title: Indonesialainen elokuva

text: Itsenäistymisen jälkeen Sukarnon hallinto käytti elokuvaa kansallismielisiin, länsimaiden vastaisiin tarkoituksiin. Ulkomaisia elokuvia ei saanut tuoda maahan. Kun Suharto oli syössyt Sukarnon vallasta, elokuvat joutuivat ennakkosensuurin katseluun yhteiskunnallsien järjestyksen säilyttämiseksi. Länsi-Sumatralta kotoisin ollut ohjaaja Usmar Ismail jätti merkittävän jäljen Indonesian 1950- ja 1960-luvun elokuvaan.


title: Indonesialainen elokuva

text: Elokuva-ala saavutti huippunsa 1980-luvulla, jolloin valmistuivat sellaiset menestysfilmit kuin "Naga Bonar" (1987) ja "Catatan Si Boy" (1989). Arizalin ohjaamat Warkopin komediat menestyivät myös. Ryhmän elokuvat, kuten "Pintar-pintar Bodoh" (1982) ja "Maju Kena Mundur Kena" (1984) kiinnostivat erityisesti nuoria. Tuon ajan näyttelijöitä olivat Deddy Mizwar, Eva Arnasz, Lidya Kandou, Onky Alexander, Meriam Bellina, Rano Karno ja Paramitha Rusady.


title: Indonesialainen elokuva

text: 1990-luvulla jatkui ulkomaisten elokuvien maahantuonti, ja indonesialaisten elokuvien taiteellinen laatu heikkeni kilpailun vuoksi. Runsaasti elokuvia tuli etenkin Yhdysvalloista ja Hongkongista. Elokuvien tuotantomäärät supistuivat merkittävästi, niin että kun vuonna 1990 oli valmistunut 115 elokuvaa, 1993 valmistui enää 37. Jäljitelmät ja televisio myös edistivät elokuvan laadun heikkenemistä. Vuosikymmenessä Indonesian elokuva hallitsivat sähköiset sarjaelokuvat ("sinetron"). Raam Punjabin Multivision Plus yksi monista "sinetronia" tuottavista yhtiöistä hallitsi alaa. Suurin osa tuotetuista elokuvista oli aikuisten B-elokuvia, joita esitettiin halvoissa teattereissa ja ulkoilmateattereissa tai ne tehtiin suoraan videoiksi tai televisiolle..


title: Indonesialainen elokuva

text: Suharton jälkeisellä "Reformasi"-liikkeen kaudella riippumaton elokuvatuotanto on jälleen päässyt vaihtiin, ja aiemmin kiellettyjä aiheita kuten politiikkaa, rotukysymyksiä, uskontoa, luokkaristiriitoja ja seksuaalisuutta käsitteleviä elokuvia tehdään.


title: Indonesialainen elokuva

text: Merkittäviä viime vuosien elokuvia ovat Rudi Soedjarwon ohjaama "What's Up with Love?" (2002), Riri Rizan ohjaama "Eliana Eliana" ja "Arisan!", jossa näytteli Tora Sudiro ja joka sai ensi-iltansa 2005, "Beauty and Warrior", ensimmäinen indonesialainen pitkä animaatio valmistui. Samana vuonna valmistui Riri Rizan ohjaama elämäkertaelokuva "Gie" indonesialaisesta aktivistista Soe Hok Giesta.


title: Indonesialainen elokuva

text: Hanung Bramantyon ohjaama "Ayat-ayat Cinta (Verses of Love)" kiinnosti aivan uutta katsojakuntaa. Melodraaman tarina ei tarjonnut uutta lähestymistapaa elokuvalliseen kerrontaan, mutta sen sisältämä islamin ja nykyaikaisen rakkauskertomuksen yhdistäminen on onnistunut houkuttelemaan muslimeja eri puolilla maata elokuviin..


title: Indonesialainen elokuva

text: Jakartassa on pidetty vuosittan joulukuussa Jakartan kansainvälinen elokuvajuhla (JiFFest) vuodesta 1998. Jakartassa pidettiin marraskuussa 2008 kansainvälinen elokuvatapahtuma, 52. Aasian Tyynenmeren elokuvajuhla (APFF). Juhlille toivat elokuvia kilpailemaan Aasian filmituottajien liiton 21 jäsentä.


title: Indonesialainen elokuva

text: Indonesian Film elokuvajuhla (Festival Film Indonesia/FFI) on pidetty epäsäännöllisesti vuodesta 1955. Vuosina 1973–1992 se järjestettiin vuosittan, mutta oli keskeytyksissä vuoteen 2004. Juhlilla on kilpailu, jossa myönnetään Citra-palkinto.


title: Deutsches Theater

text: Deutsches Theater (suom. 'saksalainen teatteri') on tunnettu Berliinissä toimiva teatteri. Se perustettiin vuonna 1850 ja oli aluksi nimeltään Friedrich-Wilhelm-Städtisches Theater. Alkuperäisen vuoden 1850 näyttämön lisäksi teatteriin on myöhemmin lisätty toinen näyttämö. Päänäyttämön ohjelmisto keskittyy klassikoihin Schilleristä Shakespeareen, kun taas Kamarinäyttämöllä on nähty modernimpaa draamaa, kuten Eugene O'Neillin ja Tennessee Williamsin teoksia.


title: Deutsches Theater

text: Deutsches Theaterin historiaan mahtuu paljon kuuluisia teatterinjohtajia ja näyttelijöitä. Ensimmäinen merkittävä johtaja oli Otto Brahm 1800-luvun lopulla. Teatteri nousi kukoistukseen vuonna 1905 johtajaksi tulleen Max Reinhardtin kaudella, ja se kohosi ensimmäisenä Berliinin teattereista todelliseen maailmanmaineeseen. Natsi-Saksan aikana teatteria johti Heinz Hilpert ja DDR:n aikana Wolfgang Langhoff.


title: Deutsches Theater

text: Nykyisin teatterin henkilöstöön kuuluu yli 40 näyttelijää ja 30 ohjaajaa. Intendenttinä toimii ohjaaja Oliver Reese.


title: Elja Rihtniemi

text: Elja Högman syntyi Kajaanissa opettajaperheeseen: hänen isänsä oli Kajaanin seminaarin johtaja, filosofian tohtori Volter Högman (vuodesta 1908 Rihtniemi). Volter Högman oli toiminut Suomalaisessa puolueessa. Myöhemmin hän oli myös aktiivinen Suojeluskuntajärjestön tukija ja kokoomuspuolueen paikallinen johtaja 1920-luvun lopulle saakka.


title: Elja Rihtniemi

text: Ennen sisällissotaa Elja Rihtniemi toimi vuosina 1915–17 jääkäriliikkeen aktivistina ja värvärinä niin sanotussa Kainuun etapissa. Hänen Saksaan värväämiensä nuorukaisten joukossa syksyllä 1917 oli muun muassa nuori Urho Kekkonen. Värväys kuitenkin lopetettiin ennen kuin Kekkonen ehti matkaan.


title: Elja Rihtniemi

text: Suomen sisällissodassa vuoden 1918 helmikuusta lähtien Rihtniemi toimi Valkoisen Armeijan Savon ryhmään kuuluneen Kajaanin sissirykmentin ja siitä maaliskuussa muodostetun Itäarmeijaan kuuluneen Pohjois-Savon rykmentin ensimmäisen pataljoonan komentajana.


title: Elja Rihtniemi

text: Rihtniemen komentamat joukot osallistuivat muun muassa Kuopion valtaukseen sekä myöhemmin Viipurin taisteluun ja kaupungin valtaukseen. Viipurin valtauksen jälkeisissä puhdistuksissa teloitettiin satoja venäläissyntyisiksi arveltuja henkilöitä. Silminnäkijäkertomusten mukaan 24. huhtikuuta 1918 tapahtuneisiin teloituksiin ja teloitettujen omaisuuden ryöstämiseen osallistui Rihtniemen yksikön miehiä.


title: Elja Rihtniemi

text: Sisällissodan jälkeen reservin luutnantiksi huhtikuussa 1918 ylennetty Rihtniemi osallistui vapaaehtoisena heimosotiin. Hän toimi Vienan Karjalan retkellä tiedonantoupseerina ja lähti tämän jälkeen Viron vapaussotaan. Rihtniemi kuului suomalaisista koottuun Pohjan pojat -rykmenttiin, joka taisteli Etelä-Virossa ja osin myös Latvian puolella. Luutnantti Rihtniemi lähetettiin Viroon jääkärikapteeni Aarne Snellmanin kanssa tunnustelijaksi jo ennen pääjoukon saapumista. Virossa Rihtniemi toimi aluksi tiedonanto-osaston päällikkönä, kunnen nimitettiin rykmentin esikuntapäälliköksi.


title: Elja Rihtniemi

text: Virosta palattuaan Rihtniemi palveli Keski-Suomen rykmentissä, josta hänet komennettiin sisäasiainministeriön käytettäväksi. Hän toimi 1920-luvulla Suomenlinnan komendanttina. Rihtniemi ylennettiin kapteeniksi 1925 ja majuriksi 1926. Hänet nimitettiin vuonna 1928 Suojeluskuntain yliesikunnan keskusjaoston päälliköksi ja ylennettiin everstiluutnantiksi vuonna 1929.


title: Elja Rihtniemi

text: Vuonna 1932 Mäntsälän kapinan yhteydessä kokoomuslainen presidentti P. E. Svinhufvud nimitti everstiluutnantti Rihtniemen Mäntsälään neuvottelijakseen. Lapualaiset neuvottelivat Rihtniemen kanssa Mäntsälässä 4. maaliskuuta alkaen, ja seuraavana päivänä kapinallisten johto päätti lopettaa kapinan. Seuraavana yönä Rihtniemi ilmoitti päässeensä sopimukseen kapinallisten kanssa. Lapuanliikkeen johto ja kapinaan pääsyyllisiksi katsotut lupasivat ilmoittautua viranomaisille maanantaina 7. maaliskuuta kello 10. Rihtniemen henkilökohtaiseksi tehtäväksi jäi Vihtori Kosolan, kenraali K. M. Walleniuksen ja everstiluutnantti Arne Somersalon toimittaminen Mäntsälästä Helsingin poliisin huostaan.


title: Elja Rihtniemi

text: Varatuomarina Rihtniemi toimi sisällissodan jälkeen kuolemaansa saakka "Jääkärikotisäätiön" sihteerinä, "Heimosoturien liiton" johtokunnan jäsenenä ja "Pohjan Poikain" yhdistyksen puheenjohtajana. Hän on toimi myös Suojeluskuntain "Keskinäisen Tapaturmarahaston" hallituksen puheenjohtajana rahaston perustamisesta lähtien.


title: Elja Rihtniemi

text: Elja Rihtniemen puoliso oli Doris Ingrid Gruene. Heidän poikansa Juha Rihtniemi oli kokoomuksen puheenjohtaja 1965–71 ja tytär Irma Rihtniemi-Koski kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1975–1981, ja myös pojantytär Suvi Rihtniemi on vaikuttanut kokoomuslaisena kunnallispoliitikkona Helsingissä. Elja Rihtniemi oli itse Kansallisen Kokoomuksen perustajajäsen. Rihtniemi kuoli Helsingissä vuonna 1935.


title: Nationaltheater Mannheim

text: Nationaltheater Mannheim on Saksassa Mannheimin kaupungissa toimiva teatteri- ja oopperatalo. Se on Saksan vanhin paikallisteatteri ja perustettiin 1779. Nykyinen rakennus on vuodelta 1957.


title: Nationaltheater Mannheim

text: Oopperakatsomossa on 1200 paikkaa, puheteatteriin sopivan näyttämön katsomossa 800 paikkaa. Teatterissa järjestetään joka toinen vuosi Friedrich Schillerin tuotantoa esittelevä festivaali.


title: Kalliotaskut

text: Kalliotaskut ("Emarginata") on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 3 lajia.


title: Barry Cook

text: Barry Cook (s. Nashville, Tennessee) on yhdysvaltalainen animaattori, joka on erikoistunut tekemään visuaalisia efektejä. Lisäksi hän on Annie-palkittu animaatio-ohjaaja. Päätoimisesti Cook on työskennellyt elokuvien parissa.


title: Barry Cook

text: Cook syntyi ja kasvoi Nashvillessa ja alkoi tehdä elokuvia 10-vuotiaana perheensä kameralla. Hän voitti 12-vuotiaana kaksi palkintoa paikallisen PBS:n sponsoroiman nuorten elokuvatekijöiden festivaalissa "The Vampire" ja "Dr. Jekyll and Mr. Hyde" lyhytelokuvilla. Täytettyään 18 vuotta hän muutti Kaliforniaan pyrkiäkseen elokuvaohjaajaksi. Cook opiskeli Columbia Collegessa ja toimi samalla työharjoittelijana Hanna-Barberalla. Sittemmin hän sai töitä Disneylta vuonna 1981 ja on siitä lähtien tehnyt töitä Disneylle.


title: Barry Cook

text: Cook asuu Floridassa vaimonsa ja neljän lapsen kanssa.


title: Grand Illusion

text: Grand Illusion on power metal -yhtye Nocturnal Ritesin seitsemäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 19. syyskuuta 2005, ja se sijoittui Ruotsin albumilistalla sijalle 41. Albumista julkaistiin tavallisen CD-version lisäksi myös bonus-DVD:n sisältävä rajoitettu painos.


title: Grand Illusion

text: Japanin bonuskappaleet:


title: Riffraff

text: Riffraff on J. Walter Rubenin ohjaama yhdysvaltalainen rikosdraamaelokuva vuodelta 1936. Pääosia esittävät Jean Harlow, joka näyttelee kaunista tehdastyöntekijä Harriet "Hattie"/"Hat" Tuttlea ja Spencer Tracy, joka näyttelee Hattien vihille vievää kalastajaa. Sivuosissa nähdään muiden muassa Una Merkel, Joseph Calleia ja Mickey Rooney.


title: Riffraff

text: Käsikirjoittajina olivat Frances Marion, Anita Loos ja H. W. Hanemann. "Riffraff" on mustavalkoinen ja pituudeltaan 94 minuuttia. "Riffraff" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 3. tammikuuta vuonna 1936. Tuotantoyhtiönä oli Metro-Goldwyn-Mayer. Harlow ja Tracy olivat ennen tätä näytelleet yhdessä viimeksi komediaelokuvassa "Goldie" vuonna 1931.


title: Riffraff

text: Kalastaja Rudolph "Dutch" Muller (Tracy) menee naimisiin kauniin tehdastyöntekijä Harriet "Hattie" Tuttlen kanssa. Kun mies saa potkut työstään, hän jättää Hattien, joka varastaa rahaa häneltä ja joutuu vankilaan. Dutch saa uuden työn, estää juonen viemästä dynamiittia laivaan, ja lupaa odottaa Hattieta.


title: Sotilaslentokone

text: Sotilaslentokone on sotilaalliseen käyttöön tarkoitettu lentokone.


title: The Beatles’ Second Album

text: The Beatles’ Second Album on The Beatlesin vuonna 1964 Yhdysvalloissa julkaistu studioalbumi. Albumi nousi listaykköseksi pudottaen kärkipaikalta pois yhtyeen edellisen albumin "Meet the Beatles!:in". Näin ei ollut koskaan aiemmin tapahtunut Amerikassa.


title: The Beatles’ Second Album

text:
A-puoli
B-puoli


title: Andrés Guardado

text: José Andrés Guardado Hernández (s. 28. syyskuuta 1986 Guadalajara, Jalisco, Meksiko) on meksikolainen jalkapalloilija. Hän edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Betisiä ja on pelipaikaltaan vasen laitalinkki.


