title: Amati

text: Amati on kuuluisa italialainen viulunrakentajasuku. Amatit vaikuttivat Cremonassa noin vuosina 1550–1740. Viulujen lisäksi he tekivät selloja ja alttoviuluja.


title: Amati

text: Kuuluisin suvun jäsenistä oli Niccolo Amati (1596–1684), jonka oppilaita olivat mm. Stradivari ja Guarneri.


title: Joanna Lumley

text: Joanna Lumley (s. 1. toukokuuta 1946 Srinagar, Intia) on englantilainen näyttelijä ja entinen malli.


title: Joanna Lumley

text: Tunnetuimman roolinsa hän on tehnyt "Todella upeeta" -televisiosarjassa () Patsy Stonena vuosina 1992–2004. Hän on näytellyt lukuisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten sarjassa "Safiiri ja Teräs" ("Sapphire and Steel", 1979–1982) yhdessä David McCallumin kanssa.


title: Joanna Lumley

text: Lumley on myös kuuluisa eläinten oikeuksien puolestapuhuja ja kasvissyöjä. Vuonna 2010 Oldie Magazines palkitsi Lumleyn vuoden vanhus -tittelillä tämän työstä gurkha-sotilaiden aseman parantamiseksi.


title: Katso

text: Katso on suomalainen aikakauslehti, jonka sisältöä ovat televisio-ohjelmiin ja elokuviin liittyvät ohjelmatiedot ja artikkelit. Lehteä julkaisee Aller Media Oy. Vuonna 2004 se uudistui julkaisemaan artikkeleita laajemmin viihteen maailmasta, mutta palasi takaisin puhtaaksi tv-lehdeksi vuonna 2008.


title: Katso

text: Vuoden 2004 uudistumisen jälkeen Katso ilmestyi hetkellisesti kaksi kertaa viikossa. Katso oli alun perin A-lehtien kustantama, mutta siirtyi vuonna 2006 Aller Julkaisut Oy:lle.


title: Katso

text: Katso jakaa vuosittain Telvis-palkintoja parhaille tv-esiintyjille ja -ohjelmille sekä parhaalle radioäänelle.


title: Katso

text: Katson päätoimittajia ovat olleet muun muassa Matti Saari, Tarja Hurme, Juha Heiskanen, Marja Aarnipuro ja Markku Veijalainen. Nykyinen vastaava päätoimittaja on Kirsi Lindh-Mansikka.


title: Ocean’s Thirteen

text: Ocean’s Thirteen on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut rikoskomediaelokuva, jonka on ohjannut Steven Soderbergh. "Ocean’s Thirteen" on jatko-osa elokuville "Ocean’s Eleven – korkeat panokset" (2001) ja "Ocean’s Twelve" (2004).


title: Nick Nolte

text: Nicholas King ”Nick” Nolte (s. 8. helmikuuta 1941 Omaha, Nebraska) on yhdysvaltalainen useita Oscar-ehdokkuuksia saanut näyttelijä, tuottaja ja entinen malli.


title: Nick Nolte

text: Nolten tunnetuimpia elokuvia ovat muun muassa "48 tuntia", "Toiset 48 tuntia", "Beverly Hillsin pummi", "Veteen piirretty viiva", "Cape Fear" ja "Vuorovetten prinssi", jolla hän sai sekä Golden Globe- että Oscar-ehdokkuudet parhaasta miespääosasta.


title: Nick Nolte

text: Nicholas Nolte syntyi vuonna 1941 Omahassa, Nebraskan osavaltiossa. Hänen isänsä on Franklin Arthur Nolte ja äiti Helen (omaa sukua King).


title: Nick Nolte

text: Nolte on ollut naimisissa kolme kertaa ja hänellä on kaksi lasta, Brawley (s. 1986) ja Sophie (s. 2007). Hän on seurustellut muun muassa näyttelijöiden Debra Wingerin ja Vicki Lewisin kanssa.


title: Nick Nolte

text: Noltella on ollut ongelmia päihteiden väärinkäytön kanssa. Hänet pidätettiin Pacific Coast Highwaylla vuonna 2002 epäiltynä rattijuopumuksesta ja hänen pidätyskuvastaan tuli tunnettu.


title: Nick Nolte

text: Nolte aloitti uransa mallina 1960-luvun lopulla. 1960-luvulla Nolte asui Pasadenassa ja osallistui paremman tekemisen puutteessa ystävänsä kanssa "Peyton Place" -televisiosarjan koekuvauksiin. Yksitoista vuotta myöhemmin 35-vuotiaana Nolte sai lukuisten teatteriroolien jälkeen roolin television minisarjassa "Rikas, rakas, köyhä, varas". Hän esiintyi 1970-luvulla myös esimerkiksi elokuvissa "Syvyyden saalistajat" ja "Jenkkifutisjoukkue North Dallas 40".


title: Nick Nolte

text: 1980-luvulla Nolte esiintyi muun muassa elokuvissa "Tulen alla", "Beverly Hillsin pummi" sekä Eddie Murphyn parina elokuvissa "48 tuntia" ja sen vuonna 1990 ilmestyneessä jatko-osassa "Toiset 48 tuntia". 1990-luvulla Noltella oli rooli elokuvissa "Veteen piirretty viiva", "Cape Fear" ja Pat Conroyn romaaniin perustuvassa elokuvassa "Vuorovetten prinssi", josta hän sai sekä Golden Globe- että Oscar-ehdokkuudet parhaasta miespääosasta. Nolte sai Oscar-ehdokkuuden myös vuoden 1997 elokuvasta "Verijäljet", joka perustuu Russell Banksin romaaniin.


title: Nick Nolte

text: 2000-luvulla Nolte on nähty muun muassa elokuvissa "Hulk", "Hotelli Ruanda" ja "Tropic Thunder". Vuonna 2011 hän esiintyi elokuvassa "Warrior", josta hän sai parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuuden ja SAG-palkintoehdokkuuden.


title: Suomen Shakkiliitto

text: Suomen Shakkiliitto (SSL) on Suomen shakinpelaajien lajiliitto, jonka varsinaisia jäseniä ovat shakkiseurat. Myös Suomen Kirjeshakkiliitto, Suomen Tehtäväniekat ja Työväen Shakkiliitto ovat Suomen Shakkiliiton jäseniä. SSL edustaa Suomea FIDEssä.


title: Suomen Shakkiliitto

text: Nykyinen Suomen Shakkiliitto perustettiin 20.3.1948 nimellä Suomen Keskusshakkiliitto. Siitä tuli Suomen shakinpelaajien lajiliitto vuonna 1994. Vuoden 2011 kevääseen asti liiton nimi oli Suomen Keskusshakkiliitto. Alkuperäinen Suomen Shakkiliitto perustettiin 10.6.1922 ensimmäisen Suomen mestaruuskilpailun yhteydessä. SSL oli perustamassa Maailman Shakkiliittoa 1924 Pariisissa. Vanhan SSL:n toiminta päättyi 26.11.1994.


title: Hartford Whalers

text: Hartford Whalers oli Connecticutin osavaltion Hartfordista kotoisin ollut yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka pelasi National Hockey Leaguessa vuosina 1979–1997. Nykyään se tunnetaan nimellä Carolina Hurricanes.


title: Hartford Whalers

text: Seura perustettiin alun perin vuonna 1972 ja se pelasi Bostonissa, West Springfieldissä ja Hartfordissa WHA-liigaa vuodet 1972–1979 nimellä New England Whalers. Tammikuussa 1975 seura muutti Hartfordiin. WHA:n lopetettua toimintansa vuonna 1979 seura liittyi NHL:ään, ja nimeksi vaihtui Hartford Whalers. Kauden 1996–1997 päätteeksi seura muutti Pohjois-Carolinaan, ja vaihtoi nimekseen Carolina Hurricanes. Seuran menestys Hartfordin vuosina oli varsin heikkoa: 18 kauden aikana joukkue selviytyi pudotuspeleihin kahdeksan kertaa ja ainoastaan kaudella 1985–1986 se selviytyi ensimmäiseltä kierrokselta jatkoon.


title: Hartford Whalers

text: GP = ottelut, W = voitot, L = tappiot, T = tasapelit, OTL = tappiot jatkoajalla, Pts = pisteet, GF = tehdyt maalit, GA = päästetyt maalit, PIM = jäähyminuutit


title: Oiva Tuominen

text: Oiva Emil Kalervo Tuominen (5. maaliskuuta 1908, Iitti – 28. tammikuuta 1976, Helsinki) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja Mannerheim-ristin ritari. Hän lensi noin 400 sotalentoa ja ampui alas 47 vastustajan konetta.


title: Oiva Tuominen

text: Oiva Tuominen syntyi Iitissä, Kymenlaakson maakunnassa, ja kävi koulunsa Kouvolassa. Asepalveluksensa hän suoritti vuonna 1926 Utissa Maalentoeskaaderissa saaden koulutuksen reservimekaanikoksi. Usean vuoden pyrkimisen jälkeen hän pääsi vuonna 1930 Ilmavoimien mekaanikkokouluun Santahaminassa. Koulun suoritettuaan hän haki ja pääsi Ilmavoimien aliupseeriohjaajakurssille (AOK 3) vuonna 1933, jonka jälkeen hänet komennettiin kersantiksi ylennettynä Lentoasema 5:een. 1. tammikuuta 1938 seurasi ylennys ylikersantiksi ja siirto Lentolaivue 26:een.


title: Oiva Tuominen

text: Talvisodassa Tuominen saavutti 8 ilmavoittoa, lentäen Fokker D.XXI ja Gloster Gladiator-koneilla, ollen pudotustilaston toisella sijalla. Talvisodan jälkeen Tuominen ylennettiin vääpeliksi 25. huhtikuuta 1940, ja jatkosodan alettua lentomestariksi 23. heinäkuuta 1941. LeLv 26 käytti nyt Fiat G.50-hävittäjää, jolla Tuominen ampui heinäkuussa 1941 alas kahdeksan SB-2-pommittajaa. Näiden ja talvisodassa saavutettujen ilmavoittojen perusteella Tuomiselle ehdotettiin 13. elokuuta 1941 Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristiä. Ylipäällikkö myönsi Tuomiselle 18. elokuuta 1941 nimeään kantavan ristin numerolla 6, ja Tuomisesta tuli näin ilmavoimien ensimmäinen Mannerheim-ristin ritari.


title: Oiva Tuominen

text: Fiat-koneiden vaikea varaosatilanne piti LeLv 26:n koneet usein maassa, tästä huolimatta Tuomisen onnistui kasvattaa voittotiliään menestyksekkäästi, ja hänet siirrettiin 8. helmikuuta 1943 uudelleenperustettuun Lentolaivue 34:ään, jonka kalustoksi saatiin 13. maaliskuuta 1943 Messerschmitt Bf 109 G -koneet. Tuominen kuului LeLv 34:n 2. lentueeseen, joka siirrettiin osaksi Hävittäjälentolaivue 30:tä 6. maaliskuuta 1944. Lentue siirrettiin takaisin HLeLv 34:n yhteyteen 9. heinäkuuta 1944. Tuominen saavutti sodan loppuun mennessä 14 ilmavoittoa Messerschmitt-koneella.


title: Oiva Tuominen

text: Tuominen erosi Ilmavoimien palveluksesta 6. tammikuuta 1945. Sodan jälkeen hän toimi muun muassa ansiolentäjänä Imatran Voima -yhtiön palveluksessa sekä taksinkuljettajana.


title: Oiva Tuominen

text: Tuomisella oli cameorooli elokuvassa Radio tekee murron vuodelta 1951 jossa hän esitti "lentomestari Tuomista". Päiväntasaajan Guinea on julkaissut postimerkin Oiva Tuomisesta, jossa koneena esiintyy Fiat-G.50 merkin vasemmalla puolella.


title: Werbung, Baby!

text: Werbung, Baby! on vuonna 1999 julkaistu Eläkeläisten albumi. Se koostuu tunnettujen kappaleiden humpaksi sovitetuista coverversioista.


title: Werbung, Baby!

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 33.


title: Werbung, Baby!

text: Suluissa alkuperäinen esittäjä ja kappale.


title: Tyrfing

text:
Tyrfing on taianomainen miekka, joka esiintyy skandinaavisessa mytologiassa.
Svafrlam oli Gardarikin kuningas ja Odinin pojanpoika. Hän onnistui vangitsemaan kääpiöt nimeltä Durin ja Dvalin. Hän pakotti heidät takomaan miekan, jossa olisi kultainen kädensija, jolla ei löisi iskuakaan ohi, joka ei koskaan ruostuisi, ja joka pystyisi leikkaamaan kiveä ja rautaa kuin vaatekappaleen.


title: Tyrfing

text: Kääpiöt loivat miekan, se hohti ja kimmelsi kuin tuli. Mutta kääpiöt kirosivat miekan siten, että aina miekkaa käytettäessä joku kuolisi. Kirottu miekka myös tappaisi Svafrlamin itsensä. Tämä tulisi tapahtumaan kolme kertaa.


title: Tyrfing

text: Kun Svafrlami sai kuulla kirouksesta hän yritti tappaa Dvalinin, mutta kääpiö katosi kiveen. Miekka kuitenkin iskeytyi syvälle kiveen, ohi kohteestaan.


title: Tyrfing

text: Soturi nimeltä Arngrim tappoi Svafrlamin ja otti miekan vuorostaan itselleen. Arngrimin jälkeen miekkaa käyttivät Angantyr ja hänen yksitoista veljeään. Heidät kaikki tapettiin Samsøssä, ruotsalaisen esitaistelijan Hjalmarin ja hänen veljekseensä lupautuneen norjalaisen Orvar-Oddin kädestä. Miekka kuitenkin vahingoitti Hjalmaria, joka pyysi Orvar-Oddia viemään hänen ruumiinsa Ingeborgin luo Uppsalaan.


title: Tyrfing

text: Angatyrin tytär, Hervor kasvatettiin palvelijana, eikä hänelle kerrottu syntyperäänsä. Kun hän sai tietää siitä, hän puki itsensä soturiksi ja lähti Samsøøn etsimään kääpiöiden kiroamaa miekkaa. Hän löysi miekan, ja nai Hofundin. He saivat kaksi poikaa, Heidrekin ja Angatyrin. Hervor antoi salaa Angatyrille tämän taikamiekan. Kävelyllä Heidrek halusi nähdä Angatyrin miekan. Kun Angatyr ojensi miekan veljelleen, kääpiöiden kirous lankesi ja sai Heidrekin tappamaan veljensä.


title: Tyrfing

text: Heidrekistä tuli goottien kuningas. Matkalla Carpathiaan hänen seuraansa liittyi kahdeksan ratsuin varustettua thrallia. Yöllä thrallit murtautuivat Heidrekin telttaan ja tappoivat hänet Tyrfingillä. Tämä oli Tyrfingin viimeinen paha teko. Heidrekin poika Angatyr sai thrallit kiinni, tappoi heidät ja vei miekan mukanaan.


title: Tyrfing

text: Angatyr oli goottien seuraava kuningas. Kuitenkin tämän velipuoli, joka oli hunni nimeltään Hlod, halusi puoli valtakuntaa. Angatyr kieltäytyi. Gizur kutsui Hlodia äpäräksi ja tämän äitiä orjatytöksi. Hlod hyökkäsi 320 000 miehensä kanssa goottien kimppuun. Gootteja oli paljon vähemmän kuin hunneja, mutta gootit voittivat kuitenkin sodan koska Angatyr käytti Tyrfingiä. Angatyr tappoi veljensä Hlodin. Kuolleiden soturien määrä sai joet tulvimaan yli äyräidensä ja täytti kylät kuolleilla miehillä ja hevosilla.


