title: Renault Clio

text: Moottorivalikoimassa olivat aluksi 1,2- (57 hv), 1,4- (74 hv) ja 1,6-litraiset (89 hv) kahdeksanventtiiliset bensiinimoottorit. Vuosina 1999–2000 tarjolla oli myös 1,4 16V (94 hv). Mallistosta poistui vuonna 2000 alkuperäinen 1,6-litrainen. Ainoastaan Brasiliassa oli saatavana vuodesta 2000 alkaen 1,0-litrainen moottori.


title: Renault Clio

text: Vuonna 1999 Renault esitteli ensimmäistä kertaa sedan-korisen Clion. Sitä myytiin useilla eri nimillä: Keski-Euroopassa Renault Thalia, Itä-Euroopassa ja Turkissa Renault Clio Symbol, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa Renault Clio Classic, Brasiliassa ja Paraguayssa Renault Clio Sedan sekä muissa Etelä-Amerikan maissa Renault Symbol. Osassa Latinalaisen Amerikan maita sedan-mallia markkinoitiin myös nimellä Nissan Platina. Sen ulkonäköä oli muutettu muiden Nissan-mallien kaltaiseksi.


title: Renault Clio

text: Alkuvuoden 2000 uutuus oli 16-venttiilisellä 2,0 litran (170 hv) moottorilla varustettu Clio RS, jonka ulkonäkö oli tehty perusmalleja urheilullisemmaksi. Samaan aikaan markkinoille tuli myös 1,6 16V (106 hv).


title: Renault Clio

text: Myöhemmin samana vuonna esiteltiin uusi 1,4 16V (97 hv) sekä dieselmoottori 1,9 dTi (79 hv), joka oli kahdeksanventtiilinen.


title: Renault Clio

text: Clio sai vuonna 2000 pieniä uudistuksia, muun muassa uuden mittariston ja matkustajan turvatyynyn vakiovarusteeksi. Varsinainen kasvojenkohotus kesällä 2001 antoi autolle päivitetyn keulan ilmeen ja uudenlaisen sisustan, jonka materiaalit olivat aikaisempaa korkeatasoisempia. Valikoimassa ensiesittelystä lähtien ollut 1,4 8V korvattiin 1,2 16V:llä, jossa oli saman verran tehoa, 74 hevosvoimaa. Aiemman dieselmoottorin korvasi yhteispaineruiskutteinen 1,5 dCi (64 hv). Hieman myöhemmin samasta moottorista tuli myös 81-hevosvoimainen versio.


title: Renault Clio

text:
Toinen kasvojenkohotus tuli vuonna 2004, mutta muutokset olivat pieniä. Esimerkiksi etupuskuri oli uusi ja ajovalojen pohjaväri vaihtui mustasta harmaaseen. RS-mallin teho nousi 182 hevosvoimaan ja 1,5-litraisesta dieselistä tuli aiempien rinnalle 100-hevosvoimainen versio.
Kolmannen sukupolven Renault Clio esiteltiin vuonna 2005, mutta monissa maissa toinen sukupolvi jäi vielä mallistoon edullisemmaksi malliksi. Maasta riippuen nimenä oli joko Clio Campus tai Clio Storia. Moottoriksi oli valittavissa 1,2 8V, 1,2 16V sekä 1,5 dCi:n pienin versio. Valmistus päättyi lopulta vuonna 2012.


title: Renault Clio

text: Vuonna 2001 esiteltiin malliston suorituskykyisin versio, keskimoottorinen ja takavetoinen Clio V6. Sen voimanlähteenä oli 3,0-litrainen V6, joka kehitti 230 hevosvoimaa tehoa. Voimansiirtona oli kuusivaihteinen manuaalivaihteisto. Varusteluun sisältyi muun muassa nahkaverhoillut urheiluistuimet, ilmastointi ja vakionopeudensäädin. Facelift-mallissa moottorin teho oli nostettu 255 hevosvoimaan.


title: Renault Clio

text:
Kolmannen sukupolven Renault Clio esiteltiin vuonna 2005, ja se valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 2016. Auto koki kasvojenkohotuksen vuonna 2009.
Vuoden 2005 Euro NCAP -kolaritestistä Clio sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Renault Clio

text: Neljännen sukupolven Renault Clio esiteltiin vuonna 2012. Mallin yhteydessä esiteltiin Renault’n ensimmäinen kolmisylinterinen turboahdettu 0,9-litrainen moottori. Suurempi 1,2-litrainen ahdettu moottori uusiutui kokonaan ja oli nyt suorasuihkutteinen. Tiukentuvat päästömääräykset ohjasivat pienemmissä autoissa kuutiotilavuuksien pienentämiseen, ja vanhat 1,6-litraiset bensiinimoottorit putosivat pois tuotanto-ohjelmasta. 1,2-litraisen suorasuihkuturbon yhteydessä Clioon tuli saataville ensimmäistä kertaa Getragin valmistama kuusiportainen kaksoiskytkinautomaattivaihteisto. Samana vuonna esitelty sähköauto Renault Zoe perustuu pitkälti neljännen sukupolven Clioon, samoin vuotta myöhemmin esitelty crossover-malli Captur. Alkuvuodesta 2013 Clio-mallisto täydentyi Sport Tourer -farmarimallilla.


title: Renault Clio

text:
Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä Clio sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Syksyllä 2016 Clio koki pienen kasvojenkohotuksen, jossa muutettiin etusäleikköä ja takaosan helmoja. Myös verhoilumateriaalit uudistettiin ja uusia lisävarusteita ovat peruutuskamera, pysäköintitutka edessä ja LED-ajovalot. Bensiinimoottorivalikoima pysyi samana, mutta uutuutena oli mahdollisuus valita manuaalivaihteisto 1,2-litraisen TCe-moottorin yhteyteen. Aiemmin edellä mainitun moottorin sai vain kaksoisytkinautomaatin yhteydessä. Clion moottorivalikoima kasvoi 1,5-litraisen dieselin 110-hevosvoimaisella tehoversiolla.


title: Boris Asafjev

text: Boris Vladimirovitš Asafjev (; 29. heinäkuuta 1884 Pietari – 27. tammikuuta 1949 Moskova) oli venäläinen säveltäjä ja musiikkitieteilijä. Hän käytti kirjailijanimeä Igor Glebov.


title: Boris Asafjev

text: Asafjev opiskeli Pietarin konservatoriossa muun muassa Anatoli Ljadovin (sävellys) ja Nikolai Rimski-Korsakovin (soitinnus) oppilaana. Hän sävelsi kymmenen oopperaa, kaksikymmentäkahdeksan balettia, neljä sinfoniaa, kaksi kantaattia sekä lauluja ja kitarateoksia. Hänen tunnettu balettiteoksensa "Pariisin liekit" (1932) perustuu Ranskan vallankumoukseen; Aleksandr Puškinin aiheeseen perustuvaa balettia "Bahtšisarain suihkulähde" (1934) on esitetty paljon myös Suomessa.


title: Boris Asafjev

text: Asafjev työskenteli professorina Leningradin konservatoriossa vuodesta 1925 ja Moskovan konservatoriossa vuodesta 1943; vuodesta 1945 alkaen hän johti Neuvostoliiton tiedeakatemian taidehistorian laitoksen musiikkiosastoa.


title: Boris Asafjev

text: Teoksessaan "Muzykalnaja forma kak protsess" Asafjev esitti niin kutsutun intonaatioteorian. Tietokirjailijana hän kirjoitti muun muassa Mihail Glinkasta, Aleksandr Skrjabinista, Igor Stravinskista sekä muista venäläisistä ja läntisistä säveltäjistä. Hän tuki oman aikansa neuvostosäveltäjiä, kuten Sergei Prokofjevia ja Dmitri Šostakovitšia.


title: Bachem Ba 349

text: Bachem Ba 349 Natter (tarhakäärme) oli Saksan ilmavoimien toisen maailmansodan lopun rakettimoottorinen torjuntahävittäjä, jonka suunnitteli Erich Bachem.


title: Bachem Ba 349

text: Rakettihävittäjä nousi maasta radio-ohjattuna pystysuoraan raskaiden pommikoneiden lentokorkeuteen. Siellä sen oli tarkoitus ampua koneen nokkaan asennetuilla raketeilla pommikoneita alas. Sen jälkeen koneen ohjaamo ohjaajineen ja lentokoneen moottori palaisivat maahan laskuvarjoilla. Lentokone ei ehtinyt palveluskäyttöön ja sillä tehtiin vain yksi miehitetty lento, joka johti koelentäjän niskan murtumiseen ja kuolemaan.


title: Bachem Ba 349

text: Natter oli pistemäisen suojauksen () ensimmäinen toteutus, paljon myöhemmin Lockheed Starfighter ja MiG-21 suunniteltiin tällaiseen rooliin, mutta molempia käytettiin eri tavoin kuin oli suunniteltu. Hyökkäävien pommikoneiden tuhoamisessa se on ollut myös Yhdysvaltain ohjuspuolustusaloitteen (vaikka kyse siinä on ohjusten tuhoamisesta ohjuksilla) eräitä esikuvia.


title: Tadžikin kieli

text: Tadžikin kieli eli tadžikki (tadžikiksi забони тоҷикӣ, "zaboni todžikí") on Tadžikistanissa ja sen lähialueilla asuvien tadžikkien puhuma indoeurooppalaisten kielten iranilaiseen ryhmään kuuluva kieli. Sitä voi pitää myös yhtenä persian kielen standardisoiduista muodoista. Se on Tadžikistanin virallinen kieli.


title: Tadžikin kieli

text: Tadžikistanin lisäksi tadžikkeja asuu Uzbekistanissa, Kirgisiassa, Kazakstanissa ja Turkmenistanissa sekä Afganistanissa ja Iranissa. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan entisessä Neuvostoliitossa oli 4,2 miljoonaa tadžikkia. Afganistanissa heitä on noin 3 miljoonaa ja Iranissa 50 000. Venäjällä tadžikin puhujia on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 131 500 henkeä.


title: Tadžikin kieli

text: Suurin osa tadžikeista on kaksikielisiä. Tadžikistanin pohjoisosissa he puhuvat myös uzbekkia ja kaupungeissa venäjää. Monet tadžikit osaavat kirgiisiä, kazakkia tai turkmeenia. Jagnobit ja pamirilaiset kansat puhuvat tadžikkia toisena kielenään.


title: Tadžikin kieli

text: Tadžikki kuuluu iranilaisten kielten lounaisryhmään. Tadžikkien esi-isiä ovat Keski-Aasian muinaiset iranilaiset kansat: baktrialaiset, sogdit, parthialaiset, margianalaiset, horezmilaiset, ferganalaiset ja sakit. 100-luvulla eaa. alueelle tunkeutuivat tokaarit, 500-luvulla turkkilaiset kansat ja 700-luvulla arabit. Tadžikkien kansa muodostui 800–900-luvuilla samanidien valtakunnassa, jolloin alueelle levisi yhteinen keskipersian kieli, josta nykyiset lähisukukielet persia, tadžikki ja dari ovat kehittyneet. Turkkilaisvaikutus voimistui 900-luvun lopulta lähtien. Tadžikkien kieli ja kulttuuri on kehittynyt läheisessä vuorovaikutuksessa varsinkin uzbekkien kanssa.


title: Tadžikin kieli

text: Kieli jakautuu pohjoiseen, keskiseen, eteläiseen ja kaakkoiseen murreryhmään, joihin kuuluu useita paikallismurteita. Ryhmien välillä on myös sekamurteita. Lainasanoja on omaksuttu arabiasta ja turkkilaisista kielistä, etenkin uzbekista.


title: Tadžikin kieli

text: Tadžikit käyttivät 800-luvulta lähtien kirjakielenään klassista persiaa ("farsi", "dari"), jota kirjoitettiin arabialaisella kirjaimistolla. Arabian vaikutuksesta kirjakieli monimutkaistui ja etääntyi kansankielestä. 1800-luvun loppupuolelta lähtien se alkoi jälleen lähentyä kohti puhekieltä. Nykyinen tadžikin kirjakieli syntyi 1920–1930-luvuilla. Sen kehitykseen vaikuttivat voimakkaasti tadžikistanilaiset nykykirjailijat, varsinkin tadžikinkielisen proosakirjallisuuden perustanlaskija Sadriddin Aini.


title: Tadžikin kieli

text: Vuonna 1930 Neuvostoliiton tadžikit siirtyivät latinalaiseen ja vuonna 1940 kyrilliseen kirjaimistoon, jota on täydennetty lisämerkeillä ғ, қ, ҳ, ҷ, ӣ ja ӯ.


title: Tadžikin kieli

text:
"Vuonna 1998 uudistettu tadžikin kirjaimisto"
Tadžikistanin itsenäistymisen jälkeen maassa pyrittiin palaamaan arabialaiseen aakkostoon, mutta ainakin toistaiseksi ajatuksesta on luovuttu. Kannattajansa on myös latinalaiseen kirjaimistoon siirtymisellä. Buharanjuutalaiset ovat käyttäneet tadžikin kirjoittamiseen heprealaista aakkostoa.


title: Tadžikin kieli

text: Nykyään tadžikki on Tadžikistanin tasavallan virallinen kieli, jota käytetään kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla. Venäjä toimii sen rinnalla korkeakouluopetuksen, tieteen ja viranomaisten kielenä.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Sapirin–Whorfin hypoteesi (SWH) oli kielitieteessä käsitys siitä, että henkilön puhuman kielen kieliopillisten ominaisuuksien ja kyseisen henkilön maailmankuvan ja käyttäytymisen välillä olisi järjestelmällinen yhteys. Vaikka käsityksestä käytettiin nimeä "hypoteesi", oli se ennemminkin aksiooma, josta kielitieteilijä ja antropologi Edward Sapir ja hänen kollegansa ja oppilaansa Benjamin Whorf johtivat työnsä. Toisin sanoen, he eivät uskoneet väittämän sisältöä voitavan tutkia kokeellisesti, vaan että sen oli oltava lähtökohtaisesti totta.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Käsityksen kielen ohjaamasta ajattelusta esitti ensimmäisenä mahdollisesti intialainen kielitieteilijä Bhartrihari 600-luvulla. Indo-eurooppalaisissa kielissä usein verbit, jotka liittyvät ajatteluun ja kieleen ovat kytköksissä toisiinsa. Esimerkiksi antiikin kreikan sana "logos" viittaa sekä kieleen että logiikkaan ja ajatteluun. Kreikkalaiset kutsuivat vieraskielisiä (lähinnä germaaneja) "barbaareiksi" ja ajattelivat heidän epäedistyksellisyytensä johtuvan siitä, etteivät he osaneet kreikkaa (ja siten logosta). Termi "barbaari" oli halventava ja sillä vihjaistiin barbaarien ääntelevän koirien tapaan.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Länsimaissa ajatuksia kielen hallitsemasta ajattelusta on esittänyt mm. Wilhelm von Humboldtin esseeseen "Über das vergleichende Sprachstudium" (Kielten vertailevasta tutkimuksesta). Ajatus näkyi myös muualla: Károly Kerényi aloitti "Dionysuksen" englanninkielisen käännöksen vuonna 1976 seuraavasti:


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Ennen Whorfia ja Sapiria, samanlaista ajatuskehikkoa käytti amerikkalainen antropologi Franz Boas. Hän tutki amerikkalaisia kieliä, jotka poikkesivat paljon siihen asti tutkituista kielistä, jotka olivat pääasiassa eurooppalasia ja itämaisia. Sapir oli Boasin oppilas ja Whorf Sapirin oppilas. He molemmat jatkoivat intiaanikielien tutkimista. Whorf tutki niitä kieliopillisia mekanismeja, joiden kautta ajatus vaikutti kieleen. Hän perusteli näkemyksensä seuraavasti:


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Whorf vastusti "luonnolliseksi logiikaksi" kutsumaansa oppia, jonka hän väitti uskovan, että "puhe tai kielen käyttö on olemassa ainoastaan 'ilmaisemaan', mikä olennaisesti on jo hahmotettu muin kuin kielitieteellisin keinoin". Tämän vuoksi hän esitti, että "ajatus ei riipu kieliopista vaan logiikan ja järjen laeista, joiden pitäisi olla samat kaikille universumia havainnoiville. Whorf myös vastusti tieteellistä maailman kuvaa, ja kirjoitti evoluutioteoriaa vastustavan kirjan, jota on pidetty eräänä ensimmäisenä kreationismin edustajana. Hän kiinnostui kielistä, sillä häntä kiinnosti kuinka eri kielillä kirjoitetut uskonnolliset tekstit olivat niin erilaisia kuin vallitsevat yhdysvaltalainen maailmankatsomus .