title: Andrés Guardado

text: Guardado aloitti ammattilaisuransa Atlasissa ja teki ensiesiintymisensä Meksikon pääsarjassa elokuussa 2005 ottelussa Pachucaa vastaan. Ensiesiitymisensä tehdessään hän oli 18-vuotias. Kesällä 2006 Guardadoa yhdistettiin useaan Serie A:n joukkueeseen, sekä espanjalaiseen Real Madridiin ja portugalilaiseen Benficaan. Espanjalaisseura Deportivo teki kuitenkin nopeimpana tarjouksen ja teki 5,25 miljoonan euron ostotarjouksen, jossa 75% pelaajan omistusoikeuksista siirtyisi joukkueelle ja täten täysi omistusoikeus maksaisi 7 miljoonaa euroa. Atlas hyväksyi tarjouksen ja Guardado siirtyi Deportivoon 7. heinäkuuta 2007.


title: Andrés Guardado

text: Guardado esiteltiin virallisesti joukkueen pelaajana 24. heinäkuuta 2007 ja hänelle annettiin pelinumeroksi 18, joka on sama numero kuin mitä hän käyttää maajoukkueessa. Deportivo-luotsi Miguel Ángel Lotina kaavaili Guardadolle avainpelaajan roolia ja halusi hyödyntää hänen taitojaan. Guardado kuuluikin joukkueen avainpelaajiin kauden aikana ja hän pelasi lähes koko kauden siihen asti, kun hän loukkaantui ja joutui olemaan viimeiset kaksi kuukautta sivussa. Deportivo sijouttui kauden päätteeksi sarjan keskikastiin.


title: Andrés Guardado

text: 28. toukokuuta 2012 Guardado siirtyi Valenciaan ja teki joukkueen kanssa nelivuotisen sopimuksen.


title: Andrés Guardado

text: Guardado teki ensiesiintymisensä maajoukkueessa 14. joulukuuta 2005 ystävyysottelussa Unkaria vastaan. Hän on ollut mukana vuosien 2006, 2010, 2014 ja 2018 MM-kilpailuissa sekä vuosien 2007 ja 2016 Copa Américassa. Kaikkiaan hän on pelannut 152 maaottelua ja tehnyt niissä 25 maalia.


title: Nevers

text: Nevers on kaupunki Ranskassa. Se on Nièvren departementin prefektuuri, eli pääkaupunki, Bourgognen alueella ("région").


title: Luettelo Afrikan joista

text: Luettelo Afrikan joista sisältää vähintään ne Afrikassa sijaitsevat joet, jotka ovat yli 1 000 km pitkiä tai joiden valuma-alue on yli 100 000 km².


title: Kansainvälinen siviili-ilmailun päivä

text: Kansainvälinen siviili-ilmailun päivä ("International Civil Aviation Day") on YK:n yleiskokouksen 1996 päättämä vuosipäivä, jota vietetään 7. joulukuuta.


title: Kansainvälinen siviili-ilmailun päivä

text: Päivää on vietetty kuitenkin jo kaksi vuotta aiemmin kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön aloitteesta siksi, että 7. joulukuuta 1994 oli tullut kuluneeksi 50 vuotta kansainvälisen siviili-ilmailusopimuksen allekirjoittamisesta.


title: Lex Nokia

text: Lex Nokia ja urkintalaki olivat nimityksiä sähköisen viestinnän tietosuojalain ja eräiden siihen liittyvien lakien muutokselle (hallituksen esitys 48/2008 vp). Laki tuli voimaan kesäkuun 2009 alussa, ja sen kumosi tietoyhteiskuntakaari tammikuun 2015 alussa.


title: Lex Nokia

text: Lainmuutos antoi Suomen kaikille Internetin yhteisötilaajille kuten liikeyrityksille, yliopistoille, virastoille, kirjastoille ja joillekin taloyhtiöille oikeuden selvittää verkkonsa käyttäjien tunnistamistietoja tiettyjen ehtojen täyttyessä. Laki salli tunnistamistietojen (kuten IP-osoite tai viestin vastaanottaja) selvittämisen ongelmatapauksissa, mutta viestinnän sisällön selvittäminen oli kielletty. Tunnistamistietojen tarkkailusta oli laadittava selvät ohjeet ja ilmoitettava käyttäjille sekä tietosuojavaltuutetulle. Yhteisötilaajille tunnistamistietojen tutkiminen oli Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan tarkoitettu olemaan viimeinen keino puuttua verkon väärinkäyttöön, kun siitä olisi voinut aiheutua huomattavaa vahinkoa.


title: Lex Nokia

text: 1. helmikuuta 2009 "Helsingin Sanomat" (HS) kirjoitti Nokian uhanneen, että yhtiö lähtee Suomesta, jos lakia ei muuteta. Nokian viestintäjohtaja Arja Suominen vastasi kirjoitukseen: ”Nokia ei ole uhkaillut muutolla eikä millään muullakaan. Tämä väite on aika hämmentävä. Helsingin Sanomien artikkeli on aika poleeminen; siinä on paljon virheitä ja väärinymmärryksiä.” HS väitti nimeämättömiin lähteisiin perustuen, että lainmuutosta alettiin valmistella Nokian vaatimuksesta. Toimittaja Petri Sajari kirjoitti lehden haastatelleen kymmeniä valmistelussa mukana olleita. Vuonna 2006 perustetussa työryhmässä oli 11 ihmistä, joista kahdeksan on kieltänyt tulleensa painostetuksi.


title: Lex Nokia

text: Liikenne- ja viestintäministeriön (LVM) mukaan yhteisötilaajan täytyy, ennen kuin se voi tutkia tunnistamistietoja,


title: Lex Nokia

text: Tunnistamistietoja tutkivan yhteisötilaajan täytyy antaa selvitys käyttäjälle, jonka tietoja on manuaalisesti käsitelty, sekä tehdä vuosittain raportti tietosuojavaltuutetulle. Laki tekee rangaistavaksi laiminlyödä vuosittaiset selvitykset tietosuojavaltuutetulle.


title: Lex Nokia

text: Kriitikkojen mielestä Lex Nokian asettamat rajoitukset tunnistamistietojen tutkimiselle ovat liian epämääräiset.


title: Lex Nokia

text:
13 g § mukaan käyttäjälle, jonka tunnistamistietoja on manuaalisesti käsitelty, on annettava selvitys, jossa käy ilmi:
Käsittelyyn osallistuneiden henkilöiden on allekirjoitettava selvitys.


title: Lex Nokia

text: Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa ja Saksassa ei ole tunnistamistietojen valvontaa kieltäviä lakeja, vaan yhteisöt käsittelevät tunnistamistietoja ns. "intressivertailun" perusteella. Esimerkiksi Saksassa – jossa on yksi Euroopan unionin tiukimmista tietosuojalaeista – on mahdollista tutkia muitakin tietoja kuin tunnistamistietoja, mikäli se on välttämätöntä väärinkäytön selvittämiseksi.


title: Lex Nokia

text: Asianajaja Klaus Nyblin kirjoittaa kolumnissaan, että suomalainen sääntely on ollut äärimmäisen tiukkaa verrattuna muihin Euroopan maihin. Muissa Euroopan maissa on vakiintuneesti katsottu, että yhteisöt voivat valvoa verkkojaan, kunhan käyttäjille tiedotetaan valvonnasta.


title: Lex Nokia

text: Vuoden 2004 lain tultua voimaan perustettiin seurantaryhmä. Seurantaryhmän tuloksien perusteella tehtiin uusi luonnos, joka valmistuttuaan vuonna 2006 lähetettiin lausuttavaksi kaikille ministeriöille ja sadoille eri yhteisölle.. Laki selventää yhteisötilaajien oikeutta käsitellä sähköisen viestinnän tunnistamistietoja. Se selventää vuoden 2004 lakia, joka on ollut liian tulkinnanvarainen. Tunnistamistietojen käyttömahdollisuutta rajataan ja tiukennetaan. Laki tekee selväksi, miten tunnistamistietoja on mahdollista käyttää tekniseen kehittämiseen, luvattoman ja ohjeiden vastaisen käytön selvittämiseen, sekä automaattiseen tilastolliseen analyysiin.


title: Lex Nokia

text: Perustuslakivaliokunta käsitteli sähköisen viestinnän tietosuojalain muutosta marraskuussa 2008. Perustuslain 10 §:n toisen momentin mukaan kirjeen, puhelun ja muun luottamuksellisen viestin salaisuus on loukkaamaton. Kolmas momentti mahdollistaa viestintäsalaisuuden rajoittamisen lailla yksilön ja yhteiskunnan turvallisuutta taikka kotirauhaa vaarantavien rikosten tutkinnassa, oikeudenkäynnissä ja turvallisuustarkastuksessa sekä vapaudenmenetyksen aikana.


title: Lex Nokia

text: Perustuslakivaliokunnan mukaan toisen momentin ensisijainen tarkoitus on suojella viestin sisältöä ulkopuoliselta. Pelkkien tunnistamistietojen katsotaan valiokunnan vakiintuneessa käytännössä jäävän luottamuksellisen viestin salaisuutta suojaavan perusoikeuden ydinalueen ulkopuolelle. Näin valiokunta katsoi esimerkiksi vuonna 1996, kun valtioneuvosto esitti, että työpuhelimen laskun maksajalla olisi oikeus saada tietää, mihin numeroihin puhelimesta oli soitettu. Tämän eduskunta hyväksyi telemarkkinalakiin 1997.


title: Lex Nokia

text: Valiokunta kiinnitti tarkastelussaan huomiota rajoitusten hyväksyttävyyteen, tarkkarajaisuuteen ja oikeasuhtaisuuteen. Perustuslakivaliokunta päätyi esittämään, että lakiehdotukset voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Tämä oli vastoin kaikkien valiokunnan asiantuntijoina kuulemien kahdeksan oikeustieteen professorin kantaa. Professorien mielestä lakiesitys oli ristiriidassa perustuslain kanssa ja tulisi hyväksyä perustuslain säätämisjärjestyksessä.


title: Lex Nokia

text: Perustuslakivaliokunta ei kuullut Nokiaa. Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Kimmo Sasin mukaan häneen ei ole oltu yhteydessä Nokiasta lainmuutosta koskien.


title: Lex Nokia

text: Kesällä 2006 oikeuskansleri Paavo Nikula antoi lausunnon, jonka mukaan lainmuutosesityksessä ei ollut punnittu tarpeeksi ihmisten perusoikeuksia. Lausunto hidasti Lex Nokian edistymistä. Esitys valmistui syksyllä 2007. Eduskunta hyväksyi sen istunnossaan 4. maaliskuuta 2009 äänin 96–56. Hallituspuolueista kokoomuksen, keskustan ja RKP:n paikalla olleista kansanedustajista kaikki äänestivät esityksen puolesta, vihreillä äänet jakautuivat jaa 6 – ei 2. Sosiaalidemokraattien, Vasemmistoliiton ja perussuomalaisten paikalla olleet edustajat äänestivät esitystä vastaan, kristillisten äänet jakautuivat jaa 3 – ei 2.


title: Lex Nokia

text: Työntekijäjärjestöt ovat olleet mukana valmistelemassa esitystä ja yksimielisesti tukevat sitä.


title: Lex Nokia

text: Työmarkkinajärjestöt SAK ja STTK saivat vuonna 2006 yhteydenottoja eri yrityksissä työskennelleiltä jäseniltään, jotka epäilivät, että heidän työnantajansa lukivat sähköpostiviestejä laittomasti. Ongelmia oli ollut etenkin kansainvälisissä suuryhtiöissä, jotka olivat soveltaneet Suomessa Ison-Britannian tai Yhdysvaltain lainsäädäntöä. Keskusjärjestöjen tietoon tulleiden tapausten takia ne kannattivat sähköisen viestinnän tietosuojalain uudistamista, kunhan oikeuskansleri Nikulan osoittamat ongelmat lakiesityksessä korjattaisiin. "Helsingin Sanomain" mukaan työntekijöiden ja työnantajien edustajat sopivat lakimuutoksesta alustavasti lounastilaisuudessa, jossa olivat SAK:n, STTK:n ja Elinkeinoelämän keskusliiton edustajat sekä Nokian johtaja Veli Sundbäck, mutta ei Akavan edustajaa.


title: Lex Nokia

text: Nimettömänä pysytelleiden lähteiden mukaan EK painosti Akavaa lakimuutoksen taa vuonna 2006, kun muut työntekijäkattojärjestöt olivat jo sen takana. "Helsingin Sanomain" mukaan ”akavalaisilla oli täysi syy tuntea, että heitä painostettiin, jopa uhkailtiin”. "Suomen Kuvalehti" julkaisi EK:n lakiasiainjohtaja Lasse Laatusen akavalaisille lähettämiä viestejä:


title: Lex Nokia

text: EK kiisti jyrkästi Akavan painostamisen. Laatusen mukaan ”On luonnollista, että neuvotteluissa ollaan eri mieltä ja esitetään erilaisia näkemyksiä, mutta tämmöisellä ei ole mitään tekemistä painostuksen kanssa.” EK on oman kertomansa mukaan edustanut kaikkia jäsenyrityksiään tasapuolisesti lain valmistelussa; se on vienyt 2006 lain valmistelijoille Nokian toivomuksen, että sähköisen viestinnän tietosuojalain muutoksen valmistelussa otettaisiin huomioon yrityssalaisuudet tietojärjestelmien väärinkäyttömielessä.


title: Lex Nokia

text: Nokia teki huhtikuussa 2005 rikosilmoituksen, koska epäili, että liikesalaisuuksia oli vuodettu sähköpostitse Huawei-yhtiölle. Nokia tutki asian selvittämiseksi palvelimen tunnistetietoja, joista se havaitsi, että yhdeltä tietokoneelta oli otettu Huaweihin yhteyttä 69 kertaa. Tietosuojavaltuutetulta pyydettiin lausuntoa, onko mahdollista selvittää tuotekehitysdokumentteja sisältävän palvelimen lokitietoja ja luovuttaa ne poliisille. Tietosuojavaltuutettu antoi lausunnon, jonka mukaan palvelimen lokitietojen tarkastaminen on laillista.


title: Lex Nokia

text: Useiden Helsingin Sanomien haastattelemien oikeusoppineiden mielestä Nokia rikkoi sähköisen viestinnän tietosuojalakia. Toimittaja Petri Sajari arvelee, että Nokia alkoi ajaa lain muuttamista, niin että tunnistamistietojen tutkiminen olisi laillista. Lehden haastattelemien lainmuutosta valmistelleiden virkamiesten ja poliitikkojen mukaan Nokia painosti lainsäädäntöprosessissa olleita erittäin voimakkaasti. Nokia uhkasi poistua Suomesta, niin että 16 000 työpaikkaa menetettäisiin. Nokian viestintäjohtaja Arja Suominen kiisti Nokian uhkailleen mitenkään ja sanoi HS:n artikkelissa olleen paljon virheitä ja väärinymmärryksiä.


title: Lex Nokia

text: Vuosina 2000 ja 2001 Nokian turvallisuusosasto keräsi 3 880 sähköpostiviestin lokitiedot, jotka luovutti poliisille osana rikostutkintapyyntöä. Tietojen keräyksessä yhtiö syyllistyi mahdollisesti viestintäsalaisuuden loukkaukseen, joka ei asiaa tutkineen poliisin mukaan ollut törkeä, joten tapaus oli 2005 jo vanhentunut.