title: Eir (jumala)

text: Eir (muinaisnorjaa, tai "armo") on skandinaavisessa mytologiassa aasajumalatar, jota kutsutaan Eddassa parhaaksi lääkäriksi. Hänet lasketaan mukaan valkyrioiden riveihin, mikä yhdistää hänet tiettyyn kuolleiden herättämisen ominaisuuteen. Eir on taitava kaikenlaisessa parannuksessa, erityisesti yrttien käytössä, ja hän pystyy jopa herättämään kuolleita henkiin. Hän on yksi Lyfia-vuoren asukkaista. Eir on jumalatar Friggin hyvä ystävä. Eir on myös yksi Svipdagsmál-runon Menglödin yhdeksän neidon nimistä.


title: Eir (jumala)

text: Hyvänä parantajana Eir on hoitajien hyväntekijä. Modernit pakanat kutsuvat hänen apuaan niin fyysiseen, psyykkiseen, hengelliseen kuin tunteidenkin parantamiseen. Sanotaan, että Eir parantaisi kaikki naiset, jotka etsisivät hänen apuaan, ja hän opettikin vain naisia saloihinsa. Parantamisen jumalatar mainitaan vain hyvin pikaisesti Snorri Sturlusonin Eddassa.


title: Saint-Germain-en-Laye

text: Saint-Germain-en-Laye on kaupunki Ranskan Île-de-Francen alueella Yvelinesin departementissa Pariisin esikaupunkialueella. Kaupunki nimettiin Ranskan suuren vallankumouksen aikana "La Montagne du Bon Airiksi".


title: Saint-Germain-en-Laye

text: Kunta on pinta-alaltaan departementtinsa suurin. Kaupunkia peittävät runsaat metsät. Sen alueella Seinejoki mutkittelee voimakkaasti. Alueen ylänkömaisemaa hallitsee Seinen lisäksi Pariisin kaupungin läheisyys.


title: Saint-Germain-en-Laye

text:
Kunnan rajanaapureita ovat idässä Le Pecq, Le Mesnil-le-Roi ja Maisons-Laffitte, pohjoisessa Conflans-Sainte-Honorine, lännessä Achères, Poissy ja Chambourcy sekä etelässä Fourqueux, Mareil-Marly ja Le Port-Marly.
Saint-Germain-en-Layessä ovat syntyneet säveltäjä Claude Debussy sekä urkutaiteilija Marie-Claire Alain ja tämän nuorena kuollut säveltäjäveli Jehan Alain. Myös tennispalaaja Caroline Garcia on syntynyt Saint-Germain-en-Layessä.


title: Värjäys

text: Värjäys on menetelmä, jolla käsiteltävänä olevan materiaalin tai esineen väri saadaan muutetuksi pintaa syvemmältä, kun taas maalauksessa käytettävä maali jää esineen pinnalle. Värjäyksessä käsiteltävään kohteeseen lisätään väriainetta. Tyypillisiä kohteita ovat


title: Värjäys

text: Arkeologiset löydöt osoittavat, että värjäystä on harjoitettu ainakin 5 000 vuoden ajan, etenkin Intiassa. Väriaineita saatiin eläinkunnasta, kasveista ja mineraaleista melko vähäisellä käsittelyllä. Yleisimpiä luonnonvärien lähteitä ovat olleet kasvit, etenkin juuret, marjat, puun kuori, lehdet ja puuaines. Muita luonnon väriaineiden lähteitä ovat sienet ja jäkälät. Vain harvat perinteisistä luonnonväreistä ovat päätyneet kaupalliseen käyttöön. Eläinperäisistä väreistä tunnetuimpia ovat muun muassa seepia sekä kokenilli. Synteettisiä värejä kuten atsovärejä tehdään mineraaleista ja öljystä.Kasvivärjäyksellä tarkoitetaan luonnosta kerätyillä väriaineilla värjäämistä. Yleisimmin luonnonväreillä värjätään villaa ja silkkiä, koska ne värjäytyvät helposti ja toistavat värejä kirkkaasti ja syvästi. Kasvivärjäys soveltuu myös muiden luonnonmateriaalien värjäämiseen, esimerkiksi nahan, puun, paperin, höyhenien, luiden ja kaislan. Kasvivärjäyksessä voidaan käyttää monia eri kasvinosia, esimerkiksi lehtiä, kuorta, puuydintä, juuria, sekä muita kuin kasviperäisiä aineita kuten hyönteisiä tai sieniä. Luonnosta saatavia värejä ovat erityisesti punaisen, keltaisen, oranssin, ruskean ja vihreän eri sävyt. Violettia ja sinistä saadaan verrattain harvoista aineista. Erikseen tunnetaan sienivärjäys.


title: Värjäys

text: Värjäystä ennen kasveista on eroteltava halutut osat ja karkeat väriaineet kuten kävyt ja kuoret esikäsiteltävä pilkkomalla ja liottamalla. Väriaineet voidaan käyttää värjäykseen tuoreina tai ne voidaan säilöä kuivaamalla.


title: Värjäys

text: Samalla kasvilla voi saada aikaan erilaisia värisävyjä käytetyistä apuaineista, värjättävistä materiaaleista, värjäysaineen suhteellisesta käyttömäärästä ja muista muuttujista riippuen. Lisäksi luonnosta kerättyjen väriaineiden voimakkuus voi vaihdella esimerkiksi eri populaatioden tai kasvupaikkojen välillä. Kasvivärjäyksessä onkin haasteellista tuottaa täsmällisiä sävyjä – toisaalta sävyjen moninaisuus voi olla myös haluttu efekti. Värjäystä ennen materiaalit punnitaan värjättävien materiaalien määrään suhteuttaen. Jos tavoitteena on tasainen värjäystulos, käytetään kookasta värjäysastiaa ja värjättävät materiaalit kastellaan ennen värjäystä.


title: Värjäys

text: Yleisin kasvivärien puretusaine on aluna eli kaliumalumiinisulfaatti. Puretusaine kiinnittää värit värjättäviin materiaaleihin. Aluna myös kirkastaa värisävyjä. Sitä laitetaan 10 % värjättävän materiaalin (kuivana punnittu) painosta. Alunan lisätään värjäysveteen. Muita puretus- ja apuaineita ovat muiden muassa viinikivi, rautasulfaatti, kuparisulfaatti, tinakloridi sekä ammoniakki.


title: Värjäys

text: 100 g varten värjäysmateriaalia tarvitaan noin 1 kg kasveja. Kasvit keitetään 80–90 asteessa noin tunnin ajan, jonka jälkeen värineste kaadetaan toiseen astiaan siivilän läpi. Täten saadaan eroteltua roskat pois värinesteestä.


title: Värjäys

text: Värineste mitataan kattilaan ja lisätään tarvittaessa vettä. Suosituksena on noin 6 litraa/100 g materiaalia. Värjäystä aloittaessa veden tulisi olla noin 40-asteista. Värinesteeseen lisätään puretusaineet ja materiaalit. Neste lämmitetään hitaasti 80–90-asteiseksi ja lämpötila pidetään noin 1–3 tuntia samana. Materiaaleja on hyvä nostella värjäyksen aikana tasaisen lopputuloksen takaamiseksi. Materiaalit voi ottaa värjäyksen jälkeen pois nesteestä jäähtymään tai antaa niiden jäähtyä värinesteessä. Värjätyt materiaalit huuhdotaan runsaalla vedellä ja viimeisessä huuhteluvedessä suositellaan käytettävän hieman etikkaa. Lopuksi materiaalit laitetaan kuivumaan ilmavaan paikkaan. On kuitenkin vältettävä suoraa auringonvaloa, ettei värjätty asia menisi pilalle.


title: Bergues

text: Bergues (, länsiflaamiksi "Bergen") on ranskalainen kaupunki, joka sijaitsee Nordin departementissa ja Hauts-de-Francen alueella. Kaupunki on tunnettu Unescon maailmanperintöluetteloon merkitystä kellotornistaan. Kaupungissa on arviolta 3 889 asukasta.


title: Bergues

text: Kaupunki sijaitsee "Bootlandin" alueella, joka on Ranskassa, Belgian rajan läheisyydessä, sijaitseva alankoalue. Alueen nimi tulee flaamista ja se tarkoittaa alastonta maata. Suurempiin kaupunkeihin Dunkerqueen on matkaa kymmenen kilometriä ja Lilleen 70 kilometriä.


title: Bergues

text: Alueella on hyvät liikenneyhteydet, jotka takaavat kaksi moottoritietä. Kanaalitunneli on vain 40 kilometrin päässä kaupungista.


title: Bergues

text: Bergues oli tuomiokunnan keskuspaikka aina Ranskan suureen vallankumoukseen saakka. Aurinkokuningas valloitti kaupungin takaisin Ranskalle vuonna 1658. Aachenin rauhassa 1668 virallistettiin kaupungin paluu Ranskan yhteyteen.


title: Bergues

text: Kaupungissa ovat säilyneet sen vanhat puolustuslinnoitukset, josta varhaisimmat ajoittuvat 1200-luvulle ja 1400-luvulle. Sébastien Le Prestre de Vauban on valmistuttanut osan linnoituksista.


title: Bergues

text: Toinen maailmansota kohteli kaupunkia kaltoin ja sen vanha kellotorni raunioitui pahoin, mutta rakennettiin uudelleen sodan jälkeen. Alueella on myös nähtävillä vanhan, Flanderin kreivi Baudouin IV:n rakennuttaman (1022) luostarin rauniot.


title: Manólis Kalomoíris

text: Manólis Kalomoíris (usein "Kalomíris", , 14. joulukuuta 1883, Smyrna – 3. huhtikuuta 1962, Ateena) oli kreikkalainen säveltäjä. Hän kävi koulua Istanbulissa ja opiskeli pianonsoittoa ja sävellystä Wienissä. Ennen asettumistaan Ateenaan hän toimi muutamien vuosien ajan pianonsoiton opettajana Harkovassa.


title: Manólis Kalomoíris

text: Kalomoíris perusti Helleenisen konservatorion vuonna 1919 ja Kreikan kansallisen konservatorion 1926. Hän sävelsi kolme sinfoniaa, viisi oopperaa, pianokonserton, viulukonsertinon, muuta sinfonista musiikkia, kamarimusiikkia ja lukuisia lauluja ja pianokappaleita.


title: Benedictus II

text: Benedictus II (635–685) oli paavina 26. kesäkuuta 684 – 8. toukokuuta 685. Hän oli syntyisin roomalaisesta Savellin suvusta. Hänet valittiin Leo II:n kuoltua heinäkuussa 683,The Book of Saints, s. 84. mutta keisari Konstantinos IV:n lupaa paaviksi vihkimiselle jouduttiin odottamaan melkein vuoden ajan.


title: Benedictus II

text: Benedictus II selvisi kunnialla suhteista Bysantin kanssa, jotka olivat kireät monoteletismiiin liittyvien kiistojen takia. Katolinen kirkko on julistanut hänet pyhimykseksi ja hänen muistopäiväänsä vietetään 8. toukokuuta.


title: Soinnutus

text: Soinnutus tarkoittaa sointujen lisäämistä melodian säestykseksi. Se on eräs musiikin säveltämisen ja toisinaan myös esittämisen tekniikka. Soinnutus pohjautuu harmonian käsitteeseen, jonka mukaan kaksi tai useampi yhtä aikaa soivaa ääntä (stemmaa) voivat soida yhteen joko sopusointuisesti (konsonanssi) tai ristiriitaisesti (dissonanssi). Harmonian ajassa tapahtuva musiikillinen liike perustuu sointujen tonaalisiin tehoihin eli niiden erilaiseen purkautumiseen toinen toiseensa.


title: Soinnutus

text: Se, miten nopeasti melodian eri äänet seuraavat toisiaan, muodostaa melodiarytmin ja se, miten nopeasti eri soinnut seuraavat toisiaan, puolestaan muodostaa sointurytmin. Useimmiten melodiarytmi on nopeampi kuin sointurytmi. Kun melodia- ja sointurytmi ovat yhtä nopeat, kyseessä on vertikaalisoinnutus. Soinnutus voi toimia hetken ajan itsenäisenä musiikkina myös ilman melodiaa (esimerkiksi sävellyksen alkusoitossa eli introssa).


title: Soinnutus

text: Koska tietty sävel tai sävelkulku voi esiintyä monissa erilaisissa soinnuissa tai sävelasteikoissa, soinnutus voidaan tehdä hyvin monella tapaa. Traditionaalisesti musiikkikappale tehdään osina, joissa sävellaji pysyy samana. Tällöin soinnutuksessa on käytettävä pääasiassa sointuja, joiden sävelet kuuluvat vastaavaan asteikkoon. Yleinen poikkeus on molliin perustuvissa kappaleissa esiintyvä 5. asteen duuriseptimisointu, jonka käyttö kadenssissa on niin yleistä, että tietyntyylisissä kappaleissa se esiintyy jokaisen osan lopussa tehden täten kappaleiden säestämisestä helpompaa. Esimerkiksi C-duurissa kulkevalle melodialle voidaan varsin helposti käyttää nelisointuja C(maj7), F(maj7), G(7), Am(7), Dm(6) ja Em(7) sekä vähennettyä sointua H, jota klassisessa sävellystyössä karsastetaan sen vaatiman tasavireisyyden johdosta. Eräät jazzin tyylisuunnat pyrkivät tarkoituksellisesti hajottamaan soinnutuksesta tavallisesti syntyvät soinnulliset harmoniat käyttämällä eri sävellajeihin kuuluvia sointuja.


title: Soinnutus

text: Länsimaisesta tonaalisesta musiikista noin 80 % voidaan soinnuttaa kolmella soinnulla: toonikalla, subdominantilla ja dominantilla, sekä duurissa että mollissa. Tätä usein rock-musiikin puolella kutsutaan "kolmen soinnun perus-rockiksi". Erikoistapaus soinnutuksesta on ns. akuankkakierto, jota käytetään varsinkin melodisessa rock-musiikissa paljon.


title: Anianpelto

text: Anianpelto on kylä, asuinalue ja liikekeskus Asikkalan Vääksyn taajaman itäosassa. Etäisyyttä Vääksyn kanavalle on pari kilometriä. Valtatie 24:n ja seututie 313:n välillä on Anianpellossa kulkuyhteys Rantakulmantien liittymän kautta.


title: Anianpelto

text: Vuonna 1727 Anianpellon kylä sai markkinaoikeudet. Paikkakunta kehittyikin 1700-luvun alkupuolella merkittäväksi markkinapaikaksi, josta suunniteltiin kauppalaa. Riihimäki–Pietari-radan linjaaminen Vesijärven eteläpuolelta vuonna 1867 vei kuitenkin suuremmat kasvumahdollisuudet Hollolan Lahden kylälle, josta tuli kaupunki 1905.


title: Anianpelto

text: Museovirasto on listannut Anianpellon markkinapaikan ja mökkiasutuksen merkittäväksi kulttuuriympäristöksi. Markkinapaikan merkkinä kohoava vanha männikkö, joka on omistettu Kustaa II Adolfille, on rauhoitettu. Anianpellon työväenyhdistyksen talo on rakennettu 1900-luvun alussa.


title: Aframax

text: Aframax on öljyä kuljettavien säiliöalusten epävirallinen kokoluokitus, jolla tarkoitetaan kantavuudeltaan 80 000 – 120 000 tonnin aluksia. Aframax ei tarkoita suurinta jonnekin mahtuvaa laivaa, kuten monet muut max-päätteiset laivatyypit, vaan se tarkoitti alkuaan AFRA-luokituksen suurimman koon ylittävää laivaa.


