1945.


title: Jalmari Sauli

text: Sauli kirjoitti nelisenkymmentä kaunokirjallista teosta ja oli aikanaan tunnettu erityisesti nuortenkirjoistaan. Jälkimmäisiä Otava julkaisi uusintapainoksena vielä vuonna 1984.


title: Jalmari Sauli

text: Saulilla oli sivupääosa elokuvassa Muurmannin pakolaiset, joka on ensimmäisen maailmansodan vuosiin sijoittuva seikkailutarina. Saulin roolihahmo oli Väinö Taipale -niminen opas ja hänet tunnistaa kuvista paljon muita miesnäyttelijöitä pidempänä (193,5 cm).


title: Jalmari Sauli

text: Sauli osallistui Lontoon olympiakisoihin vuonna 1908. Hän sijoittui siellä keihäänheitossa ja kuulantyönnössä seitsemänneksi sekä vapaan tyylin keihäänheitossa kahdeksanneksi. Lisäksi hän osallistui kiekonheittoon sekä normaalityylin että antiikkisen tyylin kilpailussa. Vuonna 1908 hän saavutti Tukholmassa maailmanennätyksen kuulantyönnön molempien käsien yhteistuloksessa. Vuonna 1908 Sauli työnsi kuulassa uuden Suomen-ennätyksen 14,06, joka paransi Elmer Niklanderin vanhaa ennätystä 32 senttimetriä. Niklander otti ennätyksen takaisin seuraavana vuonna.


title: Jalmari Sauli

text: Sauli oli naimisissa vuosina 1909–1929 Lyyli Allaksen kanssa ja vuodesta 1931 Kaarina Pirjolan kanssa. Hänen poikansa Jaakko Sauli (1911–1940) voitti kaksi Suomen-mestaruutta viestijuoksuissa ja kaatui Säkkijärvellä Talvisodan viime hetkillä. Jalmari Saulin veli Jonni Sauli (1881–1957) toimi Helsingin yliopiston maanviljelysopin dosenttina ja professorina.


title: Jalmari Sauli

text: Salanimellä "Heikki Hernesmaa":


title: Belgian saksankielinen yhteisö

text: Belgian saksankielinen yhteisö (, DG) on yksi kolmesta Belgian virallisesta kieliyhteisöstä. Noin 73 000 asukkaallaan saksankielinen yhteisö on kieliyhteisöistä pienin. Yhteisö käsittää yhteensä noin 854 neliökilometrin suuruisen alueen, joka ei ole kuitenkaan maantieteellisesti yhtenäinen: Se jakaantuu pohjoiseen Eupenin kantoniin ja eteläiseen St. Vithin kantoniin. Yhteisö on osa Vallonian aluetta. Alue siirtyi Belgialle Saksalta ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


title: Belgian saksankielinen yhteisö

text: Yhteisöön kuuluu yhteensä yhdeksän eri kuntaa. Saksan kieltä käytetään hallinnollisissa, koulutuksellisissa ja oikeudellisissa asioissa. Yhteisön alueen ranskankielisillä asukkailla on oikeus saada hallinnolliset dokumentit ranskaksi. Yhteisöllä on myös oma hallituksensa, jonka nimittää yhteisön parlamentti viideksi vuodeksi kerrallaan. Hallitusta johtaa ministeripresidentti.


title: Belgian saksankielinen yhteisö

text: Vuoden 2005 alussa saksankielisen yhteisön asukasluku oli 72 521 ja asukastiheys 84,9 as./km². Noin kuusikymmentä prosenttia yhteisön asukkaista asui Eupenin kantonissa ja loput neljäkymmentä prosenttia St. Vithin kantonissa. Eupenin kantonin asukastiheys oli tuolloin 190,4 as./km² ja St. Vithin kantonin 46,3 as./km². Yhteisön asukkaista 18,4 prosenttia on ulkomaalaista alkuperää. Noin 89 prosenttia ulkomaalaisista asuu Eupenin kantonissa.


title: Antti Peura

text: Antti Peura (s. 27. joulukuuta 1984 Rovaniemi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa AC Oulua. Hän pelaa vasempana laitapuolustajana ja laitahyökkääjänä, mutta kykenee myös pelaamaan oikealla puolella.