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Koska Whorf oli opiskelija eikä ammattikielitieteilijä, hänen 1930-luvulla tekemänsä lingvistisen relatiivisuuden tutkimus ei saavuttanut suosiota kuin vasta kun hänen kirjoituksensa julkaistiin 1950-luvulla hänen kuolemansa jälkeen. Myöhemmin hypoteesin suosio alkoi laskemaan, kun kävi ilmi, että tutkimustulokset eivät tukeneetkaan kaikkia Sapirin ja Whorfin väittämiä. Jo 1970-luvulla Sapir-Whorf hypoteesi oli jo hyvin epäsuosittu. Tätä kuvastaa esimerkiksi David Premackin puheenvuoro kielikonferenssissa 1975:


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Vaikka nykyään on vaikeata löytää tutkimusartikkelia, joka edes mainitsisi Sapirin-Whorfin hypoteesin, ajattelun ja kielen välistä yhteyttä tutkitaan edelleen, eivätkä kaikki yksityiskohdat ole selviä. Nykyajan tutkijoita ovat mm. Stepehn Levinson, jonka tutkimuysryhmä Max Planck instituutissa on tutkinut mm. avaruudellisen havainnoinnin ja kielen välistä yhteyttä ja Harvardin yliopistossa toimiva Leonid Perlovsky, joka on tutkinnut mm. tunteiden ja kielen välistä yhteyttä.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Sapirin-Worfin hypoteesi on herättänyt paljon kritiikkiä. Osa kritiikistä perustuu empiirisiin havaintoihin, osa taasen filosofisiin välttämättömyyksiin. Tätä materiaalia on paljon mutta ohessa käydään läpi muutamia perustavia ja keskeisempiä ongelmia.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Hypoteesia ei ole itse asiassa koskaan tarkasti määritelty missään. Tälläkin sivulla olevat sitaatit kuitenkin näyttävät, että sekä Sapir että Whorf uskoivat jossakin määrin olevan niin, että 1) yhteiskunnan tavat muokkaavat ihmisten tapaa ajatella ja havaita, ja 2) tämä näkyy heidän kielessään. Lisäksi tästä seuraa että tietyn kielen oppiminen lukitsee havainnot tiettyyn tapaan tarkastella maailmaa.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Kuitenkin maailman kaikki tunnetut kielet ovat keskenään hyvin samankaltaisia, ja ilmentävät lisäksi piirteitä, joita on myös kieltä vielä oppimattomilla lapsilla ja muilla eläimillä. Esimerkiksi linnut oppivat yksin (eristyksissä lajitovereiltaan) laulamaan, ja koska ihminen on biologisesti linnun homologi, on mahdollista (jollei todennäköistä), että ihmisen kohdalla pätee jotain samanlaista. Toisin sanoen, kieltä ei opita muilta puhtaasti nollasta, vaan aivot osaavat jo kielellisiä ominaisuuksia syntymästä. Jos kieli voisi olla kulttuurista ja tavoista riippuen millainen vain, eri puhuttujen kielien välillä olisi oltava enemmän eroja kuin mitä niillä on. Näin ollen on epätodennäköistä, että nimenomaan luonnollinen kieli määrittelisi kategorisaatiota niin radikaalisti kuin mitä Sapir ja Whorf olettivat.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Kielen omaksumista sääntöjä oppimalla ei pidetä kovin realistisena näkemyksenä kielen omaksumisesta. Osittain siksi, että mahdollisia sääntöjä on liikaa. Jos ajatellaan, että sujuvan kielen osaamiseen vaaditaan noin 15000 sääntöä, ja jokaisen säännön oppiminen tapahtuisi keskimäärin noin 10 muun mahdollisen mutta väärän säännön joukosta, olisi lapsen käytävä läpi 10 sääntöä oppiakseen kielen. Täten monet kielitieteilijät eivät usko lapsen oppivan sääntöjä, vaan pikemminkin käyttävän kielen muodostamiseen tiettyjä synnynnäisiä (ihmisen aivoista johtuvia) tapoja, jotka rajaavat pois suurimman osan vääristä vaihtoehdoista. Koska nämä perustuvat aivojen fysiologisiin ominaisuuksiin, ne ovat samat kaikilla ihmisillä. Edellä mainittu selittää myös miksi on olemassa kieliopillisia rakenteita, joita ei ilmene missään tunnetussa kielessä (esimerkkejä tällaisista rakenteista teoksessa Brattico 2008). Edellä mainittua näkemystä on kannattanut erityisesti yhdysvaltalaiset muiden muassa kielitieteilijät Noam Chomsky ja Steven Pinker. Toinen vaihtoentoinen teoria on että kielet ovat muokkautuneet paremmin aivoihin sopetuviksi ajan myötä. Näille kaikille teorioille on siis yhteistä, että ne olettavat olevan jonkin aivojen rakenteista johtuvan, niin sanotun "universaalin kieliopin", joka sanelee ne reunaehdot, joissa eri puhuttujen kielten kieliopit voivat vaihdella keskenänsä. Näin ollen ajatus voi ilmentyä erilaisilla tavoilla eri kielissä, mutta eri kielet eivät voi muuttaa ajatuksen perusrakennetta. Esimerkiksi joissakin kielissä ei ole erillisiä sanoja vihreälle ja siniselle. Nämä ihmiset osaavat silti tarvittaessa erottaa värit, eikä tämä siis tue lingvistista determinismiä.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Whorf myös esitti väittämiä, joitten on osoitettu olevan täysin väärässä. Whorf muun muassa väitti ettei Hopi-kulttuurissa voi olla samankaltaista aikakäsitystä kuin englanninkielisessä maailmassa, koska kielessä ei ole aikarakenteita:


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Myöhempi tutkimus kuitenkin osoitti hopin kielessä itse asiassa olevan hyvinkin rikas aikakäsitejärjestelmä ja sen olevan hyvin samanlainen kuin englannissa. Malotki käytti materiaalinaan sekä 80-luvun hopin puhujien tuottamaa puhetta, että historiallisia dokumentteja, aurinkokalentereita, erilaisia sermonoiden ajallista jakoisotusta jne. Materiaalia on yli 600 sivua ja se osoittaa hopikulttuuriin aina kuuluneen hyvin selkeä ja laaja käsitys ajasta, sen kvantifioimisesta, sekä myös mennyttä kuvaavista aikamuodoista (joiden Whorf väitti puuttuvan kielestä).


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Whorf myös väitti eskimoilla olevan enemmän erilaisia lunta kuvaavia termejä kuin englannissa. Tämän on kuitenkin kiistäneet useat kielitieteilijät.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Vaikka Whorfin tutkimus on ollut täynnä ongelmia, ei ole edelleen täysin selvää miten paljon opittu kieli vaikuttaa ajatteluun.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Useimmiten viitattujen lingvistisen determinismin esimerkkien joukossa on Whorfin tutkimus inuitinkielestä, jossa ajateltiin olevan useita sanoja lumelle. Whorf esittää, että tämä muokkaa inuittien maailmankuvaa luoden heille erilaisen olemisen laadun kuin joka esimerkiksi englannin puhujalla on. Ajatuksen siitä, että arktisten alueiden asukkailla olisi poikkeuksellisen suuri määrä sanoja lumelle, on osoittanut vääräksi lingvisti Geoffrey Pullum. Esseessä "The Great Eskimo Vocabulary Hoax" hän jäljittää tarinan alkuperän, suurilta osin Whorfiin ja toteaa Whorfin havaintojen triviaaliuden. (Mikä loppupäätelmä onkaan, on syytä huomata, että Whorf keskittyi kaikkialla läsnä oleviin kieliopillisiin kategorioihin, etenkin piileviin, eikä sanastollisiin joukkoihin.)


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Suurin osa tutkimuksesta värikategoriosta eri kielissä ei ole tukenut Sapirin-Whorfin hypoteesia


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Viime aikoina kuitenkin lingvistisen determinismin idea on elpynyt. Tärkeä John A. Lucyn tekemä tapaustutkimus monilukuisuuden havainnoinnista mayan kielessä tuotti todistusaineistoa hypoteesin puolesta . Hän tutki englannin ja mayan kieliä kieliopilliseen analyysiin universaalin kieliopin puitteissa ja tähän perustuen esitti hypoteeseja kielien puhujien tuloksista verbaaleissa ja ei-verbaaleissa testeissä. Tulokset näyttivät varmistavan hypoteesit.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Lisäksi suurta kohua herätti 2004 yhdysvaltalainen kielitietelijä Daniel Everett, joka julkaisi artikkelin Brasiliassa asuvista pirahã-kielen puhujista. Siinä Everett väitti esimerkiksi, ettei kieli sisällä väritermejä eikä lukusanoja, ja siksi kielen puhujat eivät osaa erottaa esimerkiksi seitsemää hedelmää kahdeksasta. Everett kutsui kognitiotietelijän Peter Gordonin varmistamaan tuloksensa kognitiotieteellisin kokein. Gordonin mukaan heimon käyttämä kieli sisältää vain kolme numeraalia: yksi, kaksi ja monta. Gordon osoitti koesarjan avulla, että heimon jäsenillä on vaikeuksia kuvailla kolmea suurempia lukuja. Seikkojen kausaalinen suhde ei kuitenkaan ole selkeä. Kriitikot ovat esittäneet, että jos testin kohteet eivät jostain syystä pysty laskemaan kolmea suurempia lukuja (ehkä koska he ovat vaeltavia metsästäjäkeräilijöitä ilman mitään laskettavaa ja täten ei syytä harjoitellakaan laskemista), ei voida olettaa, että kielessä olisi sanoja suuremmille luvuille. Toisin sanoen, tarpeettomuus selittää sekä puuttuvan laskutaidon että vastaavan sanaston puutteen. Toiset kriitikot taasen esittivät (katso kommentit samaisen artikkelin lopussa, Everett 2004) että pirahã-kieli on kuolemassa oleva kieli eikä se ehkä siksi enää sisällä normaaleja ominaisuuksia. Heimon lukumäärä on romahtanut kymmenistä tuhansista muutamaan sataan viime vuosisadalla > 1900-luvulla. Keskustelu aiheesta jatkuu edelleen, ja Everett on julkaisut aiheesta kaksi kirjaa vuonna 2008 ja 2012. Keskustelu myös nousi tavallisen kansan piiriin, ja sadat lehdet tekivät artikkeleita ja haastatteluja Everettista, jonka koettiin kyseenalaistavan erään maailman vaikutusvaltaisimman tieteellisen teorian ihmisyydestä (Chomskyn kognitiivinen kielitiede). Everett kertoo kirjassaan ja verkkosivullaan Hollywoodin neuvottelevan elokuvakäsikirjoituksesta hänen tarinastaan.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: George Orwellin klassikkoromaani "Vuonna 1984" on esimerkki lingvistisestä determinismistä ja lingvistisestä relativismista fiktiossa. Kirjassa uuskieli on parantanut ja syrjäyttänyt modernin englannin. Orwellin mukaan ihmiset eivät voi nousta vallankumoukseen, mikäli tämän ilmaisuun ei ole sanoja. Koko uuskielen teoria on suunnattu tämän kaltaisten sanojen poistoon. Esimerkiksi "paha" on korvattu sanalla "epähyvä" ja "vapauden" käsite on poistettu ajan myötä.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Jack Vancen science fiction -romaani "The Languages of Pao" keskittyy kokeeseen, jossa sivilisaatiota muokataan muuttamalla sen kieltä. Tulevaisuuden planeetta Paoa asuttavat absoluuttiselle monarkialle passiivisesti kumartavat talonpojat, jotka ovat ulkomaalaisten miehittäjien saalista. Paolaiset luovat kolme kastia – sotilaiden, kauppiaiden ja teknikoiden – joista jokaisella on räätälöity kielensä, joka on suunniteltu iskostamaan oikeat taidot ja mielenlaatu. Tuloksena planeetta voittaa sotilaalliset valloittajansa ja taloudelliset hyväksikäyttäjänsä, mutta jakautuu vaarallisesti keskinään vihamielisiin kasteihin. Tämä voitetaan kehittämällä uusi kieli, "pastissi", joka yhdistää elementtejä kaikkien kastien kielestä sekä planeetan alkuperäisestä. Pastissikielestä syntyy jälleen yhdistyneen, mukautuvan yhteiskunnan kieli.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Lingvistisen relativismin periaate esiintyy Frank Herbertin romaanisarja "Dyynissä" ensimmäistä kertaa, kun kielitieteellisesti koulutettu hahmo (Jessica Atreides) kohtaa vieraan heimon (fremenit). Kielen "väkivaltaisuus" järkyttää häntä, koska hän uskoo heimon sananvalintojen ja kielen rakenteen heijastavan valtavan väkivaltaista kulttuuria.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Samuel R. Delanyn romaani "Babel-17" keskittyy fiktiiviseen kieleen, joka estää puhujiensa itsenäisen ajattelun pakottaen heidät ajattelemaan puhtaasti loogisia ajatuksia. Kieltä käytetään aseena sodassa, koska sen oletetaan kääntävän kenet tahansa kielen oppivan petturiksi. Romaanissa kieli Babel-17 vertautuu tietokoneen ohjelmointikieleen, jossa virheet tai epätäsmällisyydet eivät ole sallittuja.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Neal Stephensonin romaani "Snow Crash" perustuu ajatukseen, että Sumerin kieli oli ihmisaivojen ohjelmointikieli. Kirjan hahmojen mukaan jumalatar Asherah on tietokoneviruksen kaltaisen lingvistisen viruksen henkilöitymä. Jumala Enki loi torjuntaohjelman "Nam-shub", jonka seurauksena ihmiset alkoivat puhua eri kieliä suojautuen täten Asherahilta.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Iain M. Banksin romaaneissa esiintyvällä Kulttuurilla on yhteinen kieli marain. Kulttuuri uskoo, on todistanut tai saattanut toteen Sapirin-Whorfin hypoteesin ja marain suunniteltiin hyödyntämään sen vaikutusta. Kirjan "Pelaaja" kertoja esittää tähän liittyvän kommentin englannin kielen sukupuolikohtaisista pronomineista. Marainia pidetään myös esteettisesti miellyttävänä kielenä.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Suzette Haden Elginin romaani "Native Tongue" kuvaa patriarkaalista yhteisöä, jossa alistettujen naisten ensisijainen tavoite on kehittää salassa "feministinen" kieli, joka auttaa katkomaan kahleet.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Ursula Le Guinin romaani "Osattomien planeetta" sijoittuu osittain maailmaan, jossa anarkokommunistisen yhteisön keinotekoinen kieli ei sisällä keinoja omistuksen ilmaisuun.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Gene Wolfen romaani "The Citadel of the Autarch" sisältää vastaesimerkin SWH:lle: yksi hahmoista puhuu käyttäen pelkästään iskulauseita, mutta pystyy ilmaisemaan syviä ja hienovaraisia merkityksiä kontekstin avulla.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Ayn Randin romaani "Anthem" esittää kollektivistisen dystopian, jossa sana "minä" on pannassa ja jonka lausumisesta seuraa kuolemanrangaistus.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Ryan Northin websarjakuva "Dinosaur Comic" käsittelee Sapirin-Whorfin hypoteesia julkaistussa stripissään.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Robert A. Heinleinin kirjassa "Stranger in a Strange Land" Mars-planeetalta peräisin oleva Mike pystyy tekemään asioita, joita useimmat ihmiset eivät, mutta ei pysty selittämään tätä englannin kielellä. Kuitenkin, kun muut oppivat Marsin kieltä, he pystyvät tekemään asioita – ja käsitteet voidaan selittää vain marsiksi.