title: Aframax

text: AFRA () on keskimääräinen rahtimaksuarvio öljysäiliöalusten rahtimaksujen suuruuksista. Näitä maailmanlaajuisia rahtimaksunoteerauksia on vuodesta 1954 julkaissut edellisenä vuonna perustettu lontoolaisten laivameklariyritysten muodostama yhteisö London Tanker Brokers’ Panel . Noteerauksista selviää eri kokoisten laivojen keskimääräiset rahtimaksut maailman eri öljynkuljetusreiteillä sekä maksuissa tapahtuneet muutokset eri aikoina. Yhteisö myy noteerauksiaan öljy-yhtiöille, öljynvälittäjille, varustamoille ja muille kiinnostuneille sekä julkaisee kuukausittain ilmestyvää lehteä.


title: Aframax

text: Aikoinaan noteeraukset julkaistiin kantavuudeltaan kuuteen eri kokoluokkaan ryhmitellyille säiliöaluksille. Suurimpien alusten kantavuus näissä noteerauksissa oli 79 999 tonnia. Säiliöalusten kokojen kasvaessa alettiin kantavuudeltaan tätä suurempia aluksia nimittää Aframaxeiksi. Nykyisin Aframaxeiksi kutsutaan säiliöaluksia, joiden kantavuus on 80 000 – 120 000 tonnia, vaikka kokoluokalle ei julkaistakaan omaa AFRA-noteerausta.


title: Aframax

text: Nykyisin AFRA-noteeraus julkaistaan viiteen kokoluokkaan ryhmitellyille säiliöaluksille:


title: Aframax

text: AFRA-ryhmittelyssä kantavuuden mittayksikkönä on long ton eli noin 1 016 kilogrammaa. Käytännössä tällä on harvoin merkitystä, koska ero metriseen tonniin eli 1 000 kilogrammaan on niin pieni.


title: Aframax

text: Kantavuudeltaan 105 000 tonnin Aframax-säiliöaluksen pituus on tyypillisesti 246 metriä ja leveys 42 metriä. Alus kuljettaa säiliöissään 120 000 kuutiometriä öljyä 15 solmun (28 km/h) nopeudella.


title: Guyenne

text: Guyenne ([gɥijɛn], oksitaniaksi Guiana [’gjanɔ]) on Ranskan alue, joka rajat ovat vaihdelleet eri aikoina. Alue sijaitsee Ranskan lounaisosassa.


title: Guyenne

text: Alueen nimi juontaa Akvitania-käsitteen kansanomaisesta kehityksestä. Alussa perusterminä 1100- ja 1200- luvuilla oli ”Agulaine”, josta vähitellen A katosi, näin muotoutui langues d’oïl’in termiksi Aguilaine > Guyenne sekä oksitaniaksi Agulaine > Guiana. Näin termejä käytettiin Akvitanian sijasta paikallisesti aina 1200-luvulta 1700-luvulle saakka.


title: Guyenne

text: Tämän vanha lounaisen Ranskan maakunnan pääkaupunki on ollut Bordeau ja näin alue sekaantuu käsitteenä Akvitanian kanssa, kuten myös pohjoisempi Gascognen aluekin. Termi Guyenne on myös merkinnyt Englannin kuninkaan Ranskassa sijainneita läänityksiä, joten Pariisin rauhan (1259) jälkeen alue käsitti Limousin, Périgordin, Quercyn, Rouerguen, Agenaisin, sekä alueita Saintongesta ja Gascognesta.


title: Guyenne

text: Nykyisin termillä Guyenne ei ole minkäänlaista poliittista tai yhteiskunnallista merkitystä.


title: Ya-Rayi

text: Ya-Rayi on Khaledin studioalbumi, joka julkaistiin Euroopassa elokuussa 2004. Yhdysvalloissa se julkaistiin erilaisena versiona 27. kesäkuuta 2005. Singleinä ilmestyivät kappaleet "Ya-Rayi" ja "Zine Zina".


title: Ya-Rayi

text: Ya-Rayin tuottivat Don Was, Jacob Desvarieux, Philippe Eidel, KC Porter ja Dawn Elder. Albumin kaikki kappaleet ovat arabiankielisiä.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Suomen Kylät ry (Finlands Byar rf) on valtakunnallinen paikallisen kehittämisen järjestö. Yhdistys toimii kylätoiminnan, Leader-ryhmien ja kaupunginosayhdistysten eduntekijänä. Yhdistys toimi vuoden 2017 loppuun nimellä Suomen Kylätoiminta ry.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Järjestön jäseniä ovat


title: Suomen Kylätoiminta

text: Järjestöllä on myös kannatusjäseniä.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Toiminnasta vastaa hallitus, johon kuuluu tasapuolisesti jäseniä kolmesta ensimmäisestä em. jäsenryhmistä. Puheenjohtajana jatkaa vuonna 2007 Eero Uusitalo. Järjestön keskustoimisto on Salon Suomusjärvellä Varsinais-Suomessa. Pääsihteerinä toimii vuodesta 2006 Risto Matti Niemi.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Nykymuotoinen kylätoiminta aktivoitui 1970–80-lukujen vaihteessa. 1990-luvulla perustettiin maakunnallisia kylien yhteenliittymiä, kyläneuvostoja, joista lähes kaikki ovat nykyään yhdistysmuotoisia. Vuonna 1982 perustettiin valtakunnallinen Kyläasiain neuvottelukunta. Silloinen Suomen Kylätoiminta ry perustettiin Kyläasiain neuvottelukunnassa virinneen toiminnan pohjalle v. 1997.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Vuonna 1992 suomalainen kylätoimintaliike sai Right Livelihood -palkinnon, nk. vaihtoehto-Nobelin "for showing a dynamic path to rural regeneration, decentralisation and popular empowerment".


title: Suomen Kylätoiminta

text: Suomen Kylät ry:n kaksi toimintaa ohjaavaa jäsenryhmää ovat maakunnalliset kyläyhdistykset ja Leader-ryhmät.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Maakunnalliset kyläyhdistykset


title: Suomen Kylätoiminta

text: Suomen Kylät ry on kylätoiminnan keskusjärjestö. Kyläyhdistyksiä ja -toimikuntia on Suomessa noin 4 200. Nämä ovat järjestäytyneet 19 maakunnalliseksi kyläyhdistykseksi. Näitä on nykyisissä maakunnissa, minkä lisäksi ruotsinkielisten yhteisiä asioita hoitaa Svenska Byaservice.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Kylätoiminnassa Suomen Kylät ry:n 2000-luvun toimintoja ovat olleet mm. kylätoimikuntien järjestäytyminen rekisteröidyiksi yhdistyksiksi, kyläsuunnitelmien tekeminen, kylätalouden kehittäminen, kylien infrastruktuurin kehittäminen, palveluiden järjestäminen ja maakunnallisten yhdistysten osallistuminen maakuntansa kehittämiseen. Maakunnallisilla kyläyhdistyksillä on edustuksia maakuntiensa eri toimielimissä ja työryhmissä.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Maaseudun kehittämisen verkostoyksikkö


title: Suomen Kylätoiminta

text: Suomen Kylät ry toimi EU-ohjelmakaudella 2000-2006 toimintaryhmien (nykyään Leader-ryhmät) verkostoyksikkönä. Suomen Kylät ry järjesti ryhmille neuvottelupäiviä ja koulutuksia. Tuolloin Leader-ryhmiä toimi Suomessa 58.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Seuraavalla ohjelmakaudella 2007-2013 maaseutuverkoston toiminta järjestettiin uudella tavalla, ja samalla Leader-ryhmistä tuli Suomen Kylät ry:n jäseniä ja järjestöön palkattiin Leader-asiamies edustamaa kaikkia Suomen Leader-ryhmiä eri toimielimissä. Leader-ryhmien toiminta perustuu Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmaan ja ne jakavat toimialueellaan EU:n maaseudun kehittämisrahoja.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Suomen Kylät ry järjestää yhteistyössä paikallisten ja maakunnallisten toimijoiden kanssa vuosittain Lokaali-tapahtuman, jossa palkitaan Vuoden kylä. Lokaali kerää yhteen paikalliskehittäjät ympäri Suomen, ja Vuoden kylän lisäksi tapahtumassa palkitaan aktiivia kylätoimijoita ja Vuoden maaseutukasvo. Vuonna 2017 järjestettiin ensimmäinen Suomen Maaseutuparlamentti, ja tuolloin Lokaali järjestettiin osana tapahtuman iltajuhlaa.


title: Suomen Kylätoiminta

text: Suomalaistyyppistä kylätoimintaa on ainakin Pohjoismaissa, saksankielisissä maissa ja muutamissa itäisen Keski-Euroopan maissa. Kylätoiminnalla kylien kansalaistoiminnan muotona ei ole laajaa kansainvälistä keskusjärjestöä.


title: Suomen Kylätoiminta

text: SYTY on vuonna 2005 perustetun European Rural Alliance -järjestön ensimmäinen isäntäjärjestö. SYTY on jäsenenä pohjoismaisessa kylätoiminnan Hela Norden kan Leva -verkostossa, itäisen Keski-Euroopan maiden maaseudun kehittämistoimintaa aktivoivassa PREPARE-verkostossa sekä Leader-toimintaryhmien yhteistyöjärjestössä ELARD:ssa.


title: Harold Faltermeyer

text: Harold Faltermeyer (syntymänimeltään "Harold Faltermeier", s. 5. lokakuuta 1952 München) on saksalainen muusikko, säveltäjä ja tuottaja. Faltermeyer tunnetaan soundtrackeistään elokuviin kuten "Running Man – juokse tai kuole", "Top Gun – lentäjistä parhaat" ja "Beverly Hills kyttä". Faltermeyerin elektroniseen musiikkiin painottuvasta tuotannosta tunnistettavin esimerkki lienee "Beverly Hills kytän" tunnussävelmä ”Axel F”, joka on julkaisunsa (1984) jälkeen noussut usein uudestaan hitiksi, viimeksi vuonna 2005 Crazy Frogin esittämänä.


title: Aarno Sulkanen

text: Aarno Olavi Sulkanen (s. 1. huhtikuuta 1940 Lahti) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt merkittäviä rooleja Edvin Laineen elokuvissa "Täällä Pohjantähden alla", "Akseli ja Elina" sekä "Pohjantähti", joissa hän esitti Akseli Koskelaa. Sittemmin Sulkanen on esiintynyt useissa elokuvissa, joihin kuuluvat muun muassa Pekka Parikan ohjaamat "Pohjanmaa" ja "Talvisota".


title: Aarno Sulkanen

text: Sulkanen oli naimisissa näyttelijä Marjatta Raidan kanssa. He avioituivat ensimmäisen kerran vuonna 1986, erosivat kaksi vuotta myöhemmin, ja avioituivat uudelleen vuonna 1996.


title: Aarno Sulkanen

text: Sulkaselle myönnettiin valtion taiteilijaeläke 2013.


title: Aarno Sulkanen

text: Marraskuussa 2014 Helsingin hovioikeus tuomitsi Sulkasen kahdeksaksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Sulkanen ei hakenut tuomioon valituslupaa korkeimmalta oikeudelta.


title: Richard Adams

text: Richard Adams (9. toukokuuta 1920 Newbury, Berkshire – 24. joulukuuta 2016 Oxford, Oxfordshire) oli englantilainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten eläinaiheisesta romaanistaan "Ruohometsän kansa" (1972), josta hän sai sekä Carnegie-mitalin että Guardianin lastenkirjallisuuspalkinnon. Sen menestyksen ansiosta Adams pystyi jättämään päivätyönsä ja ryhtymään täyspäiväiseksi kirjailijaksi. Hänen muut teoksensa eivät yltäneet "Ruohometsän kansan" suosioon, mutta niissäkin hän käytti usein antropomorfistista kerrontaa. Adams oli myös aktiivinen eläinten hyvinvoinnin puolesta puhuja, ja hän toimi Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals -järjestön puheenjohtajana.


title: Richard Adams

text: Richard Adams syntyi Newburyssä 1920. Hänen vanhempansa olivat maalaislääkäri Evelyn Adams ja tämän vaimo Lilian.


title: Richard Adams

text: Adams opiskeli Bradfield Collegessa ja Oxfordin yliopiston Worcester Collegessa, missä hän ehti opiskella kaksi vuotta historiaa, kun hänet kutsuttiin palvelukseen vuonna 1940. Hän palveli 1940–1946 Britannian armeijan Royal Army Service Corpsissa Palestiinassa, Euroopassa ja Kaukoidässä. Sodan jälkeen Adams palasi suorittamaan opintonsa loppuun. Hän valmistui vuonna 1948.


title: Richard Adams

text: Valmistuttuaan Adams aloitti uran virkamiehenä. Hän työskenteli asunto- ja paikallishallintoministeriössä. Adamsin työnkuvaan ministeriössä kuului ympäristöraporttien kirjoittaminen.


title: Richard Adams

text: Adams alkoi kirjoittaa vuonna 1966. Hän kertoi automatkalla tyttärilleen tarinaa kaniiniyhteiskunnasta. Tyttäret vaativat lopulta, että Adams kirjoittaisi tarinansa paperille. Hän kirjoitti tarinaa kahden vuoden ajan ja käytti Ronald Lockleyn tietokirjaa "Private Life of the Rabbit" saadakseen kanihahmojen käyttäytymisen oikeanlaiseksi. Vuonna 1972 julkaistussa "Ruohometsän kansassa" olikin poikkeuksellista antropomorfistiselle kirjallisuudelle se, että eläimet – vaikka osasivatkin puhua – käyttäytyivät kuin luonnossa.


title: Richard Adams

text: Vaikka "Ruohometsän kansasta" tuli suurmenestys, sen kustantamisessa oli hankaluuksia. Monet kustantajat hylkäsivät sen, mutta pienkustantamo Rex Collings otti vuonna 1972 siitä 2 500 kopion painoksen. Se sai brittikriitikoilta ylistävän vastaanoton, ja seuraavana vuonna Penguin julkaisi sen Puffin Books -lastenkirjasarjassaan. Adams ei ollut tarkoittanut sitä alkujaan lastenkirjaksi, mutta se palkittiin briteissä kahdella lastenkirjallisuuspalkinnolla, Carnegie-mitalilla ja Guardian-palkinnolla.


title: Richard Adams

text: "Ruohometsän kansasta" saaduilla tuloilla Adams pystyi jättämään työnsä vuonna 1974 ja ryhtymään kokoaikaiseksi kirjailijaksi. Hänen toinen romaaninsa "" ilmestyi vuonna 1974. Sen nimihenkilö oli suuri karhu, jonka uskotaan olevan jumalallinen avatar. Se sai huonon vastaanoton, sillä lukijat odottivat uutta "Ruohometsän kansaa".


title: Richard Adams

text: Adams julkaisi vuonna 1975 tietokirjan "Nature Through the Seasons", jonka hän oli kirjoittanut Max Hooperin kanssa. "Tiikerimatka" (1976) oli runomuotoinen kuvakirja, jonka kuvituksesta vastasi Nicola Bayley. Romaanissa "Ruttokoirat" (1977) hän käsitteli eläinten oikeuksia tarinalla, jossa kaksi mahdollisesti paiseruttoa kantanutta koiraa karkaa tutkimuslaitoksesta. "Nature Day and Night" (1978) oli toinen Max Hooperin kanssa kirjoitettu tietokirja.


title: Richard Adams

text: Romaaneissaan "Keinumorsian" (1980) ja "Maia" (1984) Adams herätti huomiota seksuaalisuuden suorasukaisella kuvauksella. Niiden välissä Adamsilta ilmestyi Ronald Lockleyn kanssa kirjoittama tietokirja "Voyage Through the Antarctic".


title: Richard Adams

text: "Traveller" (1988) oli jälleen antropomorfistinen romaani, joka kerrotaan Robert E. Leen hevosen näkökulmasta. Adamsin omaelämäkerta "The Day Gone By" ilmestyi vuonna 1990. "Ruohometsän tarinoita" (1996) oli Adamsin vastaus "Ruohometsän kansan" ihailijoiden vaatimuksiin jatkotarinoista.


