title: Shea Weber

text: Heinäkuussa 2011 hän solmi Predatorsin kanssa vuoden mittaisen pelisopimuksen. Kauden alkupuolella Weber taklasi Vancouver Canucksin hyökkääjä Jannik Hansenia selästä, ja joutui pulittamaan törkytaklauksestaan liigalle 2,500 dollarin sakot seuraavana päivänä. Weber valittiin kaudella jälleen NHL:n tähdistöotteluun. Ottelun laukomiskilpailussa Weberin lyöntilaukauksen nopeudeksi mitattiin 170,6 km/h, mikä tekee siitä yhden NHL:n historian kovimmista. Ainoastaan Boston Bruinsin Zdeno Chara, joka laukoi kisassa NHL:n uudeksi ennätykseksi lukemat 175,1 km/h, laukoo NHL:n aktiivipelaajista Weberiä nopeammin. Venäjän jääkiekkoliiga KHL:ssä Traktor Tšeljabinskin puolustaja Aleksandr Rjazantsev pitää kuitenkin hallussaan maailman nopeimman laukojan titteliä, sillä KHL:n tähdistöottelun kilpailussa hänen laukauksensa nopeudeksi mitattiin huikeat 183,67 km/h, ja vuonna 2011 Ak Bars Kazanin Dennis Kuljash ampui silloiseksi ennätykseksi 177,58 km/h. NHL-piireissä väitteisiin Charaa ja Weberiä 10 kilometrin tuntivauhtia kovempaa laukovasta pelaajasta on kuitenkin suhtauduttu epäluuloisesti, sillä KHL:ssä ei lauota yhtä kaukaa kuin NHL:ssä. Runkosarjassa Weber merkkautti 78 ottelussa tehopisteet 19+30=49, ja pudotuspelien 10 ottelussa hänen saldonsa oli 2+1=3. Pudotuspelien ensimmäisessä ottelusarjassa Detroit Red Wingsiä vastaan Detroitin hyökkääjä Henrik Zetterberg taklasi Weberiä, jonka jälkeen Weber hermostuessaan löi Zetterbergin pään kaukalon laitapleksiin ottelun viimeisillä sekunneilla. Zetterbergin kypärä vaurioitui, mutta hyökkääjä selvisi lyönnistä vammoitta. NHL:n kurinpito langetti Weberille niin ikään 2,500 dollarin sakot toistamiseen.


title: Shea Weber

text: Heinäkuussa 2012 Philadelphia Flyers tarjosi Weberille 14 vuoden mittaista ja 110 miljoonan dollarin arvoista sopimusta. Nashville sai viikon aikaa tehdä joko samanarvoisen tai mahdollisesti paremman sopimustarjouksen pitääkseen Weberin, ja lopulta seura tiedotti heinäkuun loppupuolella Weberin solmineen samanarvoisen ja -mittaisen sopimuksen, minkä johdosta hän jäisi Predatorsiin. Weberin kyseinen sopimus jäi myös historiaan yhtenä kaikkien aikojen rahakkaimpana ja pisimpänä sopimuksena, sillä hänen solmimansa sopimuksen edelle meni ainoastaan Washington Capitalsin hyökkääjä Aleksandr Ovetškinin vuonna 2008 solmima 13 vuoden mittainen ja 124 miljoonan dollarin arvoinen pelaajasopimus.


title: Shea Weber

text: Weber kaupattiin kesäkuussa 2016 Montreal Canadiensiin vaihdossa P. K. Subbaniin.


title: Shea Weber

text: Weber on edustanut Kanadan jääkiekkomaajoukkuetta useissa arvoturnauksissa. Hän pelasi ensimmäistä kertaa Kanadan nuorten jääkiekkomaajoukkueen paidassa nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2005, jossa hän pelasi pääasiassa Dion Phaneufin puolustajaparina. Kaksikko muodosti yhdessä koko MM-turnauksen tehokkaimman puolustajaparin, ja auttoi Kanadan saavuttamaan ensimmäisen nuorten MM-kultansa sitten vuoden 1997. Vaikka Weber ei ensimmäisessä maajoukkueturnauksessaan merkkauttanutkaan pisteitä, hän sijoittui kolmanneksi koko turnauksen plus-miinus -tilastossa lukemalla +10.