title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Jorge Luis Borgesin kirjassa "Tlön, Uqbar, Orbis Tertius" kirjoittaja löytää kirjoista viitteitä idealististen yksilöiden universumiin. Tämän kielessä ei ole substantiiveja ja on muita idealismia muovaavia omituisuuksia. Tarinan edetessä kirja tulee paremmin tunnetuksi koko maailmassa, jolloin Uqvarin filosofia alkaa vaikuttaa todelliseen maailmaan ja maapallo muuttuu kirjassa kuvatuksi ideaalimaailmaksi.


title: Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2006

text: Suomi osallistui yleisurheilun EM-kilpailuihin 19. kerran. Suomen Urheiluliitto valitsi Göteborgin kisoihin 2006 55 urheilijaa. Näistä kolme loukkaantui jo ennen kisoja eikä päässyt mukaan. Suomen joukkueen tavoite oli kolme mitalia ja kuusi pistesijaa. Mitaleita tulikin kolme mutta pistesijoja vain kaksi. Suomi oli mitalitaulukon yhdeksäs.


title: Shayne Culpepper

text: Shayne Culpepper (o.s. Wille, s. 3. joulukuuta 1973 Atlanta) on yhdysvaltalainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija.


title: Shayne Culpepper

text: Culpepper harrasti maastojuoksua high school -aikoinaan, mutta aloitettuaan opintonsa Vermontin yliopistossa hän alkoi harjoitella tosissaan. Myöhemmin hän vaihtoi Coloradon yliopistoon, josta valmistui 1997. 1999 hän osallistui ensimmäisiin arvokilpailuihinsa Belfastin maastojuoksun MM-kisoissa, joissa hän sijoittui lyhyellä matkalla seitsemänneksikymmenenneksikahdeksanneksi. Seuraavana vuonna hän sijoittui Yhdysvaltojen olympiakarsinnoissa 1 500 metrin juoksussa neljänneksi, mutta Regina Jacobsin sairastumisen myötä selvisi Sydneyn olympialaisiin. Olympiakisoissa hän karsiutui alkuerissä.


title: Shayne Culpepper

text: Vuonna 2002 Culpepper synnytti pojan. Seuraavana vuonna hän voitti Yhdysvaltojen maastojuoksumestaruuden sekä maansa sisäratojen mestaruuskilpailuista hopeaa 3 000 metrin juoksusta ja pronssia 1 500 metriltä. Vuonna 2004 hän voitti pronssia Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 3 000 metrillä. Samana vuonna hän voitti Yhdysvaltojen olympiakarsinnat 5 000 metrin juoksussa, mutta karsiutui Ateenan olympialaisten alkuerissä. Hän voitti 2004 myös maansa sisäratojen mestaruuden 3 000 metrillä. Maastojuoksun MM-kisoissa 2005 hän oli lyhyellä matkalla kahdeskymmenesyhdes ja oli samalla voittamassa pronssia joukkuekilpailusta.


title: Shayne Culpepper

text: Culpepper on naimisissa kestävyysjuoksija Alan Culpepperin kanssa.


title: Aseidenriisunta

text: Aseidenriisunta tarkoittaa sitä, että valtio vapaaehtoisesti vähentää aseidensa määrää. Aseidenriisunnan käyttö rauhan välineenä perustuu oletukseen, että suuret asevoimat ja varustelutaso lisäävät valtiovallan taipumusta käyttää sotilaallista voimaa politiikan ensisijaisena välineenä.


title: Aseidenriisunta

text: YK:n ensimmäisen yleiskokouksen ensimmäinen päätöslauselma vuonna 1946 koski ydinaseriisuntaa. Kokouksessa perustettiin atomienergiakomissio ja toinen komissio käsittelemään muiden kuin ydinaseiden käytön rajoittamista. Näistä muodostui vuonna 1952 YK:n aseidenriisuntakomissio ("United Nations Disarmament Commission").


title: Vereinigte Flugtechnische Werke

text: Vereinigten Flugtechnischen Werke (VFW) oli bremeniläinen ilmailu- ja avaruusteollisuusyritys, joka pohjautui Focke-Wulf -yhtiöön. Se syntyi joulukuussa 1963, kun "Weserflug"-yhtiö (Weser Flugzeugbau) ja Focke-Wulf yhdistyivät. Yhdistyminen oli jatkoa sille, että Focke-Wulf, Weserflug, ERNO ja Hamburger Flugzeugbau yhdistivät rakettitekniikan osaamisensa alliansiksi. Vuonna 1964 Heinkel liittyi siihen.


title: Vereinigte Flugtechnische Werke

text: Toukokuussa 1969 Fokker yhdistyi VFW:hen ja syntyi VFW-Fokker, joka purettiin vuonna 1980. Vuonna 1981 Messerschmitt-Bölkow-Blohm (MBB) osti VFW:n. MBB päätyi vuonna 1989 osaksi DASAa. Välillisesti VFW jatkaa osana EADSia. ERNO/VRF-osastosta tuli vuonna 2003 EADS Space Transportation, tätä ennen se oli EADS Astriumin sisällä.


title: Vereinigte Flugtechnische Werke

text: Yhtiö kehitti 1960-luvun lopulla VFW-614-matkustajalentokoneen. Sitä tilasi muun muassa Luftwaffe. DLR käyttää edelleen näitä koneita tutkimuskäytössä.


title: Vereinigte Flugtechnische Werke

text: Yhtiö osallistui seuraavien lentokoneiden tuotantoon: Nord Noratlas, C-160 Transall, Tornado ja Airbus A300.


title: Garamban kansallispuisto

text: Garamban kansallispuisto on kansallispuisto Kongon demokraattisessa tasavallassa. Se perustettiin vuonna 1938 ja lisättiin vuonna 1980 Unescon maailmanperintöluetteloon. Se on 4 920 neliökilometrin laajuinen ja lähellä Etelä-Sudanin ja Ugandan rajaa. Puisto sijaitsee kahden eliömaantieteellisen alueen rajalla, ja erityisesti sen kasvisto on tästä syystä huomattavan monipuolinen.


title: Garamban kansallispuisto

text: Puisto perustettiin alkujaan leveähuulisarvikuonon alalajin zairenleveähuulisarvikuonon ja kirahvin suojelemiseen. Lisäksi alueen norsujen uskotaan syntyneen savanni- ja metsänorsujen välisistä risteymistä. Vaikka puiston alkuaikoina sarvikuonojen yksilömäärät saatiin nousemaan, puisto on 1960-luvun jälkeen kärsinyt pahasti salametsästyksestä. Alueella ovat metsästäneet kongolaiset erityisesti Kongon kriisin aikana, Sudanin sisällissodan molemmat osapuolet ja viime aikoina myös ugandalaisen Herran vastarinta-armeijan joukot. Eläimiä on metsästetty osin ruokasi, mutta norsuja myös norsunluun ja sarvikuonoja sarvien takia. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto arvioi vuonna 2010, että puistossa saattaa elää vielä noin neljä sarvikuonoa, kun niitä parhaimmillaan oli vuonna 1960 yli tuhat.


title: Garamban kansallispuisto

text: Garamban kansallispuisto sijaitsee Kongon demokraattisen tasavallan koillisosassa. Se rajoittuu Etelä-Sudaniin ja on vain 75 kilometriä länteen Ugandan rajasta. Puiston pinta-ala on 4 920 neliökilometriä, ja sen ympärillä on kolme rauhoitusaluetta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 10 000 neliökilometriä.


title: Garamban kansallispuisto

text: Puiston maasto on kumpuilevaa ylänköaluetta, joka viettää lounaaseen Niilin ja Kongon valuma-alueiden väliseltä vedenjakajalta. Puisto on osa muinaista peneplaania, josta nousee joitakin yksittäisiä graniittivuoria. Alueen pääjoet ovat etelärajalla virtaava Dungu, länsirajalla virtaava Aka ja Garamba puiston sisällä.


title: Garamban kansallispuisto

text: Puistossa vallitsee trooppinen ilmasto. Sadekausi on maaliskuulta marraskuulle, ja vuosittainen sadanta on noin 1 260 millimetriä. Vuoden keskilämpötilat vaihtelevat 20 ja 30 asteen välillä. Kuivana kautena lämpötila on 36–39 astetta ja kuumat sekä kuivat koillistuulet ovat yleisiä.


title: Garamban kansallispuisto

text: Garamban kansallispuisto sijaitsee kahden eliömaantieteellisen alueen rajalla, ja puiston biodiversiteetti on poikkeuksellisen monipuolinen. Se kuuluukin WWF:n ja Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) nimeämään kasvien monipuolisuuskeskukseen. Puistossa kasvaa galleriametsiä, joiden joukossa on metsätiheikköjä ja soita ja erilaisia savanneja tiheästä metsäsavannista lähes puuttomaan savanniin. Lisäksi puiston alueella on akvaattisia elinympäristöjä. Garambassa on noin tuhat erilaista putkilokasvia, joista viisi prosenttia on kotoperäisiä.


title: Garamban kansallispuisto

text: Puiston eteläosaa hallitsee ruohosavanni. Yleisiä lajeja siellä ovat erilaiset partaheinät ("Hyparrhenia") ja hiusheinät ("Loudetia"). Alueen puita ovat makkarapuut ja siveydenpuihin kuuluva "Vitex donniana". Pohjoisempana kasvaa erilaisia metsiä tiheistä kuivametsistä jokivarsien metsiin ja pieniin suometsiin. Savannimetsien valtalajit ovat ketapaneihin kuuluva "Terminalia mollis" ja erilaiset kombretumilajit. Puiston koillisosan metsien valtalaji puolestaan on hernekasveihin kuuluva "Isoberlinia doka" ja hajanaisesti "Uapaca somon". Soiden erityislajeja ovat papyruskaisla ja kratomilaji "Mitragyna rubrostipulacea".


title: Garamban kansallispuisto

text: Garamban kansallispuisto oli pitkään maailman viimeinen elinkelpoinen leveähuulisarvikuonon alalajin zairenleveähuulisarvikuonon luonnollinen asuinalue. Garamba perustettiinkin aikanaan suojelemaan erityisesti leveähuulisarvikuonoa. Niiden määrä saatiinkin nostettua vuoden 1938 noin 200 yksilöstä vuoden 1960 yli tuhanteen yksilöön. Määrät alkoivat laskea kuitenkin 1960-luvulla Kongon kriisin takia. Sodat ja salametsästys ovat vähentäneet sarvikuonojen määrää radikaalisti, sillä IUCN:n mukaan vuonna 2010 puistossa saattoi olla enää neljä zairenleveähuulisarvikuonoa.


title: Garamban kansallispuisto

text: Puiston muihin nisäkäslajeihin kuuluu norsuja, joiden uskotaan syntyneen savanni- ja metsänorsujen välisistä risteymistä. Lisäksi puistossa elää pitkäkarvasimpanssi eli schweinfurthinsimpanssi, Kongon demokraattisen tasavallan ainoat kirahvit, virtahepo, kafferipuhvelin alalaji metsäkafferipuhveli, punalehmäantilooppi, kobiantilooppi ja isohevosantilooppi. Alueen apinalajeja ovat oliivipaviaani, gueretsa, brazzanmarakatti, ja petoeläinten lahkon eläimistä siellä elää kaksi saukkolajia, viisi mangustilajia, afrikankultakissa, leopardi ja leijona.


title: Garamban kansallispuisto

text: Puistossa elää yli 300 lintulajia, joihin kuuluu 15 päiväpetolintua, 7 haikaraa, 5 kattohaikaraa, 3 trappia, 6 kyyhkyä, 5 mehiläissyöjää, 8 kuningaskalastajaa ja 6 medestäjää. Yleisiä lajeja ovat esimerkiksi joen varsilla tavattava punamehiläissyöjä ja lehmähaikara.


title: Garamban kansallispuisto

text: Garamban kansallispuisto perustettiin 1938 zairenleveähuulisarvikuonon ja kirahvin suojelemiseksi. Se liittyi läheisesti Gangala-na-Bodion norsujen domestikaatiokeskukseen, jossa norsuja koulutettiin työskentelemään maanviljelyksillä. Varsinainen puiston perustettiin Belgian kuninkaallisella säädöksellä, ja se oli Afrikan ensimmäisiä kansallispuistoja.


title: Garamban kansallispuisto

text: Puiston eläimistöön on kohdistunut vakavia uhkia kolmessa eri vaiheessa. Ensimmäisen kerran puisto joutui salametsästäjien kohteeksi 1960-luvulla Kongon poliittisen epävakauden aikana. Sarvikuonopopulaatio tippui 1 000–1 300 yksilöstä vain noin sataan yksilöön. Zairen luonnonsuojeluinstituutti perustettiin 1969, jolloin sarvikuonojen lukumäärä alkoi jälleen kasvaa, kun puisto saatiin rauhoitettua. Garambassa eli vuonna 1976 jo noin 490 sarvikuonoa. 1970-luvun lopulla norsunluun ja sarvikuonon sarvien kysyntä ja salametsästys kasvoivat dramaattisesti lähes koko Afrikassa. Garamba oli poikkeuksellisen haavoittuvainen uusiutuneelle metsästykselle, sillä se oli kaukana silloisen Zairen pääkaupungista Kinshasasta ja kaikissa kolmessa läheisessä valtiossa oli levottomuuksia.


title: Garamban kansallispuisto

text: Unesco valitsi puiston maailmanperintöluetteloon vuonna 1980. Se ei kuitenkaan vaikuttanut salametsästykseen, ja vuonna 1984 sarvikuonoja oli enää 15 yksilöä. Puisto asetettiin vuonna 1984 vaarantuneiden maailmanperintökohteiden listalle. Samana vuonna alkoi IUCN:n, WWF:n, Frankfurtin eläintieteellisen seuran ja Unescon sponsoroima kunnostusprojekti, jonka avulla pyrittiin kunnostamaan infrastruktuuria ja kehittämään salametsästyksen vastaista toimintaa. Suojelutoimet onnistuivat, ja puisto otettiin vuonna 1992 vaarantuneiden listalta pois; sarvikuonojen lukumäärä oli edelleen vähäinen, mutta se oli noussut 35:een.