title: Richard Adams

text: Adams jatkoi uraansa ihan viimeisiin vuosiinsa ja kirjoitti novellin kokoelmaan "Gentle Footprints: A Collection of Animal Stories", joka julkaistiin 2010 ja jonka tuotot menivät Born Free Foundationille.


title: Richard Adams

text: Adams oli pitkään eläinten hyvinvoinnin aktiivinen kampanjoija. Hänet valittiin 1980 eläinten hyvinvointia edistävän Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals -järjestön (RSPCA) puheenjohtajaksi oltuaan ennen sitä usean vuoden sen jäsenenä. Adams oli osallistunut muun muassa vuonna 1977 Kanadan-luentokiertueelle, jonka tarkoituksena oli kampanjoida kuuttien metsästystä vastaan.


title: Richard Adams

text: Adamsin aika RSPCA:n johdossa oli lyhyt järjestön sisäisten erimielisyyksien takia, jotka lähtivät miljoonan punnan kassavajeesta. Järjestön neuvosto päätti lyhentää Adamsin puheenjohtajakautta, minkä seurauksena Adams erosi protestina. Hän kommentoi myöhemmin, että osa neuvoston vanhemmista jäsenistä oli kiinnostuneempia omasta urastaan kuin eläinten hyvinvoinnista.


title: Richard Adams

text: Richard Adams meni naimisiin vuonna 1949 Elizabeth Aclandin kanssa. He saivat kaksi tytärtä, Julietin ja Rosamondin. Adams kuoli vuonna 2016. Hän asui viimeiset vuotensa vaimonsa kanssa Whitchurchissa.Lastenkirjat:


title: Richard Adams

text:
"Beklan Empire" -sarja:
Lasten fantasia:
Kokoelmateokset:
Tietokirjat:


title: Ahvenanmaan kysymys

text: Ahvenanmaan kysymyksellä tarkoitetaan keskustelua Ahvenanmaan liittämisestä Ruotsiin Suomen itsenäistymisen jälkeen.


title: Ahvenanmaan kysymys

text: Vuonna 1918 Ahvenanmaalla heräsi ajatus maakunnan liittämisestä Ruotsiin, josta se oli liitetty vuonna 1809 Suomen sodan seurauksena muun Suomen yhteydessä Venäjään. Myös Ruotsissa kannatettiin ajatusta saariryhmän liittämisestä kielellisin ja historiallisin perustein Ruotsiin. Vähentääkseen Ahvenanmaan irtautumishaluja Suomen eduskunta sääti Ahvenanmaan itsehallintolain. Lopulta Kansainliitto ratkaisi asian vuonna 1921 Suomen eduksi ja Ruotsi alistui päätökseen. Ahvenanmaan asema itsenäisen Suomen osana sinetöityi, kun Suomi ratifioi Kansainliiton maiden tekemän Ahvenanmaan demilitarisointia koskevan sopimuksen 28. tammikuuta 1922.


title: Ahvenanmaan kysymys

text: Asian ratkeaminen Suomen hyväksi on luettava Suomea Kansainliitossa edustaneen taitavan diplomaatin Carl Enckellin ansioksi.


title: Ahvenanmaan kysymys

text: Kuitenkin hieman yllättäen myös Suomen Japanin-suurlähettiläällä, professori Gustaf John Ramstedtilla oli epäsuorasti huomattava vaikutus Ahvenanmaan kysymyksen ratkaisuun. Hän oli seurannut tarkasti kiistan vaiheita sanomalehdistössä ja laatinut sen perusteella asiaa koskevan muistion.


title: Ahvenanmaan kysymys

text: Kansainliiton Geneven konferenssiin osallistui myös Japanin valtuuskunta. Sen johtajana oli Tanetaro Megata, jonka sihteerinä toimi Ramstedtin suomen kielen oppilas Kiichi Toyama. Ramstedtin muistio käännettiin japaniksi ja jaettiin valtuuskunnan laivamatkan aikana kaikille sen jäsenille.


title: Ahvenanmaan kysymys

text: Muistiossa huomautettiin Ruotsin vedonneen siihen, että Ahvenanmaa sijaitsee maantieteellisesti lähempänä Ruotsin kuin Suomen mannermaata. Ramstedt korosti japanilaisille, että Ahvenanmaan kuitenkin erottaa Ruotsista meren syvänne, kun taas Suomen rannikolle sitä yhdistää katkeamaton saaristo. Ahvenanmaa on itse asiassa lähempänä Suomen puoleista saaristoa kuin mitään maa-aluetta Ruotsin puolella. Kerrotaan myös Kansainliiton jäseniä kuljettaneen laivan suomalaisen kapteenin ohjanneen laivan suorinta meritietä Suomen manneralueelta Ahvenanmaalle ja sieltä Ruotsiin mahdollisimman pitkää reittiä.


title: Ahvenanmaan kysymys

text: Saaristoyhteyden korostaminen sai tietenkin tukea Japanin kaltaisesta saaristovaltiosta. Japanin valtuuskunnan mielenkiinto asiaa kohtaan ja sen Suomen oikeuksia puoltavat puheenvuorot vaikuttivat ilmeisen merkittävästi tehtyyn päätökseen, jolla Kansainliiton neuvosto 24.6.1921 julisti Suomella olevan kiistattomat oikeudet Ahvenanmaahan.


title: Koenigsegg CCR

text: Koenigsegg CCR on Ruotsissa suunniteltu superauto, jota valmistaa Koenigsegg. CCR piti hetken hallussaan maailman nopeimman sarjatuotantoauton titteliä.


title: Koenigsegg CCR

text:
CCR perustuu Koenigsegg CC8S:n pohjalle. Erona vanhempaan malliin CCR:ssä on enemmän tehoa ja sen suorituskykyä on yleisesti parannettu. Tehonlisäyksen mahdollisti Lysholmin valmistama mekaaninen ahdin ja uusi titaaninen pakosarja. Tämän johdosta moottorista saadaan puristettua tehoa 806 hv (601 kW), kun kierrosluku on 6 900 rpm. Myös maksimivääntö on saatu kasvatettua 920 N·m:ään (5 700 rpm).
Ulkoisesti CCR näyttää edeltäjältänsä CC8S:ltä, mutta siihen on lisätty uusi sivuilmanottoaukko, paranneltu ajovalojärjestelmä, muokattu takapää, suuremmat jarrulevyt ja uusi etuspoileri parantamaan downforcea. Kuten CC8S, CCR on kahden istuttava coupe matkustamon taakse sijoitetulla keskimoottorilla ja ylöspäin aukeavilla ovilla.


title: Koenigsegg CCR

text: Koenigsegg on elokuussa 2006 ilmoittanut CCR:n hinnaksi noin 590 000 dollaria eli noin 475 000 euroa.


title: Koenigsegg CCR

text: CCR oli hetken maailman nopein tieliikenteeseen hyväksytty auto teoreettisella yli 385 km/h:n huippunopeudella.


title: Koenigsegg CCR

text: Myöhemmin yhdysvaltalaisvalmisteinen SSC Ultimate Aero TT kuitenkin rikkoi nopeimman tieliikennekäyttöön tarkoitetun auton nopeusennätyksen 412,233 km/h huippunopeudellaan.


title: Koenigsegg CCR

text:
Barabus TKR:n väitetään yltävän nopeuteen 434 km/h. Tätä ei ole kuitenkaan vielä vahvistettu virallisesti, koska auto on vasta konseptivaiheessa.
Kaksiovinen, kahden istuttava coupe. Katon voi irrottaa ja sitä voi säilyttää konepellin alla olevassa tilassa. Kori on tehty hiilikuidusta.


title: Pont Royal

text: Pont Royale on Pariisissa sijaitseva silta, joka ylittää Seine-joen. Silta on kolmanneksi vanhin Pariisin kaupungin alueella oleva silta. Sitä vanhempia ovat vain "Pont Neuf" ja "Pont Marie".


title: Pont Royal

text: Siltä yhdistää Seinen oikean rannan Louvren linnan eteläisen siiven ns. Flore-paviljongin kohdalla vasempaan rantaan ja siellä sijaitsevat rue du Bacin ja rue de Beaunen alkupisteet.


title: Pont Royal

text: Rakennelma muodostuu viidestä täysimittaisesta holvikaaresta. Lisäksi sen rakanteisiin on merkitty veden korkeuden mittari, josta voidaan seurata Seinejoen vedennousun korkeutta.


title: Pont Royal

text: Vuonna 1632 Urakoitsija Pidou toteutti rahoittaja Barbierlle puisen siltarakennelman samalla paikalla kuin nykyinen siltä sijaitsee. Silta nimettiin Anna Itävaltalaisen mukaan pyhän Annan sillaksi tai toisaalta nimenä oli myös punainen silta, joka tuli sillan värin mukaan. Silta korvasi vanhan lossin, jonka mukaan rue de Bac on saanut nimensä. Lossi oli välittänyt liikennettä vuodesta 1650 alkaen.


title: Pont Royal

text: Uusi silta oli rakenteiltaan heikko ja sitä piti kunnostaa ensimmäistä kertaa jo vuonna 1649 ja sittemmin se rakennettiin uudelleen tulipalon jälkeen 1654. Vuonna 1656 Seinejoen tulvat veivät sillan mennessään. Silta rakennettiin uudelleen 1660 ja sitä vahvistettiin 1673. Jälleen vuonna 1684 tulvat veivät sillan mennessään, ja Madame de Sévignén mukaan kahdeksan sillan kaarta tuhoutui.


title: Pont Royal

text: Lopultakin vuosina 25. lokakuuta 1685 ja 13. kesäkuuta 1689 välisenä aikana se korvattiin kivestä rakennetulla sillalla. Sillan rakennuskustannuksista vastasi kokonaisuudessaan kuningas Aurinkokuningas, joten silta nimettiin hänen mukaansa kuninkaalliseksi sillaksi (Pont Royale). Sillan rakentajina toimivat Jacques Gabriel, Jules Hardouin-Mansart sekä François Romain. Silta toimi 1700-luvulla mitä erilaisimpien tapahtumien pitopaikkana.


title: Pont Royal

text: Vallankumouksen jälkeen sillan nimeksi tuli Kansallinen silta ("Pont National") sekä sittemmin Tuileries’n silta ("Pont des Tuileries"). Sillalle Napoleon sijoitti myös Tuileries’n linnaa puolustavat kanuunansa, siellä sijaitsivat kansalliskokous sekä Maximilien de Robespierren johtama Yleisen hyvän valiokunta (Comité de salut public).


title: Pont Royal

text: Siltaa korjattiin vuosina 1859 ja 1939. Se on Ranskassa luokiteltu historialliseksi monumentiksi kuten myös kaksi vanhempaa siltaa.


title: Vianna da Motta

text: José Vianna da Motta (22. huhtikuuta 1868 São Tomé – 1. kesäkuuta 1948 Lissabon) oli portugalilainen pianisti ja säveltäjä. Hän syntyi São Tomén saarella, mutta muutti kaksivuotiaana perheensä mukana Sintraan Portugaliin.


title: Vianna da Motta

text: Vianna da Motta pääsi konservatorioon 7-vuotiaana ja piti ensimmäisen julkisen esiintymisensä 13-vuotiaana. Hän opiskeli ja asui myöhemmin Saksassa, josta hän palasi Portugaliin vuonna 1917. Vuonna 1919 hänestä tuli Lissabonin konservatorion rehtori.


title: Vianna da Motta

text: Vianna da Motta sävelsi muun muassa "A Pátria" -sinfonian (1895). Hänen kunniakseen perustettiin vuonna 1957 Kansainvälinen Vianna da Motta -musiikkikilpailu.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Toinen kotimainen kieli on suomen tai ruotsin kielestä opetuksessa Suomessa käytetty nimitys silloin kun suomalainen ei puhu kyseistä kieltä äidinkielenään. Lähtökohtana on Suomen perustuslain säännös, jonka mukaan Suomen kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi. Toisen kotimaisen kielen opiskelu on pakollista Suomen peruskouluissa, lukioissa, ammattioppilaitoksissa ja yliopistoissa. Myös ylioppilastutkinnossa se oli aikaisemmin pakollinen, mutta muutettiin valinnaiseksi vuonna 2005. Pakollisesta ruotsin kielen opetuksesta käytetään myös nimitystä ”pakkoruotsi” ja pakollisesta suomen kielen opetuksesta myös joskus nimitystä ”pakkosuomi” ().