title: Shea Weber

text:
Aikuisten tasolla Weber teki debyyttinsä vuoden 2007 MM-kilpailuissa Venäjällä. Saamansa pelikiellon vuoksi Weber joutui kuitenkin sivuuttamaan kolme ottelua, mutta kuudessa muussa pelaamassaan ottelussa hän merkkautti tehopisteet 1+1=2. Loppuotteluun palannut Weber oli mukana voittamassa MM-kultaa, kun Kanada kukisti Suomen loppuottelussa lukemin 4–2.
Weber palasi maajoukkuepaitaan vuoden 2009 MM-kilpailuihin toimien joukkueensa varakapteenina. Turnauksessa Weber oli kehittynyt huimasti edellisestä visiitistään maajoukkueessa, sillä nyt puolustaja merkkautti yhdeksässä ottelussa tehopisteet 4+8=12 sijoittuen turnauksen pistepörssissä neljänneksi. Weber palkittiin turnauksen parhaana puolustajana ja hänet valittiin kisojen tähdistökentälliseen, mutta Kanada taipui loppuottelussa Venäjälle lukemin 2–1.


title: Shea Weber

text: Weber pelasi uransa ensimmäiset olympialaiset vuonna 2010, kun hänet kutsuttiin Kanadan joukkueeseen Vancouverin talviolympialaisiin. Kisoissa Weberin Saksaa vastaan laukoma maali meni huimalla vauhdilla maaliverkon läpi, ja ottelun tuomarit hyväksyivät maalin vasta videotarkistuksen jälkeen. Weber iski turnauksen seitsemässä ottelussaan kuusi tehopistettä sijoittuen puolustajien pistepörssissä toiselle sijalle. Kanada voitti turnauksessa olympiakultaa kaataen Yhdysvallat loppuottelussa lukemin 3-2.


title: Histeria!

text: Histeria! on Warner Bros. Animationin tuottama yhdysvaltalainen Daytime Emmylla palkittu piirrossarja, jonka loi Tom Ruegger. Siitä tuotettiin yhteensä 52 jaksoa, jotka esitettiin Yhdysvalloissa Kids' WB:llä vuosien 1998–2000 aikana. Suomessa sarjaa esitti Nelonen vuosina 2000–2002 suomeksi tekstitettynä.


title: Histeria!

text: Toisin kuin Warnerin edelliset 1990-luvulla tuottamat sarjat Tiny Toons, Animaaniset ja Bittipää, Histerian tarkoitus viihtyttämisen lisäksi oli opettaa historiaa erilaisten parodioiden ja musikaalien kautta. Sarja on saanut myös paljon vaikutteita muun muassa vuoden 1978 ranskalaisesta animaatiosarjasta Olipa kerran ihminen ja mini-televisiosarjasta This is America, Charlie Brown.


title: Histeria!

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Histerian sijalle 76 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla.


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1958 olivat järjestykseltään 24. jääkiekon MM-kisat. Kisat pidettiin Norjassa, Oslossa Jordan Amfi-areenalla, johon mahtui 5 500 henkeä. Kultaa voitti Kanada, hopeaa sai Neuvostoliitto ja pronssia Ruotsi. Suomen sijoitus oli kuudes. Isäntämaa Norja oli seitsemäs eli toiseksi viimeinen. Kisat olivat ensimmäiset, jotka pelattiin jäähallissa.


title: Liv Kjersti Eikeland

text: Liv Kjersti Eikeland (s. 20. maaliskuuta 1979 Bergen) on norjalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2005 Eikeland oli normaalimatkan kuudestoista. Samojen kisojen viestissä Eikeland ja Norjan joukkue oli viides. Maailmancupissa Eikeland sijoittui toiseksi normaalimatkan kisassa Östersundissa helmikuussa 2008. Hän on Norjan mestari vuodelta 2004 sprinttimatkalta ja junioreiden viestimaailmanmestari vuodelta 1998.


title: Liv Kjersti Eikeland

text: Eikeland seurustelee ruotsalaisen ampumahiihtäjän Carl Johan Bergmanin kanssa.


title: Dharmapummi

text: Dharmapummi on Pelle Miljoona Unabomber -yhtyeen toinen ja Pelle Miljoonan 28. albumi. Se julkaistiin 25.3.2009.