title: Antti Peura

text: Peura on Rovaniemen Palloseuran kasvatti ja debytoi seuran edustusjoukkueessa kaudella 2004. Kaudella 2006 hän teki Ykkösessä kahdeksan maalia olleen näin joukkueen paras maalintekijä yhdessä Zeddy Sailetin kanssa. Kesken kauden 2008 Peura siirtyi RoPS:sta FC Santa Clausiin. Kaudeksi 2009 hän siirtyi Kakkosessa pelanneen FC YPA:n riveihin.


title: Antti Peura

text: Tammikuussa 2010 hän teki sopimuksen FC Santa Clausin kanssa.


title: SOCOM

text: SOCOM: U.S. Navy SEALs on PlayStation 2, PlayStation 3 sekä PlayStation Portable -konsoleille julkaistu taktinen toimintapelisarja. Pelissä ohjataan USA:n laivaston SEAL -erikoisjoukon (Sea, Air and Land) komentajaa, Spectreä, ja suorittaa erinäisiä tehtäviä ympäri maailmaa.


title: Kalle Rönkkö

text: Kalle Rönkkö (s. 1. joulukuuta 1976 Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa Oulun Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan maalivahti.


title: Kalle Rönkkö

text: Hänen aikaisempia seurojaan ovat FC YPA, RoPS, KePS, OLS, KPT-85 ja PS Kemi. Rönkkö on pelannut Veikkausliigaa RoPS:ssa kausilla 2000–2001 ja 2008. Rönkkö lukeutuu myös niihin harvoihin maalivahteihin, jotka ovat onnistuneet myös maalinteossa. Hän teki kaudella 2007 RoPS:n paidassa 14. lokakuuta pelatussa ottelussa Atlantista vastaan maalin suoraan maalipotkusta.


title: Kalle Rönkkö

text: Rönkkö on pelannut pääsarjatasolla myös futsalia. Hän edusti FT Kemi-Torniota, jonka riveissä hän on voittanut kolme Suomen mestaruutta kausina 1998–1999, 2000–2001 ja 2001–2002.


title: Jarkko Glad

text: Jarkko Juhani Glad (s. 17. heinäkuuta 1973 Luopioinen) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja ja entinen Mestis-joukkue Lempäälän Kisan valmentaja. Peruspuolustajana pelanneen Gladin vahvuuksiin kuului hyvä asenne, joukkuepelaaminen ja voima. Hänellä on takanaan 581 ottelun mittainen SM-liigaura 15 kaudelta. Pelaamissaan otteluissa hän on tehnyt yhteensä 37+63=100 tehopistettä. Gladin yhden kauden piste-ennätys SM-liigassa on 14 pistettä kaudelta 2003–2004. Hän oli myös hieman fyysinen pelaaja, mistä kertoo uran aikana keräämät 801 jäähyminuuttia.


title: Jarkko Glad

text: Luopioisista lähtöisin oleva Glad on Tampereen Ilveksen kasvatti ja aloitti siellä myös SM-liigauransa kaudella 1991–1992. Kolme ensimmäistä SM-liigakautta eivät olleet täysiä ja hän pelasi suuren osan kausistaan A-nuorissa tai I-divisioonassa, jossa hän edusti kaudella 1993–1994 Kouvolan KooKoota ja Kokkolan Hermestä. Kaudella 1992–1993 Glad esiintyi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Kauden 1994–1995 Glad vietti tamperelaisen KOO-VEEn I-divisioonajoukkueessa ja pelasi seuraavalla kaudella uransa ensimmäisen kokonaisen SM-liigakautensa 1995–1996 Kuopion KalPassa.


title: Jarkko Glad

text: Kaudeksi 1996–1997 Glad siirtyi KalPasta JYPiin ja viihtyi seurassa kuusi kautta. Kaudeksi 2002–2003 hän siirtyi Porin Ässiin yksivuotisella sopimuksella ja valittiin myös kolmanneksi varakapteeniksi ennen kauden alkua. Kauteen Gladille mahtui myös loukkaantuminen, kun hän sai joukkuetoverinsa Pasi Peltosen lyöntilaukauksen käteensä ja joutui 4–6 viikon sairauslomalle. Glad teki jatkosopimuksen kaudeksi 2003–2004.