title: Toinen kotimainen kieli

text: Nimitys "toinen kotimainen kieli" on mainittu jo vuonna 1874 annetussa keisarillisessa julistuksessa, joka sisälsi ohjesäännön ylioppilastutkintoa varten.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Säädösten mukaan toista kotimaista kieltä täytyy opiskella joko A1-kielenä peruskoulun 3. luokalta, A2-kielenä peruskoulun 4. tai 5. luokalta tai viimeistään B1-kielenä 6. luokalta alkaen. Vuosina 2002–2004 ruotsia A-kielenä opiskelevien määrä on kasvanut hiukan. 85 % peruskoululaisista opiskelee ruotsia B1-kielenä. Professori Kari Sajavaaran mukaan vain harvat suomenkieliset oppivat kouluopetuksessa ruotsia luontevasti, koska käytännön kokemus kielestä jää pieneksi. Ruotsinkielisistä oppilaista 93,4 % opiskelee suomea A1- tai A2-kielenä. Yhdellätoista kaksikielisellä paikkakunnalla on mahdollisuus kielikylpyyn esikoulusta peruskoulun loppuun. Ainakin viidellä paikkakunnalla (Porvoo, Sipoo, Helsinki, Turku ja Vaasa) oppilaita riittäisi useammalle kielikylpyluokalle. Kunnat eivät kuitenkaan ole inostuneet lisäämään kielikylpypaikkoja.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Korkeakoulututkintoa edellyttävissä valtion ja kaksikielisten kuntien viroissa vaaditaan viranhaltijalta kielitaitolain mukaan vähemmistökielen tyydyttävä taito. Yksikielisissä kunnissa edellytetään tyydyttävää ymmärtämisen taitoa. Kielitaitovaatimukset koskevat myös yksityisiä yrityksiä ja liikelaitoksia silloin kun ne hoitavat viranomaistehtäviä tai tarjoavat palveluita viranomaisen toimeksiannosta. Kielitaitovaatimuksen täyttävä kielitutkinto kuuluu tutkinnoista annettujen asetusten mukaan pakollisena kaikkiin yliopisto- ja ammattikorkeakoulututkintoihin. Väittelyyn ruotsin pakollisuudesta peruskoulussa ja lukiossa liittyykin tämän vuoksi laajemmin kysymys siitä, onko ruotsin kielen oltava pakollinen kaikille myös yliopistoissa ja muissa korkeakouluissa.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Alun perin kansakouluissa ei opetettu äidinkielen lisäksi muita kieliä. Vuonna 1964 voimaan tulleen kansakoululain jälkeen toinen kotimainen kieli ja yksi vieras kieli saattoivat kuulua kansakoulun pysyviin oppiaineisiin. Kuitenkin jo ennen tätä lähinnä suurimmissa kaupungeissa opetettiin vierasta kieltä vapaaehtoisena oppiaineena. Järjestelmällisen kielenopetuksen alettua kansakouluissa oli ruotsilla suhteellisesti vahva asema: esimerkiksi vuosina 1965−1966 englantia ja ruotsia opiskelleiden oppilaiden määrät olivat lähestulkoon samat. Tuolloin yksi neljäsosa kansakoulujen oppilaista oli kielenopetuksen piirissä.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Oppikoulu puolestaan oli alun perin tarkoitettu virkamiesten ja papiston kouluttamista varten, ja siihen kuului varsin runsaasti kieltenopetusta. Vakiintunut käytäntö oli, että ensimmäisenä vieraana kielenä opetettiin toista kotimaista kieltä ja toinen oli tavallisimmin 1950-luvulle asti saksa ja siitä eteenpäin englanti. Oppikoulu jakaantui kahteen osaan, eli yleensä viisivuotiseen keskikouluun ja kolme vuotta kestäneeseen lukioon. Lukiossa pakollisina oppiaineina olivat jo niin sanotun linjalukion aikana muun muassa toinen kotimaisista ja kaksi vierasta kieltä. Toinen kotimainen ja yksi pitkä vieras kieli kuuluivat pakollisina myös ylioppilastutkintoon.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä kiistanalaiseksi nousi kysymys uuden kaikille samansisältöisen koulun kielenopetuksesta. Kaikissa uudistuksen lopullista ratkaisua koskevissa valmisteluasiakirjoissa lähdettiin siitä, että peruskouluun tulisi yksi pakollinen kieli, joka suomenkielisissä kouluissa olisi englanti ja ruotsinkielisissä suomi. Suomenkielisillä yläasteella olisi ollut mahdollista valita vapaaehtoisena kielenä ruotsi ja jo kahta kieltä opiskelevilla olisi ollut vielä mahdollisuus valita kolmas kieli, joko saksa, ranska tai venäjä. Lukioon olisi kuitenkin vaadittu kahden kielen hallintaa. Tämä olisi siis käytännössä johtanut siihen, että alustava päätös peruskoulun jälkeisistä keskiasteen opinnoista olisi pitänyt tehdä jo yläasteen alkaessa. Vuonna 1968 Suomen Sosialidemokraattisen puolueen, Keskustapuolueen, Suomen Kansan Demokraattisen Liiton, Ruotsalainen Kansanpuolueen sekä Työväen ja Pienviljelijäin Sosiaalidemokraattisen Liiton hallitusohjelmassa kuitenkin sovittiin peruskoulun kieltenopetuksessa toisin kun lain valmistelutyön aikana oli ajateltu. "Laki koulujärjestelmän perusteista" hyväksyttiin eduskunnassa sellaisena, että peruskouluun tuli kaikille pakollisiksi kaksi vierasta kieltä, joista toisen tuli olla niin sanottu toinen kotimainen. Tämän lisäksi yläasteella voitiin opiskella vielä yhtä vapaaehtoista kieltä. Peruskoulu-uudistus toteutettiin alueittain vuosina 1972–1977. Päätöstä perusteltiin Suomen virallisen kaksikielisyyden turvaamisella, mutta perusteluiksi esitettiin myös pohjoismaista yhteistyötä ja työllistymistä muissa Pohjoismaissa. Myös sillä, että peruskoulun rinnalla oli vielä pitkään oppikoulua käyviä oppilaita, joille toinen kotimainen kieli oli pakollista ensimmäisestä luokasta alkaen, oli merkitystä. Vuonna 2003 eduskunta päätti Vanhasen I hallituksen esityksestä vakinaistaa vuosia jatkuneen ylioppilaskirjoitusten rakennekokeilun, ja sen myötä toinen kotimainen kieli muuttui ylioppilaskirjoitusten osalta vapaaehtoiseksi.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Suomen peruskoulun opetussuunnitelmasta muodostui kansainvälisesti poikkeuksellisen kielipainotteinen, ja päätös kahdesta pakollisesta vieraasta kielestä aiheutti paljon arvostelua. Nykyisin kahden kielen pakollisuus hyväksytään yleisesti ja erimielisyyttä aiheuttaa vain se, mitä kieltä tulisi opettaa englannin lisäksi. 1990-luvulla myös yleiseurooppalainen suuntaus on seurannut Suomen mallia, jossa oppivelvollisuusikäisille opetetaan kahta vierasta kieltä: Euroopan komission asettama tavoite on, että jokainen Euroopan unionin kansalainen pystyisi kommunikoimaan vähintään kahdella vieraalla kielellä oman äidinkielensä lisäksi.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Vuonna 1993 valtioneuvoston päätöksellä B1-kielen tuntimäärää vähennettiin kolmanneksella yhdeksästä kuuteen tuntiin, samalla kun A-kielen tuntimäärää korotettiin yläasteella seitsemästä kahdeksaan. Myös lukion tuntijakoratkaisu laski pakollisten kurssien määrän A-kielessä kahdeksasta kuuteen ja B-kielessä seitsemästä viiteen. Uuden tuntijaon jälkeen valtaosa erityisesti peruskoulun oppilaista opiskeli ruotsia vähemmän kuin ennen tuntijakouudistusta. Ylioppilaskirjoituksissa ruotsin kielen tulokset ovat jatkuvasti huonontuneet ja arvosteluasteikkoa on jouduttu laskemaan aikaisemmasta. Ruotsin kielen kokeeseen osallistuvilla on vähemmän kursseja suoritettuna kuin englantia kirjoittavilla. Mahdollisuus ylioppilastutkinnon hajauttamiseen on vähentänyt kielenopiskelua, koska oppilaat suorittavat usein vain pakolliset kurssit. Ruotsin opettajien mukaan oppilailla on kielteinen asenne ruotsin opiskeluun, ja he katsovat opetustuntimäärien vähentymisen vaikuttaneen oppilaidensa oppimistulosten heikkenemiseen.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Vuonna 1991 tehdyn tutkimuksen mukaan B-kielenä ruotsia lukeneet peruskoulun yhdeksäsluokkalaiset osasivat keskimäärin 720 sanaa, joka oli noin 80 prosenttia sanasto-otannan perustana olleesta 900 keskeisestä sanasta. Tytöt menestyivät keskimäärin selvästi paremmin ja osasivat sata sanaa enemmän kuin pojat. Kaupunkien koulujen ryhmissä osattiin keskimäärin 60 sanaa enemmän kuin maaseutukouluissa. Vuonna 1995 ruotsin kielen oppimistuloksia mitattiin valtakunnallisessa kokeessa, johon osallistui 975 B- ja 211 A-ruotsia opiskellutta 9. luokan oppilasta. B-ruotsin kokeen koulujen väliset erot olivat suuret: heikoimman koulun tulos oli alle puolet parhaan koulun tuloksesta. Kokeen tulosjakauma oli kaksihuippuinen: ruotsia osattiin joka melko hyvin tai erittäin huonosti. Tulokseen ei näyttänyt vaikuttavan opetusryhmän tai koulun koko eikä kunnan yksi- tai kaksikielisyys. Suurissa, yli 25 000 asukkaan kunnissa yleensä ei ilmennyt suurta ruotsia huonosti osaavaa ryhmää. Vastaavaa ilmiötä ei havaittu englannin kielen vastaavassa kokeessa, vaan jakauma oli tasaisesti nouseva ja painottui korkeisiin pistemääriin. Ylioppilaskirjoituksissa tytöt menestyvät ruotsissa poikia paremmin ja ero on erityisen selvä keskipitkän ruotsin kokeessa. Englannin pitkän oppimäärän kokeessa pojat puolestaan menestyvät tyttöjä paremmin. Tulosten erot heijastavat luultavasti asennoitumiseroja ja sitä, että englanti on nuorisokulttuurin ja tietotekniikan kieli.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Vuonna 2003 K. Pohjolan tekemän tutkimuksen mukaan "oppilaiden osaaminen on yhteydessä heidän asenteisiinsa kielen tärkeyttä ja mieluisuutta kohtaan" ja hänen mukaansa erityisesti toisena kotimaisena kielenä opiskeltavan ruotsin opetusta tulisi kehittää siten, että oppilailla olisi "mahdollisuuksia olla kosketuksissa ruotsin kielen kanssa luonnollisissa tilanteissa."


title: Toinen kotimainen kieli

text: Kyösti Julkusen tutkimuksessa "Vieraan kielen oppiminen: A2-kielen opiskelijoiden motivaatio ja kielen valintaan vaikuttaneet tekijät" vuodelta 1998 tutkittiin oppilaiden lähtömotivaatiota ja kielivalintojen syitä peruskoulun viidennellä luokalla. Tutkimusaineistona oli 181 oppilasta Joensuusta. Oppilaat olivat selvästi motivoituneimpia englannin kielen opiskeluun ja ranska, saksa ja venäjä olivat suunnilleen samalla tasolla. Ruotsin osalta motivaatio oli alhaisin lukuun ottamatta yhteiskunnallisen motivaation aspektia, eli näkemystä kielitaidon kuulumisesta yleissivistykseen. Opetusministeriön toimeksiannosta vuonna 1998 tehdyn haastattelututkimuksen perustella 44 % suomenkielisistä oppilaista piti ruotsin kielestä oppiaineena ja 63 % ilmoitti haluavansa opiskella jotain toista kieltä ruotsin sijaan. Ruotsin pakollisuuden kannalla oli 44 % tytöistä ja 19 % pojista. A-kielenä ruotsia opiskelleet suhtautuivat siihen tosin myönteisemmin kuin muut. Heistä 56 % tytöistä ja 41 % pojista oli ruotsin pakollisuuden kannalla.


title: Toinen kotimainen kieli

text: E. Mustilan tutkimuksessa pyrittiin selvittämään mitkä opiskelumotivaation perusteet parhaiten selittävät lukiolaisten ruotsin kielen opintomenestystä. Hyvin ruotsia osaavat oppilaat (19 %) motivoituivat opiskeluun erityisesti integratiivisista syistä, osallistuivat opetukseen tunneilla ja olivat kiinnostuneita ylimääräisten kielten opiskelusta. Keskinkertaiset oppilaat (45 %) suuntautuivat kotitehtäviin ja monet heistä olivat instrumentaalisesti motivoituneita. Heikoimmat oppilaat (38 %) olivat myös kotitehtäväorientoituneita ja heitä puuttui kokonaan opiskelumotivaatio. Motivaation selitysosuus menestyksestä oli 27,7 %, eli ennen kaikkea ahkeruus ruotsintunneilla ilmeni hyvinä arvosanoina. Laineen vuoden 1991 tutkimuksen mukaan kaupunkikouluissa ruotsin opiskelumotivaatio on selkeästi korkeampi kuin maaseutukouluissa, vaikka yleisessä opiskelumotivaatiossa ei havaittu samanlaisia eroja.


title: Toinen kotimainen kieli

text:
Suomessa suomea opiskellaan pakollisena kielenä joko äidinkielenä, suomena saamenkielisille, suomena viittomakielisille, suomena toisena kielenä tai viimeistään B-kielenä seitsemänneltä luokalta alkaen. Muille kuin suomen-, ruotsin-, saamen- ja romaninkielisille suomi toisena kotimaisena kielenä voi olla vapaaehtoinen. Yli 80 prosenttia suomenruotsalaisista käyttää päivittäin arki- tai työelämässään myös suomen kieltä. Professori Kari Sajavaaran mukaan toisen kotimaisen kielen merkitys Suomen ruotsinkielisille onkin kokonaan toisenlainen kuin ruotsin merkitys suomenkielisille. Sajavaaran mukaan Suomen koulujärjestelmässä suomea heikosti osaavien ruotsinkielisten asema jää helposti huomiotta. Ruotsinkielisissä kouluissa 90 % valitsee A1-kieleksi suomen ja A2-kielenä sitä opiskelee 3,4 %. Ruotsinkielisissä lukioissa 54 % oppilaista opiskeli kolmea vierasta kieltä. 80 % ruotsinkielisistä oppilaista suorittaa ylioppilaskirjoituksissa suomen kielen pitkän oppimäärän kokeen. Suomen kielen opetus ruotsinkielisissä oppilaitoksissa on käytännössä huomattavasti laajempaa kuin ruotsin opetus suomenkielisissä oppilaitoksissa.
Suomenruotsalaisten lisääntyneen kaksikielisyyden vuoksi oppilaiden kielitaustassa ja opiskelumotivaatiossa on suuria eroja. Opetusministeriön tutkimuksen mukaan noin yksi kolmesta ruotsinkielisten koulujen oppilaasta on taustaltaan kaksikielinen ja tämän lisäksi noin 20 % kuulee ja käyttää suomea säännöllisesti. Oppilaista 45 % on kosketuksessa suomeen vain koulussa. Kaksikielisyys on voimakkaasti keskittynyt suuriin kaupunkeihin ja yksikielisesti ruotsia puhuvat ovat pääsääntöisesti Pohjanmaalta, Turun saaristosta, Ahvenanmaalta ja Uudenmaan maaseudulta. Erilaisten lähtökohtien vuoksi paikallisissa opetussuunnitelmissa yksikielisillä paikkakunnilla on melko laajasti käytetty hyväksi mahdollisuutta nostaa suomen kielen vuosiviikkotuntimäärä kahdeksasta kymmeneen tai joskus jopa 12−14. Ruotsinkielisissä kouluissa on myös tavallisen suomen oppimäärän rinnalle kehitetty niin sanottu äidinkielenomainen oppimäärä.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Ahvenanmaalla kaikkien oppilaitosten virka- ja opetuskielenä on Ahvenanmaan itsehallintolain mukaisesti ruotsi. Maakunnalla on oikeus järjestää itsehallintolakinsa puitteissa opetustoimi alueellaan haluamallaan tavalla, mihin sisältyy maakunnan mahdollisuus säätää opetuskielestä ja opetussuunnitelmista vapaasti. Ahvenanmaan peruskouluissa suomi ei ole pakollinen oppiaine, mutta enemmistö koululaisista opiskelee sitä valinnaisaineena B-kielenä, useat jo ala-asteella A2-kielenä. Englanti on sen sijaan maakunnassa kaikille pakollinen A1-kieli peruskoulussa ja keskiasteen oppilaitoksissa.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Suomen kieli oli 1970-luvulla pakollinen Ahvenanmaan ainoassa lukiossa Ålands lyceumissa. Myöhemmin koulu jakautui kahteen linjaan: ylioppilaslinja ("studentlinje") ja lukiolinja ("gymnasielinje"). Lukiolinjan päästötodistus oikeutti pyrkimään Ruotsin korkeakouluihin sekä Åbo Akademi -yliopistoon. Muihin Suomen korkeakouluihin edellytettiin ylioppilaslinjan päästötodistus. Suomi oli pakollinen ylioppilaslinjalla, mutta ei lukiolinjalla.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Sittemmin suomen kieli oli pakollinen oppiaine kolmella linjalla neljästä Ålands lyceumissa: humanistis-yhteiskuntatieteellisellä, luonnontieteellisellä ja esteettisellä. Terveys- ja urheilulinjalla oli yksi pakollinen kieli englannin lisäksi; sen sai vapaasti valita suomen, saksan tai ranskan kesken. Nykyisin suomi on kaikilla linjoilla yksi vaihtoehto toiseksi pakolliseksi kieleksi, sen sijaan voi valita saksan tai ranskan.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Itsehallinnon historiallinen pohja on Kansainliiton kesäkuussa 1921 tekemän päätös, jonka mukaan Ahvenanmaan saaret jäivät vastoin tuolloisen ahvenanmaalaisten enemmistön toiveita Suomen yhteyteen. Päätöksessä kuitenkin vaadittiin että saarten ruotsinkielisen väestön kansallisuuden, kielen ja kulttuurin turvaamiseksi oli annettava tiettyjä takeita, jotka Suomen eduskunta hyväksyi lisäyksinä ja muutoksina Ahvenanmaan jo 1920 saamaan laajaan itsehallintoon.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Ruotsin kielen opiskelun pakollisuus on herättänyt laajaa yhteiskunnallista keskustelua, jossa sekä pakollisuuden puolustajat että vastustajat viittaavat pedagogisiin seikkoihin. Kaikille annettavan toisen kotimaisen kielen opetuksen puolustajien näkemys on, että vapaaehtoisuus kaventaisi kielitaitoa ja muodostaisi riskin, etteivät ne, jotka haluavat opiskella ruotsia, enää saisi siihen mahdollisuutta. Heidän näkemyksensä on myös, etteivät oppilaat voi itse ennustaa mitä kieliä he tulevaisuudessa tarvitsevat.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Kaikille annettavan toisen kotimaisen kielen opetuksen vastustajien mukaan pakolla ei saavuteta mitään vaan opiskelusta kiinnostuneet oppilaat olisivat motivoituneimpia ja pääsisivät parempiin oppimistuloksiin.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Suomalaisten suhtautumista ruotsin kielen opiskelun pakollisuuteen on mitattu useita kertoja. Taloustutkimus Oy:n vuosien 1990-2003 välillä tekemässä sarjassa mielipidemittauksia noin kaksi kolmasosaa vastaajista on tasaisesti kannattanut ruotsin kielen muuttamista vapaaehtoiseksi. Taloustutkimuksen toisille tilaajille tekemissä mittauksissa 1996 ja 2008 puolet kannatti ruotsin kielen pakollisuutta. Keskeiset poliittiset vaikuttajat suurimmissa puolueissa, kuten esimerkiksi Jyrki Katainen ja Paavo Lipponen, ovat kuitenkin kannattaneet kaikille annettavaa toisen kotimaisen kielen opetusta.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Vapaa kielivalinta ry järjesti bussikampanjan Tampereella ruotsin vapaaehtoisuuden puolesta. Kampanjan suunnittelijan Heikki Orsilan mukaan suomalaista opetusta olisi kehitettävä niin, että pakollisen ruotsin edellyttämät oppitunnit voitaisiin käyttää paremmin opiskelijan omien tarpeiden mukaan.


