title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Antipsykoottien määräämistä perustellaan sillä, että levoton potilas voidaan rauhoittaa niiden avulla helpommin ja nopeammin kuin vaihtoehtoisilla menetelmillä. Potilaat itse vastustavat usein lääkitystä niiden aiheuttamien haittojen takia, jolloin heihin saatetaan käyttää Suomessa tahdonvastaista hoitoa ja pakkolääkitsemistä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosioireet saadaan yleensä tilapäisesti hallintaan antipsykoottilääkityksen aloituksen tai annoksen nostamisen avulla, mutta samalla useimmat potilaat saavat vakavia sivuoireita, jotka altistavat ennenaikaiselle kuolemalle. Psykoosipotilaiden tilastollinen elinikä on paljon lyhyempi kuin muun väestön. Lääkkeillä pyritään pienentämään etenkin vaikeasti ahdistuneiden potilaiden suurta itsemurhariskiä. Yleisimpiä psykoosipotilaiden kuolinsyitä ovat silti luonnollisista sairauksista johtuvat syyt, joille lääkityksen sivuoireet toimivat riskitekijöinä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Lääkekielteisyys on yleinen ongelma sairaaloissa, joten lääkkeiden ottamista valvotaan tarkasti. Parhaat länsimaiset hoitotulokset skitsofrenian ja psykoosien hoidossa on tällä hetkellä saavutettu Suomessa Keroputaan sairaalassa Torniossa, jossa lääkkeiden käyttö on vähäistä. Sairaalassa käytössä oleva avoimen dialogin hoitomalli on tunnetumpi maailmalla kuin Suomessa.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Keskustelu lääkkeiden hyödyistä ja haitoista on usein kiivasta. Vastakkain ovat vuosikymmenien aikana muodostuneet hoitoperinteet ja potilaiden oikeus saada turvallista ja tehokasta hoitoa.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Ensimmäinen antipsykootti oli 1950-luvulla Ranskassa leikkauspotilaiden kivun lievittämiseen ja sokkitilan estämiseen kehitetty klooripromatsiini. Lääkkeen todettiin tekevän leikkauspotilaista välinpitämättömiä leikkausta kohtaan ja tekevän heistä väsyneitä. Teho psykoosioireisiin vahvistettiin ensin kokeilemalla ja myöhemmin lukuisissa kaksoissokkoutetuissa tutkimuksissa.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Vuosikymmenten kuluessa on pyritty kehittämään parempia antipsykootteja. Uuden sukupolven antipsykootteja kutsutaan epätyypillisiksi; ensimmäinen oli klotsapiini vuodelta 1971. Antipsykoottiset lääkkeet toivat merkittäviä julkisen talouden säästöjä, jonka takia niiden käyttö lisääntyi vaihtoehtona kalliille psykiatriselle laitoshoidolle, kun potilaat voitiin ohjata avohoitoon. Uusien lääkkeiden ei silti ole osoitettu olevan paljoa tehokkaampia tai turvallisempia.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Fentiatsiini syntetisoitiin ensimmäisen kerran 1800-luvulla, ja sitä käytettiin 1930-luvulla matolääkkeenä. Sillä ei ole juuri keskushermostovaikutuksia. Ranskalaisen Paul Charpentierin johtama ryhmä alkoi valmistaa erilaisia synteettisiä fentiatsiineja käytettäväksi rauhoittavana antihistamiinina ennen nukutuslääkkeen antamista. Vuonna 1949 ranskalainen kirurgi Henri-Marie Laborit antoi leikkauspotilaille prometatsiini-nimistä fentiatsiinijohdannaista yhdessä barbituraattien kanssa estämään shokkia. Hän havaitsi samalla, että sekoitus sai erittäin pelokkaat ja pakokauhuiset potilaat rauhoittumaan, rentoutumaan ja muuttumaan välinpitämättömiksi ja yhteistyökykyisiksi. Laborit kuvasi vaikutusta kemialliseksi lobotomiaksi. Tutkimusta jatkettiin ja vuonna 1950 löydettiin klooripromatsiini, jonka huomattiin toimivan paitsi antihistamiinina, myös esimerkiksi adrenaliinia estävästi, autonomista hermostoa lamauttavasti ja oksennuslääkkeenä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Kun klooripromatsiinia testattiin rotilla, havaittiin sen tekevän rotista passiivisia sekä välinpitämättömiä ympäristön vaara- ja häiriötekijöiden suhteen. Ihmiskokeissa klooripromatsiinin havaittiin aiheuttavan sedaatiota. Vuonna 1952 havaittiin, että klooripromatsiini vähensi psykoottisuutta skitrofreniapotilailla. Tämän jälkeen neuroleptien käyttö laajeni nopeasti psykoottisiin ja maanisiin potilaisiin, jolloin aiemmin käytetyistä hoitokeinoista, kuten potilaan eristämisestä, voitiin usein luopua. Neuroleptit ovat sittemmin korvanneet skitsofrenian aikaisemmat hoitomuodot insuliini- ja sähköšokkihoidot sekä lobotomian.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeitä käytetään rauhoittavina lääkkeinä levottomuuden tai aggressiivisen käyttäytymisen tai ahdistuneisuuden hoitoon, koska ne eivät aiheuta riippuvuutta. Suurin käyttäjäryhmä ovat vanhukset, mutta lääkkeitä käytetään myös lasten ja nuorten sekä vankien huonon käytöksen poistamiseksi.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Antipsykootteja käytetään myös psykoosin, skitsofrenian, manian, kaksisuuntaisen mielialahäiriön ja epäluuloisen persoonallisuuden hoitoon.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Pieninä annoksina psykoosilääkkeitä käytetään unettomuuden, masennuksen, Touretten oireyhtymän ja tunne-elämän epävakauden hoitoon.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Muistisairailla ihmisillä lääkkeellä hoidetaan käytösoireita. Se tarkoittaa käytöstä, joka on tulkittavissa sairauden oireeksi. Oireista tyypillisiä ovat apatia, levottomuus, huutelu, verbaalinen ja fyysinen aggressiivisuus sekä hoidon tai avun vastustelu. Osaan käytösoireista lääkkeet auttavat, mutta osaan eivät.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Neuroleptien käytössä tulee noudattaa tarkoin lääkärin ohjeita, koska lääkityksien muutoksiin liittyy aina riski sivuvaikutuksista.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Neuroleptejä voidaan käyttää sekamuotoisesti, eli useita saman ryhmän lääkkeitä voidaan annostella samanaikaisesti. Myös uudempia atyyppisiä saatetaan yhdistellä perinteisiin tyypillisiin.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Antipsykoottisten lääkkeiden puoliintumisaika vaikuttaa siihen, kuinka tiheästi lääkettä käytetään. Tavallisesti on tarkoituksenmukaista ylläpitää tasaista lääketasoa siten että lääkemäärät eivät pääse kumuloitumaan liian suuriksi tai pääse laskemaan liian mataliksi.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Eniten psykoosilääkkeitä määrätään vanhuksille. Suomalaiset vanhukset käyttävät psykoosilääkkeitä kaksin-, jopa kolminkertaisesti verrattuna muihin pohjoismaalaisiin. Vuonna 2015 kaikista vanhuspalveluiden asiakkaista 18,3 prosenttia söi psykoosilääkkeitä ilman psykoosioireita. Yleisintä se oli tehostetussa palveluasumisessa, jossa psykoosilääkkeitä ilman psykoosioireita söi 26,4 prosenttia asiakkaista. Laitoksissa lääkkeitä annetaan 23,7 prosentille, mutta kotihoidossa vain 12 prosentille. Isoin ongelma on Imatralla, jossa yli 40 prosenttia ympärivuorokautisen hoidon asukkaista syö psykoosilääkkeitä ilman psykoosioireita. Määrää on tarkoitus vähentää.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Lääkärit määräävät usein kehitysvammaisuuteen toisinaan liittyvän aggressiivisen käyttäytymisen ennaltaehkäisyyn psykoosilääkkeitä, vaikka lääkityksen tehosta on ollut vain niukasti tutkimusnäyttöä. Vuonna 2008 julkaistun historiallisen kaksoissokkotutkimuksen mukaan psykoosilääkkeiden teho on lumelääkettä heikompi.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Neuroleptilääkitysten vaikutukset aivoihin ovat voimakkaasti yhteydessä annosmääriin. Pienemmillä annoksilla lääkettä vaikutetaan pienempään osaan hermoston välittäjäaineita ja suuremmilla annoksilla lääkkeen toimintatapa voi olennaisesti muuttua lääkkeen alkaessa vaikuttaa myös uudentyyppisiin välittäjäaineisiin ja reseptoreihin. Neuroleptit vaikuttavat myös niin sanottuihin autoreseptorehin joiden salpaaminen varsinkin alkuvaiheessa lisää neurotransmitterimääriä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Atyyppisten neuroleptien vaikutus keskushermoston toimintaan perustuu pääasiassa dopamiinin ja hermovälittäjäaine serotoniinin säätelyyn. Neurolepteillä on lisäksi voimakas muskariinireseptoreita salpaava antikolinerginen vaikutus, mikä johtaa parasympaattisista hermopäätteistä vapautuvan asetyylikoliinin vaikutusten vähenemiseen. Lisäksi useilla neurolepteillä on voimakas autonomista hermostoa lamaava sedatiivinen eli rauhoittava ja väsyttävä vaikutus. Neuroleptit saattavat myös voimistaa muiden keskushermostoa lamaavien aineiden, kuten alkoholin, bentsodiatsepiinien ja bentsodiatsepiinien kaltaisten yhdisteiden, opioidien, antikonvulsanttien ja anksiolyyttien väsyttävää vaikutusta.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Uudemmat neuroleptit pyrkivät yleensä myös vaikuttamaan oireisiin myös muuten, esimerkiksi muuttamalla serotoniinin toimintaa aivoissa. Useiden neurolepteillä hoidettavien sairauksien taikka itse antipsykoottisten lääkkeiden erityisen tarkkaa toiminta- tai vaikutusmekanismia aivoissa ei kuitenkaan tunneta.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Eri lääkkeiden haittavaikutusprofiilit ovat erilaisia ja yksilölliset erot saada sivuvaikutuksia ovat suuria.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Neuroleptit lamaavat autonomista hermostoa mikä voi johtaa muun muassa ummetukseen ja suun kuivumiseen. Neuroleptit aiheuttavat usein myös väsymystä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Kaikki psykoosilääkkeet, mutta etenkin ensimmäisen polven lääkkeet voivat aiheuttaa ekstrapyramidaalioireita, jotka ilmenevät kaulan, niskan, silmien ja vartalon lihasten kivuliaina kouristuksina, pakonomaisena motorisena levottomuutena, lepovapinana, köpöttävänä kävelynä, motoriikan hidastumisena, lihasjäykkyytenä tai kasvojen ilmeettömyytenä.Duodecim terveyskirjasto Antipsykoottien haittavaikutukset. Matti O. Huttunen. 23.7.2008. Neuroleptit saattavat aiheuttaa epileptisia kouristuskohtauksia myös ei-epileptikoille. Lisäksi neuroleptit aiheuttavat usein sukupuolitoimintojen häiriöitä.Terveysportti.fi Jussi Hirvonen: Psykoosilääkkeiden haittavaikutukset. 5.9.2008.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Noin 0,5 prosentille psykoosilääkkeen käyttäjistä kehittyy pahanlaatuinen neuroleptioireyhtymä. Se on yleisempi ensimmäisen polven lääkkeiden seurauksena, mutta sitä esiintyy harvinaisempana myös toisen polven lääkkeiden käytössä. Oireyhtymään sairastuneista 12-20% kuolee. Neuroleptioireyhtymä kehittyy yleensä lääkityksen muutoksen jälkeen nopeasti vuorokauden tai muutaman viikon kuluttua. Yleisimpiä oireita ovat vaikea lihasjäykkyys, vapina, kuume, vireyden heikkeneminen ja autonomisen hermoston toiminnan häiriöt. Neuroleptioireyhtymä vaatii psykoosilääkityksen lopettamista ja kiireellistä sairaalahoitoa.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet lisäävät hieman laskimoveritulppariskiä, sillä ne vaikuttavat verihiutaleiden muodostumiseen ja veren hyytymiseen. Riski on suurempi uusilla käyttäjillä ja epätyypillisten eli toisen sukupolven psykoosilääkkeiden kuten ketiapiinin käyttäjillä. Riski ei vaikuta pysyvältä, vaan katoaa, jos lääkitys lopetetaan.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkitys kasvattaa kolminkertaiseksi riskin kuolla sydänkohtaukseen tai muuhun äkilliseen sydänoireeseen. Psykoosilääkitys nostaa sekä sairastumis-, että menehtymisriskiä. Samanaikainen psykoosi- ja masennuslääkkeiden käyttö nostaa riskin kuolla 18-kertaiseksi, etenkin fentiatsiini-psykoosilääkkeen käyttäjillä. Tehdyssä suomalaistutkimuksessa tutkittavat olivat keskimäärin 66-vuotiaita, joten tulokset eivät suoraan kerro nuorempien ihmisten riskistä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan myös psykoosilääkkeitä käyttävät nuoret (alle 17-vuotiaat) sairastuivat muita useammin sydänoireisiin kuten sydämen rytmihäiriöihin. Heillä oli useammin myös sydänoireille altistavia tekijöitä kuten lihavuutta, diabetestä ja kohonnutta verenpainetta. Ongelmat kasaantuivat useita lääkkeitä samanaikaisesti käyttäville. Tutkimuksen loputtua jopa neljänneksellä nuorista oli vähintään yksi aineenvaihdunnan tai sydämen ja verisuoniston häiriö.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Neuroleptien antikolinerginen vaikutus saattaa aiheuttaa ummetusta ja häiriöitä potilaan verenkierrossa, rauhastoiminnoissa kuten hormonien erityksessä, virtsaelinten toiminnoissa sekä unen ja lämmönsäätelyssä. Muita antikolinergisiä haittavaikutuksia ovat esimerkiksi muistin ja ajatustoimintojen huonontuminen, kiihtyneisyys, sekavuus, näköhäiriöt ja aistiharhat. Toisen polven neurolepteistä risperidonilla ja ketiapiinilla on vähiten antikolinergistä vaikutusta, olantsapiinillä taas paljon.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Oireet johtuvat siitä, että antikolinerginen lääkeaine estää asetyylikoliinin sitoutumista muskariinin vastaanottajamolekyyleihin.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet lisäävät todennäköisyyttä sairastua diabetekseen kaiken ikäisillä ihmisillä. Psykoosilääkkeitä käyttävien nuorten riski sairastua aikuistyypin diabetekseen on kolme kertaa suurempi kuin terveiden samanikäisten ja kaksi kertaa suurempi kuin muiden mielenterveysongelmia sairastavien nuorten, joilla ei ole psykoosilääkitystä. Tutkimusajanjaksolla (1,5 vuotta) riski ei ollut käytännössä kovin suuri, mutta pitkän aikavälin riskejä ei ole tutkittu ja ne ovat luultavasti suurempia. Tutkijat suosittavat, että nuorten psykoosilääkitykset pidettäisiin mahdollisimman lyhyinä ja potilaiden diabeteksen riskitekijöitä ja kehittymistä seurattaisiin.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Alzheimerin tautia sairastavilla psykoosilääkkeiden käyttöön liittyy kolminkertainen riski sairastua keuhkokuumeeseen.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Noin puolet pitkäaikaisia psykoosilääkkeitä syövistä lihoo, toisin kuin lääkehoitoa saamattomat potilaat, joilla paino pikemminkin laskee kuin nousee. Ylipaino on huomattava terveysriski, joka lisää mm. sydän- ja verisuonisairauksien esiintyvyyttä. Paino voi lähteä nousuun viikoissa hoidon aloittamisen jälkeen ja jatkua joillain lääkkeillä yli vuodenkin tasaantumatta. Sekä vanhan että uuden polven psykoosilääkkeet voivat aiheuttaa painon nousua. Eri lääkkeiden välillä on lihomisen suhteen suuria eroja. Toisen polven lääkkeet aiheuttavat perinteisiä neuroleptejä enemmän painon nousua. Esimerkiksi Klotsapiini ja olantsapiini nostavat painoa muita lääkkeitä enemmän. Tsiprasidoni on arvioitu jokseenkin vaikutuksettomaksi painoon. Lihominen on potilaiden suurimpia syitä kieltäytyä psykoosilääkkeistä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet kutistavat aivoja enemmän kuin aivot normaalisti iän myötä kutistuvat. Aivot kutistuvat sitä enemmän mitä pitempään lääkitys kestää ja mitä suurempi lääkityksen määrä on. Aivoselkäydinnesteen tilavuus taas kasvaa. Kutistumista aiheuttavat sekä vanhan että uuden polven psykoosilääkkeet. Vielä vuonna 2010 Suomessa epäiltiin, että skitsofreenikoiden aivojen kutistuminen johtuisi sairauden taustalla olevista etenevistä aivoprosesseista, vaikka muualla oli aiemminkin viitteitä siitä, että syy on psykoosilääkkeissä. Aivojen pienenemisellä ei havaittu yhteyttä oireiden vaikeutumiseen tai kognitiivisen tason laskuun. Kutistumismekanismia ei vielä tiedetä, eikä pidempää seurantaa haittavaikutuksista ole ehditty tehdä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Erään tutkimuksen mukaan jo yksi annos haloperidolia aiheuttaa hetkellistä aivojen koon pienentymistä muutamassa tunnissa annoksen saannin jälkeen.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeiden käyttö lisää merkittävästi vanhusten kaatumisia. Lisäksi neuroleptien on todettu nopeuttavan dementian etenemistä. Psykoosilääkkeitä käyttävien alzheimeria sairastavien dementia eteni vuoden aikana lähes kolme kertaa todennäköisemmin kuin muiden. Samanaikainen rauhoittavien lääkkeiden käyttö lisäsi riskiä. Psykoosilääkkeiden käyttöön muistisairauden käytösoireiden hoidossa liittyy myös suurentunut kuoleman riski.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet kasvattavat myös dementialle altistavia sydänvaivoja.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet voivat myös aiheuttaa vanhoille ihmisille aivoverenkierron häiriöitä ja siksi niiden käyttöä suositellaan vain välttämättömissä tapauksissa. Tästä huolimatta lääkkeitä käytetään runsaasti.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Erityisesti iäkkäät ovat alttiita antikolinergisten psykoosilääkkeiden aiheuttamalle muistin ja ajattelun heikkenemiselle, koska vanhoilla ihmisillä keskushermoston muskariinireseptoreiden määrä vähenee iän myötä. Erityisen herkkiä ovat dementiaa sairastavat vanhukset.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Vanhempien neuroleptien säännöllinen pitkäaikaiskäyttö saattaa aiheuttaa tardiivin dyskinesian, joka ilmenee useimmiten suun ja kielen, joskus myös vartalon lihasten matomaisina pakkoliikkeinä, kasvojen nykimisenä tai vapinana. Tardiivi dyskinesia on sitä yleisempää, mitä pidempään lääkitystä on käytetty. Oireyhtymä korjautuu hyvin hitaasti lääkityksen lopettamisen jälkeen ja jää usein pysyväksi.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Muita sivuvaikutuksia ovat muun muassa: väsymys, lihominen, tunteiden latistuminen, muistin ja päättelykyvyn heikkeneminen, kömpelyys eli motoriset häiriöt, jotka muistuttavat usein Parkinsonin taudin oireita, impotenssi ja muut sukupuolitoimintojen häiriöt, suun kuivuminen, näköhäiriöt, ummetus, huimaus, verenpaineen lasku, rauhattomuus, ihottumat, verenkuvamuutokset sekä pahoinvointi ja oksentelu.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Viime vuosina on julkisesti väitetty, että monet neurolepteja valmistavat yhtiöt ovat johtaneet lääkärikuntaa tietoisesti harhaan julkaisemalla tutkimuksiaan valikoidusti, tarkoituksenaan muun muassa salata tietoa neuroleptien aiheuttamista terveysriskeistä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet kutistavat skitsofreniaa sairastavien aivoja enemmän kuin aivot normaalisti iän myötä kutistuvat. Aivot kutistuvat sitä enemmän, mitä pitempään lääkitys kestää ja mitä suurempi lääkityksen määrä on. Aivoselkäydinnesteen tilavuus taas kasvaa. Kutistumista aiheuttavat sekä vanhan että uuden polven psykoosilääkkeet. Vielä vuonna 2010 Suomessa luultiin, että kutistuminen johtuisi itse skitsofrenian taustalla olevista etenevistä aivoprosesseista. Aivojen pienenemisellä ei havaittu yhteyttä oireiden vaikeutumiseen tai kognitiivisen tason laskuun. Yhteys löydettiin kuitenkin vasta vuonna 2014, eikä pidempää seurantaa haittavaikutuksista ole vielä ehditty tehdä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet lisäävät hieman skitsofreenikoiden laskimoveritulppariskiä, sillä ne vaikuttavat verihiutaleiden muodostumiseen ja veren hyytymiseen. Riski on suurempi uusilla käyttäjillä ja epätyypillisten eli toisen sukupolven psykoosilääkkeiden kuten ketiapiinin käyttäjillä. Riski ei vaikuta pysyvältä vaan katoaa, jos lääkitys lopetetaan.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkitys kasvattaa kolminkertaiseksi riskin kuolla sydänkohtaukseen tai muuhun äkilliseen sydänoireeseen. Psykoosilääkitys lisää sekä sydänoireisiin sairastumis-, että menehtymisriskiä. Samanaikainen psykoosi- ja masennuslääkkeiden käyttö nostaa riskin kuolla 18-kertaiseksi, etenkin fentiatsiini-psykoosilääkkeen käyttäjillä. Tehdyssä suomalaistutkimuksessa tutkittavat olivat keskimäärin 66-vuotiaita, joten tulokset eivät suoraan kerro nuorempien ihmisten riskistä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Tutkimuksen mukaan myös psykoosilääkkeitä käyttävät nuoret (alle 17-vuotiaat) sairastuivat muita useammin sydänoireisiin kuten sydämen rytmihäiriöihin. Heillä oli useammin myös sydänoireille altistavia tekijöitä kuten lihavuutta, diabetestä ja kohonnutta verenpainetta. Ongelmat kasaantuivat useita lääkkeitä samanaikaisesti käyttäville. Tutkimuksen loputtua jopa neljänneksellä nuorista oli vähintään yksi aineenvaihdunnan tai sydämen ja verisuoniston häiriö.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Skitsofreenikoilla on ikäisiinsä verrattuna nelinkertainen riski sairastua dementiaan alle 65-vuotiaana ja kaksinkertainen riski sairastua siihen elämänsä aikana. Psykoosilääkkeiden tiedetään nopeuttavan dementian puhkeamista. Dementialle altistavat myös sydänvaivat ja tupakointi, jotka ovat skitsofreenikoilla yleisiä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Noin puolet pitkäaikaisia psykoosilääkkeitä syövistä lihoo. Lääkehoitoa saamattomilla potilailla paino taas pikemminkin laskee kuin nousee. Ylipaino on huomattava terveysriski, joka lisää mm. sydän- ja verisuonisairauksien esiintyvyyttä. Lihominen on potilaiden suurimpia syitä kieltäytyä psykoosilääkkeistä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet lisäävät diabetesriskiä kaiken ikäisillä. Psykoosilääkkeitä käyttävien nuorten riski sairastua aikuistyypin diabetekseen on kolme kertaa suurempi kuin terveiden samanikäisten ja kaksi kertaa suurempi kuin muiden mielenterveysongelmia sairastavien nuorten, joilla ei ole psykoosilääkitystä. Tutkimusajanjaksolla (1,5 vuotta) riski ei ollut käytännössä kovin suuri, mutta pitkän aikavälin riskejä ei ole tutkittu ja ne ovat luultavasti suurempia. Tutkijat suosittavat, että nuorten psykoosilääkitykset pidettäisiin mahdollisimman lyhyinä ja potilaiden diabeteksen riskitekijöitä ja kehittymistä seurattaisiin.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Tutkimusten mukaan kaksi kolmasosaa neuroleptien pitkäaikaiskäyttäjästä saa vieroitusoireita lääkitystä lopetettaessa. Neuroleptilääkityksen lopettaminen tulee aina tehdä varovaisesti lääkärien tuella, jotta lopettamiseen liittyvät edut ja riskit voidaan arvoida oikein, lopettamiseen liittyviltä karikoilta vältyttäisiin ja vieroitusoireita voidaan tarvittaessa lievittää muulla sopivalla oheislääkityksellä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Neuroleptien käytön lopettamisesta johtuvia mahdollisia vieroitusoireita ovat esimerkiksi pahoinvointi, ripuli, päänsärky, hikoilu, kuumat ja kylmät aallot, vapina ja heikko olo, akatisia eli lääkkeen aiheuttama motorinen levottomuus, pakkoliikkeet, vaikea unettomuus, ärtyisyys, levottomuus, kiihtyneisyys, joskus myös muistin pätkiminen tai aggressiivisuus.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Pitkäaikaisen neuroleptilääkkeen lopettaminen voi myös helposti epäonnistua vanhojen tai "uusien" psykoottisten oireiden ilmaantumisen myötä. Syynä uusiin oireisiin voi olla dopamienergisen järjestelmän herkistyminen lääkkeen käytön johdosta kun aivojen dopamiinireseptorien määrä ja sensitiivisyys lääkityksen käytön takia kasvaa.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Suomalaisen vuonna 2007 julkaistun väitöskirjan mukaan psykoosilääkkeitä saatetaan käyttää vanhainkodeissa sosiaalisen kontrollin välineenä. Noin joka kolmannella yli 90-vuotiaalla pitkäaikaislaitoshoidon asukkaalla oli psykoosilääkitys. Tyytymättömillä ja negatiivisesti ympäristöön suhtautuvilla vanhuksilla oli suurempi riski joutua lääkityksi, kun taas sosiaalisilla vanhuksilla riski oli pienempi. Turhaan lääkittiin etenkin vanhuksia, joilla on kahnauksia hoitohenkilökunnan kanssa. Psykoosilääkkeiden syöttämistä vanhainkodeissa on puolusteltu sillä, että valtaosasta dementiaa sairastavista tulee käytöshäiriöisiä.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Yhtenä suomalaisen vanhustenhoidon laatuindikaattoreista on kuinka monella vanhuksella on ”psykoosilääkitys ilman psykoosioireita”, joten psykoosilääkitys on ollut tavoite johon on tietoisesti pyritty. Laitoshoidossa olevien lääkemääräykset eivät näy kansaneläkelaitoksen tilastoissa ja niitä on ollut vaikea seurata. Laitoshoidossa olevien vanhusten psykoosilääkemääräykset on ollut suomalaisten Käypä hoito -suositusten vastaista.