title: Staffolo

text: Staffolo on kunta Anconan maakunnassa Italiassa. Se sijaitsee 35 kilometriä Anconan kaupungista lounaaseen. Staffolossa on runsaat 2 000 asukasta.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Maiken Caspersen Falla (s. 13. elokuuta 1990) on norjalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän edustaa Gjerdrum IL -seuraa.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Falla valittiin Norjan sprinttimaajoukkueeseen ensimmäisen kerran kaudella 2008–2009. Avauskisassaan Kuusamossa Falla oli 22., mutta jo uransa toisessa maailmancupin osakilpailussa Düsseldorfissa 20. joulukuuta 2008 Falla sijoittui kolmanneksi. Seuraavan päivän parisprintissä hän oli toinen yhdessä Celine Brun-Lien kanssa. Düsseldorfin parisprintissä Falla oli myös kolmas 2009 ja toinen 2010.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Tammikuussa 2011 Falla voitti Marit Bjørgenin kanssa maailmancupin parisprintin Liberecissä ja sijoittui Otepään perinteisen hiihtotavan henkilökohtaisessa sprintissä kolmanneksi. Helmikuussa 2011 hän sijoittui toiseksi Drammenin vapaan hiihtotavan sprintissä. Falla sai Oslon MM-kilpailuissa 2011 Astrid Jacobsenin kanssa pronssia parisprintissä. Henkilökohtaisessa sprintissä hän oli kolmastoista. Kaudella 2011–2012 hän voitti Mari Eiden kanssa Düsseldorfin parisprintin. Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä hän oli kolmas. Hän voitti Roglan vapaan hiihtotavan sprintin sekä sijoittui Milanossa kolmanneksi ja Szklarska Porębassa toiseksi. Sprintticupin kokonaispisteissä hän oli toinen. Hän voitti samana talvena Norjan-mestaruuden perinteisen hiihtotavan sprintissä.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Falla sijoittui kaudella 2012–2013 Quebecin henkilökohtaisessa sprintissä toiseksi ja parisprintissä kolmanneksi. Canmoressa hän oli 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kolmas ja voitti vapaan hiihtotavan sprintin. Liberecin perinteisen hiihtotavan sprintissä hän oli kolmas ja otti voiton parisprintissä. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Falla saavutti perinteisen hiihtotavan sprintissä pronssia. Parisprintissä hän oli neljäs Ingvild Flugstad Østbergin kanssa.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Falla sijoittui kaudella 2013–2014 kolmanneksi Asiagon perinteisen hiihtotavan sprintissä ja toiseksi parisprintissä Ingvild Flugstad Østbergin kanssa. Nové Měston parisprintin he voittivat. Sotšin olympialaisissa 2014 Falla voitti olympiakultaa vapaan hiihtotavan sprintissä. Olympialaisten jälkeen Falla voitti Drammenin sprintin perinteisellä hiihtovalla.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Kaudella 2014–2015 Falla sijoittui kolmanneksi Kuusamon perinteisen sprintissä ja toiseksi Davosin vapaan sprintissä. Hän oli toinen myös Otepään parisprintissä ja Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintissä. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sai pronssia perinteisen hiihtotavan sprintissä ja voitti Ingvild Flugstad Østbergin kanssa kultaa vapaan hiihtotavan parisprintissä. Drammenissa hän voitti perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui sprintticupissa kolmanneksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Kaudella 2015–2016 Falla voitti Kuusamon Nordic Opening -tapahtuman perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän kuului Norjan voittoisaan 4 × 5 kilometrin viestijoukkueeseen Lillehammerissa ja sijoittui Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä toiseksi. Hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Toblachissa. Tour de Skillä 2016 hän voitti Lenzerheiden vapaan hiihtotavan sprintin. Drammenissa Falla voitti perinteisen hiihtotavan sprintin kolmannen kerran peräkkäin. Hän voitti perinteisen sprintin myös Tukholmassa ja vapaan hiihtotavan sprintin Lahdessa. Ski Tour Canadalla hän voitti vapaan sprintin Gatineaussa ja perinteisen sprintin Canmoressa. Hän voitti sprintticupin ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Kaudella 2016–2017 Falla sijoittui toiseksi Kuusamon perinteisen hiihtotavan sprintissä. Hän voitti Davosin vapaan hiihtotavan sprinttikilpailun. Toblachissa hän oli toinen vapaan hiihtotavan sprintissä ja kolmas parisprintissä. Falunissa ja Otepäässä hän sijoittui toiseksi vapaan hiihtotavan sprintissä. Lahden MM-kilpailuissa 2017 Falla voitti kultaa vapaan hiihtotavan sprintissä, perinteisen hiihtotavan parisprintissä Heidi Wengin kanssa sekä viestissä, jossa hiihti avausosuuden. Hän voitti jälleen sprintticupin ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa seitsemänneksi.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Kaudella 2017–2018 Falla voitti Lillehammerin perinteisen hiihtotavan sprintin. Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä hän oli toinen, Planican perinteisen ja Seefeldin vapaan sprinteissä kolmas. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti hopeaa henkilökohtaisessa sprintissä sekä pronssia Marit Bjørgenin kanssa parisprintissä. Hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Lahdessa ja perinteisen sprintin Oslossa. Hän voitti sprintticupin.