title: Lex Nokia

text: Keväällä 2007 Nokia yritti paljastaa epäillyn rikoksen tunnistamistietojen avulla. Yksi työntekijä Salossa oli arvostellut johtoa, koska koko henkilökunnalle luvattuja bonuksia ei maksettukaan. Hän lähetti viestejään tuhansille nokialaisille kaikkialla maailmassa. Nokia teki rikosilmoituksen tietoliikenteen häirinnästä. Syyttäjä Antti Pihlajamäen mielestä työntekijän asettamiseksi syytteeseen ei ollut riittävää näyttöä. Tämän arvioitiin vauhdittaneen Nokian halua lobata lain valmistelua.


title: Lex Nokia

text: Liikenne- ja viestintäministeriön (LVM) vuonna 2006 asettaman työryhmän keskuudessa on erään ryhmän jäsenen (Anna-Riitta Wallin, jäljempänä mainitun Markku Wallinin vaimo, Talouselämä 20.2.2009) mukaan ollut yleinen käsitys, että Nokia on uhannut lähteä Suomesta. Tämä viesti ei hänen mukaansa tullut suoraan Nokialta vaan ”viestinviejän kautta”. Alivaltiosihteeri Markku Wallin, entisen työministeriön kansliapäällikkö, sanoo EK:n perustelleen työministeriölle lainvalmistelun alkuvaiheissa sen tarvetta ja kiirettä ”sillä, että Nokia lähtee Suomesta, jollei lakia saada aikaiseksi”. Wallin halusi, että lakia valmisteltaisiin työministeriössä, mutta EK vaati valmistelua LVM:ssä. ; Markku Wallin ei osallistunut lain valmisteluun.


title: Lex Nokia

text: Toimittaja Petri Sajari kirjoitti lehden haastatelleen kymmeniä valmistelussa mukana olleita. Vuonna 2006 perustetussa työryhmässä oli 11 ihmistä, joista kahdeksan on "Talouselämän" haastattelussa kieltänyt tulleensa painostetuksi (kahta lehti ei tavoittanut). Työryhmässä olleen Viestintäneuvos Juhapekka Ristolan mielestä ”Tämä uhkailukeskustelu on ihan absurdi”. Hän arvelee, että joku yksittäinen virkamies on voinut kokea normaalin keskustelun painostuksena. Työryhmässä ollut SAK:n lakimies Timo Koskinen sanoi: ”Toki meille valmisteluryhmässä olleille tuotiin yleisellä tasolla sellaista viestiä, että yritysmaailman tarpeet on otettava huomioon. Minusta se oli ihan normaalia keskustelua.”


title: Lex Nokia

text: Perustuslakivaliokunnan kuulemien oikeustieteen professorien mukaan laki heikentää tarpeettomasti perusoikeuksia ja antaa yhteisötilaajille poliisia suuremmat toimintavaltuudet. Huolimatta professorien lausunnoista, joiden mukaan laki olisi perustuslain kanssa ristiriidassa, perustuslakivaliokunta päätti marraskuussa 2008, että tietosuojalain muutokset eivät kosketa perustuslakia. Näin esityksen läpimenoon eduskunnassa riittää yksinkertainen enemmistö. Julkisoikeuden professori Teuvo Pohjolainen on huomauttanut, että on oikein, ettei perustuslakivaliokunta automaattisesti noudata asiantuntijoiden lausuntoja, koska muutenhan valta olisi asiantuntijoilla eikä valiokunnalla. Suvi Lindénin mukaan oikeusoppineet eivät olleet yksimielisesti mitään tiettyä lakiesityksen kohtaa vastaan. Oikeusoppineiden lisäksi lakia vastustaa jyrkästi myös kansalaisten sähköisiä oikeuksia puolustava Electronic Frontier Finland (EFFI).


title: Lex Nokia

text: Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen sanoi, että ”Nokia selätti Suomen perustuslain. Talouselämän vaikutusvalta ja mahti sanelivat tämän lakiesityksen. Kansalaisten perusoikeudet jäivät toiseksi.” Jukka Kemppinen ihmetteli tapaa, jolla perustuslakivaliokunta ohitti asiantuntijanäkemykset ja perustuslain säätämisjärjestyksen. Vaasan yliopiston oikeustieteen professori Asko Lehtonen piti Lex Nokiaa osoituksena siitä, että ”loukkaamattomien perusoikeuksien kunnioittamisessa Suomi ei ole täysimittainen oikeusvaltio”. Myös oikeuskansleri Jaakko Jonkka arvosteli lakiesitystä ja muistutti, että perusoikeuksien rajoittamisessa on oltava tarkkana.


title: Lex Nokia

text: Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Kimmo Sasi on huomauttanut, että Lex Nokia vahvistaa monia perusoikeuksia. Esimerkiksi jos tietoverkko ei toimi väärinkäytön vuoksi, verkon käyttäjien oikeus ilmaista mielipiteitään verkon kautta heikkenee. Jos ulkopuolinen pääsee käsiksi tietojärjestelmässä oleviin arvokkaisiin tiedostoihin, loukataan omaisuuden suojaa. Jos joku pystyy lähettämään toisen henkilön nimissä viestejä, voi tapahtua kunnianloukkaus. Sasin mukaan Lex Nokia ehkäisee tällaisia tapauksia vahvistamalla tietoturvaa.


title: Lex Nokia

text: Helmikuussa 2009 viestintäministeri Suvi Lindén havainnollisti jo olemassa olevan lainsäädännön antamia valtuuksia sanoen, että yritykset voivat tarvittaessa pakottaa työntekijänsä henkilötarkastukseen. Toimihenkilöunionin puheenjohtaja Antti Rinteen mukaan virheellinen väite ”[o]soittaa Lindéniltä suurta asiantuntemattomuutta työelämästä”. Lindén kertoi myöhemmin, ettei tarkoittanut asiaa kirjaimellisesti: ”Kuvailin, väritin, kärjistin, yritin olla huumoripitoinen.”


title: Lex Nokia

text: Tammikuun lopussa 2009 lakia vastustamaan syntyi kansalaisverkosto, joka osti MTV3-kanavalta mainosaikaa Lex Nokiaa vastustaville tv-mainoksille.


title: Lex Nokia

text: On todisteita siitä, että sähköpostien urkinnalla ei pystytä hankkimaan näyttöä rikosepäilyjen tueksi. Oikeustieteen professori Asko Lehtosen mukaan tunnistetiedoilla ei ole rikosoikeudellista näyttöarvoa, joten niiden urkinta ei sikäli hyödytä.


title: Lex Nokia

text: Oikeusoppineet epäilevät, että yrityksen sähköpostin tunnistamistietojen tarkkailulla ei kyetä estämään yrityssalaisuuksien vuotamista. Salaisuuksia voi vuotaa muilla tavoilla, joissa kiinnijäämisriski on huomattavasti pienempi.


title: Lex Nokia

text: Hämeenlinnan kaupunki teki ensimmäisenä lain mukaisen ennakkoilmoituksen tietosuojavaltuutetulle alkuvuodesta 2013. Se ei ole kuitenkaan käyttänyt lain myöntämiä valtuuksia hyväkseen. Joulukuussa 2010 kerrottiin neljän nimettömään kyselyyn vastanneen yrityksen ottaneen käyttöön tunnistamistietojen tarkkailun vaikka ne eivät olleet tehneet lain vaatimaa ilmoitusta.


title: Valkokaulusbulbuli

text: Valkokaulusbulbuli ("Spizixos semitorques") on Kiinassa, Taiwanissa ja Vietnamissa tavattava bulbuleihin kuuluva varpuslintu.


title: Valkokaulusbulbuli

text: Kooltaan valkokaulusbulbuli on bulbuliksi keskikokoinen, noin 20 cm pitkä. Lajin selkä, vatsa, siivet ja pyrstö ovat väriltään oliivinvihreät. Pyrstön kärki on hieman muuta ruumista tummempi. Pää on musta ja poskissa on muutamia valkeita höyheniä. Lajille tyypillinen on sen valkea kaulus.


title: Valkokaulusbulbuli

text: Valkokaulusbulbulit elävät metsissä, joissa on usein myös paljon suurikokoisia pensaita. Toisinaan lajia nähdään myös avoimemmassa maastossa muun muassa istumassa sähkötolpilla. Pääosin laji elää 200–2 500 metrin korkeudessa. Kuten muidenkin bulbuleiden, myös valkokaulusbulbulin ravinto koostuu pääasiassa hedelmistä.


title: A Coruñan lentoasema

text: A Coruñan lentoasema (IATA: LCG, ICAO: LECO) on lentokenttä Espanjan A Coruñan lähellä. Se on Culleredossa, noin kahdeksan kilometrin päässä A Coruñan keskustasta. 1 266 795 matkustajaa kulki lentokentän kautta vuonna 2007.


title: A Coruñan lentoasema

text: A Coruñan lentoasemaa on kutsuttu myös nimellä Alvedro. A Coruñasta lähtee lentoja Barcelonaan, Bilbaoon, Lissaboniin, Lontooseen, Madridiin, Sevillaan ja Zaragozaan.


title: Circus

text: Circus (lat. ’piiri, kehä’) tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Punaleukalurikki

text: Punaleukalurikki ("Charmosyna rubrigularis") on melanesialainen kaijalaji.


title: Punaleukalurikki

text: Punaleukalurikin pituus on noin 17 cm ja paino 33–40 g. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihreä. Leuka ja pyrstön alapeitinhöyhenet ovat punaiset, pitkähkön pyrstön sulkien kärjet keltaiset ja siipien alapinnalla on leveä keltainen raita. Nokka on oranssinpunainen, iiris oranssi ja koivet oranssinkeltaiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoren linnun leuassa on vain vähän punaista tai se puuttuu kokonaan.


title: Punaleukalurikki

text: Punaleukalurikki elää Papua-Uusi-Guinean itäosassa Bismarckinsaariston suurimmilla saarilla Uusi-Britannia ja Uusi-Irlanti sekä Karkarsaarella. Lajin elinympäristön ala on 20 000–50 000 neliökilometriä. Populaation koko on arviolta alle 10 000 yksilöä.


title: Punaleukalurikki

text: Punaleukalurikit esiintyvät vuoristometsissä tavallisesti yli puolen kilometrin korkeudessa. Yleensä ne liikkuvat puiden latvustoissa pieninä noin kymmenen yksilön parvina.


title: Punaleukalurikki

text: Punaleukalurikit syövät ainakin siitepölyä ja mettä sekä mahdollisesti hedelmiä.


title: Suvi Teräsniska

text: Suvi Pirjo Sofia Teräsniska (s. 10. huhtikuuta 1989 Kolari) on oululainen iskelmälaulaja. Teräsniskan tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Hento kuiskaus”, ”Jos menet pois” sekä ”Täydellinen elämä”. Hän on julkaissut kahdeksan albumia, joista kaksi on joulualbumeja. Kaikki albumit, viimeisintä "Sinä olet kaunis" -albumia lukuun ottamatta, ovat myyneet vähintään kultaa. Teräsniskan esittämiä kappaleita ovat kirjoittaneet muun muassa Jussi Rasinkangas, Toni Nygård, Petri Somer, Lasse Wikman, Jonne Aaron ja Saija Aartela.


title: Suvi Teräsniska

text: Marraskuuhun 2013 mennessä hänen albumejaan oli myyty yli 250 000 kappaletta.


title: Suvi Teräsniska

text: Suvi Teräsniska syntyi Rovaniemellä, mutta virallinen synnyinkunta on Kolari. Hän muutti seitsenvuotiaana Ouluun. Hän lauloi nuorempana Musarit-kuorossa. Syksyllä 2005 säveltäjä Jussi Rasinkangas otti Teräsniskaan yhteyttä ja pyysi häntä laulamaan demolle. Kappaletta levitettiin eri levy-yhtiöihin, ja Helsinki Music Company ilmoitti ollevansa kiinnostunut sekä Teräsniskasta että kappaleesta. Loppusyksystä levy-yhtiö ilmoitti olevansa valmiina julkaisemaan esikoissinglen.


title: Suvi Teräsniska

text: Teräsniska otti vuonna 2006 yhteyttä Yö-yhtyeen Olli Lindholmiin ja kertoi haluavansa yhtyeeseen taustalaulajaksi. Lindholm vastasi myöntävästi, ja Teräsniska pääsi laulamaan taustoja yhtyeen keikoille.


title: Suvi Teräsniska

text: Teräsniskan ensimmäinen single ”Sanoja vaan” julkaistiin vuoden 2007 kesäkuussa, ja vielä samana vuonna julkaistiin singlet ”Valkoinen valhe” lokakuussa ja ”Hei mummo” joulukuussa.


title: Suvi Teräsniska

text: Esikoislevy "Särkyneiden sydänten tie" julkaistiin vuonna 2008. Albumi pysyi Suomen virallisella albumilistalla 24 viikkoa ja sen parhaaksi sijoitukseksi jäi 11:s. Albumi myi vuonna 2010 platinaa. Singlenä julkaistu kappale ”Hento kuiskaus” nousi suureen menestykseen ja se sijoittui 18 viikon ajan latauslistalle vuosina 2008–2009 sekä kahdeksi viikoksi singlelistalle keväällä 2009.


title: Suvi Teräsniska

text: Keväällä 2009 hän kirjoitti Madetojan musiikkilukiosta ylioppilaaksi ja muutti samoihin aikoihin Tampereelle. Samana keväänä hänet valittiin myös vuoden oululaiseksi. Lisäksi hän voitti radiokanava Iskelmän Vuoden iskelmätulokas -äänestyksen.


title: Suvi Teräsniska

text: Loppuvuonna 2009 julkaistiin Teräsniskan toinen albumi, joululevy "Tulkoon joulu". Albumi nousi neljännellä listaviikollaan albumilistan kolmanneksi (50/2009). Vuonna 2012 "Tulkoon joulu" ylitti myynnissä tuplaplatinarajan.


title: Suvi Teräsniska

text: Syksyllä 2010 julkaistiin Teräsniskan kolmas albumi "Rakkaus päällemme sataa". Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan albumilistan toiseksi ja vietti listalla kaiken kaikkiaan 48 viikkoa. Albumi myi vuonna 2011 tuplaplatinaa. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistusta kappaleesta ”Jos menet pois” on tullut yksi Teräsniskan tunnetuimmista kappaleista. Sen ovat tehneet Jonne Aaron, Leri Leskinen sekä Samuli Laiho.


title: Suvi Teräsniska

text: Vuonna 2010 Teräsniska muutti takaisin Ouluun. Saman vuoden syksyllä hän johti Nelosen "Kuorosota"-ohjelmassa Oulun kuoroa. Kuoro voitti ohjelman finaalissa Pete Parkkosen johtaman Pihtiputaan kuoron. Voiton myötä kilpailun voittosumma 40 000 euroa lahjoitettiin Oulun kuoron hyväntekeväisyyskohteeseen eli Oulun yliopistollisen sairaalan lasten syöpäosastolle.


title: Suvi Teräsniska

text: Helmikuussa 2011 Suvi Teräsniska voitti "Rakkaus päällemme sataa" -albuminsa myötä Iskelmä Gaalassa vuoden naisartisti-, vuoden albumi- ja vuoden viihdyttäjä -palkinnot.


title: Suvi Teräsniska

text: Lokakuussa 2011 Teräsniska julkaisi neljännen albuminsa "Pahalta piilossa". Albumi nousi albumilistan kolmanneksi ja samalla sijalla se pysyi ensimmäiset neljä viikkoa. Albumi myi vielä saman vuoden aikana platinaa. Albumin nimikappale ”Pahalta piilossa” palkittiin vuoden iskelmänä vuoden 2012 Iskelmä Gaalassa.