title: Garamban kansallispuisto

text: Puistoa alkoivat jälleen 1990-luvulla rasittaa alueelliset konfliktit. Sudanin sisällissodan takia Garambaa ympäröiville suojelualueille asettui vuonna 1991 noin 80 000 aseistautunutta pakolaista, jotka metsästivät erityisesti kafferipuhveleita ja kirahveja ruoaksi ja norsuja luun takia. Puiston pohjoisosasta hävitettiinkin lähes kaikki riistaeläimet. Vaarantuneiden maailmanperintökohteiden listalle puisto otettiin jälleen vuonna 1996, kun sieltä oli löydetty kaksi sarven takia metsästettyä sarvikuonoa ja kolme puistonvartijaa oli tapettu. Puiston vartijat riisuttiin aseista 1997, ja tämän jälkeen erityisesti Sudanin kansanvapautusarmeijan harjoittama salametsästys lisääntyi.


title: Garamban kansallispuisto

text: Vartijat aseistettiin osittain uudestaan 1999, mikä helpotti turvallisuustilannetta, mutta vuonna 2004 sudanilaiset joukot hyökkäsivät puistoon rahoittaakseen Darfurin konfliktia. Puistossa kuoli kaksi metsävartijaa, useita jäljellä olevista 22 sarvikuonosta ja satoja norsuja. Vuodesta 2005 alueella ovat partioineet myös Joseph Konyn johtaman ugandalaisen Herran vastarinta-armeijan joukot.


title: Artisokat

text: Artisokka voi viitata seuraaviin:


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Mörkö () on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superrikollinen, jonka verivihollinen on Hämähäkkimies. Mörkö pohjautuu monelta osin Vihreään Menninkäiseen, ollen sille ikään kuin jatkoa. Mörkö-hahmon naamion takana on ollut seitsemän eri miestä, mutta ulkopuoliset manipuloivat tehtävään heistä kaksi. Hahmon loivat Roger Stern ja John Romita Jr.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Vuonna 2009 IGN-sivusto sijoitti Mörön 57:nneksi laatimassaan kaikkien aikojen sadan suurimman sarjakuvarikollisen listassa.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Miljonääri ja muotisuunnittelija Roderick Kingsley löysi apurinsa George Hillin avulla Norman Osbornin salaisen piilopaikan, jossa olivat kaikki Vihreän Menninkäisen apuvälineet sekä puku. Kingsley tappoi Hillin, jotta tieto löydöstä ei leviäisi.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Kingsley päätti jatkaa Vihreän Menninkäisen työtä muun muassa kiristämällä Norman Osbornin entisiä kumppaneita ja kehittämällä Osbornille supervoimat antanutta seerumia. Hän altisti itsensä parannetulle seerumille riskialttiin pitkäksi ajaksi: hän ohjelmoi laitteiston kasvattamaan vaikutusta äärirajoille asti, kunnes silkka ylikuormitus tuhoaisi sen. Hänen tarkoituksenaan oli maksimoida seerumin teho.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Näin kävikin ja laitteiston tuhouduttua hän totesi olevansa voimakkaampi kuin oli odottanutkaan - tosin huomaamatta jäi lisääntynyt mentaalinen epävakaus, josta tosin varoitettiin erikseen alkuperäisissä papereissa; tämä tieto sisältyi alkuperäiseen osioon, jonka Osborn oli anastanut seerumin alkuperäiseltä kehittäjältä Mendel Strommilta sillä tekosyyllä että tämä oli väärinkäyttänyt tutkimusmäärärahojaan; on epäselvää, oliko Osborn itsekään lukenut kyseistä varoitusta: hän oli paitsi etevä kemisti myös liiankin tietoinen siitä.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Kingsleyn laboratorio ja vielä kopioimattomat Osbornin paperit tuhoutuivat tulipalossa, joka syttyi Kingsleyn omasta pommista silloin kun Hämähäkkimies löysi salaisen laboratorion jäljittimensä avulla ja yritti vangita Mörkön.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Ned Leeds oli Daily Buglen lehtimies, joka yritti selvittää Mörön henkilöllisyyttä. Leedsin päästessä liian lähelle totuutta Roderick Kingsley hypnotisoi ja aivopesi Leedsin toimimaan Mörkönä. Suunnitelma kuitenkin karkasi käsistä ja Kinsgley etsi itselleen uuden syntipukin, Flash Thompsonin, joka haukkui suorasanaisesti Mörköä televisiolähetyksessä.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Lavastuksen seurauksena Thompson joutui vankilaan, josta Jason Macendale, joka tunnettiin myös Kurpitsalyhtynä, vapautti hänet. Tässä vaiheessa Macendale vielä luuli, että Leeds oli oikea Mörkö. Se koitui Ned Leedsin kohtaloksi ja Macendale tapatti hänet.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Kun Mörkö oli maailman silmissä paljastunut Ned Leedsiksi ja kuollut, Kingsley vetäytyi Belizeen nauttimaan aiempien rikoksiensa hedelmistä. Jason Macendale käytti sen jälkeen tilaisuutta hyväkseen ja astui Mörön saappaisiin.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Macendale yritti painostaa Harry Osbornia luovuttamaan Vihreän Menninkäisen salaisen voimakaavan; yritys kaatui siihen, että isänsä varusteet käyttöön ottanut Harry yhdessä Hämähäkkimiehen kanssa pieksi Macendalen - teroittaen hänelle että ne vaaralliset tiedot oli kerta kaikkiaan hävitetty.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Sekunda-Mörkö lepatti tiehensä ja hautoi katkeruuttaan.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Mutta eipä aikaakaan: Inferno-nimisen katastrofin aikana New Yorkissa Macendale kohtasi N' astirh -nimisen demonin, jolle tarjosi sieluaan vastapainoksi yliluonnollisista voimista; demoni nauroi: - mutta palkkioksi parhaasta vitsistä pitkään aikaan demoni otti sielun ja antoi supervoimat.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Macendale sai siis supervoimat - mutta ihmisyyden menetys olikin hänelle liian kova pala: hän syytti Hämähäkkimiestä siitä että tämä oli tuhonnut alkuperäiset Osbornin paperit; taistelu päättyi Macendalen tappioksi.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Koska N'astirh tuhoutui Infernon lopussa, hänen sieppaamansa sielu harhaili aikansa maailmalla ja palasi lopulta Macendaleen, jolloin demoni irtosi hänestä erilliseksi olennoksi nimeltä Demomörkö.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Demomörkö oli Mörkön näköinen, kuitenkin piirteiltään haamumainen; se lensi tulesta kootulla liitimellä. Siitä oli omat harminsa joitakin aikoja, mutta lopulta se vain menehtyi kaikessa hiljaisuudessa, mitä ilmeisimmin voimiensa hiipumiseen; Macendale jäi kiinni ja päätyi vankilaan – ja siihen loppui sen Mörkön ura.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Yritys jatkaa Kurpitsalyhtynä päättyi siihen, että Tuomari ampui hänet.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Vuosien kuluttua Kinsgley kuitenkin palasi New Yorkiin ja lopulta tapatti Macendalen seuraajan vankilassa. Kingsley otti jälleen Mörön hahmon, mutta supervoimat antava seerumi osoittautui jälleen liian voimakkaaksi tavalliselle ihmiselle.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Kun Kingsley päätti Mörkönä kidnapata Peter Parkerin eli Hämähäkkimiehen ystävän Betty Brantin vain asettaakseen ansan Hämähäkkimiehelle, Mörön oikea henkilöllisyys lopulta paljastui taistelussa Hämähäkkimiestä vastaan. Vuosia kestänyt epäselvyys Mörön henkilöllisyydestä oli lopulta ratkennut ja Ned Leedsin nimi puhdistui.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Erinäisten vaiheiden jälkeen vankilasta vapautunut Kingsley otti Mörkönä vielä yhteen silloisen Vihreän Menninkäisen (Phil Urich) kanssa suuressa taistelussa, josta Menninkäinen selvisi näennäisesti voittajana.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Kingsley vetäytyi jälleen omaisuutensa turvin maan alle, vain ilmestyäkseen jonkin ajan kuluttua pienelle Karibianmeren saarelle.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Daniel Kingsley ryhtyi Möröksi ja Kinpingin apuriksi käyttäen uusia menninkäisaseita. Mörön paluu jäi lyhyeen kun entinen Vihreä Menninkäinen (Phil Urich) tappoi Mörön ja otti itse tämän paikan. Ilmestyessään Kinpingin salaiseen kokuokseen Urich kertoo tappaneensa Kingsleyn, jonka Kinping hyväksyy kertoen, ettei edes pitänyt tästä.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Aseinaan mm. Korppikotkan siipiä muistuttavat siivet sekä "maaninen nauru" (engl. "Lunatic laugh") uusi Mörkö hyökkäsi Hämähäkkimiehen kimppuun Kunpingin apureiden kanssa. Apunaan Musta Kissa, sekä Lady Gagan musiikki Hämähäkkimies voitti Mörön, joka onnistui nipin napin pelastamaan pomonsa kätyreiden kuoltua.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Samoihin aikoihin Roderick Kingsley, alkuperäinen Mörkö, alkoi suunnitella paluuta. Phil ja Roderick ottivat yhteen taistelussa, josta Phil selvisi voittajana. Norman Osborn, joka myös oli palannut, perusti "Goblin Underground" - nimisen salaliiton, johon liittyivät myös Phil, sekä Uhka. Norman, joka johti joukkoa nimeisi itsensä "Menninkäiskuninkaaksi".


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Luotuaan uuden menninkäishahmon "Monsterin" ("Carlie Cooper"), Uhka ja Phil hyökkäsivät vielä kerran Roderick Kingsleyn kimppuun. Normanin saapuessa paikalle hän antaa Philin tehdä armoniskun, joka päätti ensimmäisen Mörön elämän. Pian Norman nimitti Philin "Menninkäisritariksi".


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Lentolauta ja hyvin voimakkaat räjähteet, jotka muistuttavat hyvin pieniä kurpitsoja. Phil Urichilla oli Mörkönä käytössään myös Korppikotkan siipiä muistuttavat siivet sekä "maaninen nauru" (engl. "Lunatic laugh"), joka saa vastustajan korvat soimaan.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text:
Mörkö esiintyi ensimmäisen kerran animaatiossa vuoden 1994 Hämähäkkimies animaatiosarjassa jaksossa 11. "Menninkäinen 1/2".
Sen jälkeen hän esiintyi jaksoissa:


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Triviaa animaatiosarjan Möröstä:


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Roderick Kingsley esiintyi "Hämmästyttävä Hämähäkkimies" -animaatiosarjassa ensimmäisellä kaudella. Sarjan ohjaaja on kertonut, että mikäli sarjaan olisi tehty kolmas tuotantokausi, Mörkö olisi esiintynyt siinä. Ohjaaja ei kuitenkaan ole vahvistanut, olisiko Kingsley ollut Mörkö.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Tässä sarjassa Courtney B. Vance oli Roderick Kingsleyn äänenä.


title: Mörkö (Marvel Comics)

text: Hämähäkkimiehen Ultimate -sarjakuvissa Harry Osbornista tulee Mörkö. Huhujen mukaan Harryn piti muuttua Möröksi myös "Hämähäkkimies 3" -elokuvassa, mutta tämä tieto on vahvistamaton. Valmiissa elokuvassa Harryn menninkäisnimi on "New Goblin" (”uusi menninkäinen”).


title: Bhangra

text:
Bhangra () tarkoittaa sekä Punjabin alueella syntynyttä maanviljelijöiden leikkimielistä sadonkorjuutanssia että siitä edelleen kehitettyä
populaarimusiikin tyyliä, jonka Punjabi-siirtolaiset kehittivät Englannissa 1970-luvulla.


title: Bhangra

text: Nykyään bhangra on huippusuosittua maailmanmusiikkia, jossa monenlaiset instrumentit ja vaikutteet eri musiikkityyleistä, kuten diskosta, reggaesta ja housesta, fuusioituvat värikkääksi keitokseksi.


title: Focke-Wulf

text: Focke-Wulf-Flugzeugbau AG (vuodesta 1936 yhtiömuoto GmbH) oli vuosina 1923–1963 toiminut saksalainen lentokonetehdas.


title: Focke-Wulf

text: Yhtiön perustivat 24. lokakuuta 1923 Henrich Focke, Georg Wulf ja Werner Naumann sekä bremeniläiset liikemiehet Otto Bernhard, Otto Schurig ja Ludwig Roselius nimellä "Bremer Flugzeugbau AG". 1. tammikuuta 1924 yhtiön nimeksi tuli "Focke-Wulf-Flugzeugbau AG". Henrich Focke toimi tehtaan pääsuunnittelijana, Georg Wulf pääkoelentäjänä ja Werner Naumann kaupallisena johtajana. Ensimmäinen tilaus oli Focke-Wulf A 16, joka oli pieni liikennelentokone. Georg Wulf sai surmansa sen koelennoilla 29. syyskuuta 1927. Vuonna 1931 yhtiö osti Albatros Flugzeugwerken. Vuonna 1933 Focke vetäytyi yhtiön johdosta ja Kurt Tankista tuli tekninen johtaja. Focke-Wulf rakensi vuosina 1932-1938 lisenssillä espanjalaista "Cierva C30" -autogiroa. Henrich Focke oli alkanut suunnitella helikopteria jo vuonna 1932 ja maailman ensimmäinen helikopteri, Focke-Wulf Fw 61, lensi ensilentonsa vuonna 1936.


title: Focke-Wulf

text: Yhtiö kuului Saksan tärkeimpiin ilma-aseeseen liittyviin tehtaisiin. Kurt Tankin merkittävin työ oli Focke-Wulf Fw 190. Sodanaikainen kysyntä vaati toisen tehtaan rakentamista Marienburgiin, Länsi-Preussiin.


title: Focke-Wulf

text: Sodan jälkeen yhtiön toiminta oli rauhanentojen mukaisesti päätetty. NATOn luomisen jälkeen, jo vuonna 1951, yhtiö alkoi valmistaa purjelentokoneita ja 1955 moottorikoneita. Italialaisen Piaggio P.149-sotilaskoulukoneen valmistus oli ensimmäisiä isoja sotilaallisia valmistuseriä.


title: Focke-Wulf

text: Vuonna 1963 Focke-Wulf yhdistyi Weser Flugzeugbau -yhtiön kanssa ja niistä muodostui Vereinigte Flugtechnische Werken. Se on sittemmin sulautunut muihin yhtiöihin ja on nykyään osa EADSia.


title: Kauhua kryptasta

text: Kauhua kryptasta () oli yhdysvaltalainen kauhusarja, jota tuotettiin vuosina 1989–1996 yhteensä 93 jaksoa. Sarja pohjautui EC Comicsin samannimiseen sarjakuvaan, ja sen tuottivat The Geffen Film Company yhteistyössä Warner Bros Televisionin kanssa. Suomessa sarjaa ovat esittäneet Yle TV2 ja Sub.


title: Kauhua kryptasta

text: Kauhua kryptasta oli yksi harvoista sarjoista, jotka välttyivät sensuurilta. Sarjaa esittänyt kanava HBO antoi sen esittää kouriintuntuvaa materiaalia, esimerkiksi kiroilua ja alastomuutta, mitä useimmissa televisiosarjoissa ei ollut näytetty siihen saakka. Sarjan kuvaukset alkoivat ensin Kaliforniassa, mutta ne siirtyivät myöhemmin Englantiin.