title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Käyttö liittyi potilaan tyytymättömyyteen ja negatiiviseen asenteeseen ympäristöä kohtaan. Joissain tapauksissa psykoosilääkkeitä käytetään muistisairaiden liikkumisen rajoittamiseen tai käyttäytymisen hillitsemiseen. Tätä kutsutaan kemialliseksi sitomiseksi. Vuonna 2016 haminalainen hoivakoti lopetti psykoosilääkkeiden syöttämisen ja vanhukset piristyivät, alkoivat liikkua enemmän ja syödä itsenäisesti.


title: Rogmo FM

text: Rogmo FM () oli Salossa toimiva paikallisradio, jonka omisti Salon Alueradio Oy. Rogmon kuuluvuusaluetta olivat Halikko, Kiikala, Lohja, Muurla, Perniö, Pertteli, Salo, sekä Somero. Rogmo aloitti toimintansa vuonna 2000 ja lopetti huhtikuussa 2009.


title: Rogmo FM

text: 14.04.2009 taajuudelta 93,5 MHz jatkoi Radio Auran Aallot Salo 500 W lähetysteholla. Lähetin sijaitsee Salon Tupurin mastossa.


title: Rogmo FM

text: Auran Aallot Salo on Salon Alueradio Oy:n paikallisradio, joka lähettää ohjelmaa Salon kuuluvuusalueella taajuudella 93,5 MHz. Ohjelmat tuotetaan Turun Paikallisradio Oy:n studioilta Turusta.


title: Rogmo FM

text: Radio Auran Aallot Salo:lle toimitetaan omaa, Salon seudun asukkaille suunnattua ohjelmistoa ja Salon Seudun Sanomien paikallisuutiset, jota lähetetään arkisin. Arkisin kello 18-06 sekä viikonloppuisin ohjelma on eriytetty Turun ohjelmasta poikkeuksen tähän tekevät TPS:n jääkiekko- ja jalkapallo-otteluselostukset.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti

text: Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti on Yhdistyneen kuningaskunnan korkein hallintoelin. Sen muodostavat Britannian monarkki, nykyisin Elisabet II, sekä Britannian alahuone ("House of Commons") ja ylähuone ("House of Lords"). Tällä hetkellä hallituspuolueena on konservatiivipuolue. Konservatiivipuolueella on enemmistö demokraattisen unionistipuolueen tuella. Opposition suurin puolue on työväenpuolue. Käytännössä Britanniassa vallitsee kaksipuoluejärjestelmä.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti

text: Parlamentin kolme elementtiä, kruunu, ylähuone ja alahuone ovat erilliset eli sama henkilö ei voi kuulua kuin yhteen niistä. Monarkilla on edelleen teoriassa paljon valtaa: hänen hyväksyntänsä vaaditaan kaikkien lakien läpimenoon ja lisäksi hän voi mm. hajottaa parlamentin, julistaa sodan ja solmia rauhan. Käytännössä kaikkia näitä oikeuksia käyttää kuitenkin monarkin puolesta pääministeri ja hallitus. Monarkki nimittää pääministerin, joka tavallisesti on vaaleissa voittaneen puolueen puheenjohtaja.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti

text: Ylähuone koostuu enimmäkseen nimitetyistä jäsenistä ("Lords of Parliament"). Niihin kuuluvat Englannin kirkon edustajat ("Lords Spiritual") ja päärien edustajat ("Lords Temporal"). Periaatteessa nämä säädyt ovat erillisiä, mutta ne kokoontuvat ja äänestävät yhdessä. Jäseniä ylähuoneessa on vuonna 2007 yhteensä 731, vähän enemmän kuin alahuoneessa (646). Vuosien 1911 ja 1949 lakien säätämisen jälkeen ylähuoneen valta on ollut alahuoneeseen verrattuna erittäin pieni. Lähes kaikki lakiesitykset tosin kulkevat ylähuoneen äänestyksen kautta, mutta ylähuone kykenee ainoastaan viivyttämään lakiesityksen läpimenoa kahden parlamenttikäsittelyn tai yhden vuoden ajan. Sen jälkeen alahuone voi ajaa lain läpi ilman ylähuoneen hyväksyntää. Näin on menetelty seitsemän kertaa vuoden 1911 lain säätämisen jälkeen, viimeksi vuonna 2004.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti

text: "Lords Spiritual" käsitti ennen kaikki Englannin kirkon vanhemmat kirkonmiehet, arkkipiispat, piispat, apotit ja priorit, mutta vuoden 1847 jälkeen vain 26 korkea-arvoisinta piispaa, joihin kuuluvat Canterburyn arkkipiispa, Yorkin arkkipiispa, Lontoon, Durhamin ja Winchesterin piispat, sekä 21 virka-asemaltaan vanhinta muiden hiippakuntien piispoista. "Lords Temporaliin" kuuluvat ovat kaikki päärejä. Aiemmin he olivat perinnöllisiä päärejä, mutta useimpien perinnöllisten päärien ylähuoneoikeus vietiin vuoden 1999 reformilaissa. Ylähuoneeseen valittiin kuitenkin 92 päärin arvon perintönä saanutta, arvonimien Earl Marshal ja Lord Great Chamberlain haltijat sekä 90 muuta, jolle myönnettiin lisäksi elinikäinen arvonimi. Näistä 75 päärit valitsivat keskuudestaan, 15 koko parlamentti. Loput ylähuoneen jäsenet ovat päärin arvon eliniäksi saaneita.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti

text: Ylähuone tullaan luultavasti tulevaisuudessa korvaamaan kokonaan tai lähes kokonaan vaaleilla valittavalla kamarilla. Alahuone hyväksyi asiaa koskevan periaatepäätöksen 7. maaliskuuta 2007.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti

text: Alahuoneessa on 650 edustajaa, joista 529 on Englannista, 59 Skotlannista, 40 Walesista ja 18 Pohjois-Irlannista. Jokaisesta vaalipiiristä valitaan yksi alahuoneen jäsen enemmistövaalitavalla. Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset ja Irlannin ja Kansainyhteisön maiden kansalaiset, jotka asuvat pysyvästi Britanniassa. Kaikkien lakiesitysten on tultava alahuoneen hyväksymiksi ja alahuone kontrolloi verotusta ja hallituksen budjettia. Hallituksen ministerien täytyy säännöllisin väliajoin vastata alahuoneen kyselyihin.