title: Jarkko Glad

text: Kaudeksi 2004–2005 Glad siirtyi ensimmäistä kertaa ulkomaille ja siirtyi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa pelanneen Skellefteå AIK:n riveihin kaksivuotisella sopimuksella. Myös toinen Allsvenskan-joukkue AIK oli Gladin perässä tammikuussa 2004. Hän ei kuitenkaan pelannut sopimuskaudestaan edes vuotta ja palasi Ässiin tammikuussa 2005. Gladin siirron takana oli pienelle peliajalle jääminen Skellefteåssa ja halu palata Suomeen. Ässissä oli paikka auki yhdelle puolustajalle ja valmentaja Mika Toivola sai luottomiehensä takaisin. Elokuussa 2005 Glad siirtyi Lahden Pelicansiin try-outille ja nopeasti viidessä päivässä hän sai sopimuksen loppukaudeksi 2005–2006. Gladin kausi jäi 48 ottelun mittaiseksi, kun hän sai puujalan lokakuussa 2005. Pelicans sai tilkettä puolustukseensa kun Tappara vuokrasi heille Anssi Salmelan. Gladin sopimus sai jatkoa kaudeksi 2006–2007 helmikuussa 2006.


title: Jarkko Glad

text: Glad ei saanut enää jatkosopimusta Pelicansin kanssa kaudelle 2007–2008 ja hän siirtyi pelaamaan Ranskan Ligue Magnusin Dragons de Rouenin riveihin. Hän pelasi joukkueessa kaksi kautta, joista ensimmäinen päättyi Ranskan mestaruuteen keväällä 2008. Syyskuussa 2009, kauden 2009–2010 kynnyksellä Glad palasi Suomeen ja siirtyi ottelukohtaisella sopimuksella Mestiksessä pelaavaan Lempäälän Kisaan. Hän teki loppukauden kattavan sopimuksen joulukuussa 2009 ja oli noussut joukkueen johtohahmoksi. Vastuuta tuli, kun Juha Leimu siirtyi sarjatasoa ylemmäs Tapparaan. Jatkoaika.com valitsi Mestiksen joulukuun pelaajaksi SaPKon Kalle Konstin ja Glad jäi toimittajien äänestyksessä toiseksi. Hyvää kautta pelanneen Gladin kausi kuitenkin päättyi helmikuussa 2010, kun perna vaurioitui pelitilanteessa. Loukkaantumisesta huolimatta Glad pelasi ottelun ensimmäisen erän loppuun. Hänet leikattiin ottelun jälkeisenä yönä ja Gladin kausi todettiin päättyneeksi. Kauden aikana hän pelasi 40 ottelua ja teki niissä tehot 3+16=19. Jäähyminuutteja tuli 52.


title: Jarkko Glad

text: Kun Gladin kausi 2009–2010 päättyi, hän lopetti myös koko pelaajauransa ja siirtyi kaudeksi 2010–2011 Lempäälän Kisan apuvalmentajaksi.


title: Lætitia Sadier

text: Lætitia Sadier (s. 6. toukokuuta 1968) on ranskalaissyntyinen rock-muusikko. Hän on tullut tunnetuksi Lontoossa vuonna 1990 perustetun Stereolab-yhtyeen laulajana ja yhtenä alkuperäisjäsenistä. Hän vaikuttaa yhtyeessä yhä.


title: Lætitia Sadier

text: Sadier syntyi Ranskassa ja tapasi tulevan yhtyetoverinsa Tim Ganen Lontoossa 1980-luvun lopulla. Laulamisen ohella Sadier soittaa myös ainakin kosketinsoittimia, lyömäsoittimia, kitaraa ja vaskia.


title: Lætitia Sadier

text: Sadier on lisäksi laulanut mm. taustat Blurin listahittiin "To the End" (1994), kertosäkeen Commonin kappaleella "New Wave" sekä lauluosuudet Sigmatropicin kappaleella "Haiku One". Sadierilla ja Ganella on vuonna 1998 syntynyt lapsi Alex.


title: Vestas

text: Vestas Wind Systems A/S on tanskalainen tuuliturbiinien valmistaja. Yritys on listattu Kööpenhaminan pörssiin ja sen osake sisältyy OMXC 20 -indeksiin. Yrityksen palveluksessa oli yli 23 000 henkilöä vuoden 2010 lopulla ja sen toimitusjohtajana toimii Ditlev Engel.