title: Angela Little

text: Angela Michelle Little (s. 22. heinäkuuta 1972 Albertville, Alabama) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa , Rush Hour 2 ja Pomon tytär- elokuvissa. Little oli "Playboy's Playmate of the Month" elokuussa 1998 ja hän on esiintynyt useissa Playboyn videoissa. Playboyn perustaja ja kustantaja Hugh Hefner nimesi hänet "Little Marilyniksi".


title: Angela Little

text: Lisäksi hän on vieraillut televisiosarjoissa, kuten "CSI", "Siskoni on noita" sekä "Kauniit ja rohkeat", ja esiintynyt joissain softcore-pornoelokuvissa käyttäen salanimeä Katie James.


title: Njasvižin kartano

text: Njasvižin palatsilinna on liettualaisen Radvilan eli Radziwillin (, , ) aatelissuvun vuosina 1513-1939 omistama ja rakentama rakennuskokonaisuus Njasvižissä Valko-Venäjällä, jonka ytimenä oli alun perin asuinkartano. Kartanosta muokattiin 1500-luvun lopulla Liettuan suuriruhtinaskunnan tärkeimpiin kuuluvan magnaattisuvun palatsilinna, jonka läheisyyteen rakennettiin arkkitehtuurinhistoriallisesti erittäin merkittävänä pidetty Kristuksen ruumiin kirkko. Njasvižin palatsikokonaisuus valittiin UNESCOn maailmanperintökohteeksi vuonna 2005.


title: Njasvižin kartano

text: Ensimmäinen suora historiallinen maininta Njasvižista löytyy kronikoista vuodelta 1446, jolloin Liettuan suuriruhtinas Kasimir Jagiellon antoi kaupungin läänitykseksi Nikolai Jan Nemirovitšille. Radvilan suku sai laajat Njasvižin ja (nykyisen Ukrainan) Olykan alueet hallintaansa vuonna 1513 Kiszkan aatelissuvulta avioliiton myötäjäisinä, kun muun muassa Trakain linnanherrana toiminut Jonas Radvila I (Jan Radziwiłł, 1474-1522) meni naimisiin Anna Kiškaitėn kanssa. Alueet siirtyivät aikanaan heidän pojalleen Mikalojus Radvila Mustalle (, , 1515 Njasviž- 1565), josta tuli yksi Liettuan suuriruhtinaskunnassa ja koko Puola-Liettuan vaikutusvaltaisimmista ja rikkaimmista miehistä. Hän myös ansaitsi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan herttuan (prinssin) arvonimen ja vaakunan 1547. Tämä osaltaan vahvisti Njasvižin asemaa paitsi hänen herttuan maittensa keskuksena, myös yhtenä koko Puola-Liettuan valtakeskuksista.


title: Njasvižin kartano

text: Ennen nykymuotoisen kivisen palatsilinnan rakentamista paikalla oli kevyemmin linnoitettu, pääosin puinen kartano, jossa herttua Mikalojus Radvila Musta asui perheineen. Mahtiasemassa ollut herttua oli Krakovassa opiskellut protestantti, ja Njasvižista kehittyi yksi uskonpuhdistuksen tärkeistä linnakkeista. Samankaltainen kalvinismia tukeva keskittymä muodostui myös herttuan toisesta keskeisestä perintömaasta, jonka turvaksi tuolloisen Puolan itäosien Volyniaan valmistui 1564 linnoitetun Olykan linnan ensimmäinen vaihe.


title: Njasvižin kartano

text: Njasvižin seudulla kivisen palatsilinnoituksen perustamisesta vastasi ja reformismin tukemista jatkoi hänen vanhin poikansa Mikalojus Kristupas Radvila (Mikołaj Krzysztof Radziwiłł, 1549–1616), joka toisin vanhempana kääntyi katoliseksi. Kaikkiaan Mikalojus Radvila Musta sai vaimonsa kanssa kahdeksan lasta, joista puolet poikia.


title: Njasvižin kartano

text: Vuonna 1582 Mikalojus Kristupas Radvila aloitti kolmikerroksisen palatsin rakentamisen. Vuodelta 1604 olevissa piirroksissa näkyy palatsia suojaava nelikulmaisen bastionilinnoituksen perusrakenne. Linnan rakennustöiden esimmäinen vaihe valmistui 1604. Itse asuinpalatsin perusmuoto on säilynyt likimain alkuperäisessä muodossaan 2000-luvulle saakka, vaikka Radvilan suvun muuhun palatsikokonaisuuteen on tehty muutoksia tai laajennuksia myöhemmin.


title: Njasvižin kartano

text: Njasvižin palatsikompleksin arkkitehtonisesti merkittävimpänä rakennuksena pidetään kaupungin itäosissa, linnaan johtavan tien vierellä sijaitsevaa Kristuksen ruumiin kirkkoa. Tämän sittemmin roomalaiskatolisen kirkon suunnitteli italialainen arkkitehti "Gian Maria Bernardoni" (1541–1605) ja se rakennettiin vuosina 1583–1593. Kirkon pohjana on latinalaisen ristin muoto. Pitkänomaisen, suorakaiteen muotoisen rungon molemmilla puolilla sijaitsevat korkeat viisikulmaiset kappelit. Kirkon keskilaivan ja poikkilaivan risteyksessä sijaitsee pääkupoli, ja sivulla olevissa kappleissa on katetut, ikkunattomat kupolit.


title: Njasvižin kartano

text:
Pyhäkköä pidetään ensimmäisenä jesuiittatemppelinä, joka on suunniteltu Roomassa sijaitsevan Il Gesù -kirkon (1568–75) mukaan, maailman ensimmäisenä holvatulla basilikana barokkijulkisivulla ja ensimmäisenä Itä-Euroopan barokkitaidekohteena. Alun perin Kristuksen ruumiin kirkon omistivat Radvilan suvun kaupunkiin kutsumat jesuiitat, mutta jesuiittaveljeskunnan hajottamisen (1773) jälkeen kirkko on toiminut roomalaiskatolisena kirkkona. Rakennus toimi merkittävänä arkkitehtonisena esikuvana monille 1600-luvun kirkoille nykyisessä Valko-Venäjällä, Puolassa ja Liettuassa. Njasvižin Kristuksen ruumiin kirkosta vaikutteita ottivat esimerkiksi 1600- ja 1700-luvulla rakennetut Pyhän Hengen katedraali Minskissä, Jeesuksen, Pyhän Marian ja Pyhän Barbaran jesuiittakatedraali (nyk. Neitsyt Marian katedraali) Minskissä sekä ortodoksinen Pietarin ja Paavalin kirkko Minskissä, jesuiittakatedraalit Hrodnassa, Pinskissä ja Mahiljoussa, Pyhän Sofian katedraali Hrodnassa, Pyhän Nikolauksen kirkko Mirissä ja Bernadinen katedraali Krakovassa.
Kirkkosalissa on veistokselliset hautakivet kirkon perustaneelle Radvilalle (Radziwiłł) ja kahdelle hänen pojalleen. Toisaalle eli kirkon alapuolisiin osiin on lisäksi rakennettu sukuhauta eli siellä on 71 muuta Radvilan suvun sarkofagia. Seinissä on myös pienempiä holveja, joihin on vielä vuonna 2000 haudattu Radvilan suvun yhden uuden jäsenen tuhka. Tämä on suurin yhden perheen hautaholvi missään itäisen Euroopan kirkossa.


title: Njasvižin kartano

text: Kirkon sisäseinät maalattiin taidokkaasti raamatullisia aiheita kuvittavilla freskoilla paljolti vuosina 1750–1753. Seiniin, pilareihin ja kattopinnoille on kuvattu yli 80 erillistä kohtausta tai kompositiota, joita on verrattu mahtavuudeltaan ja syvyydeltään esimerkiksi Rafaelin, Nicolas Poussinin ja Rubensin töihin. Yhdessä oivaltavan arkkitehtuurisen tilan ja valon käytön kanssa, kirkossakävijälle voi syntyä kokemus ihmeellisen upeista, esimerkiksi valeperspektillä syvennettyistä panoraamoista.


title: Njasvižin kartano

text: Kirkon viereisessä papin talossa toimi herttuan kirjapaino. Siinä yksi Valko-Venäjän keskeisistä reformismin ja slaavilaisen kulttuurin edistäjistä, pappi ja filosofi Symon Budny (1530-1593) teki merkittävimmät julkaisutyönsä. Njasvižissa painettiin esimerkiksi 1562 ensimmäinen vanhavalkovenäläinen katekismus. Vuosikymmen myöhemmin 1572 valmistui vanhalle puolankielelle käännetty Raamattu, joka tunnetaan myös Njasvižin raamattuna. Kirkkoa ja painotaloa reunustavassa puistikossa on Symon Budnyä kuvaava patsas.


title: Njasvižin kartano

text:
Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1706 Ruotsin Kaarle XII:n joukot ryöstivät kartanon ja tuhosivat muun muassa linnoitusrakenteet. Linnan tykit upotettiin vesistöihin ja Njasvižin asepaja hävitettiin. Radviloiden toinen keskeinen linnoitus, suuriruhtinaskunnan pohjoisrajalla sijainnut Biržain linna oli joutunut ruotsalaisten tuhoamaksi samassa sodassa paria vuotta aiemmin (1704).
Vuosina 1732-1758 suoritettujen kunnostusten avuksi herttua Mykolas Kazimieras Radvila (Michał Kazimierz Radziwiłł, 1702-1762) kutsui saksalaisia, italialaisia, puolalaisia ja valkovenäläisiä arkkitehteja. "Antoni Zaleski" koristeli kartanon keltaiset ulkosivut barokkiaikaisilla stukkokoristeilla. Kartanossa alettiin esittää omia, herttuattaren käsikirjoittamia teatterinäytöksiä. Vauraan, lähes viidesosan koko Liettuasta omistaneen herttuan johdolla perustettiin tuotantolaitoksia (takkojen, tapettien lasiesineiden jne valmistamiseksi), joiden tuotteilla sisustettiin myös Radviloiden omia linnoja ja palatseja. Myös 1500-luvulta peräisin oleva portti jälleenrakennettiin ja sen kaksikerroksinen torni sai kypärän.


title: Njasvižin kartano

text: Vuonna 1770 venäläiset joukot valtasivat kartanon ja karkottivat Radvilan perheen. Venäläisten hylättyä paikan se alkoi rapistua. Kartano palautettiin kuitenkin Radvilan suvulle ja vuosien 1881 ja 1886 välillä ruhtinas, paljolti Berliinissä vaikuttanut kenraali Antanas Vilhelmas Radvila (Antoni Wilhelm Radziwiłł, 1833-1904) ja tämän ranskalainen puoliso Marie de Castellane peruskorjasivat rakennuksen. He suunnittelivat kartanon ympäristöön myös viisi puistoa, kuten englantilaistyylisen maisemapuutarhan, joka on yksi Euroopan suurimmista.


title: Njasvižin kartano

text: Radvilat karkotettiin kartanosta ja he käytännössä menettivät alueen omistuksen vuonna 1939, kun puna-armeija valtasi paikan. Natsi-Saksan aikana vuonna 1942 valtaosa historiallisesti merkittävästä Radvilan (Radziwiłłin) arkistosta siirrettiin puolalaisten vaikutuksesta Varsovaan. 2. maailmansodan loppuvaiheessa rakennusta käytettiin sotilassairaalana ja vuosina 1945-2001 parantolana. Rakennuskokonaisuuden kolmas rakennus- ja kunnostusvaihe alkoi 1900-luvulla sotien jälkeen.


title: Njasvižin kartano

text: Vuosina Vuonna 1994 rakennuskompleksi valittiin kansalliseksi historialliseksi ja kulttuuriseksi suojelukohteeksi. Tämän jälkeen tehty uudelleenrakentaminen on saanut osakseen kritiikkiä kauan sitten tuhoutuneiden rakennusten, kuten historillisesti perusteettoman kellotornin, "uudelleen"rakentamisen vuoksi. Vuonna 2002 asuinpalatsin ylin kerros tuhoutui tulipalossa, jonka jälkeen palatsikokonaisuudelle vasta asennettiin palonvaroitusjärjestelmä ja rakennusta ryhdyttiin systemaattisemmin valvomaan tulipalojen varalta.


title: Njasvižin kartano

text: Unesco kuitenkin valitsi palatsikokonaisuuden maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Sittemmin Unescon maailmanperintökohteiden komitea on vuosien 2009-2011 seurantaraporteissaan kiinnittänyt paikallisten viranomaisten huomiota muun muassa Njasvižin palatsin siipirakennuksen purkamiseen ja uudelleenrakentamiseen, puistoalueiden kuntoon, koulutetun restaurointihenkilöstön vähyyteen ja kunnostustöiden tarkemman suunnitelun ja piirustusten tarpeeseen hyvissä ajoin ennen korjaustöiden aloittamista. Huolta on kannettu viime aikoina esimerkiksi Kristuksen ruumiin kirkon lämmitysjärjestelmän uusimisen vaikutuksista ja maailmanperintökohteen suojavyöhykkeeseen kuulvan Njasvižin vanhan kaupungin suojelusta.


title: Njasvižin kartano

text: Njasvižin palatsikartano on Valko-Venäjän 100 000 ruplan setelin kuva-aihe. Palatsi on ollut kahdesti myös valkovenäläisen postimerkin aiheena.


title: Tasakatto

text: Tasakatto on arkkitehtuurissa ulkokattotyyppi, jossa katto on vaakasuorassa. Sadeveden takia tasakatto on aina hivenen kalteva, ja jos se on 1:20, näyttää katto vielä vaakasuoralta. Pulpettikatto on kuitenkin erillinen kaltevampi kattotyyppi.


title: Tasakatto

text: Tasakatto on osa perinteistä rakennustyyliä kuivilla alueilla, kuten Sahelissa Afrikassa, joissakin arabimaissa sekä Meksikon lähellä olevilla autiomaan laitamilla asuvilla intiaaniheimoilla. Suomessa ja muilla lumisade-alueilla tasakatto ei kuulu rakennusperinteeseen.


title: Tasakatto

text: Tasakatto tuli Euroopassa muotiin modernismin ja funktionalismin myötä, sillä tasakattoisessa rakennuksessa ei ole turhaksi katsottua lämmitettävää tilaa. Esimerkiksi Le Corbusier suosi tasakattoja.


title: Tasakatto

text: Suomessa tasakatot tulivat muotiin 1960-luvulla teollisen elementtitekniikan myötä. Ajan rakennustekniikka ei aina ollut riittävän kehittynyttä, ja tasakatot tuottivat runsaasti ongelmia. Modernit tasakattorakenteet ja -materiaalit ovat kehittyneempiä. Nykyisin tasakatot tehdään pääosin liike- ja julkisiin rakennuksiin.


title: Chris Owen

text: Chris Owen (s. 25. syyskuuta 1980 Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa roolistaan Chuck Shermanina (Sherminaattori) "American Pie" -elokuvissa. Owenilla on ollut rooleja myös useissa muissa elokuvissa, kuten "Majuri Payne", "Can’t Hardly Wait" ja "Lokakuun taivas".


title: Belfort

text: Belfort on kaupunki Ranskan Bourgogne-Franche-Comtén alueella Territoire-de-Belfortin departementissa. Kaupungissa sijaitsee departementin keskushallinto eli prefektuuri. 50 863 asukkaallaan (vuonna 2006) Belfort on väkiluvultaan Franche-Comtén toiseksi suurin kaupunki Besançonin jälkeen.


title: Belfort

text: Belfortin kaupunkia halkoo Savoureusejoki. Joessa on lukuisia koskia, ja sitä reunustavat kivivalliset rantakadut. Alue on ylängöllä, joka sijaitsee Juravuoriston ja Vogeesien välillä. Paikkaa nimitetään myös Burgundin portiksi. Kaupunki kehittyi aluksi kalkkikivivuoren juurelle, jolla sijaitsi linna. Sittemmin se laajeni kohti länttä ja joen vesijättömaalle. Belfortin kaupunkia ympäröivät korkeat mäet: La Miotte, La Justice, Les Perches, Bellevue, Le Mont sekä le Salbert. Näitä mäkiä peittää sankka lehtimetsä, joka on ihanteellinen kävelyretkeilijöille.


title: Belfort

text: Kaupunki on kautta historiansa ollut läpikulkupaikka Reinin alueen ja romaanisen maailman välillä. Kaupungin historia on samalla osa koko alueen historiaa.