title: Kauhua kryptasta

text: Jokaisen jakson alussa ohjelman isäntä "The Crypt Keeper" (äänenä John Kassir) esitteli nähtävän jakson tahallisesti kornein sanaleikein. Monissa jaksoissa esiintyi tunnettuja näyttelijöitä, kuten Brad Pitt, Demi Moore ja muutamat näyttelijät, esimerkiksi Michael J. Fox ja Tom Hanks, myös ohjasivat joitakin jaksoja.


title: Kauhua kryptasta

text: Jakso ”You, Murderer” on erityisen tunnettu fanien keskuudessa, sillä se oli yksi ensimmäisistä ohjelmista, joissa tietokonetehosteita apuna käyttäen lisättiin henkilöitä jaksoon. Näin sekä Alfred Hitchcock että Humphrey Bogart molemmat esiintyvät kuolemansa jälkeen jaksossa. Samassa jaksossa Ingrid Bergmanin tytär Isabella Rossellini imitoi äitiänsä ensimmäisen kerran.


title: Punkit

text: Punkit ("Acari") ovat hämähäkkieläimiin kuuluva alaluokka. Punkit ovat kooltaan pieniä, monet lajit mikroskooppisia. Niitä tunnetaan yli 54 000 lajia. Punkkien elintavat ovat monimuotoisia, ja niitä elää niin maalla kuin sekä makeassa että suolaisessa vedessä.


title: Punkit

text: Punkit on monimuotoinen eläinryhmä. Niiden ruumis vaihtelee pehmeistä pitkulaisista tai pyöreistä kovakuorisiin hämähäkkimäisiin lajeihin. Toiset lajeista on litteitä, kun taas toiset lajit saavat omalaatuisia muotoja, kun ne täyttyvät ruoasta tai ovat täynnä munia. Pienimmät punkit ovat vain 0,1 millimetrin pituisia, kun taas suurimmat voivat kasvaa yli 30 millimetriä pitkiksi.


title: Punkit

text: Punkkien vartalo ei suurimmalla osalla lajeista ole jaokkeinen. Ruumiin etuosaa kutsutaan gnathosomaksi, ja siinä on suu, syömiseen erikoistuneet kelikeerit eli leukakoukut ja jaokkaiset leukajalat. Kelikeerit ovat yleensä kolmijaokkeiset saksilta näyttävät elimet, mutta joillain lajeilla ne ovat erikoistuneet esimerkiksi piikkimäisiksi. Leukajalat ovat puolestaan viisijaokkaiset ja erikoistuneet joko saalistus-, tarttumis- tai pistoelimeksi. Niiden päässä on usein myös kouramainen apoteeli.


title: Punkit

text: Ruumiin suurempaa osaa kutsutaan idiosomaksi, ja siinä ovat jalat, sukupuolielimet ja peräaukko. Suurimmilla osalla nymfeistä ja aikuisista yksilöistä on neljä jalkaparia, mutta joillan lajeilla on niitä on vähemmän. Sukupuoliaukko on useimmiten ruumiin alapuolella.


title: Punkit

text: Punkkeja elää käytännössä kaikkialla maailmassa ja kaikissa elinympäristöissä. Niitä on löydetty Mount Everestiltä 5 000 metrin korkeudesta ja Tyynenmeren pohjoisosista 5 200 metrin syvyydestä. Antarktikselta tunnetaan yli 50 maalajia. Punkkien elinympäristöihin kuuluvat muun muassa kuumat lähteet, luolat, ankarat aavikot ja tundra.


title: Punkit

text: Punkkeja tunnetaan tieteellisesti noin 54 000 lajia, ja joka vuosi satoja uusia kuvataan ensimmäistä kertaa. Punkkien taksonomiasta ei ole punkkitutkijoiden keskuudessa yksimielisyyttä, ja varsinkin lahkotasoa suppeampien ryhmien esittäminen ei ole järkevää, sillä tieto saattaa vanhentua hyvinkin nopeasti.


title: Punkit

text: Punkit jaetaan tavallisesti kahteen alalahkoon, aitopunkkeihin ("Acariformes") ja loispunkkeihin ("Parasitiformes"). Joskus myös lukkipunkit ("Opilioacariformes") erotetaan omaksi alalahkokseen.


title: Punkit

text: Monet punkeista ovat loisia, yleensä ulkoloisia. Muut kuin varsinaiset loispunkit ovat yleensä petoja, mutta on myös paljon lahottajapunkkeja. Edellä mainitussa loispunkkien ylälahkoon kuuluvassa suuressa petopunkkien lahkossa on todellisten petojen ohella myös loisina eläviä lajeja.


title: Punkit

text: Suomesta on tavattu noin 1500 eri punkkilajia, mutta tietoa ryhmästä on hyvin vähän ja todellinen lajimäärä on varmasti paljon suurempi. Kattavampaa tietoa suomalaisesta lajistosta on vain sammalpunkeista (Oribatida), petopunkeista (Mesostigmata) ja puutiaisista (Ixodida). Vuoteen 2010 mennessä sammalpunkkeja on Suomesta tavattu 328 lajia, petopunkkeja 394 lajia ja puutiaisia 10 lajia. Erilaisista vesipunkeista on lisäksi luettelo, jossa oli vuonna 2009 lueteltu 139 lajia. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 punkit jätettiin pääsääntöisesti arvioimatta ja osa yleisimmistä lajeista todettiin elinvoimaisiksi, mutta sammalpunkkeihin lukeutuva "Austrotritia finlandica" saattaa olla silmälläpidettävä laji (NT).


title: Punkit

text: Suomessa tunnetuimmat punkit lienevät ihmisestäkin verta imevä puutiainen ja mikroskooppinen pölypunkki. Useimmille on tuttu myös pieni, punainen samettipunkki sekä sisätilojen kasveihin seittejä tekevä vihannespunkki. Kasvihuoneviljelijät käyttävät niin Suomessa kuin muualla yleisesti petopunkkeja tuholaisten, esimerkiksi juuri vihannespunkin torjuntaan.


title: Punkit

text: Vaatteisiin pesiytyneet punkit kuolevat riittävän kuumassa vesipesussa.


title: Kulttuurityöntekijäin Liitto

text: Kulttuurityöntekijäin Liitto (KTL) oli kulttuurin alalla toimivien suomalaisten marxilais-leniniläinen yhdistys. Liitolla oli jäsenyhdistyksiä suurimmilla paikkakunnilla. Vuonna 1972 perustettu KTL oli osa 1970-luvun taistolaista liikettä.


title: Kulttuurityöntekijäin Liitto

text: Liitto ja useat jäsenyhdistykset ovat edelleen yhdistysrekisterissä, mutta liiton aktiivinen toiminta on päättynyt.


title: Kulttuurityöntekijäin Liitto

text: KTL julkaisi vuodesta 1973 Kulttuurivihkot-lehteä, mutta luopui julkaisuoikeuksista 1991.


title: Maksim Šatskih

text: Maksim Šatskih (s. 30. elokuuta 1978 Taškent, Uzbekistan) on uzbekistanilainen jalkapalloilija, joka pelaa Kiovan Dynamossa hyökkääjänä. Šatskih siirtyi Dynamon paitaan Venäläisestä Baltika Kaliningradista vuonna 1999 paikkaamaan Andri Ševtšenkon jättämää aukkoa joukkueen hyökkäyksessä.


title: Maksim Šatskih

text: Šatskih on voittanut Ukrainan liigan maalikuninkuuden kahdesti, kaudella 1999–2000 20 maalilla ja kaudella 2002–2003 22 maalilla, jolla jakaa Ukrainan liigan yhden kauden maaliennätyksen joukkuetoverinsa Serhi Rebrovin kanssa, joka teki 22 maalia kaudella 1997–1998.


title: Maksim Šatskih

text: Šatskih on Uzbekistanin jalkapallomaajoukkueen avauskokoonpanon pelaaja ja oli kolmen parhaan aasialaisen jalkapalloilijan joukossa vuonna 2005.


title: Elisabeth Turhapuro

text: Elisabeth Unelma Turhapuro (o.s. Tuura) on fiktiivinen henkilö Uuno Turhapuro -elokuvissa. Hän on vuorineuvos Tuuran tytär ja Uunon vaimo. Elisabeth ja Uuno riitelevät usein Uunon saamattomuudesta työasioissa. Hän yrittää kovasti saada Uunoa töihin ja oli nuorempana jopa valmis tarttumaan haulikkoon saadakseen Uunon hakemaan töitä. Usein hän aliarvioi Uunoa ja tulee Uunon huijaamaksi. Uuno taas sanoo Elisabethiä muun muassa rupsahtaneeksi.


title: Elisabeth Turhapuro

text: Elisabethiä näytteli Marjatta Raita. Spede keksi Marjatta Raidan Elisabethiksi, sillä Raita tunnettiin viilipyttymäisestä aggressiivisuudestaan. Marjatta Raidan esittämä Elisabeth oli ainoa Turhapuro-hahmo, joka on esiintynyt kaikissa, niin virallisissa kuin epävirallisissakin Turhapuro-elokuvissa.Televisiosarjat:


title: Mannerjäätikkö

text: Mannerjäätiköt ovat yli 50 000 km²:n laajuisia, poikkileikkaukseltaan litteitä jäätiköitä. Mannerjäätiköitä on nykyään vain Grönlannissa ja Etelämantereella, mutta jääkaudella suuria mannerjäätiköitä oli myös Pohjois-Amerikan, Euroopan ja Aasian päällä. Nykyisten mannerjäätiköiden keskipaksuus on yli kilometrin ja ne sitovat 90 % Maapallon makeasta vedestä. Niiden sulaminen nostaisi merenpintaa 63,9 metriä. Valtavat jäämassat litistävät maankuorta jonkin verran alapuoleltaan.


title: Mannerjäätikkö

text: Etelämantereen mannerjäätikkö on suurin maapallolla oleva yhtenäinen jäämassa. Se sisältää noin 25 miljoonaa kuutiokilometriä jäätä 12,3 miljoonan neliökilometrin alueella. Transantarktinen vuoristo jakaa sen suurempaan itäiseen ja pienempään läntiseen osaan. Grönlannin mannerjäätikkö on selvästi pienempi: sen tilavuus on noin kolme miljoonaa kuutiokilometriä ja pinta-ala 1,7 miljoonaa km².


title: Mannerjäätikkö

text: Mannerjäätiköt virtaavat hitaasti mereen, koska niiden alustassa on suuren paineen ja jäätikön virtauskitkan takia sulanutta vettä ja koska jää on suuressa mitassa, pitkällä aikavälillä ja suurissa paineissa muovautuvaa. Jäätä poistuu mannerjäätiköiltä virtauksen mukana ja sulamalla. Pinnalle sataa kuitenkin uutta lunta, joka lopulta puristuu jääksi päälle satavien lumikerrosten painosta, ja näin jäätikön tasapaino säilyy.


title: Mannerjäätikkö

text: Mannerjäätiköiden arvellaan syntyneen vuoristojäätiköistä, jotka ovat ilmaston kylmettyä valuneet alas laaksoon vuorenjuurijäätiköiksi ja paksuuntuneet. Tämän logiikan mukaan kaikkien mannerjäätiköiden sisällä on vuoristoja, joiden rinteiden osia näkyykin monien mannerjäätiköiden reunoilla.


title: Mannerjäätikkö

text: Mannerjäätikön pinnalla liikkumista vaikeuttavat monesti kylmyys, myrskyt, ohut ilma ja railot.


title: Luettelo Suomessa kasvavista kämmeköistä

text: Tämä on luettelo Suomessa kasvavista kämmeköistä. Luettelo sisältää myös lajit joita tavataan vain Ahvenanmaalla.


text: Suomesta on löydetty 35 kämmekkälajia. Lisäksi kahdesta lajista tunnetaan useampia alalajeja tai muunnoksia.


title: Kuivapuku

text: Kuivapuku eristää lämpöä ja sitä käyttävät sukeltajat, pienveneilijät ja muut mahdollisesti kylmälle vedelle altistuvat. Kuivapukua tarvitaan useimmiten veden lämpötilan ollessa alle 15 °C. Kuivapuku suojaa koko kehoa, mutta ei välttämättä päätä ja käsiä. Kylmissä olosuhteissa tai pitkissä sukelluksissa kuivapuvun täyttökaasuna voidaan käyttää argonia, jonka lämmönjohtokyky on huomattavasti ilmaa pienempi ja siten lämpöhäviö on hitaampaa.


title: Kuivapuku

text: Kuivapuvun lämpöeristeenä käytetään aluspukua ja lämmöneristävyys säilyy, koska pukuun lisätään kaasua mentäessä syvemmälle. Puvussa on tätä tarkoitusta varten täyttö- ja poistoventtiilit. Kuivapuvussa on kiinteät saappaat ja kiinteä tai irrallinen huppu. Puvussa on mansetit hihoissa ja kaulassa. Joissakin malleissa kaulamenasetti on korvattu kiinteällä hupulla. Tällöin mansetti on ainoastaan kasvoaukossa. Tällaisessa puvussa myös huppu on kuiva. Kuivapuvun kanssa voi käyttää joko kuivia tai vettäläpäiseviä käsineitä. Yleensä nämä ovat viisi- tai kolmisormisia.


title: Kuivapuku

text: Kuivapukuja on kolmea eri tyyppiä: kumisia, neopreenisia ja trilaminaattipukuja. Näistä kumipuku on vanhin tyyppi ja menettänyt suosiotaan kahdelle muulle. Neopreenipuku on valmistettu kokoonpuristetusta materiaalista, joten se ei puristu kokoon samalla tavalla kuin kaksi muuta kuivapukutyyppiä. Puvut ovat joustavia, joten ne voidaan leikata paremmin muotoon kuin trilaminaattipuvut. Trilaminaattipuku on tehty useammasta ristikkäisestä kerroksesta. Näillä kerroksilla on erilaisia ominaisuuksia.


title: Kuivapuku

text: Yleensä Suomessa sukelluksen peruskurssi käydään märkäpuvussa, jonka vuoksi kuivapuvun käyttämiseen on suositeltavaa käydä erillinen kurssi. Sukellusalan yritykset ja sukellusseurat järjestävät lyhyitä kuivapuvun käyttökursseja.


title: Kuivapuku

text: Kuivapuvun vaihtoehto on märkäpuku.


title: Kiinan Internet-sensuuri

text: Kiinan kansankongressi on hyväksynyt Manner-Kiinassa Internet-sensuurilain. Tämän vuoksi Kiinan hallitus on tehnyt lukuisia asetuksia ja sensurointijärjestelmä on asennettu yritysten, organisaatioiden ja valtion omistamien Internet-palveluntarjoajien järjestelmiin. Kiinan erityishallintoalueilla Hongkongissa ja Macaossa on omat lait, joten Internet-sensuurilaki ei ole voimassa siellä.


title: Kiinan Internet-sensuuri

text: Kiinan kansantasavalta on estänyt alueellaan Wikipediaan pääsyä ainakin kolme kertaa. Kiinassa sijaitsevat Internet-yhteyksien tarjoajat (Hongkongia ja Macaota lukuun ottamatta) ovat joutuneet toteuttamaan Kiinan politiikkaa ja estämään pääsyn Wikipedian Internet-sivuille. Satunnaiselta ja koordinoimattomalta vaikuttava nettisensuuri on tyypillistä Kiinalle, ja tällaista on ollut myös Wikipedian sensuroiminen. Tällä hetkellä Wikipedian käyttö on kolmatta kertaa estettynä Kiinassa. Viralliset tahot eivät ole kertoneet mitään syitä käytön estoihin, mutta syinä pidetään muun muassa Wikipedian artikkeleita Taiwanin kysymyksestä ja Kiinan ihmisoikeustilanteesta. Estoja on voitu kiertää, mutta kaikille tämä ei ole helppoa.