title: Vestas

text:
Liikevaihto oli vuonna 2010 6,92 miljardia euroa.
BTM Consultin mukaan Vestaksella oli 22,8 %:n markkinaosuus tuuliturbiineista vuonna 2007.International Wind Energy Development World Market Update 2007, Forecast 2008-2012 BTM Consult Press Release 23.3.2008
Vuonna 2007 yritys toimitti 4 502 MW tuulivoimaa. Vuonna 2007 kapasiteetista myytiin 54 % Eurooppaan, 29 % Amerikkaan ja 17 % Aasiaan. Yritys käynnisti uusia tehtaita Kiinassa, Espanjassa ja Coloradossa (USA) vuonna 2007. Vuosien 2007 ja 2008 aikana rakennettavien uusien tehtaiden lisäkapasiteetti Tanskassa, Espanjassa, USA:ssa ja Kiinassa on 3 000 MW vuoteen 2006 verrattuna.HVK 10 oli Vestasin ensimmäinen tuulivoimala, jonka Vestas lisensioi Herborg Vindkraftilta (HVK) vuonna 1979. Laitteen oli kehittänyt Henrik Stiesdal (s. 1957), joka oli tuolloin vielä opiskelija ja Karl Erik Jørgensen (k. 1982), joka aikaisemmin oli rakentanut yhden tuulivoimalan. Tanskassa oli 1970-luvulla paljon harrastusluontoista tuulimyllyjen rakentamista, varsinkin vuoden 1973 öljykriisin jälkeen. Tanskassa ei juuri ole muita energian lähteitä ole kuin melko jatkuvasti puhaltava tuuli. Useimmiten harrastelijoiden tavoitteena oli kehittää energian tuotantoa yhdelle talolle tai maatilalle. Stiesdalin ja Jørgensenin perustama Herborg Vindkraft sai ensimmäisen tuuliturbiinin rakennettua vuonna 1978. Stiesdahl oli lisännyt kolmannen lavan. Lasikuituroottorin oli valmistanut aloitteleva yritys nimeltä Økær. Protoversio oli hajonnut tuulessa, joten laitteeseen kehitettiin uudet ilmajarrut lapojen kärkeen. Nämä osoittautuivat liian meluisiksi, joten myöhemmin ne korvattiin sisäisillä. HVK 10:ssä oli kolme viiden metrin mittaista lapaa ja se pystyi tuottamaan 30 kW sähkötehon. Aluksi käytettiin ristikkorakenteista tornia, mutta myöhemmin siirryttiin putkimaisiin torneihin.


title: Vestas

text: Vestaksen 225 kW:n voimaloita on Suomeen pystytetty kolme: Äetsän tuulivoimala, Eckerön tuulivoimala (Ålands Vindenergiandelslag) ja Sottungan tuulivoimala.


title: Vestas

text: Vestaksen 500 kW:n voimaloita on Suomeen pystytetty yksi Ålands Vindenergiandelslagille Eckeröhön.


title: Vestas

text: Vestaksen 600 kW:n voimaloita on Suomeen pystytetty neljä Lemlandin: kaksi ensimmäistä Ålands Vindenergiandelslagille, kolmas Ålands Skögsägarförbundille ja neljäs Ålands Vindkraft Ab:lle.


title: Vestas

text: Vestaksen 660 kW:n voimaloita on Suomeen pystytetty yksi: Lumijoen tuulivoimala 1 Lumituuli Oy:lle.


title: Vestas

text: Vestaksen 2 MW:n voimaloita on Suomeen pystytetty yksi.


title: Vestas

text: TuuliWatti Oy aloitti vuonna 2014 Suomen suurimman tuulipuiston rakennustyöt Kalajoen Mustilankankaalle. Alueelle rakennetaan vuoteen 2015 mennessä 22 tuuliturbiinia, joiden kokonaisteteho on 73 megawattia. Turbiinit ovat mallia V126 ja ne kiinnitetään 137 metriä korkeisiin torneihin.


title: Vestas

text: TuuliWatti käyttää Vestasin 3,3 MW:n voimaloita myös Siikaisiin vuoden 2015 alussa valmistuvassa puistossa, jonne tulee 8 turbiinia.