title: Männynherkkutatti

text: Männynherkkutatti ("Boletus pinophilus") on erinomainen ruokasieni, joka kasvaa muun muassa Suomessa. Sitä esiintyy usein mäntyjen läheisyydessä. Satoisimmillaan sieni on kuivilla hiekkamaan mäntykankailla. Männynherkkutatti on männyn juurisieni.


title: Männynherkkutatti

text: Kasvupaikan lisäksi helpoimpia tuntomerkkejä verrattuna herkkutattiin on punaruskea värisävy. Punaruskeaa on myös pillien suissa. Mikroskoopilla tuntomerkkejä löytyy varmemmin.


title: Männynherkkutatti

text:
Männynherkkutatti on kauppasieni Suomessa, ei kansainvälisesti kuten herkkutatti. Eräät vientiyritykset, kuten Dalla Valle, kelpuuttavat kuitenkin myös männynherkkutatin.
Männynherkkutatti esiintyy kesäkuun lopusta jopa lokakuuhun mutta tavallisesti parhaiten elo- ja syyskuussa. Sieni kasvaa nopeasti. Sen sato voi olla jopa 100 kg hehtaarilla. Erittäin hyviä herkkutattivuosia on kerran vuosikymmenessä.


title: Johannes Strijdom

text: Johannes Gerhardus Strijdom (tai Strydom, 14. heinäkuuta 1893 Klipfontein – 24. elokuuta 1958 Kapkaupunki) oli Etelä-Afrikan pääministeri vuodesta 1954 kuolemaansa asti.


title: Johannes Strijdom

text: Strijdom syntyi Klipfonteinissa maalaisperheeseen. Hän opiskeli asianajajaksi Stellenboschissa ja Pretorian yliopistossa ja perusti oman lakitoimistonsa Transvaaliin. Strijdomista valittiin parlamenttiin Waterberginin vaalipiiristä vuonna 1929. Hänen keskeiset poliittiset tavoitteensa olivat Etelä-Afrikan irrottaminen Kansainyhteisöstä ja apartheid-politiikan ylläpitäminen ja kehittäminen. Hänet valittiin Kansallispuolueen johtoon 30. marraskuuta 1954 ja samalla hänestä tuli Etelä-Afrikan pääministeri.


title: Johannes Strijdom

text: Strijdomin äärimmäiset poliittiset linjat johtivat värillisten äänioikeuden menettämiseen koko Etelä-Afrikassa ja sekä apartheidia vastustavien aktivistien ”maanpetturuusoikeudenkäynteihin”. Strijdomin hallitus myös katkaisi diplomaattiset suhteet Neuvostoliittoon.


title: Johannes Strijdom

text: Strijdom kuoli Kapkaupungissa 24. elokuuta 1958. Etelä-Afrikassa on vielä useita hänelle omistettuja monumentteja ja hänen talonsa Nylstroomissa (nykyisin Modimolle) on museoitu.


title: Limanuljaska

text: Limanuljaska ("Gomphidius glutinosus") on hyvä ruokasieni.


title: Limanuljaska

text: Limanuljaskan lakin alapuolella on heltat. Tästä huolimatta se ei tieteellisessä luokituksessa ole helttasieni vaan läheisempää sukua tateille. Limanuljaskan lakki on väriltään vaaleanharmaa, joskus väri vivahtaa violettiin tai ruskeaan. Varsi on valkoinen mutta tyvestä selkeän keltaisen värinen. Selvin tunnusmerkki on lakkia ja osin vartta peittävä limakerros. Lima vähenee sienen koon kasvaessa. Nuoret limanuljaskat ovat miltei kokonaan liman peitossa.


title: Limanuljaska

text: Limanuljaska voi esiintyä kesäkuun lopulla mutta tavallisesti heinäkuun lopulla, viimeisiä voi nähdä lokakuulla. Parhaat kuukaudet silti ovat elo-syyskuu. Sieniä esiintyy joinakin vuosina enemmän kuin toisina. Limanuljaskaa esiintyy usein kuusimetsissä. Sienet kasvavat yleensä yksittäin, mutta yhden limanuljaskan lähiympäristöstä saattaa helposti löytyä lisää limanuljaskoita.


title: Limanuljaska

text: Limanuljaska on hyvä ruokasieni, mutta sitä on usein limaisuutensa vuoksi vaikea käsitellä. Limanuljaskan limakerros poistetaan nylkemällä. Nylkeminen on helppo toteuttaa veitsen avulla, ja lima kannattaa poistaa jo metsässä. Poimimisen jälkeen sienet alkavat värjääntyä laikuittain, joten ne on hyvä pitää erillään muista sienistä, sillä väri tarttuu tahraavaisesti. Ruoanvalmistuksessa ne tummenevat. Nuoret limanuljaskat ovat vain harvoin madonsyömiä. Ennen vanhaan sanottiin, ettei limanuljaska sovi munuaistautisille, koska siinä on oksaalihappoa.


title: Jelena Bonner

text: Jelena Bonner (, syntyään Lusik Georgievna Alikhanova 15. helmikuuta 1923 Turkmenistan – 18. kesäkuuta 2011 Boston, Yhdysvallat) oli venäläinen ihmisoikeusaktivisti, joka tunnetaan myös rauhannobelisti Andrei Saharovin (1921–1989) vaimona. Hän jatkoi mielipideoppositiossa myös Vladimir Putinin valtakaudella arvostellen tätä voimakkaasti ja syyttäen tätä uudenaikaisen stalinismin synnyttämisestä nyky-Venäjälle. Bonner vastusti myös Tšetšenian sotaa.


title: Jelena Bonner

text: Kun Saharoville myönnettiin 1975 Nobelin rauhanpalkinto, mutta neuvostojohto asetti hänet matkustuskieltoon, Bonner otti palkinnon vastaan Oslossa Saharovin puolesta. Bonner oli pidätettynä 1984 syytettynä miehensä auttamisesta yhteydenpidossa länteen.


title: Jelena Bonner

text: Pettymys Venäjän tilanteeseen sai Bonnerin muuttamaan Yhdysvaltoihin, jossa hän kuoli sydänleikkauksen jälkeen 88-vuotiaana Bostonissa kesäkuussa 2011. Hänet tuhkataan ja uurna haudataan Moskovaan Vostrjakovon hautausmaalle Saharovin viereen.


title: Pocatello

text: Pocatello on kaupunki kaakkoisessa Idahossa, Yhdysvalloissa. Se on Bannockin piirikunnan suurin kaupunki. Pieni osa siitä kuuluu myös Powerin piirikuntaan.


title: Pocatello

text: Pocatello nimettiin shoshonien samannimisen päällikön mukaan. Eurooppalaiset asettuivat alueelle 1800-luvun alussa. Kaupunki perustettiin virallisesti vuonna 1889. Läheinen Alamedan kaupunki yhdistettiin siihen vuonna 1962.


title: Pocatello

text: United States Census Bureaun mukaan Pocatellon pinta-ala on 73,1 km², josta kaikki on maata. Vuoden väestönlaskennan aikaan kaupungissa oli 51 466 asukasta, 19 334 taloutta ja 12 973 perhettä. Asukastiheys oli 703,7/km². Kaupungissa on muun muassa Idahon valtionyliopisto.


title: Joonatan

text: Joonatan ja "Jonatan" ovat miehen etunimiä. Joonatan on nimen suomenkielinen muoto, monissa muissa kielissä nimi esiintyy muodossa Jonatan tai "Jonathan". Suomessa nimi on ollut harvinaisena käytössä jo 1800-luvulla, mutta on yleistynyt vasta 1980-luvulta lähtien. Vuoden 2018 loppuun mennessä nimi Joonatan on Suomessa annettu noin 7 680, Jonatan noin 1 750 ja Jonathan noin 3 030 henkilölle.


title: Joonatan

text: Joonatanin nimipäivä 26. tammikuuta. Joonatan lisättiin suomenkieliseen nimipäiväluetteloon vuonna 1995. Samana päivänä ei ole muita nimipäiviä. Aikaisemmin silloin oli ollut Rainon nimipäivä, joka samalla siirrettiin lokakuun 1. päivään.


title: Joonatan

text: Joonatan on heprealaisperäinen nimi, joka on tullut tunnetuksi Vanhasta testamentista. Suomeksi käännettynä se tarkoittaa "Jumala antoi". Nimi kirjoitetaan vuoden 1938 raamatunkäännöksessä "Joonatan", vuoden 1992 raamatunkäännöksessä "Jonatan". Raamatun Joonatan oli Israelin kuningas Saulin poika, Daavidin läheinen ystävä, joka sai surmansa taistelussa filistealaisia vastaan..


title: Donkey Konga 2

text:
Donkey Konga 2 on Namcon kehittämä ja Nintendon julkaisema rytmipeli. Peli on julkaistu vuonna Nintendo GameCubelle.
Peli on jatko-osa "Donkey Konga"-rytmipeliin.


title: Donkey Konga 2

text: Pelin idea on täsmälleen sama, kuin edellisessäkin osassa: pelaajan tulee rummuttaa DK Bongoilla television ruudulla liikkuvien merkkien mukaisesti musiikin tahdissa.


title: Donkey Konga 2

text: Uutta edelliseen osaan on "Donkey Konga 2:n" yli 30 uutta soitettavaa kappaletta. Peli sisältää myös uusia pelimoodeja, parannetun graafisen ilmeen, sekä uudet minipelit.Pelillä on Metacritic-kerääjäpalvelussa 69/100 pistettä.


title: Sinun lapsesi eivät ole sinun

text: Sinun lapsesi eivät ole sinun on Laura Honkasalon romaani vuodelta 2001.


title: Sinun lapsesi eivät ole sinun

text: Kirja kertoo Nelli-nimisestä tytöstä. Hän on kommunistiperheen tytär, jolla on Juri-niminen isoveli. Kirjan tapahtumat voi sijoittaa Helsinkiin paikannimien (Senaatintori, Ruoholahti, Johanneksenkirkko jne.) perusteella.


title: Sinun lapsesi eivät ole sinun

text: 1970-luvulla Nelli on lapsi ja käy pioneereissa. Kommunismi ei tunnu olevan lapselle kovin mieluista: kotiin ei hankita amerikkalaisia Barbie-nukkeja. Maailma on siis selkeän mustavalkoinen, esimerkiksi Neuvostoliittoa pidetään hyvänä ja Yhdysvaltoja pahana. Ainainen politiikan käsittely aiheuttaa myös pelon ydinsodasta, mutta Nellille on kuitenkin suurin kolaus se, kun isä muuttaa pois kotoa.


title: Sinun lapsesi eivät ole sinun

text: Nelli kasvaa ja päätyy opiskelemaan ilmaisutaitolukioon ja siitä edelleen historianopiskelijaksi Edinburghin yliopistoon 1990-luvulla. Nellillä ja Jurilla aikuistuminen osuu juuri siihen vaiheeseen, kun maailmalla sosialistinen järjestelmä alkaa rakoilla. Isän tapaaminen aikuisena on sitten pettymys. Nellillä itsellään vaihtoehtoinen ajattelutapa, muttei siis kommunismi, säilyy aikuiseksi asti. Vanhemmat puolestaan luopuvat vanhetessaan aatteistaan.


title: Sinun lapsesi eivät ole sinun

text: Laura Honkasalo itse on 1970-luvun alussa syntynyt. Hän kävi pioneereissa viisivuotiaasta teini-ikään asti. Kirja kuvastaa osittain hänen omia kokemuksia ja muistikuviaan. Kirjaa työstäessään hän luki 70-luvun lehtiä, jotta saisi tunnelmasta aidomman. Hän halusi tehdä kirjasta sellaisen, missä on samaa toivoa, jonka hän muistaa lapsuudestaan ja intoa siitä, että maailma voi muuttua paremmaksi.


title: Sinun lapsesi eivät ole sinun

text: Ajatuksen taistolaisista kertovasta kirjasta Honkasalo sai jo 15-vuotiaana. Hänen mielestään taistolaisuudesta pitäisi saada aikaan monipuolisempaa keskustelua, ja että aikaisemmin aihetta oli käsitelty yksipuolisesti ja negatiivisesti, ikään kuin oli haluttu ihmisten katuvan aatettaan. Toisaalta politiikka ei ole kirjan ainoa teema, vaan siinä ovat pinnalla myös lapsuus, nostalgia ja perhesuhteet.


title: Sinun lapsesi eivät ole sinun

text: Ilmestyttyään kirja sai paljon julkisuutta. Kirjailijalle oli yllätys, että julkisuus oli pääsääntöisesti myönteistä. Tosin ihmeteltiin myös, että miksi niin nuori ihminen kirjoittaa nostalgisen romaanin. Jotkut pitivät kirjan kuvaustapaa naiivina ja lapsellisena, mutta kirjailija itse ei pidä niitä negatiivisina asioina.


title: Sinun lapsesi eivät ole sinun

text: Kirjan nimi "Sinun lapsesi eivät ole sinun" tulee Kristiina Halkolan esittämästä kappaleesta "Sinun lapsesi", jossa on Kahlil Gibranin kirjoittamat sanat.