title: Maiken Caspersen Falla

text: Kaudella 2018–2019 Falla oli kolmas Dresdenin parisprintissä ja voitti Otepäässä perinteisen sprintin tammikuussa 2019.


title: Julia Agrippina

text: Julia Agrippina (15–59, myös Agrippina nuorempi tai Agrippina Minor) oli kenraali Germanicuksen tytär ja keisari Caligulan sisar sekä Rooman keisari Neron äiti.


title: Julia Agrippina

text: Agrippina syntyi Kölnissä vuonna 15 vaikutusvaltaiseen roomalaiseen sukuun. Hänen isoisoisänsä oli Rooman ensimmäinen keisari Augustus. Hänen isänsä oli suosittu ja kunnioitettu Rooman valtakunnan kenraali Germanicus ja äitinsä Agrippina vanhempi. Agrippinalla oli viisi sisarusta, joista nuorimmaisesta pojasta oli tuleva keisari Caligula. Agrippinan ollessa neljän vanha hänen isänsä kuoli - mahdollisesti keisari Tiberiuksen myrkyttämänä.


title: Julia Agrippina

text: Agrippina meni naimisiin Gnaeus Domitius Ahenobarbuksen kanssa vuonna 28 ja Nero syntyi tästä liitosta vuonna 37. Vuonna 39 paljastui kaksi vuotta aiemmin valtaan nousseen Caligulan vastainen salaliitto, johon oli sekaantunut niin Agrippina kuin hänen rakastajansa Marcus Aemilius Lepiduskin. Caligula teloitutti Leipiduksen mutta sisarensa hengen hän säästi. Hänet lähetettiin maanpakoon Ponzan saarelle. Siellä ollessaan – vuonna 40 – hänen miehensä kuoli sairauteen. Seuraavana vuonna murhattiin Caligula ja Claudiuksesta tuli uusi keisari. Hänen noustua valtaan Agrippina sai palata Roomaan ja hän meni naimisiin Asian provinssin käskynhaltija Gaius Passienus Crispuksen kanssa vuonna 45. Crispus kuitenkin kuoli jo kahden vuoden kuluttua - mahdollisesti Agrippinan myrkyttämänä.


title: Julia Agrippina

text: Vuonna 48 Claudius teloitutti vaimonsa Messalinan ja tämän rakastajan heidän osallisuudesta keisarin vastaiseen salaliittoon. Jo seuraavana vuonna Agrippina meni naimisiin Claudiuksen kanssa. Claudiuksen valintaan vaikuttivat todennäköisesti Agrippinan sukutausta ja vaikutusvaltaisen pretoriaanikaartin hänelle osoittama luottamus. Seuraavien vuosien aikana Agrippina osallistui aktiivisesti valtion asioiden hoitoon. Hän raivasi armotta tieltään kaikki, joiden katsoi häiritsevän pyrkimyksiään. Nero saavutti 13 vuoden täysi-ikäisyyden vuonna 51. Claudiuksen poika Britannicus saavuttaisi saman neljän vuoden kuluttua. Varmistaakseen poikansa pääsyn valtaan Agrippinan oli toimittava ennen tätä. Vuonna 54 Agrippina tarjoili miehelleen hänen lempiruokaansa, sieniä. Ruokaan sekoitettu myrkky tappoi Claudiuksen 13. lokakuuta 54.


title: Julia Agrippina

text: Agrippinan juonittelujen avulla pretoriaanikaarti tervehti Neroa uutena keisarina. Vangituttamalla ja murhauttamalla vielä muutaman tärkeän henkilön Agrippina varmisti poikansa valinnan keisariksi. Aluksi äiti ja poika toimivat tiiviissä yhteistyössä; Nero julkisena päätöstentekijänä ja Agrippina niiden taustalla. Agrippinan pohjaton vallanhimo ja jatkuva sekaantuminen valtakunnan asioiden hoitoon alkoivat kuitenkin pian kiristää äidin ja pojan välejä. Jo muutaman kuukauden kuluttua he olivat riidoissa keskenään.