title: Janne Turpeenniemi

text: Janne Turpeenniemi (s. 17. toukokuuta 1989 Rovaniemi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edusti kaudella 2018 Veikkausliigassa pelannutta PS Kemi Kingsiä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Janne Turpeenniemi

text: Turpeenniemi on Rovaniemen Palloseuran kasvatti. Juniorina hän kävi kahden viikon testiajalla Englannin Mestaruussarjassa pelanneessa Plymouth Argylessä. Turpeenniemi on myös voittanut poikien MM-kultaa jääpallossa tammikuussa 2004 tullen valituksi finaalin parhaaksi pelaajaksi. Hän debytoi Rovaniemen Palloseuran edustusjoukkueessa kaudella 2005 pelaten muutaman liigapelin ja kaudeksi 2006 nousi avauskokoonpanoon. Turpeenniemi pelasi pääasiassa oikeana laitapuolustajana, mutta myös laitalinkkinä ja -hyökkääjänä. Hän pelasi myös muutaman pelin keskuspuolustajana.


title: Janne Turpeenniemi

text: Syksyllä 2008 Turpeenniemi teki vuoteen 2011 kestäneen jatkosopimuksen RoPS:n kanssa. Kaudella 2010 hän toimi myös RoPS:n kapteenina. Kaikkiaan Turpeenniemi pelasi RoPS:n riveissä neljä Veikkausliigakautta ja kolme Ykkösen kautta. Kaudella 2012 Turpeenniemi siirtyi Veikkausliigassa pelanneeseen JJK Jyväskylään. Kaudet 2013 ja 2014 Turpeenniemi pelasi Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Assi IF:ssä sekä Bodens BK:ssa. Kaudeksi 2015 Turpeenniemi siirtyi Ykköseen nousseen PS Kemin riveihin.


title: Janne Turpeenniemi

text: Turpeenniemen isä Jorma Turpeenniemi on myös pelannut 1970-luvulla Rovaniemen Palloseurassa ja toimi myöhemmin RoPSin joukkueenjohtajana.


title: Janne Turpeenniemi

text: Koulutukseltaan Turpeenniemi on opettaja.


title: Kolossikalmari

text: Kolossikalmari ("Mesonychoteuthis hamiltoni") on mustekala, jonka uskotaan olevan kalmarilajeista suurin ja samalla suurin nykyisistä selkärangattomista eläimistä. Siitä on saatu vain muutama näyte, mutta pituuden arvioidaan olevan enimmillään noin 12–14 metriä ja painon noin 500 kg.


title: Kolossikalmari

text: Toisin kuin jättiläiskalmareilla, kolossikalmarin pyyntilonkeroiden päässä olevissa imukupeissa on terävät kääntyvät koukut. Sen ruumis on leveämpi ja painavampi kuin jättiläiskalmarin. Kolossikalmarilla on kalmareista suurin nokka. Sen silmien uskotaan myös olevan eläinkunnan suurimmat.


title: Kolossikalmari

text: Kolossikalmari on sukunsa "Mesonychoteuthis" ainoa laji.


title: Eric Vasström

text: Eric Wilhelm Vasström (myös Wasström; 27. marraskuuta 1887 Helsinki – 14. marraskuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen pilapiirtäjä, kuvittaja ja taidemaalari, jota pidetään suomalaisen animaatioelokuvan aloittajana vuonna 1914 tekemiensä ”päivänkuvien” perusteella. Hän oli Suomen ensimmäisiä ammattimaisia pilapiirtäjiä.


title: Eric Vasström

text: Vasströmin vanhemmat olivat suutarimestari, kenkäkauppias Eric Sewerin Vasström ja Alma Augusta o.s. Westerberg. Hänen puolisonsa oli ruotsalainen näyttelijä Carola (Lolan) Vasström, jonka kanssa hän avioitui 1913. Lolan Vasström opiskeli teatteria ja laulua Tukholmassa, Kööpenhaminassa ja eri puolilla Keski-Eurooppaa ja näytteli 1909–1911 Helsingin Svenska Teaternissa. Lolan Vasström toimi aktiivisesti Lotta Svärd -järjestössä sen perustamisesta 1920 alkaen.