Kansainvälinen Vapaamuurarijärjestö Miehille ja Naisille Le Droit Humain on perustettu Pariisissa 4. huhtikuuta 1893. Järjestö on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut vapaamuurarijärjestö, ja se aloitti toimintansa Helsingissä 4.-5. lokakuuta 1920. Järjestön kansainvälinen nimi on Ordre Maçonnique Mixte International Le Droit Humain.


title: Kansainvälinen Vapaamuurarijärjestö Miehille ja Naisille Le Droit Humain

text: Kreivitär Ellen Bille-Brahe-Selby ja Saima Neovi Kööpenhaminasta sekä Birger Zadig Oslosta vihkivät John Sonckin avustuksella tilapäisessä kokoushuoneessa Bulevardinkatu 7 Helsingissä yhteensä 60 naista ja miestä vapaamuurariuteen. Sunnuntaina 5. lokakuuta 1920 perustettiin Suomen ensimmäinen naisten ja miesten muodostama vapaamuurariloosi Väinämö.


text: Le Droit Humain - Suomen Liiton toiminta on avointa kaikille naisille ja miehille, rotuun, kansallisuuteen, uskontoon tai filosofiaan katsomatta.


text: Alkujaan vapaamuurarius oli täysin miesten maailma. Vuonna 1882 ranskalainen Maria Deraismes vihittiin vapaamuurariksi. Hän oli tiettävästi ensimmäinen nainen, joka hyväksyttiin tunnustetussa ja säännöllisessä loosissa vapaamuurariksi. Maria Deraismes yritti innokkaasti parantaa naisten oikeuksia Ranskassa tukenaan miehen ja naisen tasa-arvoisuutta kannattava lääkäri ja vapaamuurari Georges Martin.


text: Vuoden 1848 vallankumouksen jälkeen Ranskassa oli alkanut kehittyä naisten vapautusliike. Oli perustettu naisasiayhdistyksiä kannustajinaan yhteiskunnallisessa asemassa olevia naisia sekä miespuolisia poliitikkoja ja vapaamuurareita. Vuonna 1866 oli perustettu naisten oikeuksien puolustamiseksi yhdistys, jonka perustajiin kuului myös toimittaja ja kirjailija Maria Deraismes. Samanaikaisesti eräät vapaamuurariloosit esittivät, että naisille tulisi suoda kaikki samat oikeudet kuin miehillekin, mukaan lukien vapaamuurariuteen hyväksyminen. Useat vapaamuurarijärjestöt kuitenkin vastustivat tällaista ehdotusta.


text: Vuonna 1868 ranskalainen vapaamuurarijärjestö Le Grand Orient de France järjesti keskustelutilaisuuksia sen johdosta, että papisto oli voimakkaasti hyökännyt vapaamuurariutta ja naisten vapautusliikettä vastaan. Grand Orient pyysi Maria Deraismesia avaamaan ensimmäisen keskustelujakson.


text: Joitakin vuosia myöhemmin Georges Martin, Pariisin kaupunginhallituksen jäsen, joka oli 1879 saanut vapaamuurariuden kolme ensimmäistä astetta, oli perustamassa La Grand Loge Symbolique Ecossaise -nimistä suurloosia. Martin ehdotti myös naisten ottamista vapaamuurariuteen. Hän kannusti Les Libres Penseurs -loosia eroamaan La Grand Loge Symbolique Ecossaisesta ja vihkimään Maria Deraismes vapaamuurariuteen. Tämä toive toteutui 14. tammikuuta 1882. Kaikki muurarijärjestöt, La Grand Loge Symbolique Ecossaise mukaan luettuna, julistivat hänen vastaanottamisensa säännöttömäksi eli vanhojen maamerkkien vastaiseksi. Tämän vuoksi useita jäseniä erosi myös hänet vihkineestä loosista.


text: Maria Deraismes erosi loosin työrauhan säilyttämiseksi Les libres Penseurs -loosista ja jatkoi taistelua naisten oikeuksien parantamiseksi yhteiskunnassa. Georges Martin yritti vakuuttaa yhä useampia miesmuurareita suopeaksi naisten hyväksymiseksi vapaamuurariuteen.


text: Ryhmällä naisten oikeuksia ajavia naisia oli tapana kokoontua Maria Deraismesin kotona Pariisissa osoitteessa 72 Rue Cardinet. Maria Deraismes vihki 14. maaliskuuta 1893 kuusitoista naista vapaamuurariuteen. Kun Georges Martin liittyi samana päivänä joukkoon, muodostettiin yhteisvapaamuurari-loosi. Perustajat allekirjoittivat 4. huhtikuuta 1893 La Grande Loge Symbolique Ecossaise Mixte de France Le Droit Humain perustamiskirjan. Pariisissa osoitteessa 33 Rue Jacob kokoontuva loosi oli avoinna kaikille sukupuoleen, rotuun, kansallisuuteen, uskontoon tai filosofiaan katsomatta.


text: Maria Deraismesin kuolema vuonna 1894 ei pysäyttänyt Le Droit Humain -loosin kehitystä. Vuonna 1895 loosin jäsenmäärä oli 50 ja kasvoi hyvää vauhtia. Päämaja siirtyi osoitteeseen 51 Rue Cardinal Lemoine, jossa saatiin käyttöön suuremmat tilat.


text: Ensimmäinen loosi Ranskan ulko-puolelle perustettiin 16. elokuuta 1896 Zürichiin Sveitsiin. Kun toiminta levisi Pariisin ulkopuolelle ja ulkomaille, Le Droit Humain -loosista muodostettiin Kansainvälinen Yhteis-Vapaamuurarijärjestö Le Droit Humain. Järjestön hallinnollinen elin korkein neuvosto perustettiin Pariisissa 11. toukokuuta 1899.


text: Järjestön suomenkielinen nimi oli ensin Kansainvälinen Yhteis-Vapaamuurarijärjestö Le Droit Humain ja nykyään nimi on Kansainvälinen Vapaamuurarijärjestö Miehille ja Naisille Le Droit Humain.


title: Modus operandi

text: Modus operandi (usein käytetty lyhenne MO) on latinaa ja tarkoittaa "toiminnan tapaa" tai "työn tapaa". Sanan monikko on modi operandi. Poliisit käyttävät termiä kuvatessaan rikollisen tunnusomaisia piirteitä sekä hänen rikostensa tyyliä. Yleisesti sanaa voidaan käyttää myös kuvailtaessa henkilön tapoja ja persoonaa.


title: Ginger Lynn

text: Ginger Lynn (oik. Ginger Lynn Allen, s. 14. joulukuuta 1962 Rockford, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten pornografisista elokuvistaan 1980-luvulla. AVN sijoitti hänet seitsemänneksi listassaan 50 merkittävimmästä pornotähdestä.


title: Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston vaihtuvista jäsenvaltioista

text: Vuodesta 1966 Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa on ollut viiden pysyvän jäsenmaan (Kiina, Ranska, Venäjä, Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat) lisäksi 10 vaaleilla valittua jäsenmaata siten, että jokainen maanosa on edustettuna. Vaihtuvilla jäsenillä ei ole veto-oikeutta.


title: Skatologia

text: Skatologia eli ulosteoppi on lääketieteen ja biologian osa-ala, joka tutkii ulosteita. Skatologiset tutkimukset antavat biologista tietoa tutkittavista kohteista. Esimerkiksi kohteen ruokavalio, terveydentila ja eräät taudit (kuten lapamadot) voidaan havaita ulosteiden perusteella.


title: Rotten

text: Rotten voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vaasan ammattikorkeakoulu

text: Vaasan ammattikorkeakoulu (lyh. "VAMK", ) on osakeyhtiömuotoinen ja kansainvälinen ammattikorkeakoulu Vaasassa Pohjanmaan maakunnassa. Vamk kouluttaa tradenomeja, insinöörejä, sairaanhoitajia, terveydenhoitajia ja sosionomeja suomen, ruotsin ja englannin kielellä. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2014 Vaasan ammattikorkeakoulussa oli yhteensä 3 293 opiskelijaa.


title: Vaasan ammattikorkeakoulu

text: KoulutusalatVamk tarjoaa opetusta 17 koulutusohjelmassa, joista kolme on ruotsinkielistä ja kolme englanninkielistä. Opiskeluun liittyy olennaisena osana yhteistyö työelämän kanssa. Ammattikorkeakoulussa suoritettava 3,5 - 4 -vuotinen tutkinto muodostuu ammattiteoreettisista opinnoista, koulutusalalle soveltuvasta harjoittelusta sekä opinnäytetyöstä.


title: Vaasan ammattikorkeakoulu

text: Kymmenessä tutkintoon johtavassa aikuiskoulutusohjelmassa on noin 500 opiskelijaa. Avoin ammattikorkeakoulu antaa mahdollisuuden ammatillisen osaamisen täydentämiseen tai tutkintotavoitteiseen opiskeluun. Vamk toteuttaa myös ylempään amk-tutkintoon johtavia koulutusohjelmia. Ammatilliset erikoistumisopinnot on suunnattu työelämässä olevien ammatillisen osaamisen täydentämiseksi. Lisäksi järjestetään täydennyskoulutusta yrityksille ja yhteisöille ammattikorkeakoulun kaikilla toimialoilla.


title: Vaasan ammattikorkeakoulu

text: Vamkissa on vuosittain noin 300 ulkomaalaista tutkintoon tähtäävää opiskelijaa sekä 80 vaihto-opiskelijaa. Ulkomaille opiskelijavaihtoon tai työharjoitteluun lähtee vuosittain noin 150 ammattikorkeakoulun omaa opiskelijaa.


title: Vaasan ammattikorkeakoulu

text: Ammattikorkeakoulun opetus- ja tutkimustilat sijaitsevat kaupungin keskustassa ja Palosaarella. Tutkimus- ja opetuslaboratorio Technobothniassa tekniikan opiskelijat voivat perehtyä alan sovelluksiin ja osallistua yritysten kanssa yhteistyönä tehtäviin projekteihin. Tiedekirjasto ja oppimiskeskus Tritonia palvelee vaasalaisten korkeakoulujen tutkimusta, koulutusta ja opiskelua.


title: Vaasan ammattikorkeakoulu

text: Vamk tekee yhteistyötä alueen työnantajien kanssa mm. hanketoiminnassa, koulutusohjelmien kehittämisessä sekä harjoittelupaikkojen ja opinnäytetyöaiheiden kartoittamisessa.


title: Vaasan ammattikorkeakoulu

text: Vaasassa toimivien seitsemän korkeakouluyksikön lähes 12 000 opiskelijaa tekevät kaupungista yhden Suomen tärkeimmistä koulutuspaikkakunnista. Tilastollisesti joka viides vastaantulija Vaasassa on korkeakouluopiskelija, mikä näkyy myös runsaassa palvelu- ja harrastetarjonnassa.


title: Vaasan ammattikorkeakoulu

text: Opiskelijaelämää ja opiskelijoiden edunvalvontaa tukee opiskelijakunta VAMOK.


title: Johannes V

text: Johannes V (635–686) oli paavina 23. heinäkuuta 685 – 2. elokuuta 686. Hän oli syyrialaissyntyinen, ja hyvän kreikankielentaitonsa ansiosta hän pääsi paavin edustajaksi Konstantinopoliin vuoden 680 kirkolliskokoukseen. Johannes V on haudattu pietarinkirkkoon.


title: Kyläyhdistys

text: Kyläyhdistys on Suomessa kylätoimintaa harjoittava yhdistys.


title: Kyläyhdistys

text: Laajemmassa mielessä kyläyhdistyksiksi kutsutaan myös kylätoimikuntia (rekisteröimätön yhdistys) ja taajamissa toimivia asukasyhdistyksiä. Kyläyhdistykseksi voidaan kutsua näiden lisäksi myös nuorisoseuraa, maamiesseuraa tai muuta yhdistystä, joka harjoittaa järjestäytynyttä kylätoimintaa. Kyläyhdistyksiä on Suomessa noin 3 900, joista noin 2 700 on rekisteröityjä yhdistyksiä.


title: Kyläyhdistys

text: Kylätoimintaa harjoittavat muualla maailmassa erilaiset kyläyhdistykset, kylätoimikunnat ja esimerkiksi Ruotsissa myös kyläosuuskunnat. Joissakin maissa - ja Suomessakin parissa kunnassa - kylätoimikunta voi olla julkishallinnon alimman tason toimielin.


title: Kyläyhdistys

text: Kyläyhdistyksen toimialue on yleensä yksi kylä. Tosin kunkin kylän historiasta ja erilaisista määrittelyistä johtuen kyläyhdistyksen toimialue saattaa olla useampi kylä tai joskus jopa vain osa kylästä. 1990-2000-luvuilla kylätoimikunnat ovat joskus rekisteröityessään yhdistyneet useamman kylän yhteiseksi kyläyhdistykseksi.


title: Kyläyhdistys

text: Kyläyhdistys edustaa kylän kaikkia asukkaita. Kyläyhdistyksen rooli on olla kylän eri yhdistysten ja toimijaryhmien yhteinen foorumi, jossa voidaan keskustella koko kylää koskettavista asioista ja muun muassa sovitella vuoden toimintakalentereita yhteen. Kyläyhdistykset ovat paikallisia kansalaisjärjestöjä.


title: Kyläyhdistys

text: Kyläyhdistys voi laatia kylän kehittämistä koskevan kyläsuunnitelman, jonka toimenpiteitä toteuttavat kyläyhdistys, muut kylällä toimivat yhdistykset, yritykset, kunta ja muut organisaatiot.