title: Kaikenkarvaiset ystäväni

text: Kaikenkarvaiset ystäväni ("All Creatures Great and Small") on kirjailija James Herriotin vuonna 1972 julkaistu romaani, johon pohjautuvat elokuvat "Kaikenkarvaiset ystäväni" ("All Things Great and Small", 1974) ja "Kaikenkarvaiset ystävämme" ("It Shouldn't Happen to a Vet / All Things Bright and Beautiful", 1975) sekä BBC:lle vuosina 1978–1980 ja 1988–1990 tehty samanniminen televisiosarja.


title: Kaikenkarvaiset ystäväni

text: Osittain kirjailijan omiin kokemuksiin perustuva juoni kertoo kolmesta eläinlääkäristä 1930–1940-lukujen Yorkshiressä. Päähenkilönä on James Herriot, joka työskentelee oppipoikana Siegfried Farnonin eläinlääkäripraktiikalla. Mukana pyörii myös Siegfriedin olutta rakastava pikkuveli Tristan. Televisiosarjassa Herriotia näyttelee Christopher Timothy, Farnonia Robert Hardy ja pikkuveljeä Peter Davison.


title: Yöjuna

text:
Yöjuna on suomalainen jännityselokuva vuodelta 1996. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Arto Lehkamo, ja se perustuu Markku Niinivaaran kirjoittamaan romaaniin "Pimeä vuodenaika". Elokuva on kuvattu Rajamäen rautatieasemalla sekä Helsingissä.
Keskellä yötä Rajamäen asemalla tapahtuu onnettomuus, kun Hankoon matkalla oleva tavarajuna törmää tasoylikäytävällä kiskoilla seisovaan valottomaan kuorma-autoon ja suistuu raiteilta. Paikalle saapuu myös tutkintalautakunnan sihteerinä toimiva VR:n osastopäällikkö Ari Nykänen (Santeri Kinnunen).


title: Yöjuna

text: Tapahtumien edetessä Nykäselle käy ilmi, että junan kuormana olleet merikontit eivät ole samoja, joita junan kuormaluettelossa on. Hänelle käy myös ilmi, että junan kuormana on ollut luvattomasti maasta vietäviä räjähdysaineita, ja että kuorma-auto oli tahallaan jätetty raiteille seisomaan. Tutkinnan edistyessä käy myös ilmi, että kukaan VR:n sisällä ei halua kertoa hänelle juuri mitään onnettomuuteen liittyvää, ja että osa yhtiön johtoportaasta on sotkeutunut räjähdysaineiden salakuljetukseen.


title: Rajamäen rautatieasema

text: Rajamäen rautatieasema () on rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Rajamäen taajamassa Nurmijärvellä. Liikennepaikka sijaitsee 13 kilometrin päässä Hyvinkään rautatieasemalta. Asemalla on nykyisin ainoastaan tavaraliikennettä ja liikennepaikka on miehittämätön.


title: Rajamäen rautatieasema

text: Rajamäen talon tuntumaan avattiin laituri Hangon radan valmistuessa vuonna 1873. Rata oli aluksi yksityinen, mutta se siirtyi valtion omistukseen jo vuonna 1875. Talon maille laiturin tuntumaan perustettiin vuonna 1888 hiivatehdas, jonka ympärille kasvoi tiivis yhdyskunta. Tehtaasta kehittyi myöhemmin viinatehdas. Rajamäen laituri korotettiin asemaksi syyskuun alussa 1892 ja samana vuonna valmistui asemarakennus, joka oli ilmeisesti Oulun radan asemien tyyppipiirustusten mukainen. Asemarakennusta laajennettiin vuonna 1908 arkkitehti Bruno Granholmin piirustusten mukaan ja asemalta rakennettiin teollisuusraide Alkon tehtaille. Myöhemmissä muutoksissa asemarakennuksesta poistettiin siinä alun perin ollut poikkipääty. Rajamäki oli pitkään Nurmijärven suurin taajama, mutta 1960-luvulta lähtien kunnan kasvu alkoi painottua voimakkaasti kunnan eteläosiin, jotka sijaitsivat lähempänä Helsinkiä. Myös matkustajaliikenne suuntautui Rajamäeltä enemmän kirkonkylään ja edelleen kohti pääkaupunkiseutua kuin radan suuntaan. Asemarakennus jäi tyhjilleen vuonna 1973, jolloin aseman toiminnot siirrettiin viereiseen makasiinirakennukseen. Henkilöliikenne Hyvinkään ja Karjaan välisellä rataosalla lopetettiin vuonna 1983. Museovirasto on luokitellut Rajamäen asema-alueen valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi.


title: Rajamäen rautatieasema

text: Rajamäen aseman alaisina toimivat Nopon ja Kiljavan seisakkeet. Edellinen sijaitsi viisi kilometriä Rajamäeltä Hyvinkään suuntaan, jälkimmäinen saman verran Karjaan suuntaan. Nopon seisake (lyhenne Npo) perustettiin vuonna 1913 kohtaan, jossa Hyvinkäältä tullut maantie haarautui Nurmijärven ja Tuusulan kirkonkyliin. Noppoon muodostui pienimuotoinen taaja-asutus, mutta henkilöliikenne paikalla lopetettiin vuonna 1970 ja liikennepaikka lakkautettiin tavaraliikenteen loppuessa vuonna 1976. Vuonna 1981 Noppo oli kokeiluluonteisesti käytössä seisakkeena parin kuukauden ajan.


title: Rajamäen rautatieasema

text: Kiljavan seisakkeen (lyhenne Kiv) paikalla sijaitsi radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin kuulunut Nummelan laiturivaihde, jonka nimi muutettiin Kiljavaksi vuoden 1931 alussa. Paikan merkitystä lisäsi vuonna 1938 valmistunut tuberkuloosiparantola. Lisäksi läheisyyteen perustettiin ammattiyhdistysopisto vuonna 1950. Tavaraliikenne Kiljavan seisakkeella lopetettiin vuonna 1976 ja liikennepaikka lakkautettiin henkilöliikenteen loputtua koko rataosalla vuonna 1983. Sekä Nopon että Kiljavan liikennepaikkarakennukset on purettu.


title: Rajamäen rautatieasema

text: Rajamäen ratapihalla ei nykyisin voi järjestää junien kohtaamisia ilman erityisjärjestelyjä. Yksikään ratapihan sivuraiteista ei ole läpiajettava: täten sivuraiteelle ohjattavan junan olisi peräytettävä sivuraiteelta pois. Ratapihalta on raideyhteys Altian tehtaalle, joka on yksi liikennepaikan suurimmista rautatiekuljetuksien käyttäjistä. Rajamäki toimii myös raakapuun lastauspaikkana.


title: Rajamäen rautatieasema

text: Vuonna 1996 ensi-iltaan tulleen elokuvan Yöjuna alkukohtaukset on kuvattu Rajamäen asemalla.


title: Rm

text: Rm tarkoittaa seuraavia:


title: Turms, kuolematon

text: Turms, kuolematon on Mika Waltarin kirjoittama historiallinen romaani. Se ilmestyi vuonna 1955. Sen tapahtumat sijoittuvat etruskien pariin noin 520–450 eaa.


title: Turms, kuolematon

text: "Turms, kuolematon" etenee tapahtumiltaan hitaammin kuin monet muut Waltarin historiallisista romaaneista. Romaanin viipyilevä tyyli on tuskastuttanut joitakin lukijoita, mutta esimerkiksi kirjallisuudentutkija, professori Panu Rajala katsoo sen olevan välttämätön romaanin kokonaisuudessa.


title: Vallilan ala-aste

text: Vallilan ala-aste on Vallilassa, Helsingissä toimiva peruskoulun ala-asteen koulu. Koulu on toiminut vuodesta 1902 asti. Koulun painotuksena ovat taito- ja taideaineet.


title: Vallilan ala-aste

text: Vallilan ala-asteen koululla on sivupisteet osoitteissa Saarenkatu 4 ja Nilsiänkatu 3. Koulussa oli syksyllä 2017 noin 430 oppilasta.


title: Hans Axel von Fersen

text: Hans Axel von Fersen (4. syyskuuta 1755 Tukholma – 20. kesäkuuta 1810 Tukholma) oli ruotsalainen kreivi ja hovimarsalkka sekä valtaneuvos, joka tuli tunnetuksi läheisestä suhteestaan Ranskan kuningattareen Marie-Antoinetteen. Von Fersen oli suomalaisten Vuojoen ja Harvialan kartanoiden omistaja ja myös Harvialan herra. Hänestä käytetään usein nimitystä von Fersen nuorempi.


title: Hans Axel von Fersen

text: Axel von Fersenin isällä oli sama nimi, ja häntä kutsutaan yleisesti Axel von Fersen vanhemmaksi (5. huhtikuuta 1719 – 24. huhtikuuta 1794). Isä oli kreivi, valtaneuvos (1772), sotamarsalkka (1770) sekä Ruotsin akatemian jäsen (1786). Hänen äitinsä oli Hedvig Catharina De La Gardie.


title: Hans Axel von Fersen

text: Axel von Fersenille annettiin ajan tapaan kotiopetusta, ja sittemmin hän jatkoi opiskelua ns. Euroopan-kiertueella ("Grand Tour") Braunschweigissa ja Torinossa. Vuonna 1779 hän astui Ranskan armeijan palvelukseen. Vuonna 1785 hänelle annettiin komentoonsa everstin arvoisena kuninkaallinen ruotsalaisrykmentti ("regiment Royal Suédois").


title: Hans Axel von Fersen

text:
Kun von Fersen oli päättänyt Euroopan-kierroksensa vuonna 1774, hän saapui Ranskan hoviin, jossa hän herätti huomiota erinomaisen ulkonäkönsä ansiosta. Kreivi Gustaf Philip Creutz, joka oli Ruotsin Pariisissa ja Versailles’issa oleva suurlähettiläs, kirjoitti kreivistä kuningas Kustaan III:lle:
30. tammikuuta vuonna 1775 hän kohtasi Ranskan "dauphinen" Marie-Antoinetten, jonka oli tuntemattomana tavannut oopperatanssiaisissa. Tämän jälkeen hän lähti takaisin Ruotsiin mutta palasi Ranskaan elokuussa 1779. Kuningatar ei ollut unohtanut kreiviä, ja koko hovi totesi, että hän kohteli nuorta miestä erityisellä lämmöllä ja huolenpidolla.


title: Hans Axel von Fersen

text: Vuoden 1779 talven aikana hänestä tuli yksi kuningattaren läheisistä ystävistä, mutta hän jatkoi valloituksiaan naismaailmassa. Hän oli kuuluisa naistenmies, ja hänelle oli suhde myös Denis Diderot’n tyttäreen Marie-Angelique Diderot’hon sekä Hedvig Elisabeth Charlottaan, Ruotsin tulevan kuninkaan Kaarle XIII:n puolisoon. Mutta von Fersen haaveili myös sotimisesta.


title: Hans Axel von Fersen

text: Hän pyysi päästä joukko-osastoon, joka oli lähdössä Amerikkaan. Ruotsin kuningas, jolle kreivi Creutz selvitti kuningatar Marie-Antoinetten näkemyksen, sekaantui tapahtumiin, ja von Fersen sai nimityksen kreivi de Vaux’n adjutantiksi, ja hänelle annettiin tehtäväksi myös komentaa joukkoja.


title: Hans Axel von Fersen

text: Lopulta tämä Amerikkaan lähetettäväksi aiottu joukko-osasto ei lähtenytkään matkaan, ja von Fersen palasi kiukustuneena Versailles’hin. Hän ryhtyi ”piirittämään” ulkoministeriä, Vergennesin kreiviä Charles Gravieria sekä sisäministeriä, Montbarreyn ruhtinasta, ja lopultakin hän pääsikin lähtemään Amerikkaan. Hänet näet nimitettiin 20. tammikuuta 1780 saksalaisen tykistön everstiksi, ja hän saattoi osallistua Yhdysvaltain itsenäisyyssotaan Rochambeaun kreivin komennossa.


title: Hans Axel von Fersen

text: Kreivi von Fersen nautti esimiehensä kreivi ja kenraali Rochambeaun suurta arvonantoa, ja tämä kutsui hänet ensimmäiseksi adjutantikseen. Hänen tehtävänään oli myös toimia kenraalien Rochambeaun ja Washingtonin tulkkina. Hän ystävystyi Lauzun herttuan Armand Louis de Gontaut-Bironin kanssa, joka lupasi hänelle toisen asteen everstin arvon ja legioonan (noin 6 000 miehen osasto) komentajuuden. Myös Segurin markiisi Philippe Henri lupasi nimittää hänet toisen asteen everstiksi. Fersen osallistui häikäisevällä tavalla Yorktownin taisteluun vuonna 1781. Kuningatar Marie-Antoinetten väliintulon ansiosta hän sai lokakuussa 1782 toisen luokan everstin arvon Royal-Deux-Pontsin rykmentissä. Hän ilmoitti silloin isälleen haluavansa jäädä Amerikkaan konfliktin loppuun saakka ja palata sen jälkeen Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n palvelukseen.


title: Hans Axel von Fersen

text: Hän palasi taisteluista kesäkuussa 1783 ja saapui Versailles'hin, jossa hänelle luovutettiin kuningas Kustaa III:n ja kuningatar Marie-Antoinetten myötävaikutuksella Royal-Suédois-kaartin täysi komentajuus. Tässä vaiheessa mitä erilaisimmat huhut kiertelivät hovissa. Syyskuussa von Fersen poistui hovista ja liittyi Kustaa III:n tuntemattomana suorittamaan Italian-matkaan. Hän jatkoi valloituksiaan naismaailmassa mutta kirjoitti säännöllisesti kuningatar Marie-Antoinettelle.


title: Hans Axel von Fersen

text: Kesäkuussa 1784 von Fersen palasi Versailles'hin Kustaa III:n Italian-matkalta, jota kuningas jatkoi edelleen Haagan kreiviksi tekeytyneenä. Kustaa III määräsi maksettavaksi von Fersenille 20 000 livren vuotuista eläkettä, joka mahdollisti mukavan elämän hovissa. Hän riensi Ranskaan ottamaan vastaan rykmenttinsä komentajuuden. Tämä oli sijoitettu Landreclesiin, lähelle Valenciennesin kaupunkia. Näin hän jakoi aikansa sekä rykmentin komentajana että hovin jäsenenä.


title: Hans Axel von Fersen

text: Vuonna 1787 von Fersen matkusti Suomeen osallistuakseen an Venäjän keisarinna Katariina Suurta vastaan. Keväällä 1789 von Fersenin isä pidätettiin, kun tämä oli osallistunut Kustaan III:n vastaiseen oppositioon, jossa kuningas ja aatelisto taistelivat aateliston oikeuksista. Kriisi puhkesi varsinkin Suomessa koetun sotilaallisen tappion myötä. Kuningatar Marie-Antoinette määräsi kreivi von Fersenin palaamaan Pariisiin. Kesäkuussa, huolestuneena kuningattaresta, von Fersen otti asunnon Versailles'sta. Kuningasperheen läheiset olivat huolestuneita kreivin asettumisesta kuningattaren välittömään läheisyyteen. Nämä näet pelkäsivät, että muun hoviväen viha ei ainakaan laantuisi tapahtuman tähden. Kuitenkin von Fersenistä tuli kuninkaallisen perheen ehdoton suosikki.