title: Kiinan Internet-sensuuri

text: Ensimmäisen kerran Wikipediaan pääsy estettiin Pekingistä 2. kesäkuuta 2004, Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitusten verilöylyn viidentenätoista muistopäivänä. Esto kesti 19 päivää ja laajeni koko Kiinaan. Aluksi vain kiinankieliseen Wikipediaan pääsy estettiin, mutta myöhemmin estettiin pääsy myös muunkielisiin versioihin. Esto vahingoitti kiinankielisen Wikipedian kasvua ja käyttöastetta. Eston aikana tehtiin selvästi vähemmän muokkauksia ja vähemmän uusia nimimerkkejä luotiin.


title: Kiinan Internet-sensuuri

text: Toinen esto oli 23.–27. syyskuuta 2004. Esto ei kattanut kaikkia Internet-yhteyksiä Kiinassa. Kolmas esto alkoi 19. lokakuuta 2005 ja on voimassa edelleen. Nyt myös Hongkongissa on havaittu vaikeuksia päästä Wikipediaan. Aiemmin Kiinan nettisensuuri ei ole koskettanut Hongkongia eikä Macaota. Nykyisimmän käyttöeston arvellaan haittaavan useita opiskelijoita ja tutkijoita sekä myös vahingoittavan kiinankielisen Wikipedian kehitystä.


title: Kiinan Internet-sensuuri

text: 11. lokakuuta 2006 uutisoitiin, että Kiina on muuttanut Wikipedian estokäytäntöä. Englanninkielinen Wikipedia oli tuolloin pääosin saatavilla Kiinassa. Sisältöä kuitenkin suodatettiin ja pääsy moniin Kiinan hallituksen arkaluonteisiksi katsomiin artikkeleihin oli edelleen estetty. Kiinankielinen Wikipedia oli edelleen estetty. 10. marraskuuta kerrottiin, että kiinankielinen Wikipediakin oli saatavilla manner-Kiinassa. Tämän seurauksena kiinankielinen Wikipedia alkoi ilmeisesti kasvaa aiempaa nopeammin.


title: Hrunitšev

text: Hrunitšev () on venäläinen avaruusalusten ja kantorakettien valmistaja. Yritysmuodoltaan se on federatiivinen valtion unitaarinen yritys. Aiemmin, 1920-1950-luvuilla yhtiö valmisti lentokoneita.


title: Hrunitšev

text: Huhtikuussa 1916 perustettiin venäläis-balttilainen yhteisyritys, joka osti suuren maa-alueen Filistä Moskovan lähistöltä. Yhtiö rakensi sinne autotehtaan, josta tuli vuonna 1917 "Toinen Venäläis-Baltialainen Autotehdas". Vuonna 1922 tehtaasta valmistuivat ensimmäiset viisi venäläistä Russo-Balt-autoa.


title: Hrunitšev

text:
Vuonna 1923 yhtiön omistus siirtyi saksalaiselle lentokonetehdas Junkersille. Junkers siirtyi Neuvosto-Venäjälle välttääkseen Versailles’n rauhansopimuksen Saksan ilmailu- ja sotateolliselle toiminnalle asettamia rajoitteita. Tehdas valmisti kokometallisia lentokoneita ja lentokonemoottoreita. Vuosina 1923–1925 tehdas valmisti viisikymmentä Junkers Ju-20- ja sata Junkers Ju-21-lentokonetta.
Neuvostoliiton omien lentokoneiden tuotanto alkoi tehtaassa 1920-luvun puolivälissä, etenkin A. N. Tupolevin suunnitteluun perustuen:
Filin tehdas tunnetaan myös nimellä "Tehdas 23". Vuonna 1951 siihen liitettiin OKB-23-suunnittelutoimisto, ja se valmisti myös V. Mjasištševin suunnittelutoimiston koneita, kuten M-4 ja 3M (Bizon) pommikoneita. Tehdas valmisti ylisoonista pitkän kantaman pommikonetta eli M-50-lentokonetta 1950-luvun puolivälistä alkaen. Myös sen variaatiota, M-52-pommikonetta, valmistettiin tehtaalla.


title: Hrunitšev

text: Vuosina 1960–1961 tehdas valmisti Mil Mi-6-helikoptereita, joka oli osa siirtymistä pois lentokonetuotannosta.


title: Hrunitšev

text:
Vuoden 1959 lopussa hallitus oli tehnyt päätöksen, jonka mukaan Hrunitšev siirtyi ohjusteknologiaan ja avaruusteknologiaan:Valtion tutkimus- ja valmistuskeskus Hrunitšev perustettiin 7. kesäkuuta 1993. Se muodostui Hrunitševin koneenrakennustehtaasta ja Saljut-suunnittelutoimistosta.
Lockheed-Hrunitšev-Energija-yhteisyritys perustettiin 15. huhtikuuta 1993. Vuonna 1994 Lockheed ja Martin Marietta yhdistyivät ja yhteisyrityksen osapuoleksi tuli Lockheed Martin. Yhtiön nimeksi tuli 1995 International Launch Services (ILS). Se myy kantorakettilaukaisuja etenkin satelliittitelevisio- ja -tietoliikenneyhtiöille. Yhtiön päätuote on Proton-kantoraketti.


title: Hrunitšev

text: Eurooppalaisen EADSin ja Hrunitševin yhteisyritys Eurockot Launch Services GmbH tekee satelliittien laukaisuja Rockot-kantoraketilla.


title: Hrunitšev

text: Hrunitšev rakensi ISS-avaruusaseman päämoduulit, muun muassa ensimmäisenä vuonna 1998 avaruuteen toimitetun. Kuten koko ISS-avaruusasema, sen venäläiset moduulit perustuivat yhtiön Neuvostoliiton loppuaikoina suunnittelemaan Mir-2 -asemaan, jota ei rakennettu.


title: Hrunitšev

text: Kesän lopussa vuonna 2012 yhtiön pääjohtaja Vladimir Nesterov erotettiin, kun valtionjohto oli pitkästynyt odottamaan yhtiön rakettitekniikan epäonnistumisten sarjan päättymistä.


title: Hrunitšev

text: Hrunitševin teollisia tuotteita ovat


title: Encyclopedia Galactica

text: Encyclopedia Galactica on alun perin Isaac Asimovin Säätiö-sarjan romaaneissa keskeisessä osassa esiintyvä tietosanakirja.


title: Encyclopedia Galactica

text: Asimovin Säätiö-romaanissa Hari Seldonin perustama Galaktisen tietosanakirjan kokoajajoukko kerätään Terminus-planeetalle. Osoittautuu, että tietosanakirjan kokoaminen ihmiskunnan tietouden kokoamiseksi on vain sivutarkoitus ihmiskunnan pelastamiseksi, ja paino siirtyy tiedon käyttämiselle.Tietosanakirja mainitaan myös Linnunradan käsikirja liftareille -kirjasarjassa. Siinä Linnunradan käsikirja on syrjäyttänyt Encyclopedia Galactican pääasiallisena tietoteoksena.


title: Encyclopedia Galactica

text: Carl Saganin teoksessa "Cosmos" (1980) sekä samannimisessä televisiosarjassa.


title: Encyclopedia Galactica

text: Ensyklopedian on joskus arvioitu vaikuttaneen Wikipedian kehitykseen.


title: Markos Geneti

text: Markos Geneti (s. 7. kesäkuuta 1984) on etiopialainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija.


title: Markos Geneti

text: Geneti voitti 2001 alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden 3 000 metrin juoksussa ajalla 7.55,82. Seuraavana vuonna hän voitti hopeaa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Kingstonissa 5 000 metrin juoksussa ajalla 13.28,83. Vuonna 2004 hän voitti Budapestin sisäratojen MM-kisoissa MM-pronssia 3 000 metrillä. Saman vuoden hän oli kuudes ajalla 7.42,24.


title: Markos Geneti

text: Vuonna 2005 Geneti osallistui Helsingin MM-kisoissa 1 500 metrin juoksuun, jossa hän karsiutui välierissä. hän sijoittui 3 000 metrillä yhdeksänneksi ajalla 7.41,76.


title: Markos Geneti

text: Geneti juoksi ensimmäisen maratoninsa vuonna 2011 voittaessaan Los Angelesin maratonin ajalla 2.06.35. Vuonna 2012 hän sijoittui Dubain maratonilla kolmanneksi ajalla 2.04.54.


title: Yövilkka

text: Yövilkka ("Goodyera repens") on pieni valkokukkainen kämmekkäkasveihin kuuluva kasvi. Lajia tavataan pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeellä.


title: Yövilkka

text: Muiden kämmekkäkasvien tapaan yövilkka elää symbioosissa sienijuuren kanssa. Sen juurakko on vaakasuora ja haarova. Juurakosta lähtee runsaasti myös kukattomia ruusukkeita. Varsi on karvainen ja kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Vihreät tai valkokirjavat, nahkeapintaiset lehdet ovat ruusukkeena maata vasten. Alimmat lehdet ovat ruodillisia. Lehden lapa on 1–3 cm pitkä, soikea, paksuhko ja verkkosuoninen. Ruusukelehdet voivat sopivalla kasvupaikalla muodostaa laajojakin kasvustoja sammalessa leviävän maavarren ansiosta. Lehdet talvehtivat kaksi vuotta vihreinä. Ylempänä varressa on vain suomumaisia ylälehtiä. Yövilkan kukinto on 3–7 cm pitkä toispuolinen tähkä. Valkoinen kukka on karvainen ja sen tuoksu on hienon imelä. Kukan huuli on kannukseton, koveratyvinen ja litteäkärkinen. Kukkivaksi varttuminen kestää yövilkalta noin kymmenen vuotta. Suomessa laji kukkii mustikanpoiminta-aikana heinä-elokuussa. Toisinaan laji kukkii toisen kerran myöhäissyksyllä, mutta nämä kukat eivät ehdi tuottamaan siemeniä ennen kukintojen tuhoutumista pakkasessa.


title: Yövilkka

text: Osa yövilkan ruusukkeista voi jättää kukkimisen väliin varsinkin kuivaa kesää seuraavana vuonna, mutta lämmintä ja kosteaa kesää seuraavana vuonna kukintoja on kasveissa yleensä runsaasti. Vaikka kukat eivät kykene itsepölytykseen, on pölytystulos yleensä hyvä. Pölytyksen voivat suorittaa monenlaiset hyönteiset, joista tärkeimpiä lienevät kimalaiset.


title: Yövilkka

text: Yövilkka on pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen laji. Euroopassa sitä tavataan paikoitellen Britteinsaarilta, Ranskasta ja Pohjois-Italiasta itään läpi keskisen Euroopan ja Venäjän aina Tyynellemerelle saakka. Pohjoisessa lajia tavataan Fennoskandiassa ja Baltiassa aika yleisenä. Euroopan lisäksi yövilkkaa tavataan Aasiassa Japanissa, Korean niemimaalla, Kiinassa ja Himalajan vuoristossa sekä Pohjois-Amerikassa.


title: Yövilkka

text: Yövilkka on luultavasti Suomen ja koko Skandinavian yleisin kämmekkäkasvi. Suomessa yövilkkaa tavataankin koko maassa. Runsaimmin havaintoja lajista on Keski- ja Itä-Suomessa. Pohjois-Suomessa sitä on tavattu harvemmin.


title: Yövilkka

text: Yövilkka kasvaa vanhoissa, sammaleisissa kuusimetsissä, usein mäkisiltä tai kivikkoisilta alueilla. Se on varsin vaativa kasvuympäristönsä suhteen: metsän täytyy saada kasvaa rauhassa ainakin 50-vuotiaaksi ennen yövilkan ilmestymistä kasvupaikalle.


title: Salomonsaarten työväenpuolue

text: Salomonsaarten Työväenpuolue ("Solomon Islands Labour Party") on salomonsaarelainen sosialistinen puolue. Puolueen perusti Solomon Islands Council of Trade Unions vuonna 1988.


title: Salomonsaarten työväenpuolue

text: Puolueen johtaja on Joses Tuhanuku.


title: Salomonsaarten työväenpuolue

text: Vuoden 2006 parlamenttivaaleissa puolue sai 1733 ääntä (0.9%), mutta puolue ei saanut yhtään edustajaa parlamenttiin.


title: Lapinjärven rautatieasema

text: Lapinjärven rautatieasema (, ) on rautatieasema rataosalla Lahti–Loviisa Lapinjärven kunnassa. Rautatieasema on Helsingin päärautatieasemalta ratakilometrillä km 185+432 mitattuna Riihimäen rautatieaseman kautta.


title: Lapinjärven rautatieasema

text: Alun perin Lapinjärven rautatieasema perustettiin yhtenä liikennepaikkana kapearaiteiselle Loviisan–Vesijärven rautatielle, joka avattiin yleiselle liikenteelle 1904. Rautatieasema siirtyi Valtionrautateiden omistukseen 1950-luvun lopussa.


title: Lapinjärven rautatieasema

text: Nykyisin Lapinjärven asemalla on ainoastaan tavaraliikennettä. Ratapiha muodostuu pääraiteen lisäksi yhdestä läpiajettavasta sekä yhdestä pistoraiteesta. Liikennepaikalla ei voi järjestää junien kohtaamisia.


title: 3568 ASCII

text: 3568 ASCII on asteroidivyöhykkeessä sijaitseva pieni asteroidi. Sen löysi M. Laugier 17. lokakuuta 1936. Se sai nimensä (kauan löytämisensä jälkeen) ASCII-järjestelmän mukaan. Ennen tätä se tunnettiin tunnuksella 1936 UB.


title: Maariankämmekkä

text: Maariankämmekkä ("Dactylorhiza maculata") on kämmekkälaji, jota tavataan koko Euroopassa kaakkoisosaa lukuun ottamatta ja Siperiassa. Se on myös selvästi yleisin Suomen kämmekkälajeista. Maariankämmekän suku liuskakämmekät on saanut nimensä haaraisesta juurimukulasta, joka muistuttaa rukoukseen liitettyjä käsiä – tästä on levinnyt koko kämmekkäkasvien heimon suomenkielinen nimi. "Maaria" viittaa Neitsyt Mariaan.


title: Maariankämmekkä

text: Maariankämmekän liuskamaisissa lehdissä on viininpunaisia pilkkuja. Se kukkii kesä-heinäkuussa. Kukat ovat purppuranpunaiset. Kukkavarsi on 10–30 senttimetriä pitkä.


title: Maariankämmekkä

text: Maariankämmekkä kasvaa usein kosteahkoilla paikoilla, kuten korvissa, soiden laidoilla, kangasmetsien soistuvissa painanteissa, suoniityillä, rannoilla ja niin edelleen.


title: Uimaranta

text: Uimaranta on erityisesti uimista varten ylläpidetty ranta-alue tai rannikkoalue.


title: Uimaranta

text: Suosituimmat uimarannat ovat usein luonnostaan hiekkapohjaisia tai ihmisen hiekoittamia. Suosituimmilla ja suurimmilla uimarannoilla on sesonkiaikana usein palkattu rantavahti, joka vahtii rannalla olevia hukkumasta. Osassa uimarannoista voi saada maksua vastaan rantatuoleja ja -varjoja sekä virvokejuomia ja ruokaa.