title: Julia Agrippina

text: Agrippina oli aikanaan taivutellut keisari Claudiuksen adoptoimaan Neron. Nyt hän käytti pretoriaanikaartia kiristyskeinona, uhkaamalla huudatuttaa Claudiuksen biologisen pojan Britannicuksen keisariksi. Hänestä ei kuitenkaan ollut harmia enää helmikuun 55 jälkeen. Hän kuoli tuolloin myrkytykseen. Tekijänä oli joko Agrippina tai Nero.


title: Julia Agrippina

text: Vuonna 59 Nero päätti hankkiutua eroon äidistään. Koska Britannicuksen kuolemasta huhuttiin yhä, murhatavaksi valikoitui veneonnettomuus. Agrippinaa kuljettaneen veneen katto sortui hänen päälleen. Agrippina loukkaantui ja putosi veteen, muttei kuollut. Hän pelastautui rantaan uimalla, jolloin Nero lähetti sotilaansa viimeistelemään tehtävänsä miekoin. Kun Agrippina näki miekat, hänen kerrotaan huutaneen: "Iske kohtuun, joka antoi elämän Nerolle!"


title: Täällä Pohjantähden alla (täsmennyssivu)

text: Täällä Pohjantähden alla voi tarkoittaa seuraavia:


title: Resoluutio (luonnontieteet)

text: Resoluutio liittyy luonnontieteissä siihen erottelukykyyn, joka saavutetaan luontoa havaittaessa. Resoluutio tarkoittaa kuinka pieniä yksityiskohtia havainnoilla voidaan erottaa. Mitä suurempi (parempi) resoluutio saavutetaan, sitä pienempiä yksityiskohtia voidaan havaita. Resoluutio liittyy kaikkeen havaitsemiseen. Tutuin esimerkki on optinen resoluutio kuten kaukoputken tai mikroskoopin erotuskyky.


title: Resoluutio (luonnontieteet)

text: Saavutettu resoluutio saattaa olla joko fysiikan periaatteiden rajoittamaa, tai se voi riippua havaintovälineiden ominaisuuksista. Viime kädessä resoluutiota voivat rajoittaa esimerkiksi fysikaalisen ilmiön aalto-ominaisuudet, kuten valon diffraktio tai Heisenbergin epätarkkuusperiaate. Myös kohina saattaa asettaa rajan saavutettavalle resoluutiolle. Aistien resoluutio taas riippuu eliön aistielinten rakenteesta, esimerkikisi näkö- ja kuuloaistin tapauksessa.


title: Resoluutio (luonnontieteet)

text: Optista resoluutiota rajoittaa yleisesti valon aallonpituuden suhde havaittavaan kohteeseen (esimerkiksi mikroskoopissa) tai kuvauslaitteen apertuuriin (esimerkiksi kaukoputkessa). Valon aaltoluonteen takia mikroskooppi ei voi erottaa paljon valon aallonpituutta pienempiä yksityiskohtia. Siksi mikroskoopeissa kohde upotetaan joskus erityiseen immersioöljyyn, jonka taitekerroin on suurempi kuin ilmassa ja sen vuoksi aallonpituus lyhyempi. Kaukoputken kulmaerotuskyky taas on sitä parempi mitä suurempi linssin tai peilin halkaisija on.


title: Resoluutio (luonnontieteet)

text: Aallonpituus rajoittaa myös muiden kuin optisten kuvauslaitteiden resoluutiota. Radioteleskoopin erotuskyky on sitä parempi mitä suurempi on antennin läpimitta. Koska radioaaltojen aallonpituus on valoa paljon pidempi hyvään resoluutioon tarvitaan valtavan suuria antenneja. Apertuurin ei kuitenkaan tarvitse muodostua yhdestä yhtenäisestä antennista vaan usea eri paikassa sijaitseva radioteleskooppi voi muodostaa erotuskyvyn kannalta yhden valtavan suuren antennin kun niiden vastaanottamat signaalit yhdistetään interferometrisesti.


title: Resoluutio (luonnontieteet)

text: Aika ja taajuus ovat toistensa käänteissuureita. Periaatteessa aikaa voidaan mitata sitä tarkemmin mitä suuremmalla taajuudella käytetyn kellon koneisto toimii: sekuntikellolla ei voi mitata aikaa millisekunnin tarkkuudella. Vastaavasti spektrianalysaattorin resoluutiota rajoittaa mittauksen kestoaika: taajuusresoluutio Δf = 1 / ΔT.