title: Suvi Teräsniska

text: Helmikuussa 2013 Teräsniska julkaisi tribuutin Yö-yhtyeelle "Hän tanssi kanssa enkeleiden" -albumin muodossa. Saman vuoden syksyllä Teräsniska julkaisi myös uusia kappaleita sisältäneen albumin "Pohjantuuli". Albumilta julkaistulla ”Täydellinen elämä” -singlellä hän voitti lokakuussa 2013 järjestetyn Syksyn sävel -kilpailun. Marraskuussa 2013 hän sai puolestaan Kullervo Linna -palkinnon.


title: Suvi Teräsniska

text: Molemmat vuonna 2013 julkaistuista albumeista nousivat albumilistan kärkeen ja myivät platinaa. Hän oli kahdeksas suomalainen artisti, joka on saman vuoden aikana noussut kahdella levyllä albumilistan ensimmäiseksi.


title: Suvi Teräsniska

text: Marraskuussa 2014 Teräsniska julkaisi toisen joululevynsä "Joulun henki", joka nousi kahdeksaksi viikoksi albumilistalle. Albumi oli vuoden 2014 seitsemänneksi myydyin albumi Suomessa 14 143 kappaleen myynnillään.


title: Suvi Teräsniska

text: Albumin myötä järjestetyn konserttikiertueen jälkeen Teräsniska jäi pitkälle keikkatauolle, sillä hän sai esikoislapsensa keväällä 2015. Hän teki kuitenkin poikkeuksen keikkataukoon esiintymällä Oulun Kärppien Suomen mestaruuden kunniaksi järjestetyssä kansanjuhlassa.


title: Suvi Teräsniska

text: Syksyllä 2015 Teräsniskalta julkaistiin kokoelma "Täydellinen elämä – Suurimmat hitit", joka sisältää muun muassa uuden kappaleen ”Uusi aamunkoi”, jonka Juha Tapio sävelsi ja sanoitti Teräsniskan häihin.


title: Suvi Teräsniska

text: Toukokuussa 2016 julkistettiin, että Suvi Teräsniska on yksi "Vain elämää" -televisiosarjan viidennen tuotantokauden artisteista.


title: Suvi Teräsniska

text: Elokuussa 2016 Teräsniska voitti Iskelmä-Finlandian, arvoltaan 10 000 euroa.


title: Suvi Teräsniska

text: Hän julkaisi syyskuussa 2016 julkaistavan kahdeksannen studioalbuminsa, "Sinä olet kaunis", ensimmäisen singlen ”Elämäni miehiä” 10. elokuuta 2016. Hän jää syksyllä syntyvän toisen lapsensa myötä tauolle ja palaa keikoille vuonna 2017.


title: Suvi Teräsniska

text: Teräsniska on yksi Suomen X Factorin neljästä tuomarista yhdessä Michael Monroen, Saara Aallon ja Mikael Gabrielin kanssa.


title: Suvi Teräsniska

text: Suvi Teräsniska kihlautui silloisen avopuolisonsa Simo Aallon kanssa vuonna 2012. Aalto on toiminut Teräsniskan yhtyeen ääni- ja valomiehenä. Pari avioitui Kolarin vanhassa kirkossa elokuussa 2014. Heidän esikoispoikansa syntyi 5. maaliskuuta 2015 ja toinen poika lokakuussa 2016. Teräsniska ilmoitti lokakuussa 2018 odottavansa kolmatta lastaan. Raskaus oli tuolloin jo puolivälissä.


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text: Tämä on luettelo maailman korkeimmista vuorista. Listalla on yli sata vuorta, jotka kaikki sijaitsevat Aasiassa. Luetteloon on hyväksytty vain vuoret, jotka objektiivisesti mitaten voidaan luokitella itsenäisiksi vuoriksi eikä sivuhuipuiksi.


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text: Aina ei ole selvää, mikä on itsenäinen vuori ja mikä sivuhuippu. Suosittu ja intuitiivinen menetelmä vuorten ja sivuhuippujen erottamiseksi on mitata korkeusero huipulta korkeimpaan solaan, joka erottaa sen vielä korkeammasta huipusta eli topografinen prominenssi. Korkeampaa huippua kutsutaan tällöin prominentiksi. Yleinen määritelmä vuorelle on huippu, jonka prominenssi on vähintään 300 metriä. Vaihtoehtoisesti käytetään prominenssin ja absoluuttisen korkeuden suhdetta (rajana yleensä 7 - 8 %), koska 300 metrin raja on vähäinen korkeimmille huipuille ja toisaalta liian suuri esim. Suomen tuntureille. Alla olevassa taulukossa on käytetty prominenssirajana 500 metriä, mikä vastaa kyseisissä korkeuksissa noin seitsemää prosenttia. Haittana prominenssipohjaisessa listassa on se, että jotkin hyvin tunnetut vuoret, kuten Eiger ja Nuptse saattavat pudota pois, koska niitä yhdistää korkeampaan huippuun suhteellisen korkea sola. Muutamia sellaisia huippuja, joiden prominenssi on lähes riittävä, on sisällytetty listaan ilman järjestysnumeroa.


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text: On erittäin epätodennäköistä, että kaikki luetellut korkeudet olisivat edes metrin tarkkuudella oikein. Merenpinnan taso on usein hankala määritellä, kun vuori sijaitsee kaukana merestä. Eri lähteet poikkeavat toisistaan useilla metreillä ja annetut korkeudet saattavat poiketa muualla Wikipediassa esiintyvästä tiedosta. Äärimmäisenä esimerkkinä Ulugh Muztagh mainitaan usein 7 723 - 7 754 metriä korkeaksi, mutta on ilmeisesti vain 6 973 - 6 987 metriä. Monilla Karakorumin vuorilla korkeustiedot eri kartoissa saattavat poiketa yli 100 metrillä. Jopa korkein kaikista, Mount Everest, vaihtelee tuoreissakin mittauksissa välillä 8 844 - 8 850 metriä.


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text: Vaikka jotkin maailmankolkat erityisesti vuoristoisilla alueilla ovat yhä puuttellisesti kartoitettuja, on epätodennäköistä että yksikään tähän listaan mahtuva vuori olisi jäänyt huomaamatta, koska luoksepääsemättömätkin seudut on kartoitettu satelliittimittauksin. Silti korkeudet ja/tai prominenssit voivat tarkentua, joten listan järjestys voi muuttua ja jopa ”uusia” vuoria voi ilmestyä listalle. Varmuuden vuoksi lista on laajennettu kaikkiin yli 7 200 metriä korkeisiin huippuihin.


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text: Korkein vuori ei välttämättä ole suhteellisesti korkein, kun huomioidaan korkeusero vuoren ja sitä ympäröivän tasangon välillä. Ei ole olemassa tarkkaa määritelmää ympäröivälle tasangolle, mutta Mount McKinley, Kilimanjaro ja Nanga Parbat ovat mahdollisia ehdokkaita suhteellisesti korkeimmaksi. Monien saarella sijaitsevien vuorten tasanko on merenpinnan alapuolella, ja jos tämä hyväksytään mitaksi, suhteellisesti korkein vuori on kiistatta Mauna Kea, joka kohoaa 10 200 metriä Tyynenmeren pohjan yläpuolelle.


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text: Useimmat luettelon vuoret sijaitsevat Himalajan ja Karakorumin vuoristoissa. Kaikki maailman yli 7 000 metriä korkeat vuoret sijaitsevat Keski-Aasiassa, suorakulmiossa jota rajaavat Noshaq (7 492 m) Afganistanin ja Pakistanin rajalla lännessä, Peak Jengish Chokusu (Tomur Feng) (7 439 m) Kirgisian ja Sinkiangin rajalla pohjoisessa, Gongga Shan (Minya Konka) (7 556 m) Sichuanissa idässä ja Kabru (7 412 m) Sikkimin ja Nepalin rajalla etelässä.


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text: Seuraavassa on luokiteltu ylläolevat tiedot. Kaksi vasemmanpuoleista numeroa rivillä ovat vuoren korkeuden kaksi ensimmäistä numeroa ja jokainen numero oikealle edustaa vuoren korkeuden kolmatta numeroa. Oikeanpuoleiset numerot on linkitetty vuoren artikkeliin. Esimerkiksi voidaan havaita, että vain yhden vuoren (Mount Everestin) korkeus on 884x metriä. Samaten voidaan nähdä, että on olemassa vain viisi yli 8 200 metriä korkeaa vuorta.


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text:
88 | 4
87 |
86 | 1
85 | 8 1
84 | 8
83 |
82 |
81 | 8 6 6 2
80 | 9 8 5 3 2
79 | 5 4 3 3
78 | 9 8 7 6 2 2 1 0


title: Luettelo maailman korkeimmista vuorista

text:
77 | 9 9 8 8 5 5 4 1 0 0
76 |
9 7 6 6 4 1 1
75 | 7 7 5 5 4 4 4 3 3 1 1
74 | 9 9 9 9 7 6 6 6 5 5 3 2 2 2 1 1 1 0 0 0
73 | 8 8 8 8 8 6 6 5 5 5 4 2 1 1 1 0
72 | 9 9 9 8 8 8 8 7 7 6 6 5 4 4 4 3 2 2 1 1 0 0 0 0 0 0 0


title: Punaotsalurikki

text: Punaotsalurikki ("Charmosyna rubronotata") on Papua-Uudella-Guinealla elävä kaijalaji.


title: Punaotsalurikki

text: Punaotsalurikin pituus on noin 17 cm ja paino 30–35 g. Koiraan höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihreä. Otsa, pyrstön ja siiven alapeitinhöyhenet sekä rinnan sivulla oleva laikku ovat punaiset, pitkähkön pyrstön sulkien kärjet keltaiset ja siipien alapinnalla on keltainen raita. Korvan peitinhöyhenet ovat säihkyvän siniset. Nokka on punainen, iiris oranssi ja koivet punaiset. Naaraalla punaiset osat ovat vihreitä ja korvan peitinhöyhenet ovat säihkyvän vihreät. Nuori yksilö muistuttaa puvultaan enemmän naarasta ja sen iiris on ruskea.


title: Punaotsalurikki

text: Punaotsalurikki elää Papua-Uusi-Guinean länsipäässä sekä Salawatin ja Biakin saarilla. Lajin elinympäristön ala on 50 000–100 000 neliökilometriä. Populaation koko on arviolta yli 100 000 yksilöä. Laji on lemmikkinä melko harvinainen.


title: Punaotsalurikki

text: Punaotsalurikit esiintyvät alavien maiden metsissä alle 850 metrin korkeudella. Yleensä ne liikkuvat puiden latvustoissa pieninä noin kymmenen yksilön parvina, usein muiden lurikkien tai mesikoiden seurassa.


title: Punaotsalurikki

text: Pesinnästä tunnetaan havaintoja vankeudessa elävistä linnuista. Pesä on puunkolossa. Munia on yleensä kaksi, kooltaan 17*13,5 mm. Haudonta kestää noin 23 päivää ja pesäpoikasaika on noin seitsemän viikkoa.


title: Punaotsalurikki

text: Punaotsalurikit syövät siitepölyä, kukkia, mettä ja hedelmiä.


title: Bird Walk

text: Bird Walk on rap-artisti Soulja Boyn ensimmäinen single hänen toiselta studioalbumiltaan ISouljaBoyTellEmiltä. Single julkaistiin 28. lokakuuta 2008.


title: Soulja Girl

text: Soulja Girl on rap-artisti Soulja Boyn toinen single hänen toiselta studioalbumiltaan Souljaboytellem.comilta. Singlellä vierailee I-15. Single julkaistiin 1. lokakuuta 2007.


title: Tompseli

text: Tompseli on suoalue Itäkosken kylän lähettyvillä Kemijoen itäpuolella, Keminmaassa, Lapin läänissä. Suota on ojitettu. Pohjoisessa suo rajautuu Poropalo-nimiseen kohoumaan ja etelässä Sammalkumpu- ja Erkinkumpu-nimisiin kohoumiin.


title: Yahhh!

text: Yahhh! on Soulja Boyn kolmas single hänen ensimmäiseltä studioalbumiltaan Souljaboytellem.comilta. Singlellä vierailee Soulja Boyn paras kaveri "Arab". Single julkaistiin 31. joulukuuta 2007 ja siitä on julkaistu myös musiikkivideo.


title: Sunny von Bülow

text:
Martha Sharp Crawford von Bülow (1. syyskuuta 1932 – 6. joulukuuta 2008) oli yhdysvaltalainen perijätär ja seurapiirihenkilö.
Hän oli vuosina 1957–1965 naimisissa prinssi Alfred von Auerspergin kanssa, jonka kanssa hänellä oli kaksi lasta, Annie-Laurie (s. 1958) ja Alexander Georg (s. 1959). Vuodesta 1966 hän oli naimisissa Claus von Bülowin (s. 11. elokuuta 1926) kanssa ja he saivat yhden lapsen, Cosima von Bülown (s. 1967).


title: Sunny von Bülow

text: Vuonna 1980 von Bülow vaipui koomaan ja kuoli 28 vuotta sen jälkeen 76-vuotiaana 6. joulukuuta vuonna 2008.


title: Let Me Get Em

text: Let Me Get Em (tai Let Me Get Em (Shootout)) on rap -artisti Soulja Boyn neljäs single hänen ensimmäiseltä studioalbumiltaan souljaboytellem.comilta. Single julkaistiin 2. helmikuuta 2008. Kappaleen alussa tulee Parental Advisory varoitus puhe, jossa sanotaan, että: ""Shootout on vain pelkkä tanssi, se ei siis ole oikeata ammuskelua".", sillä kappaleessa kuuluu aseella ammuskelua. Varoitus puheen takia kyseinen albumi "souljaboytellem.com" ei sisällä Parental Advisory merkkiä.


title: Scouting for Girls

text: Scouting for Girls on vuonna 2005 perustettu englantilainen popyhtye, jonka esikoisalbumi "Scouting for Girls" julkaistiin vuonna 2007.


title: Havaijilaiset

text: Havaijilaiset ovat Havaiji-saarten polynesialaisia alkuperäisasukkaita. Heidän esi-isänsä tulivat saarille Tahitista ja Marquesassaarilta ehkä jo 400 eaa. USA:n väestöviraston mukaan Yhdysvalloissa oli 401 162 henkilöä, joilla oli havaijilaiset juuret ja 140 652 henkilöä, joilla oli vain havaijilainen alkuperä. Suurin osa havaijilaisista asuu Havaijilla ja Kaliforniassa. 2/3 asuu Havaijilla ja loput muualla Yhdysvalloissa. Havaijilaiset puhuvat useimmiten englantia, mutta jotkut osaavat edelleen havaijia.


title: Donk

text: Donk voi tarkoittaa seuraavia:


title: Bosnia ja Hertsegovinan jääkiekkomaajoukkue

text: Bosnia-Hertsegovinan jääkiekkomaajoukkue edustaa Bosnia-Hertsegovinaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja turnauksissa. Bosnia on osallistunut alimman tason eli 3.divisioonan MM-turnaukseen kahdesti, vuosina 2015 ja 2016. Vuoden 2017 turnaukseen joukkue oli ilmoitettu, mutta ei lopulta kuitenkaan osallistunut joten se tuomittiin hävinneeksi kaikki ottelunsa luvuin 0-5.


text: 2008: 3. divisioonan karsinnat 47.


text: 2015: 3. divisioona 47.


text: 2016: 3. divisioona 45.


text: 2017: 3. divisioona DNS


title: Punakylkilurikki

text: Punakylkilurikki ("Charmosyna placentis") on Papua-Uudessa-Guineassa elävä kaijalaji.