title: Uimaranta

text: Uimarannat ovat osa turistien perinteistä etelänmatkakulttuuria, mutta rantalomailua esiintyy ympäri maailman. Suurien uimarantojen lähettyvillä sijaitsevat alueet ovat hyvin suosittuja paikkoja hotellien rakentamista varten.


title: Uimaranta

text: Suomessa uimarannat, joissa arvioidaan käyvän uimakauden aikana lämpimänä kesäpäivänä vähintään sata uimaria, ovat niin kutsuttuja EU-rantoja. EU-rantoja ovat muun muassa Kempeleen Ouluntullissa sijaitseva Kalliomonttu sekä Oulunsalossa sijaitseva Papinjärvi. Lisäksi kunnat pitävät myös virallisia ylläpidettyjä uimarantoja, joilta löytyy aina pukusuoja, roska-astioita, wc-mahdollisuus, pelastusrengas ja ilmoitustaulu.


title: Uimaranta

text: Koirien kanssa uimista varten ovat Suomessa koirarannat.


title: Kaljaasi Olga

text: Kaljaasi Olga on Ruotsinpyhtäällä vuonna 1885 rakennettu 20-metrinen puurakenteinen purjealus. Se purjehti alkuaikoinaan Porvoon ja Kotkan satamista muihin Suomen satamiin kuljettaen lastinaan kalkkikiveä, puutavaraa ja sokerijuurikkaita. Vuonna 1944 alus määrättiin pakko-ottoon Neuvostoliitolle. Tämän välttämiseksi alus jouduttiin upottamaan tarkoituksella meren pohjaan. Myöhemmin kaljaasi oli Kemiössä omistuksessa huvialuksena 1960-luvulla ja päätyi nykyiseen kotisatamaansa Uuteenkaupunkiin vuonna 1999. Tällöin alus myös kunnostettiin merikelpoiseksi.


title: Kaljaasi Olga

text: Kaljaasin omistaa nykyään Hot Hot Holidays, ja se toimii yrityksen charter-aluksena. Alus oli myös vuonna lavastuksena 2004 MTV3:n tosi-tv-ohjelmassa "Suuri Seikkailu".


title: Pussikämmekkä

text: Pussikämmekkä ("Coeloglossum viride", syn. "Dactylorhiza viridis") on vihertäväkukkainen Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava kämmekkälaji. Suomessa laji on verrattain yleinen.


title: Pussikämmekkä

text: Pussikämmekkä kasvattaa 10–30 senttimetriä pitkän kukkavarren. Juurimukulat ovat syvään liuskaisia. Lehtiä on tavallisesti kolme. Alimman lehden lapa on vastapuikea, ylempien suikeita. Kukinto on harsu tähkä, jossa on 5–20 vihreää tai rusehtavaa kukkaa. Huuli on pitkä, kapea ja kolmiliuskainen. Huulen tyvellä on lyhyt pussimainen kannus, mikä erottaa kasvin läheisestä liuskakämmeköiden ("Dactylorhiza") suvun lajeista, joilla on pitkänomainen kannus. Kukka on lähes tuoksuton. Suomessa pussikämmekkä kukkii kesä-elokuussa. Kukinta on epäsäännöllistä ja kasvi saattaa elää maanalaisena pitkään.


title: Pussikämmekkä

text: Samoilla kasvupaikoilla pussikämmekkä voi risteytyä ainakin maariankämmekän ("Dactylorhiza maculata") ja keltalehdokin ("Platanthera chlorantha") kanssa.


title: Pussikämmekkä

text: Pussikämmekkää tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu edelleen Siperiaan ja Pohjois-Aasiaan aina Tyynellemerelle saakka. Pussikämmekän toista, huomattavasti kookkaampikokoista alalajia (ssp. "bracteatum") tavataan Pohjois-Amerikassa ja Etelä-Aasiassa. Suomessa pussikämmekkää tavataan koko maasta, mutta levinnäisyysalue on laikuttainen. Lajin vahvin kanta on Kuusamossa ja Lapissa. Erityisesti Etelä-Suomessa laji on kuitenkin harvinaistunut. Voimakasta harvinaistumista tunnetaan myös Länsi- ja Keski-Euroopasta.


title: Pussikämmekkä

text: Pussikämmekkä kasvaa lehdoissa, lehtomaisissa metsissä, tuoreilla niityillä, lettosoilla ja -niityillä sekä pohjoisessa lehtomaisissa tunturikoivikoissa, rehevillä tunturikankailla ja -niityillä. Suomessa lajin taantumisen syinä ovat ennen kaikkea laidunnuksen loppuminen ja sitä seurannut kasvupaikkojen kuusettuminen ja umpeenkasvu.


title: Pussikämmekkä

text: Pussikämmekän pölyttäjinä toimivat sylkikuoriaiset ja loispistiäiset.


title: Georg Wulf

text: Georg Wulf (17. toukokuuta 1895 Bremen, Saksa – 29. syyskuuta 1927 Bremen) oli saksalainen lentokonesuunnittelun uranuurtaja.


title: Georg Wulf

text:
Wulf innostui lentämisestä jo lapsena. Hän lopetti lukion kesken ja opiskeli teknikoksi ilmailukoulussa. Heinrich Focken kanssa hän alkoi suunnitella lentokoneita vuonna 1911. Seuraavana vuonna yksitasoinen kone oli valmis.
Vuonna 1924 hän perusti Heinrich Focken kanssa Focke-Wulf Flugzeugbau AG -yhtiön. Hän toimi yhtiön koelentäjänä.


title: Georg Wulf

text: Hän kuoli F-19 "Ente" -lentokoneen koelennolla.


title: Michael Carrick

text: Michael Carrick (s. 28. heinäkuuta 1981 Wallsend, Tyne ja Wear) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on toiminut kesästä 2018 lähtien Manchester Unitedin apulaisvalmentajana.


title: Michael Carrick

text: Carrick aloitti ammattilaisuransa West Ham Unitedissa ja teki debyyttinsä seuran edustusjoukkueessa vuonna 1999. Pelattuaan viisi kautta West Hamissa, Carrick siirtyi Tottenham Hotspuriin kaudella 2004–2005. Kesällä 2006 Manchester United osti hänet Tottenhamista 18,6 miljoonalla punnalla korvaamaan kapteeni Roy Keanen. Carrick voitti seurassa ollessaan muun muassa Valioliigan viisi kertaa, FA Cupin kaudella 2015–2016, Mestarien liigan kaudella 2007–2008 ja Eurooppa-liigan kaudella 2016–2017. Carrick ilmoitti tammikuussa 2018 päättävänsä ammattilaisuransa kauden 2017–2018 päätteeksi ja siirtyvänsä Manchester Unitedin valmennusjohtoon.


title: Michael Carrick

text: Maajoukkuetasolla Carrick edusti Englantia 34 kertaa ja oli mukana Englannin kokoonpanossa vuosien 2006 ja 2010 maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Arado

text: Arado Flugzeugwerke GmbH oli saksalainen lentokoneiden valmistaja, joka perustettiin alun perin Flugzeugbau Friedrichshafenin Warnemünden tehtaana. Warnemünden tehdas suunnitteli ja valmisti vesilentokoneita ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Arado

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä tehdas emoyhtiöineen lopetti toimintansa, minkä syynä oli Versailles’n rauhansopimus kielto lentokoneiden valmistuksesta Saksassa. Vuonna 1921 Heinrich Lübbe osti yhtiön. Vuonna 1924 se alkoi taas suunnitella vientiin lentokoneita. Se perusti Ikarus Tvornica Aero i Hydroplana -tehtaan Jugoslaviaan. Aiemmin Kondor- ja Fokker-tehtaissa työskennellyt Walter Rethel lähti sinne johtamaan lentokoneiden suunnittelua.


title: Arado

text: Vuonna 1925 yhtiö liitettiin Hugo Stinnesin perustamaan Arado Handelsgesellschaftiin, joka toimi laittoman asekaupan peiteyrityksenä. Kun kansallissosialistinen puolue tuli vuonna 1933 Saksassa valtaan Stinnes muutti pois Saksasta, jolloin Lübbe otti yhtiön hallintaansa. Hieman aikaisemmin pääsuunnittelijana toimineen Rethelin korvasi aiemmin Albatross Flugzeugwerkessä työskennellyt Walter Blume.


title: Arado

text: Arado saavutti hyvän maineen Luftwaffen toimittajana jo Arado Ar 66 -koneellaan, josta tuli Luftwaffen peruskoulukone. Yhtiö suunnitteli myös osan Luftwaffen ensimmäisistä hävittäjälentokoneista kuten Arado Ar 65 ja Arado Ar 68. Vuonna 1936 RLM ("Reichsluftfahrtministerium") vaati uskollisuuden osoituksena Lübbeä liittymään kansallissosialistiseen puolueeseen. Kieltäytymisen jälkeen hänet vangittiin ja pakotettiin myymään yrityksensä. Yhtiö kansallistettiin ja se nimettiin uudelleen Arado Flugzeugwerke GmbH:ksi. Sen johtoon tulivat Erich Serno ja Felix Wagenführ.


title: Arado

text: Saksan hyökättyä Puolaan yhtiön koneista kaksi uutta yhtiön koneista otettiin palvelukseen. Arado Ar 96 -koulukoneesta tuli Luftwaffen tärkein koulukone ja Arado Ar 196 oli suurempien sotalaivojen tiedustelukone. Arado ei pärjännyt toisen maailmansodan aikana enää niin hyvin tarjouskilpailuissa. Sen viimeinen suuri kone oli Arado Ar 234, ensimmäinen suihkomoottoreilla varustettu pommikone.


title: Arado

text: Vuonna 1945 yhtiö purettiin.


title: Arado

text: Ar 96-koneen tuotantoa jatkoi tšekkiläinen Zlin sodan jälkeen nimellä C.2B.


title: Arado

text: Aradon koneita ovat


title: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema

text: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema () on Brnikin kylässä Sloveniassa, noin 19 kilometrin päässä maan pääkaupunki Ljubljanasta pohjoiseen sijaitseva kansainvälinen lentoasema. Lentoasema toimii solmukohtana Slovenian kansalliselle lentoyhtiölle Adria Airwaysille.


title: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemalla on yksi 3 300 metriä pitkä ja 45 metriä leveä kiitotie. Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema palveli vuonna 2009 1 433 855 matkustajaa.


title: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema

text: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema avattiin 24. joulukuuta 1963 nimellä Brnikin kansainvälinen lentoasema. 1965 lentoliikenteen määrä kasvoi voimakkaasti. Lentoasemalle operoi tuolloin 15 ulkomaalaista yhtiötä kotimaisten lentoyhtiöiden lisäksi. Seuraavana vuonna ulkomaalaisia operaattoreita oli jo 26. Viisi vuotta myöhemmin 1971 saksalainen Lufthansa avasi säännöllisen rahtilentoreitin lentoasemalle. 1973 kiitotietä pidennettiin 2 200 metriin ja lentoasemalle laskeutui ensimmäistä kertaa Douglas DC-10 -laajarunkokone. Vuonna 1974 otettiin käyttöön uusi matkustajaterminaali ja 1976 otettiin käyttöön uusi 6 000 neliömetrin rahtiterminaali.


title: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema

text: 30. kesäkuuta 1978 lentoasema suljettiin keskiyöllä ja kiitotien laajennustyöt aloitettiin. Kiitotie valmistui nykysiin mittoihinsa loppuvuoden aikana. JAT Airways aloitti säännöllisen reittiliikenteen Yhdysvaltoihin John F. Kennedyn kansainväliselle lentoasemalle Douglas DC-10 -konetyypillä. 1987 Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema teki uuden matkustajaennätyksen, 886 248 matkustajaa vuodessa. Tämä ennätys säilyi vuoteen 1999 asti.


title: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema

text: 2003 lentoasema juhlisti neljänvuosikymmenen mittaista taivaltaan. Lentoasema on jatkanut laajentamista 2000-luvulla. 2004 matkustajamäärät ylittivät miljoonan matkustajan rajan.


title: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema

text: Vuonna 2007 lentoasema nimettiin slovenialaisen poliitikon Jože Pučnikin mukaan.


title: Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema

text: Jože Pučnikin kansainvälisen lentoaseman liikennetilastoja.


title: Matka unelmiin

text: Matka unelmiin ("The Trip to Bountiful") on yhdysvaltalainen draamaelokuva, joka on valmistunut vuonna 1985. Sen on ohjannut Peter Masterson ja käsikirjoittanut oman näytelmänsä pohjalta Horton Foote. Pääosia esittävät Geraldine Page, John Heard, Carlin Glynn, Richard Bradford ja Rebecca De Mornay.


title: Matka unelmiin

text: Elokuva kertoo vanhahkon naisen, Carrie Wattsin (Page) tarinan. Tämä haluaa palata pikkukaupunkiin, jossa kasvoi, mutta joutuu jatkuvasti miniänsä ja ylihuolehtivan lapsensa pysäyttämäksi.


title: Matka unelmiin

text: Geraldine Page voitti roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Oscarin ja Horton Foote oli ehdolla parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta. Lisäksi Page oli ehdolla Golden Globeen parhaasta naispääosasta draamaelokuvassa .


title: Matka unelmiin

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Matkan unelmiin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Seuraajat

text: Seuraajat () ovat Marvel-kustantamon luoma kosminen puolijumalarotu, joka tarkkailee eri lajeja kehittyneen teknologiansa avulla. Seuraajia löytyy koko tunnetusta universumista, mutta Uatu (joka asuu kriiden luomalla Sinisellä Vyöhykkeellä Kuussa) on lähin maapallon sankareita oleva Seuraaja. Hahmon loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Ensiesiintyminen tapahtui "Fantastic Four" -lehden numerossa 13 (huhtikuu 1963).


title: Seuraajat

text: Seuraajat olivat universumin ensimmäisiä älykkäitä rotuja. Heidän korkeateknologiset saavutuksensa kehittyivät miljoonia, kenties jopa miljardeja vuosia ennen muita lajeja.


title: Seuraajat

text: Seuraajat olivat kuitenkin altruistinen rotu. He uskoivat heidän luomansa teknologian kuuluvan koko muullekin universumille. Niinpä rotu saapui planeetta Prosilicukselle, jossa he puuttuivat luonnolliseen evoluutioon ja lajikehitykseen antaen planeetan hallitsevalle rodulle pääsyn atomienergiaan.


title: Seuraajat

text: Rotu osoittautui kuitenkin väkivaltaiseksi ja rauhallisen kehityksen sijaan olennot ajoivat itsensä sukupuuttoon ydinsodassa. Kauhistuneet Seuraajat vannoivat olematta enää koskaan puuttumatta luonnolliseen kehitykseen. Sen sijaan he päättivät vain tarkkailla ja seurata.


title: Seuraajat

text: Myöhemmin eräs Seuraajista löysi kummallisen aluksen jonka sisällä uinui vastasyntynyt Galactus kehittäen itseään. Kunnioittaen miljoonia vuosia vanhaa valaansa Seuraaja ei tuhonnut alusta vaan keskittyi tarkkailemaan sitä.


title: Seuraajat

text: Niin maailmankaikkeuden planeettojen tuhoaja, pelätty Galactus sai syntyä rauhassa. On väitetty Seuraajien kuitenkin tunteneen katumusta rotunsa mitääntekemättömyyteen ja välillistä syyllisyyttä Galactuksen hirmutekoihin.