title: Hans Axel von Fersen

text: Vuonna 1791 von Fersen osallistui kuningasperheen paon valmisteluun. Hän seurasi yöllä 20. kesäkuuta matkaa aina Bondyn kaupunkiin saakka, mutta kuningas kielsi häneltä matkan edemmäksi. Oletettavasti von Fersen liittyi tämän jälkeen Montmédyn linnoituksen henkilökuntaan, mihin kuninkaallisen perheen piti saapua Belgian kautta. Pakomatkan epäonnistuttua Varennesissa ja kuninkaallisen perheen palattua takaisin Pariisiin jatkoi von Fersen kirjeenvaihtoaan kuningattaren kanssa. Hän matkusti Wieniin kertoakseen tapahtumista keisarille ja saadakseen viitteitä tulevista toimenpiteistä. Mutta Leopold II viivytteli, ja von Fersen odotti kärsimättömänä ja kirjoitti Marie-Antoinettelle jo petoksesta. Wienistä hän matkusti Brysseliin, jossa hän ihastui Eleonora Sullivan -nimiseen naiseen, josta tuli hänen rakastajattarensa.


title: Hans Axel von Fersen

text: Helmikuussa 1792 hän palasi Ranskaan ja kohtasi kuningattaren ja sen jälkeen myös salaisesti kuninkaan. Hän halusi selvittää suunnitelmaansa perheen pakenemisesta Normandiaan. Ludvig XVI kuitenkin kieltäytyi. Hän halusi jättää kohtalon ja pelastumisensa ulkovaltojen monarkkien muodostaman koalition käsiin mieluummin kuin lähtisi uuteen pakomatkaseikkailuun. Von Fersen palasi Brysseliin ja alkoi organisoida koalitiota. Hänen inspiroimansa oli heinäkuussa ilmestynyt ns. ”Braunschweigin manifesti”, jossa itävaltalais-preussilainen armeija esitti ultimaatumin Ranskan vallankumouksellisille. Hän uskoi vahvasti koalition nopeaan voittoon ja kuvitteli myös rojalistisen hallituksen muodostamisen.


title: Hans Axel von Fersen

text: Vuonna 1793 tapahtuneen kuninkaan teloituksen jälkeen von Fersen uskoi voivansa kuitenkin pelastaa kuningattaren. Uskotellen itselleen, että kaikki tapahtumat olivat Orléans-suvun vallanhalun seurausta, hän päätti ostaa puolelleen Orléans-puolueen jäsenet, Laclosin, Santerren ja Dumouriez’n. Kun Dumouriez siirtyi vallankumouksen vastustajien puolella Wieniin, von Fersen uskoi vallankumouksellisten lopun häämöttävän. Hän kuvitteli jo Marie-Antoinetten sijaishallituskautta. Elokuussa, kuultuaan uutisen kuningattaren siirrosta Conciergerien vankilaan, hän yritti saada Coburgin ruhtinaan joukkoineen marssimaan Pariisiin, mutta tässä yrityksessään hän epäonnistui. Lopulta kuningatar mestattiin 16. lokakuuta 1793.


title: Hans Axel von Fersen

text: Palattuaan Ruotsiin von Fersen omistautui omalle uralleen. Vuonna 1792 Kustaa III kuoli, ja kuten kaikki hänen suosikkinsa myös von Fersen joutui epäsuosioon Södermanlandin herttuan Kaarlen – tulevan kuninkaan Kaarle XIII:n veljen – sijaishallinnon aikana vuosina 1792–1796. Kun Kustaa IV Aadolf nousi valtaistuimelle, hän kutsui takaisin isänsä upseerit ja muut merkittävät henkilöt. Vuonna 1797 von Fersen lähetettiin Rastattin rauhanneuvotteluihin, mutta ranskalaisten delegaation esittämien protestien jälkeen hänen oli vetäydyttävä neuvotteluista.


title: Hans Axel von Fersen

text: Vuonna 1801 hänet nimitettiin valtakunnanmarsalkaksi (riksmarskalk), ministeriksi ja Uppsalan yliopiston kansleriksi. Hän kuitenkin menetti suosionsa hovissa vastustaessaan tiukasti Ruotsin sotaa Preussia vastaan. Sotaa oli halunnut Kustaa IV, joka halusi kurittaa Preussia, joka ei ollut suostunut valloittamaan Ranskaa.


title: Hans Axel von Fersen

text: Vuonna 1809 Kustaa IV joutui luopumaan vallasta sotilasvallankaappauksen seurauksena. Fersen ei ottanut osaa tapahtumiin, mutta hänen oletetaan tukeneen Kustaa IV:n poikaa, prinssi Gustavia. Vuonna 1810 Augustenburgin herttua Kaarle August valittiin Ruotsin kruununperilliseksi, mutta hän kuoli lähes välittömästi. Huhut syyttivät von Fersenin myrkyttäneen kruununperillisen. Vastavalitun kruununperillisen hautajaisissa 20. kesäkuuta 1810 von Fersenin tehtävänä oli valtakunnasmarsalkkana johtaa surusaattoa Tukholmassa. Syntyi mellakka, ja von Fersen kuoli mellakassa kansanjoukkojen kivittämänä ja maahan polkemana. Läsnä ollut Svean henkivartiokaarti ei sekaantunut tapahtumiin.


title: Hans Axel von Fersen

text: Suomalaiset nimesivät 1930-luvulla yhden neljästä Ehrensvärd-luokan yhteysaluksestaan nimellä Axel von Fersen; tämä alus on Suomen merimuseon omaisuutta ja luovutettu savonlinnalaisen yksityishenkilön hoitoon – aiemmin se oli sukelluskerholla, jonka piti kuitenkin luopua siitä. Muista kolmesta saman luokan aluksesta Wilhelm Carpelan on yksityisomaisuutta sekä kaksi muuta romutettu.


title: Hans Axel von Fersen

text: Kuningatar Marie-Antoinetten ja Axel von Fersenin kirjeenvaihto hankittiin Ranskan kansallisarkistoon 1980-luvulla. Niiden salakirjoitus saatiin purettua vasta 2010-luvulla, ja kirjeet julkaistaan internetissä vuonna 2014.


title: Virtual Console

text:
Virtual Console on Wii -konsolin ja Nintendo 3DS -käsikonsolin palvelu, jolla voi pelata vanhempien konsoleiden pelejä. Tuettuja alustoja ovat: Nintendo Entertainment System, Super Nintendo Entertainment System, Nintendo 64, Sega Mega Drive, NEC, PC Engine ja Neo-Geo. Lisäksi palvelun kautta voi pelata joitakin Commodore 64:n pelejä.
Pelien mukaan on pakattu emulaattori, jotta Wii emuloi kyseista alustaa.
Pelien hinnat liikkuvat viiden (NES-pelit) ja kymmenen (N64-pelit) euron välillä, ja pelejä jaetaan myös ilmaiseksi Wiin oikeiden pelien kylkiäisinä ja erityisinä päivinä.


title: Virtual Console

text: Lisäksi on mahdollista ostaa ennen julkaisemattomia pelejä WiiWare-palvelusta, joka on Virtual Consolen yhteydessä. Näiden pelien hinnat vaihtelevat 500 (noin 5 euroa) ja 1 500 (noin 15 euroa) pisteen välillä. Nintendon pääjohtaja Satoru Iwata on kuvaillut toimintoa ”pelimaailman iTunesiksi”.


title: Varusmiesliitto

text: Varusmiesliitto ry () on vuonna 1970 perustettu, poliittisesti sitoutumaton valtakunnallinen varusmiesten edunvalvontajärjestö, jonka toiminnan tarkoituksena on parantaa varusmiesten ja siviilipalvelusmiesten oikeudellista ja sosiaalista asemaa, edistää sekä varusmiespalveluksen että siviilipalveluksen kehittämistä ja lisätä turvallisuuspoliittista tietoisuutta. Liiton jäseneksi voi liittyä jokainen 17-30-vuotias Suomen kansalainen. Asevelvollisuuttaan tai vapaaehtoista asepalvelusta suorittaville jäsenyys on ilmainen.


title: Varusmiesliitto

text: Liiton puheenjohtajana toimii vuonna 2018 Jaakko Kivistö. Liiton aiempia puheenjohtajia ovat olleet muun muassa entinen pääministeri Matti Vanhanen ja kansanedustaja Jouko Skinnari. Varusmiesliitossa on vuosien mittaan vaikuttanut monia suomalaisen politiikan näkyviä hahmoja, kuten Eero Heinäluoma (pääsihteeri 1976) ja Matti Wuori (varapuheenjohtaja 1971-1972).


title: Varusmiesliitto

text: Varusmiesliitto on vuodesta 1971 asti julkaissut varusmiehille suunnattua "Varusmies"-lehteä.


title: Varusmiesliitto

text: Viime vuosina liitto on ottanut kantaa erityisesti taloudellisiin asioihin kuten kotiuttamisrahaan ja sosiaalisiin asioihin kuten varusmiesten terveydenhuoltoon ja simputukseen.


title: Stereophonics

text:
Stereophonics on brittiläinen kevyttä rockia soittava yhtye. Kelly Jones, Richard Jones (ei sukua Kellylle) ja Stuart Cable varttuivat yhdessä kotikaupungissaan Cwmamanissa, Etelä-Walesissa. Trio aloitti kirjoittamisen ja esiintymisen yhdessä vuonna 1992 teini-ikäisenä coverbändinä. Yhtyeen nimeä "Tragic Love Company" innoittivat heidän lempiyhtyeensä "Tragically Hip", "Mother Love Bone" ja "Bad Company". Myöhemmin yhtye vaihtoi nimensä Stereophonicsiksi. Joulukuussa 2004 rumpali Stuart Cable vaihtui argentiinalaiseen Javier Weyleriin.
Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Dakota”, ”Madame Helga”, ”Hurry Up And Wait” ja ”Pedalpusher”.


title: Brown Thomas

text: Brown Thomas on irlantilainen tavarataloketju. Se on yksi Irlannin suurimmista tavarataloista ja se myy mm. vaatteita, asusteita, kosmetiikkaa sekä kodin tuotteita. Sen tavaratalot sijaitsevat Dublinissa, Corkissa, Limerickissä sekä Galwayssä.


title: Brown Thomas

text: Brown Thomasin historia ulottuu vuoteen 1849, jolloin ketjun lippulaiva ja maamerkki avattiin Dubliniin, Grafton Streetille. Ketjun nimi juontaa nimensä perustajien sukunimistä; perustajat olivat Hugh Brown ja James Thomas.


title: Weser Flugzeugbau

text: Weser-Flugzeugbau GmbH oli saksalainen vuonna 1934 perustettu lentokonetehdas. Sen perusti telakkakonserni Deschimag eli Deutsche Schiff- und Maschinenbau AG pyrkien uudelle - ja natsien valtaannousun jälkeen tuottoisalle - liiketoiminta-alueelle.


title: Weser Flugzeugbau

text: Yhtiö ei syntynyt tyhjästä. Vuonna 1922 diplomi-insinööri (Dr.-Ing.) Adolf Rohrbach perusti Berliiniin Rohrbach Metallflugzeugbau GmbH-yhtiön, joka nimensä mukaisesti pyrki valmistamaan kokometallisia lentokoneita. 1930-luvun alussa yhtiö ajettiin alas. Huhtikuussa 1934 tästä tuli "Weser-Flugzeugbau GmbH". Adolf Rohrbach jatkoi Weserin teknisenä johtajana Bremenissä, johon rakennettiin tehdas vuosina 1935-36.


title: Weser Flugzeugbau

text: Rorhbach oli kehittänyt ideaa VTOL-lentokoneesta (Vertical TakeOff and Landing) vuodesta 1933 ja jatkoi tätä. Pystysuoraan nouseva lentokone tuli todeksi vasta 1950-luvulla.


title: Weser Flugzeugbau

text: Diplomi-insinööri Simon oli vuoteen 1938 mennessä kehittänyt VTOL-koneen nineltään P1003/1. Siinä oli halkaisijaltaa nelimetriset potkurit, jotka kääntyivät nousuasentoon ja vaakalentoasentoon. Kone lensi - paperilla - 650 km/h. Vuonna 1989 Boeing toi markkinoille Boeing V-22 Osprey lentokoneen, joka on tämän suunnitelman kaltainen.


title: Weser Flugzeugbau

text: Toisen maailmansodan aikana Weserflug rakensi tehtaan myös Puolaan, jossa valmistettiin Junkers Ju 188 ja Ju 388 -pommikoneita.


title: Weser Flugzeugbau

text: Koko Weser-yhtiö siirtyi vuonna 1944 Bremeniin ottaen haltuunsa poliittisesti epäsuosiossa olevan Focke Achgelis-yhtiön tehtaan.


title: Weser Flugzeugbau

text: Vuosina 1940-45 Weserflug rakensi 5 215 Junkers Ju 87 Stukaa Tempelhofissa. Tämä Berliinin tehdas rakensi myös Focke-Wulf Fw 190 -hävittäjiä. Tehdas käytti orjatyövoimaa: huhtikuussa 1944 4 151 Temperhofin tehtaan työntekijästä oli 2 103 vankeja.


title: Weser Flugzeugbau

text: Vuonna 1948 yhtiön uskottu mies Horst Janson alkoi koota tietoja Weser AG:n varoista, johon Weserflug kuului. Janson koordinoi Bremenin alueen uudelleenteollistamista. Vuoteen 1955 asti Saksa ei Liittoutuneiden sanelemien rauhansopimuksen ehtojen mukaan saanut tehdä moottorilentokoneita. Vuonna 1960 Jansonista tuli Weser AG:n hallituksen puheenjohtaja. Vuonna 1961 Weserflug liittyi VFW-yhtiöön, johon liittyivät myös Focke Wulf (Bremenissä) ja Hamburger Flugzeugbau, joka oli osa Entwicklungsring Nord (ERNO)a. Aluksi yhtiöt kehittävät raketteja etenkin ELDO-avaruusjärjestölle. Kun Focke Wulf ja Weserflug fuusioituivat vuonna 1964, yhtiöstä tuli Vereinigte Flugtechnische Werke. F.-Herbert Wenz: Flughafen Tempelhof. Chronik des Berliner Werkes der "Weser" Flugzeugbau GmbH Bremen. Bau der Kriegsflugzeuge Ju 87-Stuka und Fw 190 1939-1945. Lemwerder (Stedinger Verlag) 2000. ISBN 3-927697-24-9.


title: Fredrik III (Saksa)

text: Fredrik III (Friedrich Wilhelm Nikolaus Karl, ) (18. lokakuuta 1831 Potsdam, Saksa – 15. kesäkuuta 1888 Potsdam, Saksa) oli Saksan keisari ja Preussin kuningas isänsä Vilhelm I:n jälkeen. Vapaamielisenä pidetty Fredrik III oli vakavasti sairas jo noustessaan valtaistuimelle maaliskuussa 1888 ja hänen valtakautensa kesti vain 99 päivää. Hänen jälkeensä Saksan keisariksi tuli hänen poikansa, autoritäärinen Vilhelm II. Tämän vuoksi vuotta 1888 sanotaan Saksan historiassa kolmen keisarin vuodeksi.


title: Fredrik III (Saksa)

text: Fredrik meni naimisiin Ison-Britannian kuningatar Viktorian tyttären, prinsessa Viktorian kanssa vuonna 1858. Pari sai kahdeksan lasta: kruununprinssi Vilhelmin vuonna 1859, prinssit Henrikin, Sigismundin ja Waldemardin sekä prinsessat Charlotten, Viktorian, Sophien ja Margaretin.