title: Punakylkilurikki

text: Punakylkilurikin pituus on noin 17 cm ja paino 38–48 g. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihreä. Poski, pyrstön alapeitinhöyhenet ja rinnan sivulla oleva laikku ovat punaiset, pitkähkön pyrstön sulkien kärjet keltaiset ja siipien alapinnalla on keltainen raita. Korvan peitinhöyhenet ovat säihkyvän siniset. Nokka on punainen, iiris oranssi ja koivet punaiset. Naaraalla punaiset osat ovat vihreitä ja korvan peitinhöyhenet ovat säihkyvän kellanvihreät. Nuori yksilö muistuttaa puvultaan enemmän naarasta ja sen iiris on keltainen tai ruskea. Lento on nopeaa ja suoraviivaista.


title: Punakylkilurikki

text: Punakylkilurikki elää Papua-Uudessa-Guineassa, lukuun ottamatta saaren keskiosan vuoristoa, sekä ympäröivillä saarilla. Lajin elinympäristön ala on 50 000–100 000 neliökilometriä. Populaation koko on arviolta yli 500 000 yksilöä. Lajista tunnetaan viisi alalajia. Punakylkilurikki on lemmikkinä harvinainen.


title: Punakylkilurikki

text: Punakylkilurikit esiintyvät alavien maiden metsissä ja savanneilla sekä puutarhoissa ja kookospalmuistutuksilla. Yleensä ne liikkuvat puiden latvustoissa pareittain tai pieninä noin kymmenen yksilön parvina.


title: Punakylkilurikki

text: Pesinnästä tunnetaan havaintoja lähinnä vain vankeudessa elävistä linnuista. Pesä voi olla puunkolossa, vanhassa variksenpesässä tai pari voi kovertaa kolon vanhaan termiittikekoon. Munia on yleensä kaksi, kooltaan 19×17,3 mm. Haudonta kestää noin 23 päivää ja pesäpoikasaika on noin seitsemän viikkoa.


title: Punakylkilurikki

text: Punakylkilurikit syövät siitepölyä, kukkia, mettä, pehmeitä hedelmiä ja siemeniä. Persoja ne ovat erään korallipuun ("Erythtina indica") kukinnoille.


title: Kreikan jääkiekkomaajoukkue

text: Kreikan jääkiekkomaajoukkue on Kreikan edustusjoukkue kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja turnauksissa.


title: Kreikan jääkiekkomaajoukkue

text: Kreikan maajoukkue teki kansainvälisen ensiesiintymisensä C-sarjan MM-kilpailuissa Etelä-Afrikassa. Kreikka voitti 21. maaliskuuta 1992 käydyn debyyttiottelunsa Turkkia vastaan 15–3 Johannesburgissa.


title: Kreikan jääkiekkomaajoukkue

text: Edellisen kerran joukkue on ottanut osaa maailmanmestaruuskilpailuihin kaudella 2012–2013, jolloin se sijoittui 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailuissa viidenneksi. Turnauksessa otteli sen lisäksi viisi muuta maajoukkuetta, joista Kreikka voitti Yhdistyneiden arabiemiirikuntien joukkueen.


title: Mongolian jääkiekkomaajoukkue

text: Mongolian jääkiekkomaajoukkue edustaa Mongoliaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja turnauksissa. Joukkue pelaa IIHF:n III-divisioonaa ja on Jääkiekon maailmanrankingin sijalla 50.


title: Mongolian jääkiekkomaajoukkue

text: Mongolia osallistui ensimmäistä kertaa viralliseen IIHF:n turnaukseen vuonna 2000, jolloin se pelasi alle 18-vuotiaiden Aasian ja Oseanian mestaruudesta 2.divisioonassa Bangkokissa. Mongolia osallistui ensimmäisen kerran 3.divisioonan MM-kilpailuihin Irlannin Dundalkissa vuonna 2007.


title: Turkin jääkiekkomaajoukkue

text: Turkin jääkiekkomaajoukkue edustaa Turkkia kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja turnauksissa. Joukkue toimii Türkiye Buz Hokeyi Federasyonuin alaisudessa ja pelaa IIHF.n II-divisioonan B-lohkossa.


title: Turkin jääkiekkomaajoukkue

text: Turkin maajoukkue debytoi vuoden 1992 C-sarjan MM-kilpailuissa, joissa se koki sarjan murskatappioita


title: Prosymidoni

text: Prosymidoni on fungisidi. Aineesta käytetään myös nimeä prokymidoni.


title: Prosymidoni

text: Prosymidonia ei tulisi käyttää kiinankaaliviljelmillä, koska se aiheuttaa mustia pisteitä kaalinlehtiin.


title: Uuden-Seelannin jääkiekkomaajoukkue

text: Uuden-Seelannin jääkiekkomaajoukkue edustaa Uutta-Seelantia kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja turnauksissa. Joukkue pelaa IIHF:n II-divisioonaa ja on jääkiekon maailmanrankingin sijalla 37. Vuonna 1987 Uusi-Seelanti hävisi Australialle jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen historian suurimmalla maalierolla luvuin 58–0.


title: Dario Cologna

text: Dario Cologna (s. 11. maaliskuuta 1986) on sveitsiläinen maastohiihtäjä, olympiavoittaja, maailmanmestari ja maailmancupin voittaja. Hän asuu Sveitsin Val Müstairissa ja edustaa seuratasolla SC Val Müstairia. Hänellä on myös Italian kansalaisuus.


title: Dario Cologna

text: Colognan veli Gianluca Cologna on myös maastohiihtäjä.


title: Dario Cologna

text: Cologna saavutti junioreiden MM-kilpailuissa pronssia 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Kranj'ssa 2006. Hän voitti alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuden yhdistelmäkilpailussa ja 15 kilometrillä Tarvisiossa 2007 sekä 30 kilometrillä Malles'ssa 2008. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Liberecin MM-kilpailuissa 2009, hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen kilpailussa kuudenneksi ja vapaan sprintissä neljänneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 Cologna voitti kultaa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Hänestä tuli ensimmäinen sveitsiläinen maastohiihdon olympiavoittaja. 50 kilometrillä hän oli kymmenes ja yhdistelmäkilpailussa kolmastoista.


title: Dario Cologna

text: Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli sprintissä yhdeksäs. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Cologna voitti yhdistelmäkilpailun ja oli 15 kilometrin vapaalla kahdeksas. Päätösmatkalla 50 kilometrillä Cologna saavutti hopeaa. Sotšin olympialaisissa 2014 hän voitti yhdistelmäkilpailun ja 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun. Falunin MM-kilpailuissa 2015 Cologna saavutti hopeaa yhdistelmäkilpailussa ja oli kuudes 50 kilometrin perinteisen kilpailussa. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa seitsemänneksi.


title: Dario Cologna

text: Cologna voitti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 kultaa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan väliaikalähtökilpailussa. Hän on ensimmäinen hiihtäjä kautta aikain, joka on voittanut 15 km hiihdon kolmissa peräkkäisissä olympiakisoissa (Vancouver 2010, Sotši 2014 ja Pyeongchang 2018). Pyeongchangin yhdistelmäkilpailussa hän oli kuudes ja 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa yhdeksäs.


title: Dario Cologna

text: Ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa Cologna hiihti Suomen Kuusamossa 26. marraskuuta 2006. Hän saavutti ensimmäisen palkintopallisijoituksensa 6. joulukuuta 2008 Ranskan La Clusazissa sijoittuen 30 kilometrin kilpailussa toiseksi. Cologna voitti Tour de Skin kaudella 2008–2009. Hän voitti kiertueella yhden osakilpailun, toisena päivänä käydyn takaa-ajokilpailun, johon lähti prologin jälkeiseltä kakkossijalta. Viimeiselle osuudelle hän lähti johtoasemassa, jonka säilytti maaliin saakka. Maailmancupkauden 2008–2009 finaalitapahtumassa Falunissa hän voitti 20 kilometrin yhdistelmäkilpailun. Hän lähti viimeisen päivän takaa-ajokilpailuun kärkipaikalla, jonka piti maaliin saakka. Samalla hän varmisti maailmancupin kokonaisvoiton. Normaalimatkojen cupissa hän oli toinen.


title: Dario Cologna

text: Cologna sijoittui maailmancupkaudella 2009–2010 kolmanneksi Tour de Skin kokonaiskilpailussa sekä Canmoren sprinttikilpailussa ja 15 kilometrillä. Maailmancupin finaalitapahtumassa Falunissa hän voitti prologin. Hän sijoittui neljänneksi sekä maailmancupin kokonaiskilpailussa että normaalimatkojen cupissa. Kaudella 2010–2011 hän voitti Tour de Skillä kokonaiskilpailun sekä Oberhofin ja Toblachin takaa-ajokilpailut. Maailmancupissa hän oli toinen Jällivaaran 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa sekä Kuusamon kolmen kilpailun avaustapahtumassa. Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä hän sijoittui kolmanneksi. Maaliskuussa Salpausselällä hän voitti yhdistelmäkilpailun. Maailmancupin finaalitapahtumassa Falunissa hän oli kolmas. Hän voitti sekä maailmancupin kokonaiskilpailun että normaalimatkojen cupin.


title: Dario Cologna

text: Kaudella 2011–2012 Cologna sijoittui toiseksi Kuusamon kolmen kilpailun avaustapahtumassa. Hän voitti Roglan vapaan hiihtotavan sprintin ja oli toinen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Hän voitti Tour de Skin kokonaiskilpailun ja lisäksi Toblachissa käydyn 35 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailun. Myöhemmin tammikuussa hän voitti Otepäässä perinteisen hiihtotavan sprintin ja 15 kilometrin kilpailut. Helmikuussa hän oli toinen Nové Měston 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa ja Szklarska Poręban 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Maaliskuussa hän voitti Lahden yhdistelmäkilpailun ja oli toinen Oslon 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Hän voitti maailmancupin finaalitapahtuman Falunissa sekä maailmancupin kokonaiskilpailun ja normaalimatkojen cupin.


title: Dario Cologna

text: Kaudella 2012–2013 Cologna sijoittui Tour de Skin kokonaiskilpailussa toiseksi. La Clusaz'ssa hän oli 15 kilometrin perinteisen yhteislähdössä kolmas. Sotšissa hän oli toinen vapaan hiihtotavan sprintissä ja voitti yhdistelmäkilpailun. Davosissa hän sijoittui toiseksi perinteisen sprintissä ja 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas ja normaalimatkojen cupissa toinen.


title: Dario Cologna

text: Cologna aloitti kauden 2013–2014 vasta helmikuussa toivuttuaan loukkaantumisesta. Hän sijoittui paluunsa jälkeen heti toiseksi Toblachin 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Kaudella 2014–2015 Cologna sijoittui kolmanneksi Davosin 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Tour de Skillä hän voitti prologin ja sijoittui kokonaiskilpailussa viidenneksi. Hän voitti Rybinskissä 15 kilometrin vapaan kilpailun ja sijoittui yhdistelmäkilpailussa toiseksi. Oslon 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa hän oli toinen. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi ja voitti normaalimatkojen cupin.


title: Dario Cologna

text: Cologna sijoittui kaudella 2016–2017 Tour de Skin kokonaiskilpailussa kolmanneksi ja maailmancupin yhteispisteissä seitsemänneksi. Tour de Skillä 2017–2018 hän voitti Lenzerheiden 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun ja 15 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailun. Hän voitti Tourin kokonaiskilpailun lähes puolentoista minuutin erolla ennen Martin Johnsrud Sundbyä. Hän voitti samalla kaudella kaksi vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailua: Seefeldin 15 kilometriä ja Oslon 50 kilometriä. Falunin finaalitapahtumassa hän oli kolmas. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi ja voitti normaalimatkojen cupin.


title: Dario Cologna

text: Tammikuussa 2008 Cologna voitti Sveitsin mestaruuskilpailuissa takaa-ajon. Vuonna 2010 hän voitti maansa sprinttimestaruuden. Seuraavana vuonna hän voitti sprintin, 15 kilometrin ja yhdistelmäkilpailun Sveitsin mestaruudet, vuonna 2012 sprinttimestaruuden. Vuosina 2013 ja 2014 hän voitti 15 kilometriä, ja vuonna 2014 myös takaa-ajon.


title: Valojohdin

text: Valojohdin eli valoputki on tavallisesti putkimainen rakennuselementti, joka johtaa auringonvaloa rakennuksen sisälle. Kattoikkunasta se poikkeaa siten, että valo ei vain paista sisälle, vaan putki johtaa valoa ja putken avulla valo voi kulkea esimerkiksi sisäkaton läpi. Valonjohtimilla voidaan vähentää sähkövalaistuksen tarvetta päiväsaikaan.


title: Val Müstair

text: Val Müstair on kunta Sveitsin itäosassa, Engiadina Bassa/Val Müstairin hallintoalueella Graubündenin kantonissa. Kunta sijaitsee Adigen sivujoen Romin () ja sen sivujokien laaksoissa. Kulku muualle Sveitsiin tapahtuu Ofenpassin solan kautta.


title: Val Müstair

text: Val Müstairissa oli vuoden 2014 lopulla 1 533 asukasta. Val Müstairin kunta syntyi 1.1.2009, kun kuusi Müstairin laakson pientä kuntaa (Fuldera, Lü, Müstair, Santa Maria Val Müstair, Tschierv ja Valchava) yhdistyivät.


title: Val Müstair

text: Val Müstair on vahvimpia retoromaanin kielen alueita: kunnan valtakieli on retoromaani ja sen paikallinen murre vallander. Vuonna 2000 noin 90 % müstairlaisista hallitsi retoromaanin ja 75 %:lle se oli pääkieli. Kouluopetuksessa retoromaani on pääopetuskieli ensimmäiset kolme vuotta, jonka jälkeen opetus muuttuu vähitellen saksankieliseksi.


title: Val Müstair

text: Kunnan tärkein nähtävyys on Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluva St. Johannin benediktiiniluostari. Myös Sveitsin itäisin paikka Piz Chavalatsch sijaitsee Val Müstairissa.


title: Val Müstair

text: Val Müstairissa toimii hiihtoseura SC Val Müstair, jonka tunnetuin edustaja on kunnassa asuva maastohiihtäjä Dario Cologna.


title: Houstonin yliopisto

text: Houstonin yliopisto () on julkinen tutkimusyliopisto Houstonissa, Texasissa, Yhdysvalloissa. Se on 36 000 opiskelijalla Texasin kolmanneksi suurin ja Yhdysvaltain 23. suurin yliopisto. Yliopistossa on 12 tiedekuntaa ja siellä tutkitaan muun muassa avaruuden kaupallista hyödyntämistä, biolääketiedettä ja suprajohtavuutta.


title: Tiivistyspaalutus

text: Tiivistyspaalutus on kitkamaan vahvistamismenetelmä. Siinä maahan upotetaan suhteellisen lyhyitä, pituudeltaan 1,5–6,0 metrin mittaisia kartiomaisia paaluja noin 0,5–1,0 metrin välein. Paalut syrjäyttävät tilavuutensa verran maata, jolloin kitkamaa tiivistyy. Usein työ suoritetaan vaiheittain siten, että ensin tehdään harvempi verkko, jota sen jälkeen tiivistetään. Työ suoritetaan myös usein ulkoreuna-alueilta sisäänpäin.


title: Tiivistyspaalutus

text: Paalut voidaan vetää ylös, jolloin reikiin juntataan kitkamaata. Paalujen jäädessä maan sisään, niiden ei oleteta kantavan kuormaa, vaan ainoastaan tiivistävän sitä. Tiivistyspaalutuksessa käytetään yleensä teräsbetoni- tai puupaaluja. Myös Franki-paaluja on käytetty tähän tarkoitukseen, jolloin betonin sijasta niiden sisään juntataan maata.