title: Seuraajat

text: Seuraajien lailla yksi kosmoksen suurista roduista on Celestiaalit. Celestiaalit kuitenkin toimivat päinvastoin mitä Seuraajat: he manipuloivat rotujen geneettistä kehitystä. Siksi rotujen välillä on jo miljardien vuosien ajan ollut konflikteja (joka kulminoitui amerikkalaisessa "Fantastic Four" -lehden numerossa 400 – tilanne rauhoittui kuitenkin Ihmenelosten väliintulolla).


title: Seuraajat

text: Seuraajia johtaa yksi ainoa muita ylempi Seuraaja joka tunnetaan nimellä Ensimmäinen. Ensimmäinen on fyysisesti paljon muita Seuraajia suurempi. Seuraajat lataavat kaiken keräämänsä informaation Ensimmäiseen, joka toimii näin myös tiedon varastointi- ja säilytyspaikkana.


title: Seuraajat

text: Hyvin vähän tiedetään muuta Seuraajista.


title: Seuraajat

text: Kaikki Seuraajat ovat kaljuja ja käyttävät samanlaisia vaatteita (pois lukien Aron). Seuraajien käyttämät kaavut muistuttavatkin munkkien käyttämiä uskonnollisia kaapuja. Ihmisten standardeilla Seuraajien päät ovat ylisuuria suhteessa heidän laihoihin ruumiisiinsa (tosin alkuaikoina Seuraajat kuvattiin tukevina). Seuraajien pituus vaihtelee noin viidestä metristä aina kuuteen metriin – tosin he voivat vaihtaa pituuttaan niin halutessaan.


title: Seuraajat

text: Seuraajat ovat O-luokan olentoja (Omnipotentti-luokka, Seuraajien oma luokitus), joten he kykenevät manipuloimaan todellisuutta suvereenisti niin tahtoessaan (ainakin paikallisesti).


title: Seuraajat

text: Koska Seuraajat eivät osoita voimiaan taisteluissa, voidaan vain harvoista lähteistä vetää suoria kuvailuja heidän kyvyistään. Eräässä amerikkalaisessa "What If"…-lehdessä Uatu hyökkäsi Galactuksen kimppuun (nämä tarinat eivät kuitenkaan kuulu Marvel-universumin normaalijatkumoon) ajaakseen tämän lopullisesti pois maapallolta. Galactus voitti, mutta kykeni tyydyttämään ruokahalunsa Seuraajan hiipuvalla elämänenergialla. Sama salaperäinen elämänenergia jolla Galactus tyydyttää ruokahalunsa jyllää siis myös Seuraajien sisällä.


title: Seuraajat

text: On mainittava että Celestiaalit (jotka toimivat myös kosmisina tuomareina lajien jatkumiselle) ovat määränneet Seuraajat tuhottaviksi. Seuraajien rotu on kuitenkin niin laaja ja voimakas, että jopa Celestiaaleilta kestäisi satojatuhansia vuosia säästääkseen tarpeeksi energiaa Seuraajien rodun lopettamiseen.


title: Adaptaatio

text: Adaptaatiolle (, sovittaa, sopeutua) on esitetty lukuisia määritelmiä, mutta tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että adaptaatioksi voidaan nimittää mitä tahansa eliön ominaisuutta, jonka ajatellaan lisäävän eliön kelpoisuutta — toisin sanoen tietty piirre on adaptiivinen, jos tuo piirre edistää yksilön tai sosiaalisen ryhmän elossa säilymistä tai lisääntymistä.


title: Adaptaatio

text: Vaihtoehtoisesti voidaan esittää, että adaptaatio on eliön rakenne, ominaisuus, jokin fysiologinen piirre, käyttäytymispiirre tai mikä tahansa ominaisuus, jonka olemassaolo lisää yksilön menestystä olemassaolon taistelussa. Piirteet ovat syntyneet sattumalta, ja luonnonvalinta on suosinut niiden säilymistä.


title: Adaptaatio

text: Esimerkiksi voidaan mainita keisaripingviinin lisääntymiskausi. Keisaripingviinit parittelevat ja laskevat yhden ainoan munansa Antarktiksen talven vaikeissa oloissa. Tämän ajoituksen etuna on se, että jälkeläiset kuoriutuvat vasta kevään kynnyksellä ja kasvavat kesällä ja olosuhteet niiden kasvulle ja eloonjäämiselle ovat parhaat. Hedelmällisyyden laskun vastapainoksi keisaripingviinin elinikä on pitkä eikä niiden lisääntymisalueella ole petoeläimiä.


title: Adaptaatio

text: Jos pohditaan, mitä voidaan pitää adaptaationa, eivät todistusaineistoksi kelpaa kuin nykyisin havaittavat seikat. Adaptaatio ei ole teleologinen prosessi vaan jälkikäteen ilmenevä eliminoimisen tai sukupuolivalinnan seuraus. Koska se ilmenee jälkikäteen, ei historialla ole mitään merkitystä adaptiivisen arvon kannalta. Adaptaatioprosessi on passiivinen.


title: Adaptaatio

text: Evoluutiokirjallisuudessa käsitettä adaptaatio käytetään joskus kuvaamaan kahta täysin erilaista asiaa, ja tämä on aiheuttanut paljon sekaannusta. Käsitettä käytetään joskus virheellisesti kuvaamaan prosessia (adaptaatiota), jolla tietty ominaisuus on aktiivisesti hankittu. Esimerkiksi jos ajatellaan kirahvin "adaptoivan" kaulaansa kasvamaan pidemmäksi, niin sitä pidetään aktiivisena prosessina, jolla on teleologinen tai jopa antropomorfinen tausta. Eliminointi ei pyri tuottamaan adaptaatiota, vaan adaptaatio on pikemminkin eliminoitumisen sivutuote.


title: Adaptaatio

text:
Preadaptaatiolla tarkoitetaan piirrettä, joka ei alun perin ole muodostunut nykyiseen tehtäväänsä vaan joka on otettu uuteen käyttöön.
Preadaptaation kautta erilaiset sopeumat muuttuvat ajan myötä ja saavat uuden roolin.


title: Adaptaatio

text: Preadaptaation merkitystä on korostettu neutraalissa teoriassa ja kaksoisfunktioteoriassa.


title: Adaptaatio

text: Neutraalin teorian mukaan vakaassa ympäristössä mutaation tuottama neutraali ominaisuus säilyy Hardyn–Weinbergin lain mukaan populaatiossa vakiona, ja uuteen ympäristöön siirryttäessä joistakin ominaisuuksista voi olla hyötyä. Esimerkiksi luonnossa rikkakasvin siemenen koko ja muoto ovat olleet neutraalissa vaihtelussa, ja osa on ollut sellaisia, että siemen on joko ollut erittäin pientä tai erittäin samanlaista kuin jonkun viljelykasvin siemen. Tämä ominaisuus on sitten muuttunut hyödylliseksi, kun ihminen on aloittanut viljelyn; erittäin pienten ja viljelykasvin siemenen kaltaisten rikkakasvinsiementen erottelu on vaikeaa. Tällöin uusi valintapaine on muuttanut entisen neutraalin ominaisuuden adaptaatioksi.


title: Adaptaatio

text: Kaksoisfunktioteoriassa olennaista on se että jollakin myöhemmin kehittyneellä elimellä tai toiminnalla on aluksi ollut jokin muu funktio. Esimerkiksi kalojen uimarakosta on kehittynyt keuhkot ja matelijoiden leukanivelen luista nisäkkäiden välikorvan luut.


title: Springdale (Arkansas)

text: Springdale on kaupunki Arkansas'n osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Washingtonin ja Bentonin piirikunnissa.


title: Springdale (Arkansas)

text: Springdalen väkiluku oli vuonna 45 798, ja vuonna 2005 se oli 62 050. Kaupunki on siten Arkansas'n neljänneksi suurin. Sen pinta-ala on 81,1 km², josta vettä on 0,03 %.


title: Springdale

text: Springdale voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bandidos

text: Bandidos MC on Texasissa 1966 perustettu maailmanlaajuinen moottoripyöräkerho. Järjestön tunnusvärit ovat punainen ja kulta sekä tunnus "We are the people our parents warned us about" ("Me olemme ne, joista vanhempamme varoittivat meitä"). Bandidoksen logossa on meksikolainen mies machete ja pistooli kädessään sekä teksti Bandidos MC ja salmiakkikuviossa "1%". FBI luokittelee Bandidoksen rikolliseksi moottoripyöräjengiksi. Kerho täyttää myös EU:n järjestäytyneen rikollisuuden kriteerit.


title: Bandidos

text: Bandidoksen perusti Donald Eugene Chambers Texasin Houstonissa 1966. Chambersin jälkeen järjestön johtajaksi tuli Ronny Hodge, joka laajensi toimintaa kansainväliseksi.


title: Bandidos

text: Kerholla on yli 200 alaosastoa eri puolilla maailmaa ja siihen kuuluu yli 2 000 jäsentä.


title: Bandidos

text: Suomessa Bandidoksella on 13 jaostoa: Helsinki (Vuodesta 1995), Tampere (Vuodesta 2001), Harjavalta (Vuodesta 2002), Nokia (Vuodesta 2006), Hyvinkää (Vuodesta 2007), Lohja (Vuodesta 2007), Hanko (Vuodesta 2008), Tuusula (Vuodesta 2009), Vantaa (Vuodesta 2013), Pori (Vuodesta 2015), Oulu (Vuodesta 2016), Kuopio (Vuodesta 2016) ja Turku (Vuodesta 2016).


title: Bandidos

text: Cannonball MC Lahden jäsenet kostivat vuonna 1999 tapahtuneen ampumatapauksen ampumalla Suomen Bandidos MC:n johtaja Björn Isakssonin, jäsenen Sakke Pirran sekä Black Rhinosin Juha Jalosen Lahdessa 18. tammikuuta 2000.


title: Bandidos

text: Rautatienkadun ja Puistokadun risteyksessä sijaitsevan pitserian eteen oli pysähtynyt kaksi autoa, joista juoksi sisälle ravintolaan kolme miestä. Ravintolassa alettiin ampua kello 12.18. Pitseriassa oli 23 henkeä. Kuolleita oli kolme ja loukkaantuneita oli viisi, joista kaksi täysin sivullisia. Yksi ammutuista selvisi luotiliiviensä ansiosta. Jutussa otettiin kiinni kymmenen henkilöä, joista ketään ei iltaan mennessä pidätetty.


title: Bandidos

text: Yhden kuolleista Bandidosin jäsenistä olisi pitänyt samana päivänä olla vastaamassa aikaisempia tekoja koskeviin syytteisiin Lahden käräjäoikeudessa. Oikeudenkäynti liittyi lokakuussa 1998 Lounaankadulla Lahdessa sattuneeseen ampumatapaukseen, jossa Bandidosin jäsen ja kokelasjäsen olivat ampuneet entisiä Cannonballin jäseniä reiteen.


title: Bandidos

text: 11. huhtikuuta 2001 Lahden käräjäoikeus tuomitsi Eikka Lehtosaaren ja Sami Koivulan syyllisinä kolmesta murhasta ja neljännen murhan yrityksestä elinkautiseen vankeuteen. Kolmannelle ampujalle Pertti Hämäläiselle tuomittiin kymmenen vuotta ehdotonta vankeutta ampuma-aserikoksesta, murhayrityksestä sekä vaaran aiheuttamisesta siksi, ettei hänen aseensa toiminut eikä hän voinut ampua. Esa Lampinen tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen autonkuljettamisesta avunantona kolmeen murhaan. Koivula oli ampunut kuudesti ja Lehtosaari kahdeksan kertaa. Kouvolan hovioikeus säilytti ampujien tuomiot elinkautisina.


title: Bandidos

text: 29. heinäkuuta 2005 Bandidosin Suomen presidentin ja toisen jäsenen epäiltiin ampuneen Glock 17 -tyyppisellä pistoolilla kahta ravintola Iltakoulussa istunutta Rogues Galleryn jäsentä Vaasanaukiolla Helsingin Sörnäisissä, joista keskivartaloon haavoittunut on Rogues Galleryn presidentti Djamel Benguerrah.


title: Bandidos

text: 27. syyskuuta 2007 Espoon poliisi teki huumeratsian Bandidoksen kerhotiloihin Helsingin Kyläsaaressa. Kyseisessä ratsiassa oli kyse vahvoista, erittäin vaarallisiksi luokitelluista huumeista. Tällaisia huumeita ovat mm. kokaiini sekä amfetamiini ja sen johdannaiset. Poliisi hääsi moottoripyöräjengiläiset pois tiloista ja takavarikoi mm. tietokoneita. Ratsiaan osallistui 10 poliisia, lukuisia poliisiautoja sekä ainakin yksi poliisin huumekoira.


title: Bandidos

text: 26. huhtikuuta 2008 Tampereen poliisi sekä Karhuryhmä tekivät rynnäkön Tampereen Bandidos-tiloihin.


title: Bandidos

text: Saman päivän aikana Hyvinkäällä, Parantolan kaupunginosassa, poliisi ja Karhuryhmä tekivät ratsian Hyvinkään Bandidos-tiloihin. Kaksikerroksisesta talosta otettiin kiinni neljä henkilöä, joista osa pidätettiin. Kiinniotot Hyvinkäällä tapahtuivat vastarinnatta ja poliisin ohjauksen mukaisesti. Poliisien järeää varustusta perusteltiin sillä, että he olivat ottamassa kiinni henkilöitä, joita epäillään ampuma-aseella tehdystä murhasta.


title: Bandidos

text: Rynnäköt liittyivät 24. huhtikuuta Riihimäen ABC-huoltamon pysäköintialueella tapahtuneeseen ammuskeluun, jonka seurauksena 28-vuotias riihimäkeläiseen 1-800-jengiin kuulunut mies kuoli ja toinen samaan jengiin kuuluva loukkaantui.


title: Bandidos

text: Tammikuussa 2008 Bandidos-presidentti Tapio Haapanen antoi haastattelun Ajankohtaiselle kakkoselle. Hän esitteli kerhon tiloja ensimmäistä kertaa TV-kameroille.


title: Bandidos

text: Helmikuussa 2012 perussuomalaisten kansanedustaja Teuvo Hakkarainen vieraili kerhotiloissa Kyläsaaressa. Osapuolten kertomukset erosivat toisistaan. Hakkaraisen mukaan hänelle oli yritetty myydä seksiä, mutta tapaukseen liittynyt nainen kertoi asian olleen päinvastoin.


title: Bandidos

text: Tampereen Bandidos vietti 10-vuotisjuhliaan huhtikuussa 2012 ja tapahtuma pääsi julkisuuteen väärinpysäköityjen moottoripyörien ja jengiläisten pahoinpitelemien nuorten vuoksi.


title: Loismonni

text: Loismonni eli Candirú tai hammastikkukala ("Vandellia cirrhosa") on monnikaloihin kuuluva makeanveden kala. Se elää Amazon-joen alueella. Sen enimmäispituus on 17 cm, ja sitä on ankeriasmaisen muotonsa ja läpikuultavuuden vuoksi lähes mahdoton havaita vedessä. Loismonni on aktiivinen sekä päivisin että öisin. Se elää kaivautuneena hiekka- tai mutapohjaan. Loismonni käyttää sekä näkö- että kemiallista aistiaan löytääkseen sopivan isännän.