title: Fredrik III (Saksa)

text: Hälventääkseen juutalaisiin kohdistuneita ennakkoluuloja Fredrik antoi kruununprinssinä juutalaisia puolustavia lausuntoja ja tuomitsi ankarasti antisemitistiset kirjoitukset. Hän otti puolisoineen osaa synagogan palveluksiin osoittaakseen tukeaan juutalaisille.


title: Fredrik III (Saksa)

text: Fredrikin tullessa valtaan hänen syöpäsairautensa oli edennyt jo pitkälle. Suurimman osan lyhyestä valtakaudestaan hän oli puhekyvytön ja kommunikoi kirjelapuilla. Sairaudestaan huolimatta hän yritti parhaansa mukaan hoitaa hallitsijan velvollisuuksiaan. Saksan liberaalit piirit asettivat häneen suuria toiveita, mutta ne raukenivat keisarin kuoltua. Hänen lakiesitystään keisarin valtaoikeuksien rajoittamisesta ei toteutettu.


title: Blew (EP)

text: Blew on amerikkalaisen grungeyhtye Nirvanan EP, joka julkaistiin joulukuussa 1989. Kappale on myös ensimmäinen raita Nirvanan albumilla "Bleach".


title: Blew (EP)

text: EP:n julkaisi Tupelo Records. "Blewistä" julkaistiin 3 000 kappaleen painos vinyylilevylle, mutta yleisesti se julkaistiin CD:lle. EP:tä oli vaikea löytää Yhdysvalloista, sillä se julkaistiin Isossa-Britanniassa. EP sisältää myös nimikappaleen lisäksi muitakin kappaleita, kuten yhden kappaleen "Incesticide"-albumilta. Aikaisempi versio nimikappale "Blewistä" julkaistiin melkein kokonaan erilaisilla sanoituksilla.Toinen versio "Been a Son" -kappaleesta julkaistiin kolme vuotta "Blew"-EP:n julkaisun jälkeen "Incesticide"-kokoelmalevyllä vuonna 1992. Vuonna 1996 Nirvanan "From the Muddy Banks of the Wishkah" -livekokoelmalla taas julkaistiin liveversio "Blew"-kappaleesta.


title: Galeries Lafayette

text: Galeries Lafayette on ranskalainen vähittäiskauppayritys. Sen lippulaivatavaratalo, Galeries Lafayette Haussmann, sijaitsee Pariisissa. Sillä on myös useita tavarataloja ympäri Ranskaa sekä yksi Berliinissä.


title: Galeries Lafayette

text: Théophile Baderin vuonna 1893 perustamaan yritykseen kuului vuoteen 2012 asti myös Monoprix-päivittäistavaraketju, joka siirtyi kuitenkin Casino-yhtiölle pitkien yhteisomistusriitojen jälkeen.


title: Tupelo

text: Tupelo voi tarkoittaa:


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Rautateillä käytettävä opastin on mekaaninen tai sähköinen laite, jolla junien kuljettajille annetaan tieto edessä olevan ratalinjan tilasta. Niillä ohjataan junaliikennettä tiukkojen turvalaitekriteerien perusteella. Tieliikenteen ohjauksesta poiketen rautatien opastimet eivät toimi syklisesti, vaan ajon sallivat opasteet vaativat aina tiettyjen kulkutiehen liittyvien ehtojen toteutumista. Opastimella annettava informaatio eli opaste voi olla pysähtymiskäsky, määräys hidastaa tiettyyn nopeuteen esimerkiksi poikkeavalle raiteelle asetetun vaihteen vuoksi, valmistautua pysähtymään seuraavalla opastimella, tai lupa jatkaa matkaa suurimmalla sallitulla nopeudella.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Visuaalisisten opastimien lisäksi käyttöön on otettu niitä täydentäviä automaattisia kulunvalvontatekniikoita. Kulunvalvontajärjestelmiä on käytössä useita, alkaen yksinkertaisista järjestelmistä joissa opaste ainoastaan toistetaan kuljettajan näyttölaitteeseen, aina järjestelmiin jotka on suunniteltu estämään inhimillisen virheen mahdollisuus esim. hätäjarruttamalla juna pysähdyksiin.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Opastimella annettava visuaalinen opaste muodostuu yleensä eri värisistä valoista tai siipiopastimen siivistä, jotka on ryhmitelty tietyllä tavalla. Jokaisella opasteella on oma merkityksensä, joka kertoo kuljettajalle, mihin toimiin hänen on ryhdyttävä. Jokaisella opasteella on oma nimitys, joka yleensä ilmaisee samalla myös opasteen tarkoituksen.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Eri rautatieyhtiöt ovat pääsääntöisesti käyttäneet omia sääntöjään, joten visuaalisesti samankaltaisille opasteille on ollut useita eri merkityksiä yhtiöistä riippuen. Tämä on aiheuttanut ongelmia etenkin silloin, kun yhtiötoimintoja on fuusioitu: seurauksena on ollut rataosia, joilla on ollut täysin erilaiset säännöt opasteista.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Yleisimmät opasteet kuitenkin ovat vihreä, keltainen ja punainen. Käytännössä kaikilla rautateillä punainen valo tarkoittaa aina pysähtymiskäskyä, keltaisen valon tarkoittaessa että seuraava opastin on punainen. Vihreä valo on lähes kaikkialla ollut vapaan kulun opaste.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Kuitenkin eri maissa ja eri rautateillä on ollut suuria variaatioita opasteiden määrässä ja merkityksessä. Esimerkiksi Suomessa yksi punainen valo tarkoittaa aina seis-opastetta. Kuitenkin esimerkiksi Ranskassa vasta kaksi punaista valoa on ehdoton seis-opaste, yhden punaisen valon tarkoittaessa että rataosuus edessäpäin on varattu, ja että opastimen saa ohittaa korkeintaan nopeudella 15 km/h. Nopeus on pidettävä tässä arvossa seuraavan opastimen sivuutukseen saakka.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Myös pohjoisamerikkalaisissa opastinjärjestelmissä punainen valo ei aina tarkoita seis-opastetta. Yhdessä muun väristen valojen kanssa sen merkitys muuttuu siten, että jos punainen valo on ylinnä, mennään seuraavasta vaihteesta poikkeavalle raiteelle, ja jos punainen valo on alinna, sitä ei tarvitse huomioida lainkaan. Pohjoisamerikkalaisilla radoilla opastimien suhteen onkin voimassa muistisääntö "If it is not all red, it's not red at all", eli mikäli opastimen kaikki valot eivät ole punaisia, ei opastin näytä seis-opastetta vaan jotain ajon sallivaa opastetta.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Opastimien ohjaus tapahtuu pääasiassa sähköisesti. Lähes kaikkien sähköisesti asetettavien opastimien perusopaste on seis. Automaattisen opastimen, kuten linjasuojastusopastimen, perusopaste voi kuitenkin olla ajon salliva opaste.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Opastimien ohjaukselle kaikkialla yhteistä on, että ne palautuvat seis-asentoon junan sivuutettua opastimen. Tämä tapahtuu raidevirtapiirien avulla: kun junan etumainen akseli oikosulkee opastimen takana olevan raidevirtapiirin, palauttaa virtapiiriä valvova rele opastimen punaiselle. Opastinta ei voida asettaa ajon sallivaan asentoon, ennen kuin raidevirtapiiriosuus vapautuu junan poistuttua sen alueelta. Automaattisen opastimen ollessa kysessä tällöin opastimeen ohjautuu välittömästi jokin ajon salliva opaste, muissa opastimissa liikenteenohjaajan on asetettava ajon salliva opaste joka kerta uudelleen.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Linjasuojastuksen yhteydessä käytetään automaattisia opastimia. Näihin opastimiin ohjautuu automaattisesti ajon salliva opaste, kun niiden suojaava osuus on vapaa. Automaattisia opastimia ei myöskään yleensä voida asettaa erikseen seis-asentoon.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Opastimet sijoitetaan sen raiteen lähelle, jonka liikennettä ne koskevat. Suomessa opastimet sijaitsevat ensisijaisesti kulkusuuntaan nähden raiteen oikealla puolella. Opastin voi myös sijaita normaalista sijoituskäytännöstä poikkeavasti toisella puolella raidetta, jolloin siihen on kiinnitetty merkki, joka ilmaisee mitä raidetta opastin koskee. Opastin voidaan myös sijoittaa portaaliin raiteen yläpuolelle. Tämä ratkaisu on yleinen ratapihoilla, joilla raiteiden välissä on vähän tilaa.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Opastintyypeistä varhaisimpia ovat siipiopastimet. Niillä annettiin opasteita asettamalla siivet eri asentoihin. Eri yhdistelmillä saatiin aikaan riittävä määrä opasteita aikana, jolloin junien nopeudet olivat hiljaisia. Siipiopastimen haittapuolena oli huono näkyyvyys yöaikaan, sillä opastimissa käytety kynttilä- tai öljylyhdyt eivät olleet riittävän tehokkaita.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Hehkulampun keksimisen myötä värillisten ja valoteholtaan riittävän voimakkaiden sähkövalojen käyttö tuli mahdolliseksi. Sähkövalolla kyettiin tuottamaan niin kirkas valo, että se oli nähtävissä myös päivällä. Tämän johdosta useat rautatieyhtiön muuttivat nopeaan tahtiin siipiopastimia valo-opastimiksi.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Valo-opastimissa ei yleensä käytetä heijastimia, jotta vältettäisiin auringonvalon tai veturin kirkkaan valonheittimen heijastuminen. Tällainen heijastuminen saattaa tuottaa väärän opasteen ja siten heikentää turvallisuutta. Auringonvalosta aiheutuvia heijastumia pyritään myös ehkäisemään asentamalla opastimiin varjostimia.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Suomalaisissa rautatien pääopastimissa käytetyt värit ovat ylhäältä alas vihreä, punainen ja keltainen. Ellei vaihteita ole, keltaista valoa ei käytetä. Kaksivaloisessa opastimessa vihreä ja punainen voivat olla toisessa järjestyksessä.Yleisimmin valot on aseteltu päällekkäin siten, että punainen on alinna ja vihreä ylinnä. Valojen järjestys riippuu käytössä olevastasta opastinjärjestelmästä. Britteinsaarilla ja Pohjois-Amerikassa punainen on sijoitettu alimmaksi, koska tällöin valon alla ei ole varjostinta, jonka päälle satava lumi voisi muodostaa esteen ja siten estää opasteen näkymisen.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Jokaiselle värille on yleensä oma erillinen hehkulamppunsa, mutta Pohjois-Amerikassa on myös käytössä opastinmalli, jossa yhdestä valoaukosta näkyvä valo muutetaan erivärisillä linsseillä kulloinkin vaaditun väriseksi. Näissä opastimissa laitteisto liikuttaa hehkulampun edessä kolmea eriväristä linssiä, tuottaen siten kulloinkin vaaditun värin.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Hehkulamppuja on alettu korvata LED-valoilla, sillä ledit ovat pitkäikäisiä ja kestäviä. Niiden virrankulutus on myös alhainen, ja nykyisillä ledeillä voidaan tuottaa tavallista hehkulamppua kirkkaampi valo. Ledien hyödyiksi lasketaan yleensä myös tasaisempi valon väri.


title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Valo-opastinten yhteydessä yleisin vika on punaisen valon tuottavan hehkulampun palaminen. Tämän vuoksi on annettu määräys, että pimeänä oleva opastin on aina seis-opaste. Jotta opastimen pimeneminen saataisiin estettyä, on käytössä kaksoishehkulankalamppuja. Näissä lampuissa käytetään pääasiallisesti niin sanottua päähehkulankaa, ja virta kytkeytyy varahehkulankaan vasta päähehkulangan vaurioiduttua. Tällöin opastin voi edelleen näyttää punaista korjausmiesten tuloon saakka. Päähehkulangan rikkoutumisesta ja virran kytkeytymisestä varahehkulankaan saadaan myös vikailmaisu, jonka perusteella paikalle voidaan lähettää korjaaja. Suomessa kaksoishehkulangalla varustettuja hehkulamppuja käytetään pääasiassa vain punaisen valon yhteydessä, mutta niiden käyttö kaikkien värien yhteydessä on yleistymässä uusien turvalaitteiden myötä.


title: Kataja Basket Club

text: Kataja Basket Club on Joensuun Katajan koripallojaosto. Katajan miesten edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla, Korisliigassa sekä Euroopan kolmanneksi korkeimmassa seurajoukkueiden välisessä sarjassa EuroChallengessa.


title: Kataja Basket Club

text: Koripalloliiton toimintaan seura lähti mukaan vuonna 1955. Kataja pelasi kotiottelunsa Joensuun urheilutalolla, joka valmistui vuonna 1961. Aluksi Kataja pelasi maakuntasarjassa, jossa menestyikin hyvin, päästen karsimaan suomensarjaan kahdesti. 1960-luvun alkupuolella Kataja pääsi lopulta suomensarjaan. Ensimmäistä kertaa mestaruussarjassa Iiro Kuivalaisen valmentama Kataja pelasi kaudella 1969–1970. Paljon yleisöä kotiotteluihinsa vetänyt seura vietti vuodet 1976–1980 pääsarjassa yhtäjaksoisesti. 1980-luvulla Kataja pelasi vielä yhden kauden SM-sarjassa ennen kuin toiminta jäi vuosiksi divisioonatasolle. 1990-luvun alussa alettiin panostaa kovasti sarjanousuun ja kaudella 2000–2001 se viimein toteutui.


title: Kataja Basket Club

text: Sarjanousija Kataja aloitti kauden 2001–2002 hyvin ja jo heti ensimmäisellä kaudella joukkue ylsi Hongan voittamassa runkosarjassa jaetulle toiselle sijalle Lahden kanssa. Kauden aikana joukkueen parhaimmistoon kuului Andre Foreman, Sami Laaksonen, Clifton Jones js Jukka Toijala. Sarjanousijan kausi päättyi kuitenkin välierissä Lahdelle. Kataja voitti kuitenkin pronssia. Seuraavalla kaudella Kataja voitti runkosarjan ja kohtasi lopulta finaalissa Hongan. Hongan Marcus Grant oli kuitenkin liian kova pideltävä pelaaja Katajalle ja korismestaruus karkasi Espooseen. Kaudella 2003–2004 Kataja jäi todella tasaisessa runkosarjassa seitsemänneksi. Toijalan lähtö näkyi hieman joukkueen otteissa ja hieman nuorentunut joensuulaisjoukkue putosi puolivälierissä. Kauden parhaimmistoon kuului kanadalainen Shawn Swords, jonka pelikäsitys ihastutti joensuulaisia. Kaudeksi 2004–2005 Kataja siirtyi pelaamaan kotiottelunsa Joensuu-areenaan. Juuri ja juuri pudotuspeleihin päässyt Kataja yllätti puolivälierissä murskaamalla Namika Lahden, mutta kauden mestarille LrNMKY:lle Timo Heinosen valmentama Kataja ei mahtanut mitään. Kaudella 2005–2006 Kataja voitti Korisliigan runkosarjan ja eteni aina SM-finaaliin saakka, jossa kuitenkin Lappeenrannan NMKY oli parempi. Seuraavalla kaudella 2006–2007 Kataja lähti sarjaan yhtenä ennakkosuosikeista ja voittikin runkosarjan, mutta taipui välierissä Namika Lahdelle. Kataja voitti lopulta pronssia.