title: Vivian Kubrick

text: Vivian Kubrick (s. 5. elokuuta 1960) on yhdysvaltalainen elokuvantekijä ja säveltäjä, joka muistetaan parhaiten yhteistyöstään isänsä, elokuvaohjaaja Stanley Kubrickin kanssa. Vivian on tehnyt ääniraidan kahteen elokuvaan, ja oli usein pikkurooleissa isänsä elokuvissa.


title: Vivian Kubrick

text: Vivian syntyi Los Angelesissa Kaliforniassa. Hänen äitinsä on Stanley Kubrickin leski, Christiane. Vivian sävelsi "Full Metal Jacketin" ääniraidan taiteilijanimellä Abigail Mead. Nimi tuli talosta nimeltä "Abbot's Mead", jossa Kubrickit elivät vuosina 1965–1979. Talo sijaitsi lähellä MGM:n Borehamwoodin studioita.


title: Rapanuit

text: Rapanuit ovat Chilen Pääsiäissaaren alkuperäiskansa. Vuonna 2002 rapanuiksi mielsi itsensä Chilessä 4 650 henkilöä. Suurin osa heistä asuu Pääsiäissaarella muutamien satojen asuessa manner-Chilessä ja Tahitilla. Yleisesti hyväksytyn teorian mukaan rapanuit ovat polynesialainen kansa.


title: Rapanuit

text: Pääsiäissaari asutettiin luultavasti yli 1 000 vuotta sitten. Saaren asukkaat elivät pitkälti eristyksissä kunnes eurooppalaiset löysivät saaren vuonna 1722. Rapanuiden määrä väheni dramaattisesti eurooppalaisten tulon jälkeen orjakaupan takia. Vuosina 1859-1862 saarelta vietiin 1 500 asukasta orjiksi Peruun, josta saarelle pääsi palaamaan takaisin lopulta vain 15 henkilöä. Palaajien mukana tuli tauteja, jotka verottivat entisestään rapanuiden määrää. Pääsiäissaari tuli virallisesti Chilen valtaan vuonna 1888 ja rapanuit eristettiin saaren Hanga Roan alueelle. Heitä myös pakotettiin usein töihin. Rapanuiden oloja kohennettiin Eduardo Frei Montalva hallituskaudella ja vuonna 1966 heistä tuli Chilen kansalaisia. Augusto Pinochetin kaudella saaren infrastruktuuriin sijoitettiin paljon rahaa ja vuonna 1985 saarelle rakennettiin NASA:n lentokenttä rapanuiden vastustuksesta huolimatta. Vuonna 1992 Mr Hotu nousi saaren pormestariksi ensimmäisenä rapanuina. Rapanuiden alueelliset ja kulttuurilliset oikeudet tunnustettiin Chilen valtion taholta vuonna 1993 voimaan tulleella alkuperäiskansalailla. Chilen vuoden 1992 väestönlaskussa yli 20 000 henkilöä ilmoitti etniseksi taustakseen rapanuin, mutta vuoden 2002 tulosta 4 650 pidetään luotettavampana.


title: Rapanuit

text: Rapanuilla ei yleisesti ottaen ole vaatimuksia saaren itsenäistymiseksi Chilestä, mutta saarelle on ajettu laajempaa autonomiaa. "Comisión de Verdad Histórica y Nuevo Trato" suositteli vuonna 2003 autonomian myöntämistä saarelle, mutta asiaa ei olla ryhdytty toteuttamaan. Chilen valtio myöntää rapanuille tukea opiskeluun mannermaalla esimerkiksi Santiagossa tarjottavilla opiskelija-asunnoilla. Suurin osa työllistyneistä rapanuista elää turismiin liittyvillä ammateilla, mutta joidenkin mukaan liian suuri osa turismin tuloista ei jää saarelle. Vuonna 2010 rapanuiden ja poliisin välille syttyneessä yhteenotossa loukkaantui ainakin kuusi henkilöä.


title: Aarni

text: Aarni voi tarkoittaa seuraavia:


title: Hotu Matu‘a

text: Hotu Matu'a on rapanuiden mytologiassa esiintyvä Pääsiäissaaren ensimmäinen kuningas. Mytologian mukaan hän tuli saarelle kahdella kanootilla, kanootin väki levittäytyi ympäri saarta ja jakoivat sen eri klaanien kesken.


title: Nga‘ara

text: Nga‘ara (vallassa noin 1835–1859) oli viimeinen rapanuiden suuri päällikkö Pääsiäissaarella. Hän oli viimeinen rongorongon taitaja. Hänen kuoltuaan vallan sai hänen poikansa Kai Mako‘i ‘Iti, joka kuoli 1862 perulaisten orjakauppiaiden käsissä.


title: Kreikan mellakat 2008

text: Kreikan vuoden 2008 mellakat alkoivat eri puolilla Kreikkaa lauantaina 6. joulukuuta 2008. Noin parin tuhannen nuoren mellakointi alkoi poliisin ammuttua 15-vuotiaan Aleksandros Grigoropuloksen Ateenassa. Muun muassa opiskelijoiden, anarkistien, vasemmistoradikaalien ja turvapaikanhakijoiden on kerrottu osallistuneen mellakointiin.


title: Kreikan mellakat 2008

text: Tapahtumat alkoivat, kun nuorisojoukko alkoi heitellä poliisiautoa kivillä, minkä seurauksena toinen poliiseista avasi tulen, ja 15-vuotias poika sai surmansa. Silminnäkijöiden mukaan poliisi ampui suoraan kohti poikaa. Uhria ampunut poliisi pidätettiin taposta, ja toista poliisia syytettiin avunannosta tappoon.


title: Kreikan mellakat 2008

text: Toisaalta osa tiedotusvälineistä uutisoi lauantaina, että mellakoijat olisivat tyytymättömiä turvapaikanhakijoita. Esimerkiksi International Herald Tribune kertoi levottomuuksien alkaneen pakolaisten jonottaessa turvapaikka-hakemuksia. Viranomaiset sulkivat siltä päivältä toimiston, ja seuranneessa hässäkässä pakolainen putosi kanavaan. Myös BBC uutisoi aluksi pakolaisten mellakoivan. BBC:n mukaan yhteisön johto sanoi kaupungin olevan vaarassa joutua "rodulliseksi taistelukentäksi". Sunnuntaina nämäkin tiedotusvälineet uutisoivat nuorison, anarkistien ja kommunistien mellakoista, eivät pakolaisten.


title: Kreikan mellakat 2008

text: Mellakoijat heittelivät poliisia ja ohikulkevia autoja kivillä ja polttopulloilla, ja poliisit vastasivat kyynelkaasulla ja pidätyksillä. Mellakoijat myös rikkoivat näyteikkunoita ja polttivat autoja ja ainakin yhden rakennuksen. 24 poliisia haavoittui. Sunnuntaina protestoivia ihmisiä tunkeutui Ateenan yliopiston keskeisiin rakennuksiin ja piti niitä hallussaan. Maanlaajuiset mellakat alkoivat pojan kuolemasta, mutta ne saivat pian vahvasti poliittisen sävyn. Vasemmisto-opposition mielenosoitus vastusti maanantai-iltana Ateenassa oikeistohallituksen eläkeuudistusta, yksityistämisohjelmaa ja tuloerojen kasvua. Myös ammattiliitot järjestivät yleislakon keskiviikkona vastustaakseen edellä mainittuja asioita. Kreikan oikeistohallitusta on syytetty saamattomuudesta finanssikriisin hoidossa. Lisäksi ministerit ovat sotkeutuneet korruptio- ja salakuunteluskandaaleihin. Peloponnesoksen yliopiston politiikantutkimuksen professori Takis Kafetzis arvioi, että mellakat aloittanut "pojan surma oli vain jäävuoren huippu. Ongelma on hallituksen talouspolitiikka, sen skandaalit ja kyvyttömyys."


title: Kreikan mellakat 2008

text: Kreikan hallitus pyysi mellakoijia rauhoittumaan, ja lupasi tutkia nuorukaisen kuoleman ja rangaista syyllisiä. Sisäministeri Prokopis Pavlopoulos tarjoutui sunnuntaina eroamaan, mutta pääministeri Kostas Karamanlis ei hyväksynyt eronpyyntöä. Mielenosoitukset näyttivät kuitenkin jatkuvan, kun Kreikan kommunistinen puolue kutsui kannattajansa Ateenan kaduille maanantai-illaksi. Myös yliopistojen professorit aloittivat kolme päivää kestävän ulosmarssin mielenosoittajien tueksi. Oppositiossa olevat sosialistit vaativat hallituksen eroa. Mellakat kasvattivat ennestään tyytymättömyyttä hallitukseen. Uutislehti Kathimerinin mukaan 70 % kreikkalaisista vastusti hallitusta ja Ethnos-lehden mukaan 85 % kyselyyn vastaajista oli sitä mieltä, että mellakat ovat ryöstäytyneet täysin hallituksen hallinnasta.


title: Kreikan mellakat 2008

text: Mellakoiden vuosipäivänä Ateenassa pidettiin mielenosoitus, johon osallistui yli 3 000 ihmistä. Rauhallisesti sujunut mielenilmaus muuttui väkivaltaiseksi, kun osa mielenosoittajista alkoi rikkomaan liikkeiden ikkunoita ja polttamaan roska-säiliötä. Kreikan uusi sosialistihallitus lähetti6 000 poliisia partioimaan Ateenan kaduille. Mielenosoituksia oli myös muissa kaupungeissa.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text:
Pohjois-Korean joukkotuhoaseohjelmaan kuuluvat sekä ydinase- että ohjusohjelmat.
Maalla on lisäksi biologisia ja kemiallisia aseita. Maa pystyy keskipitkän matkan ohjuksillaan uhkaamaan Etelä-Koreaa, Japania ja Kiinaa. Mannertenvälisellä ohjuksella se voisi uhata Yhdysvaltoja. Maa kehittelee myös toimivaa sukellusveneestä laukaistava ohjusta. Se irtisanoutui ydinsulkusopimuksesta vuonna 2003 ja on tehnyt sen jälkeen neljä pientä ydinkoetta. Maalla on vain fissioase, mutta se havittelee fuusioasetta. Ydinkärkiä Pohjois-Korealla lienee 10-20. Ei vieläkään ole täysin varmaa onko Pohjois-Korealla ohjuksiin sopivia kevyitä ydinkärkiä, tai sukellusveneestä laukaistavia ydinohjuksia. Maa lienee kehittänyt vetypommin.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text:
Pohjois-Korean joukkotuhoaseet ovat olemassa Yhdysvaltain uhkaa vastaan. Maa pyrkii
luomaan kauhun tasapanon, jolla estää mahdollisen Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean hyökkäyksen.
Diplomaattisissa ja epävirallisissa kannanotoissaan Pohjois-Korea ei arastele tuhovoimansa esille tuomista, Vuonna 2016 Pohjois-Korean ydinaseohjelma ja ohjusohjelma edistyivät nopeasti. Kesällä 2017 Pohjois-Korea kokeili mannertenvälistä ohjusta.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Muut ydinasevallat ja YK ovat tuominneet Pohjois-Korean joukkotuhoaseet, koska katsovat niiden uhkaavan rauhaa alueella. Pohjois-Korealle on määrätty kovat talouspakotteet joukkotuhoaseohjelmien johdosta. Vuonna 2017 Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välit kiristyivät joukkotuhoaseohjelman takia sodan partaalle.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text:
Pohjois-Korean välit sen naapuriin Etelä-Koreaan ovat maiden koko olemassaolon ajan olleet kireät. Maan johtajat Kim Il-sungista lähtien ovat usein puhuneet sotaisaan sävyyn eteläistä naapurimaataan vastaan. Vaikka Korean sota päättyi vuonna 1953, ei rauhansopimusta ole vieläkään tehty, ja maiden välillä on aika ajoin ollut pieniä yhteenottoja raja-alueellaan.
Pohjois-Korea näkee mm. Etelä-Korean ja Yhdysvallat vihollisinaan. Niinpä maa varustautuu myös joukkotuhoasein näiden luomaa uhkaa vastaan.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Kun Kylmä sota loppui, Neuvostoliitto ei enää ollut Pohjois-Korean liittolainen. Maa