title: Kyläyhdistys

text: Rekisteröidyn kyläyhdistyksen hallinto on normaali suomalainen yhdistyshallinto: vuosikokous ja hallitus. Rekisteröimättömässä kylätoimikunnassa kylätoimikunta-nimikkeellä kutsutaan sekä yhdistystä että sen hallitusta. Kyläyhdistyksen puheenjohtajaa kutsutaan monesti epävirallisesti "kyläpäälliköksi". Kyläyhdistyksien vuosikokouksia kutsutaan vielä usein "kyläkokouksiksi".


title: Kyläyhdistys

text: Kyläyhdistyksiä, tuolloin lähinnä kylätoimikuntia, perustettiin eniten 1980-luvulla. Eri maakunnissa perustamisen vilkkain ajankohta oli eri vuosina. Nykyään suurin osa uusista kyläyhdistyksistä perustetaan suoraan rekisteröidyksi yhdistykseksi.


title: Kyläyhdistys

text: Kyläyhdistykset voivat olla jäseninä maakunnallisissa yhdistyksissään, jotka ovat puolestaan Suomen Kylätoiminta ry:n jäseniä. Tämän lisäksi monet kyläyhdistykset ovat esimerkiksi seutukuntansa maaseudun kehittämisyhdistyksen jäseniä.


title: Mikael Åkerfeldt

text: Lars Mikael Åkerfeldt (s. 17. huhtikuuta 1974 Tukholma) on ruotsalainen laulaja, säveltäjä ja kitaristi. Hänet tunnetaan parhaiten ruotsalaisen progressiivisen metalliyhtyeen Opethin johtohahmona, mutta on uransa aikana ollut mukana myös useassa eri yhtyeessä, kuten Bloodbathissa. Lisäksi Åkerfeldt on vieraillut laulajana ja kitaristina muun muassa Porcupine Treen, Ayreonin, Katatonian, Soilworkin ja Edge of Sanityn albumeilla. Åkerfeldt käyttää laulutyylinään metallimusiikille tyyppilistä murinaa, mutta myös puhdasta laulua.


title: Mikael Åkerfeldt

text: Åkerfeldt käyttää PRS:n, Gibsonin, Fenderin sähkökitaroita, Takaminen sekä Martinin akustisia kitaroita, Amalio Burguetin 2AM-mallista klassista kitaraa, Laneyn vahvistimia, BOSSin efektipedaaleja sekä Seymour Duncanin humbucker-mikrofoneja.


title: Mikael Åkerfeldt

text: Varsinainen muusikon ura alkoi Åkerfeldtillä vuonna 1988 hänen perustamassaan death metal -yhtyeessä Eruption. Sen hajottua vuonna 1990 Åkerfeldt liittyi silloin juuri perustettuun Opethiin ja hänestä kehkeytyi yhtyeen keulahahmo hyvin pian tämän jälkeen. Yhtyeen perustaja, laulaja David Isberg kutsui Åkerfeldtin soittamaan yhtyeeseen, alun perin sessiobasistiksi, mutta myöhemmin kitaristiksi. Isbergin erottua yhtyeestä vuonna 1992 musikaalisten erimielisyyksien takia Åkerfeldt korvasi hänen paikkansa laulajana, jatkaen samalla myös kitaristina. Åkerfeldt toimii yhä Opethin keulahahmona ja on myös yhtyeen päätoiminen säveltäjä sekä sanoittaja.


title: Mikael Åkerfeldt

text: Åkerfeldt meni 15. elokuuta 2003 naimisiin pitkäaikaisen naisystävänsä Annan kanssa. Parille syntyi 13. syyskuuta 2004 tytär Melinda, joka on nimetty Opethin vuonna 1999 ilmestyneen "Still Life" -konseptialbumin päähenkilön mukaan. Parin toinen lapsi Ebba Maria Åkerfeldt syntyi 28. lokakuuta 2007.


title: Mikael Åkerfeldt

text: Opeth


title: Mikael Åkerfeldt

text: Bloodbath


title: Mikael Åkerfeldt

text: Katatonia


title: Mikael Åkerfeldt

text: Steel


title: Mikael Åkerfeldt

text: Storm Corrosion


title: Mikael Åkerfeldt

text: Vierailijana


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: Castlevania: Aria of Sorrow on Konamin Castlevania-sarjaan kuuluva toimintaseikkailupeli, joka julkaistiin Game Boy Advance -konsolille vuonna 2003. Pelille julkaistiin myöhemmin suora jatko-osa Nintendo DS -käsikonsolille nimellä "".


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: Tyyliltään Aria of Sorrow muistuttaa muita sarjan GBA-pelejä ja niiden edeltäjää, PlayStationin ia. Soma seikkailee epälineaarisesti alueisiin jaetussa linnassa Metroid-pelien tyyliin. Pelin aikana Soma saa käyttöönsä uusia aseita, varusteita ja vihollisten sieluja. Tuhotuista vihollisista saa myös kokemuspisteitä, joita keräämällä Soma voi nostaa kokemustasoaan ja tulla voimakkaamaksi. Lopullisena tavoitteena pelaajalla on päästä pakenemaan Draculan linnasta turvallisesti.


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: "Aria of Sorrow" sijoittuu vuoteen 2035. Taustatarinassa selviää että vuonna 1999 pimeyden valtias Draculan linna ilmestyi jälleen maailmaan kuten monta kertaa aiemmin. Kuitenkin tämä vuosi oli lopulta se jolloin Dracula tuhottiin vuosisatojen taisteluiden jälkeen loppullisesti. Tämä tapahtui siten että Draculan linna suljettiin auringonpimennyksen sisälle ja näin Dracula eristettiin hänen voimistaan, mikä mahdollisti hänen lopullisen tuhonsa.


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: Vuonna 2035 pelin päähahmo Soma Cruz on vierailemassa Japanissa, kun auringonpimennys imee mystisesti Soman ja hänen lapsuudenystävänsä Minan sen sisälle. Lopulta Soma herää Minan kanssa tuntemattomassa paikassa. Soma tapaa salaisen palvelun agentin nimeltä Genya Arikado. Arikado selvittää Somalle että he todellakin ovat auringonpimennyksen sisällä, Draculan linnassa. Soma ei voi uskoa kuulemaansa mutta Arikado vain toteaa että Soman on mentävä linnan huipulla olevaan valtaistuinhuoneeseen ja kaikki selviää hänelle aikanaan. Muutama hirviö hyökkää kolmikon kimppuun, ja kun Arikado tuhoaa hirviöt, yhden hirviön sielu imeytyy Soman ruumiiseen. Selviää että Somalla on salaperäinen kyky ottaa hallintaansa tuhoamiensa hirviöiden sielut ja näin saada uusia voimia. Somalla ei ole aavistustakaan miksi hänellä on tällainen kyky, mutta hän lähtee linnan sisälle.


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text:
Tarinassa myöhemmin selviää että Soman erikoiskyvyt johtuvat siitä että hän itse Draculan uudelleensyntymä. Lopussa Soma löytää portin Chaos-ulottuvuuteen ja tuhoaa siellä olevan Chaos-nimisen olion, joka on koko Draculan linnan olemassaolon mahdollistava voima. Soma ja hänen ystävänsä onnistuvat pakenemaan linnasta turvallisesti. Vaikka Draculan voimat nukkuvatkin yhä Soman sisällä, Soma aikoo tehdä kaikkensa ettei hänestä tule pimeyden valtiasta.
Soman tarina jatkuu pelissä "", joka sijoittuu vuoden päähän "Aria of Sorrowin" tapahtumista.
Soma saa sieluja joskus voittaessaan vihollisen. Sielut antavat Somalle erityiskykyjä, joiden käyttäminen tavallisesti maksaa taikapisteitä. Sieluja on neljää tyyppiä:


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: Punainen: toimivat yleensä heittoaseina. Esimerkkejä:


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: Sininen: suojaavia kykyjä. Esimerkiksi:


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: Keltainen: antavat muun muassa immuniteetteja tai bonuksia Soman kykyihin. Esimerkiksi:


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: Hopea: Antavat taitoja, joista useat ovat välttämättömiä pelin läpäisemiseksi. Esim:


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: Hopeisia sieluja lukuun ottamatta Soma voi kerrallaan käyttää vain yhtä kunkin väristä sielua.


title: Castlevania: Aria of Sorrow

text: "Castlevania: Aria of Sorrow" Castlevania Wikissä - Pelin artikkeli pelisarjalle omistetulla wiki-sivustolla


title: Linjalaiva (sodankäynti)

text: Linjalaiva oli purjelaivojen aikakaudella suurin sotalaivaluokka. Nimitys johtuu siitä, että tuon ajan meritaistelut käytiin taistelulinjoissa eli pitkissä jonoissa, joissa alukset ampuivat vastapuolen linjassa omalla kohdallaan olevaa alusta. Linjalaivoissa oli tykkejä kahdella tai kolmella, joskus jopa neljällä kannella. Tykkien määrä nousi 1600-luvun linjalaivojen 50 tykistä 1800-luvun alkupuolelle tultaessa jo yli 100 tykkiin. Esimerkiksi "HMS Victorylla" oli 104 tykkiä vuonna 1805 Trafalgarin taistelussa.


title: Linjalaiva (sodankäynti)

text: 1820-luvulla alkoivat tulla käyttöön höyrysotalaivat. Ranskan merivoimat otti vuonna 1850 käyttöön ensimmäisen höyrylinjalaivan, "La Napoléonin", jossa oli purjeiden ohella höyrykone ja potkurit. Myös Britannian Kuninkaallinen laivasto hankki höyrylinjalaivoja. Höyrylinjalaivat jäivät kuitenkin lyhytikäiseksi ilmiöksi, sillä 1860-luvulla käyttöön alkoivat tulla raudasta rakennetut höyrysotalaivat, jotka nopeasti osoittivat suuret puurakenteiset ja takiloidut sota-alukset vanhentuneiksi.


title: Linjalaiva (sodankäynti)

text: Keisarillisella Venäjällä myös höyrykäyttöisiä taistelulaivoja kutsuttiin laivaston tulivoimaisimpina aluksina edelleen linjalaivoiksi vielä 1900-luvun alussakin.


title: Linjalaiva (sodankäynti)

text: Suomen kielessä linjalaiva-nimitystä on käytetty höyryvoimalla liikkuvista 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun suurimmista sota-aluksista, varhaisista taistelulaivoista, jotka edelsivät "HMS Dreadnoughtista" (1906) alkanutta varsinaisten taistelulaivojen aikakautta. Kehittyneemmistä "Dreadnought"-kauden taistelulaivoista poiketen linjalaivat () kulkivat höyrykoneen eikä höyryturbiinin voimalla, ja niiden tykistöaseistus oli kirjavaa eikä järeään tykistöön painottunutta. Tsushiman taistelun kokemukset vuonna 1905 kuitenkin osoittivat, että modernissa meritaistelussa kevyestä ja lyhytkantamaisesta tykistöstä ei ollut juurikaan hyötyä. "Esi-dreadnoughtit" olivat myös hitaampia ja heikommin panssaroituja kuin dreadnought-tyyppiset taistelulaivat. Tästä huolimatta linjalaivoja nähtiin sotatoimissa vielä ensimmäisessä maailmansodassa, vaikka ne olivat tuolloin jo pahoin vanhentuneita ja melko avuttomia suuria moderneja sotalaivoja vastaan.


title: Linjalaiva (sodankäynti)

text: Kaksi saksalaista "pre-Dreadnought"-kauden linjalaivaa, "Schleswig-Holstein" ja "Schlesien", ottivat osaa vielä toiseen maailmansotaan. "Schleswig-Holstein" saapui elokuun 1939 lopussa Danzigiin virallisesti laivastovierailulle, mutta tosiasiassa tulittaakseen sodan alettua puolalaista Westerplatten linnoitusta.


title: Right Livelihood -palkinto

text: Right Livelihood -palkinto on kansainvälinen palkinto, jolla annetaan tunnustusta hyvää elämää kehittäville henkilöille, ryhmille ja organisaatioille. Palkintoa kutsutaan myös vaihtoehto-Nobeliksi.


title: Right Livelihood -palkinto

text: Palkinto jaetaan vuosittain neljälle henkilölle, ryhmälle tai organisaatiolle. Näihin sisältyy rahallinen palkinto, yhteensä 2 miljoonaa Ruotsin kruunua. Yksi neljästä voi olla kunniapalkinto, johon ei liity rahapalkintoa.


title: Right Livelihood -palkinto

text: Palkinnon valitsee ja myöntää The Right Livelihood Award -säätiö. Palkinnon perustaja Jakob von Uexkull on edelleen mukana säätiön hallinnossa.


title: Väinö Raitio

text: Väinö Eerikki Raitio (15. huhtikuuta 1891 Sortavala – 10. syyskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä.


title: Väinö Raitio

text: Väinö Raitio syntyi Sortavalassa perheeseen, jossa oli kaikkiaan yksitoista lasta – kaikki musikaalisia. Veljestä Eino Raitiosta (1882–1936) tuli viulisti ja kapellimestari. Väinö oli kiinnostuneempi pianonsoitosta kuin läksyjenluvusta, ja hän reputti kahdesti ylioppilaskirjoituksissa. Niinpä hän päätti omistautua kokonaan musiikille. Hän opiskeli vuosina 1911–1915 Helsingin musiikkiopistossa muiden muassa Erkki Melartinin ja Erik Furuhjelmin johdolla. Vuosina 1916–1917 Raitio opiskeli Moskovassa. Raitio teki opintomatkan Berliiniin vuonna 1921 ja Pariisiin vuosina 1925–1926.


title: Väinö Raitio

text: Raitio kuului 1920-luvun suomalaisen modernistisukupolven merkittävimpiin nimiin yhdessä Aarre Merikannon ja Ernest Pingoud’n kanssa. Hän haki ennakkoluulottomasti vaikutteita musiikin uusista tyylisuuntauksista, niin impressionismista kuin ekspressionismistakin. Erkki Salmenhaaran mukaan ”Raition voidaan katsoa luoneen oman riippumattoman ekspressionistisen tyylinsä 1920-luvun teoksissaan, joille on vaikea osoittaa sen enempää suoranaisia saksalaisia, venäläisiä kuin ranskalaisiakaan esikuvia.”


title: Väinö Raitio

text: Suomalainen musiikkiyleisö ei 1920–1930-luvuilla ollut vielä kyllin kypsä sulattamaan Raition radikaalilta tuntunutta sävelkieltä. Hänet sivuutettiin hiljaisesti ja ainoastaan yksi orkesteriteos – impressionistinen sävelrunoelma "Joutsenet" – painettiin Raition elinaikana. Raitio sävelsi 1920-luvun loppupuolelta 1940-luvun alkuun etupäässä orkesteriteoksia, näyttämömusiikkia ja urkuteoksia. 1930-luku merkitsi säveltäjälle tuotannon hidastumista sekä periksiantoa takaisin perinteisen kansallisen musiikkikielen pariin. Viime aikoina hänen teoksensa ovat olleet yhä kasvavamman kotimaisen sekä kansainvälisen kiinnostuksen kohteena. Esimerkiksi hänen oopperansa Prinsessa Cecilia kuultiin ensimmäisen kerran sitten vuoden 1936 Helsingin Juhlaviikkojen järjestämässä esityksessä elokuussa 2017.


title: Väinö Raitio

text: Säveltäjä asui vuodesta 1932 lähtien Helsingissä. Vuonna 1933 hän avioitui Hildur Pourun kanssa. Raitio kuoli syöpään vuonna 1945 vaikean halvauksen jälkeen. Hänen kunniakseen perustettiin vuonna 1991 Väinö Raitio -seura.