title: Eric Vasström

text: Vasström opiskeli Taideteollisen keskuskoulun iltakursseilla 1904–1907, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1907–1909 ja Helsingin yliopiston piirustussalilla 1907–1908. Opiskelun ohella hän toimi rautatievirkailijana 1906–1912.


title: Eric Vasström

text: Vuodesta 1917 Vasström opetti piirustusta ja kaunokirjoitusta Helsingin ruotsalaisessa lyseossa, ruotsinkielisessä työväenopistossa ja Helsingin ruotsinkielisessä kauppaopistossa.


title: Eric Vasström

text: Vasström sai vuonna 1916 yhdessä päätoimittaja Rafael Lindqvistin kanssa kolmivuotisen oikeustaistelun jälkeen kolmen kuukauden vankeustuomion majesteettirikoksesta piirrettyään "Fyren"-lehteen pilakuvan keisariperheen kesäisestä illanvietosta Virolahdella ja kieltäydyttyään virallisesta anteeksipyynnöstä.


title: Eric Vasström

text: Riitaannuttuaan "Fyreniä" julkaisseen Rafael Lindqvistin kanssa Vasström perusti syksyllä 1917 oman pilalehden "Hovnarrenin", johon hän teki keskeisen osan sekä teksteistä että kuvituksesta. Mukana oli kuitenkin myös muita tunnettuja kuvittajia ja kirjoittajia. Kahdesti kuukaudessa ilmestyneen lehden olemassaolo perustui lähinnä sen omaperäiseen kuvitukseen, jossa Vasström käytti runsaasti tuolloin Suomessa vielä melko tuntematon linoleumleikkaustekniikkaa. Hovnarren arvosteli sosialisteja ja suomenkielistä kielinationalismia sekä esiintyi suojeluskuntien puoluestapuhujana. "Hovnarren" lakkasi ilmestymästä taloudellisten vaikeuksien vuoksi vuoden 1924 lopulla.


title: Eric Vasström

text: "Uudessa Suomessa" Vasströmin piirroksia ilmestyi nimellä "Matti äijän" kuvia. Hänen piirroksiaan julkaisivat myös ainakin "Kurikka", "Tuulispää", "Ampiainen" ja "Garm". Kymmenvuotisen "Uusi Suomi" -uransa varrella hän toimi myös lehden reportaasipiirtäjänä – valokuvia ei vielä tuolloin juuri sanomalehdissä käytetty.


title: Eric Vasström

text: Vasström suunnitteli Ilmari Kiannon "Punaisen viivan" ensimmäisen painoksen kansipaperin, mutta se hylättiin liian kantaa ottavana. Hän piirsi kuvituksia Rafael Karstenin suullisen kuvauksen mukaan tämän kirjoihin. Hän piirsi postikortteja ja teki kirjankuvituksia.


title: Eric Vasström

text: Vasström maalasi erityisesti muotokuvia ja hevosaiheisia maalauksia. Hänen teoksiaan on muun muassa Ateneumin, Amos Andersonin taidemuseon, Hämeenlinnan taidemuseon, Kansallismuseon, Helsingin kaupunginmuseon sekä Turun, Porvoon ja Pietarsaaren museoissa. Suomen lisäksi Vasströmin töitä löytyy Tukholman Nationalmuseumista, Moskovan Puškin-museosta, Tanskan Skagenin museosta ja Västmanlandin läänin museosta Ruotsin Västeråsista. Elinaikanaan Vasström osallistui Suomen taiteen näyttelyihin Tukholmassa 1924 ja 1947, Kööpenhaminassa 1925 ja 1937, Košicessa Tšekkoslovakiassa 1933, Moskovassa 1934, Riiassa ja kolmessa Saksan kaupungissa 1935 sekä Budapestissä ja Wienissä 1937.


title: Eric Vasström

text: Vasström oli aktiivinen suojeluskuntalainen, ja hän oli käynyt Vöyrin sotakoulun kurssin. Vuonna 1921 hän suunnitteli Lotta Svärdin hakaristimerkin.


title: Eric Vasström

text: Vasström oli Suomen ruotsinkielisen partiojärjestön Finlands Svenska Scoutförbund päällikkö 1929–1939.


title: Eric Vasström

text: Vasström sai Pro Finlandia -mitalin 1954.