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: huomasi olevansa turvallisusupoliittisesti yksin. Kiinakin oli etääntynyt alkuperäisestä sosialismista. Niinpä Pohjois-Korean johto päätti hankkia ydinaseita.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea on kommunistinen diktatuuri, jossa armeijalla on merkittävästi valtaa. Eristynyt, ajoittain jopa nälkää näkevä ja teknologisesti kehittymättömätön maa kärsii kansainvälisestä kauppasaarrosta, joka johtuu maan ydinaseohjelmasta.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Joidenkin asiantuntijoiden mielestä ydinaseet ovat Pohjois-Korealla osa poliittista peliä, jolla se pyrkii talouspakotteiden lopettamiseen sekä saamaan taloudellista apua kansainväliseltä yhteisöltä. Jotkut puolestaan väittävät, että maan nykyinen johtaja Kim Jong-un pyrkii pönkittämään valtaansa ydinaseiden avulla: johtaja näyttää kansalle, että hän pystyy vastaamaan vihamielisten valtioiden luomaan sotilaalliseen uhkaan.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korean lähinaapuri ja sen läheisin liittolainen Kiina on tuominnut maan ydinkokeet. Kiinan mielipiteillä on merkitystä Pohjois-Korealle myös taloudellisen tuen katsannossa.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Yhdysvallat epäilee Pohjois-Korealla olevan sekä kemiallisia että biologisia aseita.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Ensimmäiset Pohjois-Korean suuremmat ohjukset olivat vuonna 1969 Neuvostoliitosta hankittuja FROG-eli Luna-tykistöohjuksia mallia 5 ja 7, joihin sijoitettiin kemiallisia taistelukärkiä. Egypti toimitti neuvostoperäisiä Scud B -ohjuksia Pohjois-Koreaan 1976 vastineeksi avusta Jom kippur -sodassa Israelia vastaan. Näiden pohjalta maa alkoi kehitellä Hwasong-ohjuksia, joita se pystyi tuottamaan itsenäisesti. Hwasong 5 oli Scud B:n hieman muunneltu kopio, joka kantoi 1 000 kilon taistelukärjellä 320 kilometriä. Kehittely valmista tekniikkaa vain vähän muuntelemalla onnistuikin melko hyvin, ja vuonna 1989 syntyi Scud C eli Hwasong 6. Tämän ohjuksen tarkkuus (CEP) oli noin -1 000 metriä ja se kantoi 500–700 kilometriä. Ohjus laukaistiin ensi kerran menestyksellä vuonna 1991, ja sitä alettiin sijoittaa asemiinsa 1992. Pohjois-Korea myi kyseisiä ohjuksia Iraniin, jossa ne nimettiin Shahab-2:ksi. Pohjois-Korea saattoi nyt teoriassa uhata Etelä-Koreaa Hwasong-ohjuksillaan, kuitenkin ilman ydinkärkiä.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Noin vuonna 1988 aloitettiin Nodong-1-ohjuksen suunnittelu. Tämänkin ohjuksen tekniikka pohjautui Scud B:hen, koska Pohjois-Korean rakettisuunnittelijoiden voimavarat ja ammattitaito eivät riittäneet kokonaan uuden rakettiteknologian luomiseen. Nodongin kehittely ei täysin onnistunut: ohjus kantaa testien mukaan vain hieman yli 800 kilometriä ja on epätarkka.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Ensi kertaa näitä ohjuksia havaittiin lännen tiedustelukuvissa vuonna 1990. Pohjois-Korealla oli vuonna 2009 luultavasti hieman alle 30 Nodong-1:tä. Nodong-2 saattaa kantaa 2 000 kilometriä. Pohjois-Korean vakavat talousvaikeudet katkaisivat mm. Nodong B:n ja X:n kehittelyn vuosina 1996–1997.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Samaan aikaan Nodongin kanssa Pohjois-Korea alkoi kehitellä Paektusan- eli Taepodong-ohjuksia. Taepodong-1 oli yksinkertaisesti Nodong- ja Hwasong-ohjustyypit yhdistettynä, niin että syntyi pitkälle kantava kaksivaiheinen ohjus.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea yritti laukaista Taepodong-1:llä vuonna 1998 satelliitin, mutta koska kolmas vaihe ei toiminut, satelliitti ei päätynyt kiertoradalle. Noin 1 600 kilometrin lennon jälkeen kolmas vaihe lakkasi toimimasta, ja raketin sirpaleita päätyi noin 4 000 kilometrin päähän laukaisupaikasta Musudanin niemimaalta. Joka tapauksessa kaksi ensimmäistä vaihetta olivat lentäneet ongelmitta 1600 km. Niinpä ohjus kantaa noin 2 500 kilometriä 1 000 kilon hyötykuormalla. Ohjus koostuu peräkkäin kytketyistä Nodong-1:stä ja Hwasong-6:sta. Tämä ohjus ei olisi kovin hyvä ase sotatilanteessa, koska sen laukaisuvalmistelut vievät melko pitkään.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: 1990-luvun alussa Neuvostoliitto hajosi ja venäläiset myivät Pohjois-Korealle Musudan-ohjuksen tekniikan. Musudan pohjautuu R-27 Zyb-ohjukseen. Tämäkin ohjus on melko vanhentunut, koska käyttää nestemäistä polttoainetta. Pohjois-Korea sai myös taktisia OTR-21 Totška-tykistöohjuksia, josta se loi oman ohjuksensa KN-02. Vaikka KN-02:n kantama on hyvin lyhyt, ohjuksen kiinteää polttoainetta käyttävä tekniikka on nykyaikainen. Kiinteä polttoaine mahdollistaa ohjuksen laukaisun suhteellisen lyhyessä ajassa. Mutta Pohjois-Korea ei kyennyt vielä vuoden 2010 tienoilla tuottamaan kyseistä kiinteää polttoainetta itsenäisesti. Huhtikuussa vuonna 2009 Pohjois-Korea testasi pitkän matkan ohjusta yrittäen laukaista sillä satelliitin maan kiertoradalle. Laukaisu Taepodong-2-ohjuksen muunnelmalla epäonnistui. Tarkkailijat arvioivat, ettei Pohjois-Korea kykene rakentamaan tarkkaa, toimivaa mannertenvälistä ohjusta. Raketti lensi tällä kertaa pidemmälle kuin mikään muu Pohjois-Korean aiemmin laukaisema raketti, noin 3200 km:n päähän. Rakettikoe herätti voimakkaita vastalauseita YK:ssa.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korean ydinase- ja ohjusohjelmat olivat vuonna 2012 melko alkutekijöissään. Pohjois-Korealla oli fissiopommeja, muttei kykyä sijoittaa niitä luotettavien pitkän matkan ohjusten kärkiin. Toimiva mannertenvälinen ohjus ja fuusioase puuttuivat. Maa on ostanut teknistä asetietoutta muun muassa Kiinasta, Pakistanista, Venäjältä ja Egyptistä. Joidenkin Pohjois-Korean pitkän matkan ohjusten uskottiin vuonna 2012 olevan vain esittelykappaleita, joilla maa pelotteli ulkomaita. Joulukuussa 2012 maa laukaisi onnistuneesti satelliitin, mikä nähtiin ulkomailla maan ohjusohjelman edistymisenä. Pohjois-Korean kolmas ydinkoe 12. helmikuuta 2013 uskotaan tehdyn räjähteellä, joka voisi soveltua ohjuksen kärjeksi.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea esitteli vuoden 2015 paraatissaan mannertenvälisen KN-08-ohjuksen. Sen uskottiin kantavan noin 6000-9000 km riippuen taistelukärjen painosta. Ohjuksen toimintavarmuudeksi arvioitiin 50%, joka on aiempien ohjusten varmuutta parempi.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea kokeili vuonna 2017 mannertenvälistä ohjusta. Se oli Hwasong-14. Ohjuksen uskottiin yhä olevan epätarkka. Ohjuksen uskottiin kantavan Yhdysvaltoihin asti.. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump huolestui Pohjois-Korean joukkotuhoaseohjelmasta ja vaati vastatoimia. Pohjois-Korea ei halunnut luopua ohjuksistaan. Pohjois-korean armeija kokeili 28. marraskuuta Hwasong 15-ohjusta. Sen uskottiin kantavan koko Yhdysvaltoihin, koska ohjuksen kantomatkaksi arvioitiin 13000 km. Yhdysvallat vaati turvalliuusneuvostossa kokeen takia Pohjois-Korean saartamista meriliikenteeltä.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text:
Pohjois-Korea kehittelee strategisia sukellusveneisiin sijoitettuja ohjuksia. Maatestit aloitetiin vuonna 2014. Maaliskuun vuonna 2015 tehty koe eoäonnistui, kun ohjus lensi vain muutamia satoja metrejä. Monet muutkin laukaisukokeet epäonnistuivat.
Maa teki kaksi koelaukaisua Sinpo-luokan sukellusveneestä heinä- ja elokuussa 2016. Heinäkuun kokeessa laukaisu onnistui, mutta ohjus lensi vain muutamia kilometrejä. Näin tämä koe epäonnistui. Elokuun koe onnistui ainakin melko hyvin, ohjus lensi 500 km. Kokeiltu Pukkuksong-1 "Pohjantähti-1" (KN 11)-ohjus on luultavasti hieman paranneltu R-27 Zyb. Sinpo-luokan sukellusvene toimii dieselillä ja sähköllä.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea väitti 9.9.2016 tekemänsä ydinkokeen olleen ohjukseen sopivan, teholtaan säädettävän ydinkärjen testin. Varmaa tämä ei ole. Niinpä on yhä epävarmaa, pystyykö Pohjois-Korea piilottamaan ydinohjuksiaan sukellusveneisiin. Joka tapauksessa maalla ei ole pitkään sukelluksissa olemaan pystyviä ydinkäyttöisiä sukellusveneitä, niin kuin suurvalloilla on.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea ilmoitti jo vuosina 2002–2003 tavoittelevansa ydinasetta Yhdysvaltain uhan takia ja vihjasi mahdollisesti kemiallisiin ja biologisiin aseisiin. Yhdysvaltojen presidentti George W. Bush oli sanonut Pohjois-Koreaa roistovaltioksi.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea on perustellut ydinasehankettaan sillä, että se voisi suunnata voimavarojaan tavanomaisen armeijan ylläpidon sijasta kansalaisten elintason kohentamiseen.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Maa julkisti ydinaseen olemassaolon virallisesti helmikuussa 2005 ilmoittaen, että maa tarvitsee ydinaseita Yhdysvaltain uhkaa vastaan.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Neuvostoliitto alkoi kouluttaa Pohjois-Korean tiedemiehiä ja insinöörejä vuonna 1956 ydinvoiman käyttöön. Pohjois-Korean ydinaseohjelma alkoi 1960-luvun alussa, jolloin maan edustajat tiedustelivat Neuvostoliitolta ja Kiinalta ydinaseiden valmistustietoja ja/tai tekniikkaa. Maat kieltäytyivät antamasta ydinasetta Pohjois-Korealle. Neuvostoliitto toimitti silti IRT-2000 tutkimusydinreaktorin, joka alkoi toimia Yongbyonissa 1965.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea alkoi tuottaa itse ydinpolttoainetta "keltaista kakkua" 1980-luvun alussa. Vuoden 1985 paikkeilla maa rakensi Magnox-reaktorin, joka tuottaa plutoniumia. Maan epäillään hankkineen 1990-luvulla uraanin rikastustekniikkaa Pakistanista, jonka ydinaseohjelman johtaja Abdul Qadeer Khan myi salaa ydintekniikkaosaamista rahaa vastaan.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea on väliin neuvotellut ydinaseistaan, välillä taas kehittänyt ohjelmaansa eteenpäin.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea allekirjoitti ydinsulkusopimuksen 1985. Koreat sopivat vuonna 1991 niemimaan ydinaseettomuudesta.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea päästi IAEA:n tarkastajat maahan vasta vuonna 1992. IAEA ilmoitti vuoden 1993 tarkastuksensa jälkeen, että Pohjois-Korean antamat tiedot plutoniumin tuotannosta olivat osin puutteellisia. Pohjois-Korea uhkasi vetäytyä pois ydinsulkusopimuksesta tämän takia. Vuonna 1994 CIA väitti Pohjois-Korean tuottaneen yhden tai kaksi ydinasetta, ja YK väitti Pohjois-Korealla olevan riittävästi fissiometeriaalia yhtä ydinpommia varten.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Presidentti Bill Clintonin hallitus jatkoi neuvotteluja Pohjois-Korean kanssa. Vuonna 1994 Yhdysvallat sopi Pohjois-Korean kanssa antavansa maalle kaksi kevytvesireaktoria, jotka eivät sovi niin hyvin ydinmateriaalin tuottamiseen kuin grafiittihidasteiset reaktorit. Epäillystä ydinlaboratoriosta Kumchang-ni:stä ei löytynyt tarkastuksessa ydinmateriaalia.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Vuonna 2002 Yhdysvaltain presidentti George Bush julisti Pohjois-Korean kuuluvan "pahan akseliin". Yhdysvallat ja Japani lopettivat öljytoimitukset Pohjois-Korealle vuoden 2002 lopussa. Tämän jälkeen Pohjois-Korea ilmoitti aktivoivansa plutoniumreaktorinsa. Pohjois-Korea ilmoitti vetäytyvänsä ydinsulkusopimuksesta, koska mahdolliset talouspakotteet katsottiin sodanjulistukseksi. Maa ilmoitti omistavansa ydinaseita. Se irtautui myös Etelä-Korean kanssa tekemästään ydinaseettomuussopimuksesta.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pakistan myönsi samana vuonna, että Pohjois-Korea oli saanut sen ydinasetietämystä. Ensin Kiina ja Yhdysvallat koettivat neuvotella Pohjois-Korean kanssa vuonna 2003, sitten mukaan tulivat myös Etelä-Korea, Japani ja Venäjä. Mutta lokakuussa samana vuonna Pohjois-Korea ilmoitti aloittavansa plutoniumin käyttämisen ydinaseisiinsa. Pohjois-Korea ei suostunut luopumaan ydinaseohjelmasta vastineeksi sen vihollisten hyökkäämättömyydelle maahan. Vuoden 2005 alussa Pohjois-Korea milloin halusi neuvotella, milloin jatkaa ydinaseohjelmaansa. 19. syyskuuta 2005 Pohjois-Korea ilmoitti luopuvansa ydinaseistaan ja keskeyttävänsä aseohjelmansa vastineeksi teknisestä ja talousavusta. Vuonna 2006 Pohjois-Korea irtautui ydinsulkusopimuksesta ja käynnisti Yongbyonin reaktorin. Ydinkokeen jälkeen YK lisäsi Pohjois-Korean talouspakotteita.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korea suostui helmikuussa 2007 sulkemaan reaktorinsa, lopettamaan ydinaseohjelmansa ja sallimaan IAEA:n tarkastukset, mikäli maalle toimitetaan raakaöljyä. IAEA:n tarkastajat kävivät maassa, ja Yongbyonin reaktori todettiin suljetuksi. Pohjois-Koreaan alettiin kuljettaa öljyä. Tämän johdosta Pohjois- ja Etelä-Korean välit lämpenivät. Kiina ja Venäjä kehottivat tällöin Pohjois-Koreaa palaamaan ydinaseneuvotteluihin. Kansainvälisestä hälystä huolimatta Pohjois-Korea karkotti ydinlaitoksistaan IAEA:n tarkastajat ja päätti aloittaa jälleen ydinasemateriaalin tuotannon Yongbyonin ydinlaitoksessa. Pohjois-Korea julkisti ydinohjelmansa muiden maiden vaatimuksesta vuonna 2008. Vuoden lopussa välit Etelä-Koreaan jälleen viilenivät.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Kun YK tuomitsi Pohjois-Korean satelliittilaukaisuyrityksen, maa irtautui kuuden valtion neuvotteluista ilmoittaen, ettei enää osallistu niihin. Pohjois-Korea ilmoitti vuosina 2010–2012 jatkavansa ydinneuvotteluja haluten samalla ruoka-apua maahan. Pohjois-Korea ja Yhdysvallat yrittivät taas lienyttää välejään vuonna 2012, jolloin Pohjois-Korea lupasi katkaista ydinohjelmansa vastineeksi ruoka-avusta. Ruoka-apu kuitenkin kariutui, kun huhtikuussa samana vuonna maa suoritti ohjuskokeen.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Vuonna 2013 YK päätti kiristää Pohjois-Korean vastaisia pakotteita, sillä maa oli jälleen tehnyt uuden ohjuskokeen. Maaliskuussa 2013 Pohjois-Korea käynnisti Yongbyonin ydinlaitoksen uudelleen vastavetona Yhdysvaltain kanssa käydylle kiistalle ja ydinkokeiden takia voimaan tulleille YK-sanktioille. Sen seurauksena Pohjois-Korean välit Yhdysvaltoihin ja sen liittolaiseen Etelä-Koreaan kiristyivät.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Maa testasi osin epäonnistuen ydinasettaan vuonna 2006. 25. toukokuuta 2009 Pohjois-Korea räjäytti voimakkaamman latauksen, joka oli epäilyksettä ydinase. Seuraavat ydinlatauksensa maa räjäytti vuosina 2013 ja 2015. Myös tammikuussa 2016 suoritetun ydinkokeen todellisesta luonteesta on esitetty länsimaissa epäilyjä: vaikka Pohjois-Korea väitti koetta vetypommiksi, monet tarkkailijat eivät uskoneet tätä.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Aikaisempien vihjailujen on väitetty olleen pelkkää retoriikkaa. Maalla on ehkä noin kymmenen pommia.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korealla on ohjusten lisäksi myös mahdollisesti kyky - ainakin teoriassa - laukaista ydinohjuksia laivoista tai pudottaa ydinpommeja lentokoneista. Maan pommikoneet ovat kuitenkin vanhanaikaisia.


title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pohjois-Korean ydinohjelman historia:


title: Irakin joukkotuhoaseet

text: Tämä artikkeli käsittelee Irakin joukkotuhoaseita. Saddam Husseinin hallinnon aikakaudella Irak on käyttänyt, pitänyt hallussaan ja tehnyt voimanponnistuksia hankkiakseen joukkotuhoaseita. Irak allekirjoitti ydinsulkusopimuksen jo 1960-luvulla. Maa alkoi siitä huolimatta kehitellä salassa ydinasetta. Irakin-Iranin sodan aikana irakilaiset käyttivät iranilaisia vastaan kemiallisia aseita. Vuonna 1989 Irak käytti kurdisiviilejä vastaan mm. sinappikaasua. Irakin ydinohjelma keskeytyi 1990-luvun alussa Persianlahden sodan jälkeen, kun YK paikansi ja tuhosi irakilaisten vaihtelevalla yhteistyöllä monia maan ydinlaitoksia. Yhdysvallat veti maasta asetarkastajat vuonna 1998. Yhdysvallat ja Iso-Britannia väittivät silti maan havittelevan ydinaseita, ja vuonna 2003 Yhdysvaltain tiedustelupalvelu väitti, että maalla olisi käynnissä ydinaseohjelma, sillä Irak oli kuulunut Pakistanin ydinaseen isän Abdul Qadeer Khanin asiakaskuntaan. Tämä oli yksi Yhdysvaltain presidentti Bushin käyttämä peruste hyökätä Irakiin. Raportin mukaan Irak oli aikaisemmin hylännyt joukkotuhoaseohjelmansa, mutta lisäsi, että sillä oli aikomus tavoitella ohjelmia jos YK:n sanktioita joskus poistettaisiin.