title: Kataja Basket Club

text: Kaudella 2007–2008 Katajan valmentajana aloitti Antti Papinaho. Marraskuussa 2007 Kataja solmi ottelukohtaisen sopimuksen 40-vuotiaan sentterilegendan Pekka Markkasen kanssa. Papinaho vapautettiin palveluksista tammikuussa 2008 kesken kauden Katajan juututtua sarjan häntäpäähän. Hänet siirrettiin organisaatiossa muihin tehtäviin ja kakkosvalmentajana toiminut Antti Hurri luotsasi joukkuetta seuraavassa ottelussa yhdessä loukkaantuneena sivussa olleen kapteeni Sami Lehtorannan kanssa. Katajan uudeksi valmentajaksi nimettiin 4. tammikuuta viikkoa aikaisemmin KTP:sta potkut saanut Ray Ailus . Ailus jatkoi joukkueen päävalmentajana aina kauden 2008–2009 loppuun saakka, jonka jälkeen hän päätti jättää optiokauden sopimuksen käyttämättä . Uudeksi päävalmentajaksi nimitettiin Pekka Salminen .


title: Kataja Basket Club

text: Antti Papinaho nimitettiin keväällä 2008 seuran toiminnanjohtajaksi. Papinaho menehtyi auto-onnettomuudessa marraskuussa 2008 .


title: Kataja Basket Club

text: Joensuun Kataja voitti lopulta keväällä 2015 Suomen mestaruuden kuuden hopeamitalin ja neljän pronssimitalin jälkeen. Korisliigan loppuottelusarja Loimaan Bisonsia vastaan ratkesi viidennessä ottelussa Joensuussa, kotiyleisön edessä 88-85.Joukkue 2015-2016


title: Kataja Basket Club

text:
Jukka Toijala, päävalmentaja
Tuomas Oja, apu- ja fysiikkavalmentaja
Kalle Naapi, apuvalmentaja
Tapio Riutta, huoltopäällikkö
Jarmo Tötterström, fysioterapeutti
Anssi Ahtiainen, fysioterapeutti
Noora Riutta, hieroja
Jukka Törmälä, joukkueenjohtaja
Jarkko Miinin, manageri
Sakari Kekki, lääkäri
Ari Huikuri, kuljetuspäällikkö


title: Kataja Basket Club

text: Korisliigan vuoden pelaaja


title: Kataja Basket Club

text: Korisliigan paras kuudes pelaaja


title: Kataja Basket Club

text: Korisliigan vuoden valmentaja


title: El Centro

text: El Centro on Yhdysvaltain kaupunki Kalifornian osavaltiossa. Se on Imperialin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungin nimi on espanjaa ja tarkoittaa keskusta.


title: El Centro

text: United States Census Bureaun mukaan El Centron pinta-ala on 24,9 km², josta vettä on 0,1 km². Vuoden väestönlaskennassa aikaan kaupungissa oli 37 835 asukasta, 11 439 taloutta ja 8 910 perhettä.


title: Bellanca

text: AviaBellanca Aircraft Corporation on lentokonetehdas Yhdysvalloissa. Se toimi vuoteen 1983 asti nimellä Bellanca Aircraft Company. Sen perusti vuonna 1927 Giuseppe Mario Bellanca. Sen taustalla oli vuonna 1922 perustettu Roos-Bellanca Aircraft -yhtiö, joka oli yhtynyt Wright Aeronautical'iin, josta tuli Wright-Bellanca.


title: Bellanca

text: Vuonna 1927 Giuseppe Bellanca osti tuoteoikeudet WB-2 Columbia -koneeseen ja perusti Columbia Aircraft Division -osaston Bellanca Aircraft-yhtiöön-


title: Bellanca

text: Yhtiö oli jo 1920-luvulla kuuluisa pienistä lentokoneista, joilla saavutettiin ennätyslentomatka. Charles Lindbergh olisi halunnut Bellancan Atlantinlennolleen, mutta Bellanca ei välttämättä olisi sallinut Lindberghiä ohjaajaksi.


title: Bellanca

text: 1955: Bellanca Aircraft myytiin Northern Aircraftille (josta tuli Downer then International Aircraft eli Inter-Air).


title: Bellanca

text: 1967: Bellanca nimi tulee esiin Bellanca Sales -myyntiyhtiönä, joka oli Inter-Airin Miller Flying Servicen osa.


title: Bellanca

text: 1970: Bellanca Sales ostaa Champion Aircraftin ja muuttaa nimensä muotoon Bellanca Aircraft.


title: Bellanca

text: 1978: Bellanca Aircraft tuli osaksi Anderson Greenwood-yhtiötä


title: Bellanca

text: 1982: Bellanca Aircraft myytiin Viking Aviationille.


title: Bellanca

text: 2002: Viking Assets -yhtiön osti Alexandria Aircraft.


title: Bellanca

text: Vuonna 1968 Giuseppe Bellanca ja hänen poikansa August perustivat uudelleen Bellanca-yhtiön.


title: Bellanca

text: 1983 syntyi AviaBellanca Aircraft.


title: Poliisikoira

text: Poliisikoira on koira, joka on erityisesti koulutettu poliisin työkäyttöön. Poliisikoiria käytetään moneen tarkoitukseen, esimerkiksi poliisin voimankäyttötilanteisiin sekä pelastus- ja etsintätoimintaan. Poliisikoirayksiköistä käytetään useassa maassa lyhennettä K9 (englannin kielen ääntämyksen "kei-nain" mukaan; vrt. "canine" eli koiraeläin englanniksi).


title: Poliisikoira

text: Suomessa poliisikoiranohjaajia on noin 240 ja poliisilla on noin 300 koiraa. Poliisikoirana saksanpaimenkoira ja belgianpaimenkoira malinois ovat yleisimmät Suomessa käytetyt koirarodut. Muita Suomessa käytettyjä rotuja ovat muun muassa rottweiler, labradorinnoutaja, sileäkarvainen noutaja,englanninspringerspanieli sekä bordercollie. Näitä rotuja on käytetty varsinkin poliisin erikoiskoiratehtäviin.


title: Poliisikoira

text:
Poliisikoirat ovat monikäyttöisiä: ne koulutetaan hallittavuuteen, jäljestämiseen, suojeluun, henkilö-, pelastus-, esine- ja rikospaikkaetsintään. Jokainen koira koulutetaan myös hallitsemaan yksi erikoisetsinnän osa-alue, joka voi olla huumeiden, räjähteiden, palavien nesteiden tai ruumiiden etsintä. Poliisikoiranohjaajien ja poliisikoirien työkyky tarkastetaan joka vuosi erikoisetsinnässä ja joka toinen vuosi muissa lajeissa. Näitä tarkastuksia kutsutaan tasontarkastuksiksi.
Poliisikoirat asuvat ohjaajiensa kotona. Poliisikoiran palvelusaika on noin kymmenen vuotta. Eläkeikänsä poliisikoira useimmiten viettää ohjaajansa luona.


title: Poliisikoira

text: Poliisikoiranohjaajan koulutukseen pääsyvaatimuksena on poliisin peruskoulutuksen suorittaminen Poliisiammattikorkeakoulussa ja noin kahden vuoden työkokemus.


title: Poliisikoira

text:
Suomen ensimmäinen poliisikoira oli nimeltään Hektor von der Volmeburg. Ensimmäiset neljä poliisikoiraa tuotiin Suomeen Saksasta vuonna 1909. Koirat työskentelivät Helsingin poliisilaitoksella. Hektor kuoli vanhuuteen 1919 ja oli sen jälkeen esillä Helsingin poliisilaitoksen vitriinissä.
Virallinen poliisikoirien ja koiranohjaajien koulutus sekä jalostus Suomessa alkoi vuonna 1919, jolloin Imatralle perustettiin Valtion poliisikoirasiittola ja koirankuljettajakoulu. Valtion poliisikoiralaitos muutti vuonna 1924 Hämeenlinnaan. Nykyisellä paikalla se on sijainnut vuodesta 1927.


title: Poliisikoira

text: Poliisikoirat toimivat sotavuosina myös rintamalla. Sotien ajan Poliisikoiralaitos toimi yhteistyössä puolustusvoimien kanssa.


title: Poliisikoira

text: 1960- ja 1970-luvuilla poliisikoiratoiminta edistyi ja koirien määrä lisääntyi huomattavasti. Tällöin alkoi myös koirien erikoiskoulutus huume- ja pommikoiriksi. Ensimmäiset ruumis- ja palokoirat koulutettiin 1990-luvulla.


title: Poliisikoira

text:
Osana Poliisiammattikorkeakoulua toimiva poliisikoiralaitos vastaa poliisikoirien ja koiranohjaajien peruskoulutuksesta sekä jatkokoulutuksesta. Poliisikoiriksi koulutettavat koirat hankkii poliisikoiralaitos. Vuosittain hankitaan noin 50 koiraa. Yleensä hankittavat koirat ovat pentuja tai 1–2-vuotiaita aikuisia.
Poliisikoiralaitoksen verkkosivuilla on poliisikoiragalleria, joka kertoo, millaisia koiria Suomen poliisilla on (nimi, rotu ja sukupuoli, rekisterinumero ja syntymäaika, työtehtävä, sijoituspaikka). Koirien tiedot on järjestetty koirien kennelnimen mukaiseen aakkosjärjestykseen.


title: Poliisikoira

text: Aikuiselle koiralle suoritetaan sisääntulotarkastus, jonka läpäistyään koira jää koeajalle noin kuukaudeksi. Koiran koulutus alkaa, jos koira on terve ja se on ominaisuuksiltaan sopiva poliisikoiraksi.


title: Poliisikoira

text: Koulutus jakaantuu peruskoulutukseen ja erikoiskoulutukseen. Koulutus kestää 2,5 vuotta.


title: Poliisikoira

text: Koiran on oltava ohjaajansa hallinnassa erilaisissa tilanteissa. Koiran on seurattava, istuttava, mentävä maahan, jäätävä paikoilleen ja irtaannuttava käskystä. Koiran on noudettava esineitä ja suoritettava annetut tehtävät. Koiran on oltava sosiaalinen ja tultava toimeen muiden koirien kanssa sekä lisäksi sovelluttava ryhmätoimintaan.


title: Poliisikoira

text: Koiran tulee olla täysin ohjaajansa hallinnassa. Koiran täytyy mm. käydä kiinni ja irrottaa käskystä. Koulutuksen tavoitteena on antaa valmiudet käyttää koiraa voimankäytön välineenä.


title: Poliisikoira

text:
Jäljestyksen tarkoituksena on löytää etsittävä henkilö seuraamalla tämän hajujälkeä. Koira opetetaan myös ilmaisemaan tekijän matkalle jättämiä esineitä. Koiran tulee oppia seuraamaan jälkeä vaihtelevissa maastoissa ja olosuhteissa.
Koira etsii henkilön pääasiassa hajuaistillaan ja ilmaisee löytönsä haukkumalla. Koira koulutetaan liikkumaan alueella ohjaajan käskyjen mukaisesti. Etsintää voidaan suorittaa esimerkiksi maastossa tai sisätiloissa. Koulutuksessa koiralle koulutetaan valmiudet etsiä näkyvillä olevia ja piilossa olevia henkilöitä. Jokainen koirat koulutetaan lisäksi pelastusetsintään ja valmiudet tunnistaa vainajan haju. Osalle poliisikoirista koulutetaan myös osaaminen laviinietsintään eli löytämään lumeen hautautuneita ihmisiä poliisilaitoksen tarpeen mukaan. Kaikilla poliisikoirilla ja ohjaajilla on osaaminen toimia myös talvella.


title: Poliisikoira

text: Koira etsii esineitä niitä koskeneen ihmisen hajun perusteella. Koira ilmaisee löytönsä seisomalla, menemällä maahan, istumaan tai haukkumalla koiralle koulutetulla ja sen persoonallisuuteen sopivalla tavalla.


title: Poliisikoira

text: Peruskoulutuksen jälkeen koirat saavat koulutuksen yhteen erikoisalasta. Koira opetetaan olemaan koskematta löytöönsä ja ilmaisemaan löytönsä istuen, menemällä maahan, haukkuen, jääden seisomaan tai muulla tavalla.


title: Poliisikoira

text: Suurin osa koirista saa koulutuksen huumausaineiden etsintään. Koirat kykenevät etsimään niille opetettuja huumausaineita tai niiden johdannaisia. Etsintäkohteina voivat olla mm. kulkuneuvot, rakennukset ja maasto. Koira ei ole missään vaiheessa suorassa kontaktissa huumausaineeseen.


title: Poliisikoira

text: Poliisikoirat koulutetaan tunnistamaan hajuaistin avulla räjähdysaineita ja aseita.


title: Poliisikoira

text: Koirat opetetaan löytämään vainaja ruumiin mätänemishajun avulla. Koira osaa ilmaista ruumiin tai sen osan maan pinnalta, maan alta ja vedestä. Koira tunnistaa ihmisveren sekä ilmaisee pinnat ja esineet, joissa on vainajan hajujälki.


title: Poliisikoira

text: Koira koulutetaan löytämään palavien nesteiden jäämiä palopaikoilta. Koira osaa etsiä palavan nesteen kuljetukseen käytettyjä astioita, sekä ilmaista sytytysainejäämiä tekstiileistä ja jalkineista.


title: Poliisikoira

text: Rahanetsintäkoiria käytetään järjestäytyneen rikollisuuden ja harmaan talouden tutkintaan eli ”pimeän rahan” etsintään. Ensimmäiset rahanetsintäkoirat aloittivat työnsä vuonna 2009. Koiria on seitsemän (elokuu 2016), ja ne on sijoitettu Helsingin, Hämeen, Lapin, Oulun, Itä-Uudenmaan, Lounais-Suomen ja Itä-Suomen poliisilaitoksille. Koirat ovat valtakunnallisessa käytössä, eli niitä voidaan hyödyntää eri puolilla maata. Kaikki rahakoirat ovat aiemmalta koulutukseltaan erikoishuumekoiria ja tekevät rahanetsintätehtävien lisäksi myös muita poliisikoiratehtäviä.


title: Marcel Marceau

text: Marcel Marceau, oikealta nimeltään Marcel Mangel, (22. maaliskuuta 1923 Strasbourg, Elsass, Ranska – 22. syyskuuta 2007 Cahors, Lot, Ranska) oli ranskalainen pantomiimitaiteilija. Eräs hänen tunnetuimmista pantomiimiliikkeistään oli käveleminen tuulta vasten, mistä Michael Jackson sai inspiraation moonwalk-tanssiinsa.


title: Marcel Marceau

text: Marcel Mangel syntyi Strasbourgissa Ranskassa Anne (o.s. Werzberg) ja Charles Mangelin pojaksi. Hän kuitenkin muutti lapsena perheensä kanssa Lillen kaupunkiin Pohjois-Ranskaan, missä hänen isänsä oli teurastajana. Varhaisteini-iässä hän kuitenkin muutti takaisin Strasbourgiin. Toinen maailmansota alkoi, kun hän oli 16-vuotias. Vuonna 1944 hänen isänsä kuoli Auschwitzin keskitysleirillä, minkä seurauksena hän ja hänen isoveljensä Alain liittyivät vastarintaliikkeeseen. He muuttivat sukunimensä Marceauksi tarkoituksenaan piilottaa juutalainen taustansa.


title: Marcel Marceau

text: Marceau oli kolme kertaa naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa ja kaksi tytärtä. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Huguette Mallet. He saivat kaksi poikaa, Michelin ja Baptisten. Marceaun toinen vaimo oli Ella Jaroszewicz, mutta he eivät saaneet keskenään lapsia. Marceaun viimeinen vaimo oli Anne Sicco, jonka kanssa hän sai kaksi tytärtä, Camillen ja Aurélian. Hän erosi lopulta myös Siccosta.