title: Everything You Want

text: Everything You Want on vuonna 2005 ensiesityksensä saanut yhdysvaltalainen televisioelokuva. Lajityypiltään se on romanttinen komedia. Elokuvan ohjasi Ryan Little ja pääosissa esiintyivät Shiri Appleby ja Nick Zano.


title: Everything You Want

text: Taideopiskelija Abbylla on lähes täydellinen poikaystävä, joka jakaa hänen kiinnostuksen kohteensa ja tekisi kaikkensa hänen vuokseen. Kun Abby tapaa tyylikkään Quinnin, jolla ei noita ominaisuuksia ole, hänen on pakko miettiä, mitä todellinen rakkaus oikein on.


title: Serbian miesten lentopallomaajoukkue

text: Serbian miesten lentopallomaajoukkue edustaa Serbian tasavaltaa kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se on maailman rankinglistalla tällä hetkellä sijalla 11. Serbian joukkue voidaan laskea Jugoslavian sekä Serbia ja Montenegron maajoukkueiden seuraajaksi. Jugoslavian nimellä joukkue pelasi vuoteen 2002 saakka, kun taas Serbia ja Montenegrona joukkue esiintyi vuoden 2006 loppuun asti vaikka valtioliitto olikin hajonnut jo kesäkuussa. Jugoslavian aikana joukkue voitti olympiakultaa vuonna 2000 ja Euroopan-mestaruuden vuonna 2001. Serbian aikana joukkue on voittanut Euroopan-mestaruuden vuonna 2011 ja maailmanliigan vuonna 2016.


title: Serbian miesten lentopallomaajoukkue

text: Jugoslavia ylsi maan historian vaikeiden vuosien jälkeen EM-pronssille vuonna 1995. EM-kisojen mitaliketju sai jatkoa hopeasta 1997 ja pronssista 1999, ja vuoden 2001 EM-kisoissa joukkue voitti välierässä Italian ja loppuottelussa Venäjän voittaen historiansa ensimmäisen ja Jugoslavian nimissä ainoan Euroopan mestaruuden.


title: Serbian miesten lentopallomaajoukkue

text: Tuolloisen jo vahvan joukkueen vaihtopenkillä istui ammattilainen Zoran Gajić, ja kentällä varmoja otteita esittivät Grbićin veljekset Nikola ja Vladimir, tappavan kovia syöttöjä lähettänyt ja MM-kisojen parhaaksi syöttäjäksikin valittu Goran Vujević, vahvat torjujat Andrija Gerić ja Đula Mešter sekä hyökkääjänä musertavia lyöntejä esittänyt nuori Ivan Miljković.


title: Serbian miesten lentopallomaajoukkue

text: Tämän joukkueen suurin saavutus oli kultamitali Sydneyn 2000 olympialaisissa.


title: Serbian miesten lentopallomaajoukkue

text: Vuonna 2002 joukkueen nimeksi tuli Serbia ja Montenegro. Samana vuonna se hävisi maailmanliigan finaalissa Brasilialle.


title: Serbian miesten lentopallomaajoukkue

text: Vuonna 2005 Serbia ja Montenegro järjesti maailmanliigan lopputurnauksen. Uskomattomassa finaalissa 18 200 silmäparin edessä Belgradin urheiluhallissa kotijoukkue hävisi niukasti Brasilialle. Ivan Miljković valittiin koko liigan parhaaksi pelaajaksi ja parhaaksi syöttäjäksi. Hän tuli maailmanliigan historian ensimmäisenä pelaajana valituksi liigan parhaaksi pelaajaksi neljästi (2001, 2002, 2003 ja 2005).


title: Serbian miesten lentopallomaajoukkue

text: Vuonna 2006 pelatuissa maailmanmestaruuskilpailuissa joukkue esiintyi viimeisen kerran Serbia ja Montenegron nimellä. Kisoja ennen joukkueen tähtipelaaja Goran Vujević kertoi lopettavansa maajoukkueuransa ja keskittyvänsä seurajoukkuepeleihin. MM-kisoissa joukkue sijoittui neljänneksi häviten pronssiottelun Bulgarialle. Jugoslavian sekä Serbia ja Montenegron nimellä joukkue saavutti 11 vuoden aikana 15 mitalisijaa maailman ja Euroopan maajoukkueturnauksissa.