title: Irakin joukkotuhoaseet

text: Irakin ydinaseohjelma alkoi 1971 huolimatta siitä, että maa liittyi ydinsulkusopimukseen 1969. Vakava takaisku ohjelmalle oli Israelin suorittama ilmahyökkäys Al-Tuwaithan Osirak-reaktoria vastaan 1981. Irakilla oli Scud-ohjukseen perustuvaa aseistusta. Irak saattoi olla muutaman vuoden tai kuukausien päässä ydinaseen valmistumisesta Persianlahden sodassa 1991. Irakilla oli Tarmiyassa suuri määrä calutroneja, sähkömagneetteihin perustuvia uraanin erotuslaitteita.


title: Irakin joukkotuhoaseet

text: Irakin ydinaseohjelma ei olisi 1980-luvulla ollut mahdollinen, jos se ei olisi saanut ostettua ydintekniikkaa lännestä. Kuitenkin Irakin tutkimukset ja yritykset 1980-luvulla olivat melko alkutekijöissään. Irak kiihdytti ydinaseohjelmaa Kuwaitiin hyökkäyksen jälkeen 1990. Liittouma pommitti Irakin ydintutkimuslaitoksen lopulta hajalle 1991.


title: Irakin joukkotuhoaseet

text:
Sodan jälkeen YK:n asetarkastajat tutkivat Irakin joukkotuhoaseohjelmaa.
Asetarkastajian joukossa oli CIA:n asiamiehiä. Eräs näistä, Richard Clarke, löysi Irakin maatalousministeriöstä Saddamin ydinaseohjelman keskuksen. Kävi ilmi, että Irak oli ollut ydinaseen rakentamisesta alle puolentoista vuoden päässä, eikä länsimailla ollut siitä tietoa. Käytännössä koko Irakin ydinaseohjelma lakkautettiin 1991.


title: Irakin joukkotuhoaseet

text: Noin vuodesta 1995 Irakilla arvioidaan olleen vahvaa osaamista ydinaseen valmistamiseen, vain materiaali puuttui.


title: Irakin joukkotuhoaseet

text: YK:n turvallisuusneuvosto päätti 3. huhtikuuta vuonna 1991, että Irak ei saisi myydä öljyään, ennen kuin oltiin varmoja että maalla ei ole joukkotuhoaseita. Irak päätti tuhota joukkotuhoaseensa itse ilman YK:n valvontaa vuonna 1991 ja tekikin sen suureksi osaksi.


title: Irakin joukkotuhoaseet

text:
Ensimmäisessä IAEA:n tarkastuksessa käytiin katsomassa raunioina olevaa Tarniyan laitosta, jossa oli rikastettu uraania pommitarkoituksiin vaikka irakilaiset väittivät laitosta käytetyn mm. galvanointiin ja muihin kemiallisiin tarkoituksiin. YK:n UNSCOM:in asetarkastajat saapuivat David Kayn johdolla Irakiin vuonna 1991 ja löysivät mm. rekkoja joissa oli uraanin rikastukseen sopineita calutroneja ja papereita jotka todistivat maan kehitelleen ydinasetta. IAEA löysi ja hävitti suurimman osan Irakin ydinohjelmasta vuonna 1992. IAEA totesi vuosina 1991–1997 tehdyissä tarkastuksissa, että Irakille ei ollut ainakaan helposti piilotettavia toimintoja ydinohjelmassaan. Vuonna 1998 oli Irakilla jäljellä todistettavasti korkeintaan 5–10 % joukkotuhoaseistaan. Mutta Irak peitteli ja temppuili, kun YK:n Unscom yritti tarkastaa maan kemiallisia ja biologisia aseita.
Irakilaiset antoivat tarkastajille epätäydellisiä tai vääriä tietoja, ja näitä pyynnöstä korjatakseen uusia "lopullisia" ilmoituksia yksi toisensa perään. Irakilaiset eivät päästäneet asetarkastajia ilman jonkinlaista ennakkotietoa laitoksen henkilökunnalle ja joskus esteltiin tuntikausia, ennen kuin tarkastajat pääsivät katsomaan jotain tyhjillään olevaa rakennusta. Tarkastuksissa piti olla mukana korkea irakilaisviranomainen. Irakilaiset puhuivat tarkastusten yhteydessä maansa turvallisuudesta. Joskus tarkastajia vastassa oli Irakin varapääministeri Tariq Aziz. Viivyttelyjen katsottiin todistavan, että Irak peitteli joukkotuhoaseitaan. Irakin selvästi näkyvä tarkastusten vastustus vei lopulta siihen, että melkein kaikki Unscomin jäsenet vedettiin Irakista marraskuussa 1997 ja myös IAEA keskeytti tarkastukset. Venäjän ja Yhdysvaltain diplomaatit onnistuivat selvittämään tämän kriisin, mutta seuraavana vuonna kriisi toistui. Vuoden 1998 lopuilla Richard Bulter ilmoitti turvallisuusneuvostolle, että Irak ei ollut toiminut Unscomin kanssa niin kuin sen olisi pitänyt.
Kansainvälisen ydinenergiajärjestön IAEA:n mukaan ydinaseohjelma oli 1998 mennessä purettu. Silti Yhdysvallat epäili ennen Saddamin kaatamiseen johtanutta hyökkäystään Saddamin hämäävän. Irak ajoi asetarkastajat maastaan ulos 1998. Irak temppuili joukkotuhoasetarkastajien kanssa 1990-luvulla ja syötti tiedustelupalveluille liioiteltuja arvioita joukkotuhoaseistaan lähinnä siksi, että pelkäsi Iranin hyökkäystä maahansa. 2000-luvun alussa CIA:n käsiinsä saama loikkari koodinimeltä Curveball kertoi Yhdysvaltain tiedustelupalvelulle väärin, että Irakilla olisi liikkuvia laboratorioita, joissa tehtäisiin biologisia aseita.
CIA:n saamat tiedustelutiedot saivat Yhdysvallat harkitsemaan Irakin sotaa, koska se pelkäsi hyökkäystä maahansa WTC-iskun luomissa tunnelmissa. Toisaalta Irakista syyskuussa 2002 pois vedetyt CIA:n vakoilijat sanoivat, että Saddam on lopettanut joukkotuhoaseohjelmansa, koska ei ollut kyllin rahaa ja tekniikkaa.
Yhdysvaltain puolustusminsiteri Colin Powell väitti YK:sa 5. helmikuuta 203, että Irakilla on todistetusti runsaasti biologisia ja kemiallisia aseita. Tiedot perustuivat lähinnä muutaman epäluotettavan loikkarin CIA:lle antamiin vääriin tietoihin.
Irakin sodan jälkeen Yhdysvaltain hallinnon alaisuudessa toimineet asetarkastajat David Kayn ja myöhemmin Charles Duelferin johtamina eivät löytäneet Irakista suuria määriä joukkotuhoaseita, niin kuin ei Yhdysvaltain armeijakaan ollut vuonna 2003 löytänyt. Yhdysvaltain väitteet Irakin joukkotuhoaseista olivat liioiteltuja, vaikka Irak ei ehkä kansainvälisen yhteisön kanssa paras mahdollinen yhteistyökumppani ollutkaan.


title: Polykso

text: Polykso oli kreikkalaisessa mytologiassa usean eri naishahmon nimi:


title: Polykso

text: Polykso oli Niilin najadi ja yksi Danaoksen useista puolisoista. Hän synnytti miehelleen kaksitoista tytärtä: Autonoen, Theanon, Elektran, Kleopatran, Eurydiken, Glaukippen, Antheleian, Kleodoren, Euippen, Eraton, Stygnen ja Bryken. Nämä puolestaan menivät naimisiin Aigyptoksen kahdentoista pojan kanssa, mutta murhasivat nämä heti hääyönään isänsä käskystä.


title: Polykso

text: Polykso oli Tlepolemoksen puoliso ja syntyjään Argoksesta. Kun hänen miehensä joutui jättämään Argoksen kuninkuuden ja pakenemaan Rodokselle, hän seurasi miehensä mukana. Tlepolemoksen kuoltua Troijan sodassa, Polykso jäi yksi suremaan poikansa kanssa. Katkeroituneena miehensä kuolemasta Polykso halusi kostaa Helenalle, joka sodan jälkeen jäi hänen armoilleen. Niin hän lähetti palvelijattariaan fuurioiksi pukeutuneena Helenan luo tämän ollessa kylvyssä, jä nämä ottivat Helenan kiinni ja hirttivät hänet puuhun.


title: Polykso

text: Polykso oli yksi seitsemästä hyadista.


title: Polykso

text: Polykso oli Nykteuksen puoliso, joka synnytti miehelleen Antiopen.


title: Polykso

text: Polykso oli Lemnoksen kuningatar Hypsipylen hoitaja. Hän oli myös Apollonin papitar, jota kunnioitettiin ennustustaitonsa vuoksi.


title: CyberLink PowerCinema

text: CyberLink PowerCinema on CyberLinkin tuote, joka soittaa mediaa, kuten elokuvia DVD:nä, TV:tä musiikkia ja radiota. PowerCinemasta on julkaistu vähintään 6 versiota. PowerCinema tuotteesta voi ladata 30 päivän ilmaisen kokeilujakson, jonka jälkeen tuotetta ei voi enää käyttää.


title: Luettelo Sveitsin liittopresidenteistä

text: Liittopresidentti on Sveitsin liittoneuvoston vuosittainen puheenjohtaja. Joka vuosi parlamentti valitsee yhden liittoneuvoston jäsenistä vuoden ajaksi liittopresidentiksi. Hänellä ei ole muista eroavia valtaoikeuksia ja hän jatkaa oman ministeriönsä johtamista. Yleensä puheenjohtajuus kulkee vanhimmasta lähtien, ja edellisen vuoden varapresidentistä tulee presidentti. Presidentti ei ole valtionpäämies, vaan ensimmäinen vertaistensa joukossa. Liittoneuvosto kollektiivina on valtionpäämies.


title: Patsassaari

text: Patsassaari () on saari Nevan suistossa Pietarin kaupungin keskustassa Venäjällä. Etelässä se rajoittuu Pieneen Nevaan ja pohjoisessa Pieneen Nevkaan. Idässä kapea Ždanovka-joki erottaa sen Koivusaaresta.


title: Patsassaari

text: 1600-luvulla Patsassaari oli asumatonta heinämaata. 1700-luvun alussa sen omisti Pietari I, josta nykyinen venäjänkielinen nimitys juontuu. 1710-luvulla saarelle rakennettiin kaksi Pietari I:n huvilaa ja vuonna 1768 Katariina II:n puinen palatsi, joka paloi vuonna 1912. 1800-luvun lopussa saarelle syntyi teollisuutta ja vuonna 1895 sinne avattiin näyttelijöiden vanhainkoti. Eteläkärjessä sijaitsee Petrovski-stadioni ja länsikärjessä purjehdusseura.


title: Meet the Beatles!

text: Meet The Beatles! on The Beatles -yhtyeen vuonna 1964 Yhdysvalloissa julkaistu albumi. Sen kappaleista usea on peräisin Britanniassa ja muualla Euroopassa julkaistulta albumilta "With The Beatles" ja myös kannen valokuva on sama.


title: Meet the Beatles!

text:
Levy muodostui The Beatlesin läpimurroksi Yhdysvalloissa. Albumi nousi listaykköseksi helmikuussa, samoihin aikoihin kun yhtye esiintyi Ed Sullivan Show'ssa. Yhteensä albumi oli listan kärjessä yksitoista viikkoa.A-puoli
B-puoli


title: Uusnoituus

text: Uusnoituus on nykyaikana harjoitettua noituutta. Uuspakanuus ja erityisesti Britanniassa 1940-luvulla syntynyt wicca, uusnoituuden suosituin muoto, ovat kasvattaneet suosiotaan erityisesti 1960- ja 1970-lukujen kulttuuristen muutosten myötä.


title: Koivusaari (Pietari)

text: Koivusaari () on saari Nevan suistossa Pietarin kaupungin keskustassa Venäjällä. Etelässä se rajoittuu Nevaan ja Pieneen Nevaan, idässä Suureen Nevkaan ja luoteessa Pieneen Nevkaan. Pohjoisessa Karpovka-joki erottaa sen Korpisaaresta, etelässä Kronverkin salmi Jänissaaresta ja lännessä Ždanovka-joki Patsassaaresta. Pinta-ala on 5,7 neliökilometriä. Aikaisempia venäläisiä nimityksiä ovat "Berjozovyi, Gorodovoi, Gorodskoi, Troitski" ja 1730-luvulta aina vuoteen 1914 saakka "Peterburgski ostrov". Lähisaarten kanssa Koivusaari muodostaa Petrogradin puolen kaupunginosan.


title: Koivusaari (Pietari)

text: Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500 saari mainitaan nimellä "Fomin ostrov". Saarella sijaitsi samanniminen suuri kylä, joka 1600-luvulla ilmeisesti tunnettiin "Jänissaaren" nimellä. 1600-luvulla saarella oli myös Koivusaaren kartano.


title: Koivusaari (Pietari)

text: 1700-luvun alussa Koivusaarella, Pietari-Paavalin linnoituksen ja Kronverkin vieressä sijaitsi Pietarin keskusta. Tältä ajalta on peräisin Petrovskaja-rantakadulla sijaitseva . 1740-luvulla, kun keskusta siirrettiin Nevan eteläpuolelle Amiraliteetin saarelle, Koivusaaresta tuli Pietarin laitakaupunkia, jonne oli sijoitettu useita varuskuntia. 1700–1800-lukujen vaihteessa saarella asui lähinnä pikkuvirkamiehiä ja kauppiaita. Pääväyliksi muodostuivat Bolšoi- ja Kamennoostrovski-prospektit. Vuosina 1844–1845 Kronverkin pohjoispuolelle perustettiin Aleksanterin puisto. Nevan ylittävän Troitski-sillan valmistuttua 1800-luvun lopussa saarelle rakennettiin laajoja asuinalueita.


title: Koivusaari (Pietari)

text: Vuonna 1917 Koivusaari liitettiin Petrogradin piiriin. 1920–1930-luvulla pystytettiin julkisia rakennuksia kuten Lensovetin kulttuuripalatsi ja Poliittisten rangaistusvankien talo. Leningradin piirityksen aikana suurin osa puutaloista purettiin polttopuiksi.


title: Koivusaari (Pietari)

text: Koivusaaren nähtävyyksiä ovat keskiaasialaiseen tyyliin graniitista rakennettu moskeija (1909–1913), jugendtyylinen Nahimovin merisotakoulu (entinen Pietarin Suuren opistorakennus, 1909–1911) ja sen eteen ankkuroitu risteilijä Aurora, Tykistömuseo, Poliittisen historian museo (entinen Kšesinskajan talo), eläintarha, planetaario sekä lukuisat jugendia edustavat asuintalot. Saarella sijaitsevat Lenfilmin studiot ja Jubileinyi-urheilupalatsi. Metroasemia ovat Gorkovskaja, Petrogradskaja, Sportivnaja ja Tškalovskaja.


title: EHC Visp

text: EHC Visp on sveitsiläinen jääkiekkojoukkue, joka pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla National League B:ssä.