title: Marcel Marceau

text: Marceau oli Ranskan kunnialegioonan jäsen.


title: Marcel Marceau

text: Marceau piti voimistelusta ja näyttelemisestä. Kun hän lisäksi sai vaikutteita muun muassa Charlie Chaplinilta, Buster Keatonilta ja Marxin veljeksiltä, hänestä tuli näyttelijä. Vuonna 1946 hän aloitti näyttelijänopinnot, ja jo vuoden kuluttua siitä syntyi hänen kuuluisin hahmonsa, Bip.


title: Marcel Marceau

text: 1950- ja 1960-luvuilla Marceaun katsotaan olleen oikeastaan ainoa merkittävä pantomiimikkotaiteilija. Hän johti 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa École International de Mime -oppilaitosta. Vuonna 1976 Marceau teki ainoan puheroolinsa Mel Brooksin elokuvassa "Pähkähullujen paratiisi". Marceau sanoi elokuvassa ainoastaan yhden sanan: "non" ’ei’. Vuonna 1978 hän perusti Pariisiin oman École Internationale de Mimodrame -koulunsa.


title: Marcel Marceau

text: Marceaun tunnetuimpia pantomiimiliikkeitä ovat banaanin kuorinta, leijonankesyttäminen, ison näkymättömän laatikon sisään meneminen ja käveleminen tuulta vasten. Tuulta vasten kävelemisestä Michael Jackson sai innoituksen moonwalk-tanssiinsa.


title: Marcel Marceau

text: Lauantaina 22. syyskuuta 2007 Marcel Marceau kuoli kotonaan Cahors’n kaupungissa Ranskassa sydänkohtaukseen. Hän oli kuollessaan 84 ja puoli vuotta vanha. Hänet haudattiin neljä päivää kuolemansa jälkeen keskiviikkona 26. syyskuuta kuuluisalle Père-Lachaisen hautausmaalle Pariisiin. Hautajaisseremonia oli yksinkertainen. Arkun vieressä oli Marceaun Bip-hahmon hattu, jossa oli punainen kukka.


title: Konetekniikka

text:
Konetekniikka on hyvin laaja tekniikan ala. Se voidaan määritellä tekniikan alaksi, johon kuuluvat kaikki mekaaniseen työhön tarkoitetut koneet ja laitteet. Koneensuunnittelu on oppiaine, jossa tutkitaan konetekniikan sovelluksia.
Mekaanisuus erottaa konetekniikan esimerkiksi elektroniikasta, jossa haluttu työ on sähköistä. Myös esimerkiksi sähkötekniikka kuului Suomessa 1900-luvun alkuun asti akateemisessa opetuksessa konetekniikkaan. Mekatroniikka on 1990-luvulla syntynyt oppiaine, jossa puolestaan yhdistyvät mekaniikka ja elektroniikka.


title: Konetekniikka

text: Konetekniikkaa opetetaan useissa ammattikorkeakouluissa ja teknillisissä yliopistoissa. Kone- ja tuotantotekniikan insinöörit työllistyvät yksityiselle ja julkiselle sektorille. Työtehtäviin kuuluu muun muassa tuotekehitystä, koneensuunnittelua, tutkimusta, logistiikkaa, tuotantoa, myyntiä ja opetusta.


title: Konetekniikka

text: Konetekniikkaan kuuluvat muun muassa:


title: Konetekniikka

text: Konetekniikan tieteellinen perusta:


title: Konetekniikka

text: Koneensuunnitteluoppi, jota opetetaan koneinsinööreille, pyrkii järjestelmällisesti hallitsemaan konetekniikan alueeseen kuuluvien laitteiden suunnittelun siten, että koneita pystytään suunnitelmien mukaan valmistamaan, (missä lisävaatimuksena ovat järkevät kustannukset ja teollinen valmistustekniikka,) ne ovat toimivia, ergonomisia, turvallisia ja kierrätettävissä. Koneensuunnittelussa ja valmistusteknisten kuvien tuottamisessa käytetään avuksi tietokoneavusteista suunnittelua (CAD). Tuotteen tietojen, kuten valmistuskuvien hallinnassa ja versioinnissa käytetään avuksi ohjelmatyökaluja, joita kutsutaan PDM-ohjelmiksi.


title: Konetekniikka

text: Teollisissa yrityksissä koneensuunnittelu sisältyy tuotekehitysprosessiin, jota yrityksissä ohjataan laatujärjestelmän avulla. Ensimmäistä kehitysversiota uudesta koneesta sanotaan prototyypiksi.


title: Miika (profeetta)

text: Profeetta Miika on kuudes ns. pienemmistä profeetoista, joita on kaikkiaan 12 kappaletta. Hän polveutui Juudan suvusta ja syntyi noin vuonna 778 eaa. Moresetin kaupungissa Jerusalemin eteläpuolella. Hän eli ja vaikutti seuraavien Juudan kuninkaiden aikana: Jootam (Yotam, 742–735 eaa.), Ahas (Ahaz, 735–715 eaa.), Hiskia (Hizqiyah, 715–687 eaa.).


title: Miika (profeetta)

text: Ortodoksinen kirkko viettää profeetta Miikan muistopäivää vuosittain elokuun 14. päivä. Miikan nimi on lyhennetty muoto Mikaelista, joka tarkoittaa "Kuka on Jumalan kaltainen?".


title: Riisselja–Ikla-rata

text: Riisselja–Ikla-rata () oli vuosina 1923–1975 Viron rataverkkoon kuulunut kapearaiteinen rautatie, joka alkoi Pärnun ja Mõisakülan välisellä rataosuudella sijaitsevalta Riisseljan asemalta ja päättyi Iklaan Riianlahden rannalle aivan Viron ja Latvian rajalle. Radan pituus oli 49 kilometriä.


title: Riisselja–Ikla-rata

text: Rautatien rakentaminen alkoi 1910- ja 1920-luvun vaihteessa. Sen alkukohdaksi valittiin Tallinna–Mõisaküla-radan Riisseljan asema, koska jo vuonna 1919 sieltä erkani Iklan suuntaan kahden kilometrin mittainen haararata. Vuonna 1920 aloitettiin olemassa olevan radan korjaus ja pidentäminen Orajõelle asti. Rakennustyöt kestivät kolme vuotta, ja rata avattiin liikenteelle 22. tammikuuta 1923. Vuonna 1925 rataa jatkettiin Orajõelta Iklaan. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset rakensivat yhdysradan Iklasta Latvian puolella sijaitsevaan Ainažiin ().


title: Riisselja–Ikla-rata

text: Rautatie suljettiin 30. syyskuuta 1975, jolloin se oli viimeinen käytössä ollut Viron kapearaiteinen rautatie. Rata purettiin pian sulkemisen jälkeen.


title: Zlin (lentokonetehdas)

text: Zlin (Zlinská Letecká Akciová Společnost) oli Tšekkoslovakiassa toiminut lentokonetehdas. Se erikoistui koulukoneisiin ja taitolentokoneisiin.


title: Zlin (lentokonetehdas)

text: Yhtiö aloitti vuonna 1933, kun ryhmä lentäjiä päätti alkaa valmistaa Zlínin kaupungin tehtaissa liitolentokoneita. Johtoon tuli Jan Kryspin. Vuonna 1934 Bata-konserni, joka on 2000-luvun alussa tunnettu muun muassa kengistään, perusti "Bata A.S. Zlin"-lentokonetehtaan.


title: Zlin (lentokonetehdas)

text: Frantisek Majer suunnitteli yhtiön ensimmäisen purjelentokoneen, joka oli Z-X.


title: Zlin (lentokonetehdas)

text: 8. heinäkuuta 1935 yhtiön nimi muutettiin muotoon Zlinská Letecká Akciová Společnost. Bata rakensi yhtiölle Otrokoviceen uuden tehtaan.


title: Zlin (lentokonetehdas)

text: Uudessa tehtaassa alettiin valmistaa moottorilentokoneita, esimerkiksi Zlin Z-XII ja Zlin Z-XIII. Siihen mennessä, kun Münchenin sopimuksella Englanti, Ranska ja Saksa päättivät keskenään Tšekkoslovakian kuuluvan Saksalle, tehdas oli valmistanut viittä lentokonemallia.


title: Zlin (lentokonetehdas)

text: Saksan alaisuudessa tehdas valmisti vain yhtä saksalaisia lentokonetta osana Saksan sotataloutta: Bücker Bü 181 "Bestmann". Tšekkoslovakiassa valmistettiin tätä konetta vuodesta 1945 alkaen nimellä Zlin Z-181.


title: Zlin (lentokonetehdas)

text: Zlin tuli 1940- ja 1950-luvulla Euroopassa kuuluisaksi tyypeillään:


title: The Guardian – meripelastaja

text: The Guardian – meripelastaja ("The Guardian") on vuonna 2006 valmistunut yhdysvaltalainen Andrew Davisin ohjaama elokuva, jonka pääosissa näyttelevät Ashton Kutcher ja Kevin Costner. Elokuva perustuu Yhdysvaltain rannikkovartioston meripelastajien toimintaan. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 27. lokakuuta 2006.


title: Tulimalvat

text: Tulimalvat ("Malvaviscus") on kasvisuku malvakasvien ("Malvaceae") heimossa. Sukuun kuuluu kolme lajia, jotka kasvavat luonnonvaraisina trooppisessa Amerikassa, Floridasta ja Meksikosta Brasiliaan ja Peruun.


title: Zündapp

text: Zündapp oli saksalainen moottoripyörien valmistaja.


title: Zündapp

text: Yhtiön perusti Fritz Neumeyer 1917 Nürnbergissä. Yhtiössä oli mukana Krupp AG ja Thielin työstökoneyhtiö. Sen nimi oli lyhenne sanoista Zünder- und Apparatebau G.m.b.H. - se valmisti sytyttimiä ammuksiin. Vuonna 1919 Neumeyerista tuli yhtiön ainoa omistaja. Hän siirtyi vuonna 1921 moottoripyörien valmistukseen, joka jatkui vuoteen 1984.


title: Zündapp

text: Ensimmäinen Zündapp oli Z22 vuonna 1921. Sitä kutsuttiin, kuten tuohon aikaan mainonnassa oli tapana: "Motorrad für Jedermann", jokamiehen moottoripyörä.


title: Zündapp

text: Vuonna 1931 Ferdinand Porsche suunnitteli Zündappin toimeksiannosta prototyypin kansanautosta. Projektin nimi oli "Auto für Jedermann", jokamiehen auto. Autossa oli Zündappin omaa suunnittelua oleva viisisylinterinen tähtimoottori. Vuoteen 1932 mennessä oli valmistettu kolme prototyyppiä. Projektista kuitenkin luovuttiin, sillä Zündappin moottoripyörämarkkinat vetivät hyvin eikä autoprojektia siksi haluttu lähteä jalostamaan. Autossa oli joitain piirteitä jotka myöhemmin periytyivät Porschen kehittämään KdF-Wageniin, josta myöhemmin kehittyi Volkswagen Kupla.


title: Zündapp

text: Zündapp alkoi vuonna 1933 tehdä raskaita moottoripyöriä K-sarjassa. Suljettu moottoritila oli tuolloin uutuus, samoin kardaaniveto, josta nimeen tuli K-kirjain. Zündappin markkinaosuus kasvoi viidestä prosentista (vuonna 1931) 18 prosenttiin (vuonna 1937). Vuodesta 1940 sodan loppuun Zündapp valmisti yli 18 000 KS750-moottoripyörää Saksan maavoimille. Suomen armeija oli mallin ainoa ulkomainen käyttäjä.


title: Zündapp

text: Toisen maailmansodan jälkeen yhtiö valmisti muun muassa "Bella"-skootteria. Viimeinen raskas moottoripyörä oli vuoden 1951 KS601 (vihreä elefantti), jossa oli 598 kuutiosenttimetrin kaksisylinterinen moottori.


title: Zündapp

text: Vuosina 1957–1958 yhtä valmisti myös Zündapp Janus -mikroautoa.


title: Zündapp

text: Vuonna 1958 yhtiö muutti Müncheniin. Yhtiö keskittyi kaksitahtimoottorisiin skoottereihin ja mopedeihin, joiden myynti laski ja tämä johti yhtiön loppuun vuonna 1984.


title: Salkoruusut

text: Salkoruusut ("Alcea") on suku malvakasvien ("Malvaceae") heimossa. Sukuun kuuluu noin 60 lajia, jotka kasvavat luonnonvaraisina Aasian lounais- ja keskiosissa.


title: Salkoruusut

text: Salkoruusuihin kuuluvat mm. seuraavat lajit:


title: Salkoruusut

text: Räty E, Alanko P: "Viljelykasvien nimistö - Kulturväxternas namn.", sivut 20-21. Puutarhaliitto, 2004.


title: Rob Minkoff

text: Rob Minkoff (s. 11. elokuuta 1962) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja, ohjaaja ja tuottaja, joka ohjasi muun muassa "Leijonakuningas" -animaatioelokuvan yhdessä Roger Allersin kanssa.


title: Emilia Suhonen

text: Emilia ”Emppu” Suhonen (s. 15. joulukuuta 1985 Helsinki) on suomalainen kitaristi, joka soittaa Mira Luodin yhtyeessä. Hän oli Tiktak-yhtyeen kitaristi ja taustalaulaja.


title: Emilia Suhonen

text: Suhosen ensimmäisen yhtyeen Damen ensimmäinen albumi "So Was It Worth Dying For" ilmestyi vuonna 2006. Suhonen sävelsi ja sanoitti kaikki albumin kappaleet ja soitti levyllä kaikki instrumentit rumpuja lukuun ottamatta.


title: Emilia Suhonen

text: Suhosen uusin yhtye on Alavala, johon kuuluu myös Tiktakissa kitaraa soittanut Noora Puhakka. Yhtyeen ensimmäinen albumi "Secret Whale" ilmestyi 23. marraskuuta 2012. Myös Alavalan kaikki kappaleet ovat Suhosen käsialaa.


title: Emilia Suhonen

text: Suhonen on myös tehnyt yhteistyötä Jonsun kanssa sillä hän soitti Indicassa kitaraa vuonna 2013 ja on mukana JED-duossa. Emppu tekee nykyään myös coverkeikkoja trubaduurina.


title: Emilia Suhonen

text: Suhonen luotsaa PunkRockBand-nimistä coveryhtyettä yhdessä Hade Tuovisen (Juustopäät), Tapani Kankaan (The Knob), Tom Nuorivaaran (MadCraft) ja Saska Ketonen (Hybrid Children, No Shame) kanssa.


title: Emilia Suhonen

text: Lisäksi Emilia työskentelee nykyään myös erityisopettajana ja musiikkiterapeuttina.


title: Emilia Suhonen

text: Suhonen harrastaa yleisurheilua. Hän edustaa helsinkiläistä Runner's Clubia ja hänen 800 metrin ennätyksensä on 2.46,96.


title: Pokémon Crystal

text: Pokémon Crystal () on Game Freakin kehittämä ja Nintendon julkaisema "Pokémon"-peli Game Boy Colorille. "Crystal" julkaistiin Japanissa vuonna 2000 ja Yhdysvalloissa ja Euroopassa 2001. Peli sijoittuu samalle alueelle kuin "Pokémon Gold" ja "Silver" eli Johtoon (Pokémon-liigan jälkeen myös Kantoon). Pelin aloitus-Pokémonit ovat Cyndaquil, Chikorita ja Totodile.