title: Salim Ali

text: Sálim Ali, syntyessään Sálim Moizuddin Abdul Ali (12. marraskuuta 1896 Sulaimani Bohra, Bombay – 27. heinäkuuta 1987) oli intialainen lintutieteilijä ja luonnontieteilijä. Hänet tunnettiin "Intian lintumiehenä"" ("Birdman of India") ja hän oli ensimmäisiä intialaisia ornitologeja, joka suoritti järjestelmällistä tutkimusta Intiassa. Hänen kirjansa ovat edistäneet suuresti Intian ammatillista ja harrastelijapohjaista lintututkimusta.


title: Salim Ali

text: Salim Ali syntyi Sulaimani Mustali Ismaili (Sulaimani Bohra) muslimiperheeseen kymmenentenä ja nuorimpana lapsena. Hän jäi orvoksi 10-vuotiaana ja kasvoi enonsa Amiruddin Tyabjin ja lapsettoman tätinsä Hamida Begumin kanssa keskiluokkaisessa taloudessa Khetwadissa Bombayssa. Hänen toinen setänsä oli kuuluisa Intian vapaustaistelija Abbas Tyabji.


title: Salim Ali

text: Salim Alin kiinnostuksen lintuihin herätti W. S. Millard, joka toimi Bombayn luonnonhistoriallisen seuran (Bombay Natural History Society (BNHS)) sihteerinä, ja joka auttoi häntä määrittämään epätavallisen värisen varpusen, jonka hän oli ampunut. Millard määritti linnun tarhavarpuseksi ("Gymnoris xanthocollis") ja esitteli Salimille seuran täytettyjen lintujen kokoelman. Tämä tapaus oli käännekohta Salimin elämässä ja hän päätti ryhtyä lintutieteilijäksi, joka oli siihen aikaan sangen epätavallinen uravalinta. Myös hänen serkustaan Humayun Abdulalista tuli ornitologi.


title: Salim Ali

text: Salim Alin peruskoulutus tapahtui St. Xavier's Collegessa Bombayssa. Ali jätti lukion kesken ja matkusti Tavoyhin Burmaan. Täällä hän perehtyi alueen linnustoon. Hän palasi Intiaan 1917 ja suoritti opintonsa päätökseen, suorittaen gradunsa eläintieteessä. Vuonna 1918 Ali avioitui kaukaisen sukulaisensa Tehminan kanssa.


title: Salim Ali

text: Ali epäonnistui tavoitteessaan päästä Zoological Survey of Indian (ZSI) lintututkijaksi, johtuen sopivan akateemisen loppututkinnon puuttumisesta. Hänet palkattiin vasta-avatun Prince of Wales Museumin lehtoriksi Bombayhin ja hän päätti suorittaa lisäopintoja. 1928 hän matkusti Saksaan, missä hän opiskeli professori Erwin Stresemannin johdolla Berliinin eäintieteellisessä museossa.


title: Salim Ali

text: Ali palasi Intiaan 1930 ja havaitsi lehtorinpaikkansa menetetyksi. Epäonnistuttuaan työpaikan saamisessa Ali ja Tehmina muuttivat Kihimiin, joka on merenrantakylä Mumbain lähellä. Täällä Ali ryhtyi tutkimaan riisikutojan ("Ploceus philippinus") biologiaa. Hänen julkaisunsa riisikutojasta vuonna 1930 tuotti hänelle arvostusta lintutieteen kentällä.


title: Salim Ali

text: Ali suoritti järjestelmällisiä tutkimusmatkoja Intian tärkeimpiin osavaltioihin. Tutkimuksia tukivat paikalliset valtion johtomiehet. Hugh Whistler avusti häntä tutkimuksissa ja esitteli hänet Richard Meinertzhagenille, jonka jälkeen he suorittivat tutkimusmatkan Afganistaniin.


title: Salim Ali

text: Salim Alin vaikutuksesta Bharatpurin lintuhoitola ja Silent Valleyn kansallispuisto pelastettiin. Vuonna 1990 perustettiin "Sálim Ali Centre for Ornithology and Natural History" (SACON) Anaikatty'hin Coimbatoreen Intian hallituksen ympäristö- ja metsäministeriön (Ministry of Environment Forests (MoEF)) avustuksella.


title: Salim Ali

text: Ali äänestettiin Intian kansallisen tiedeakatemian (Indian National Science Academy) jäseneksi 1958. Hänelle myönnettiin kolme kunniatohtorin arvonimeä ja 1985 hänet nimitettiin Intian parlamentin ylähuoneen jäseneksi. Salim Ali kuoli 91-vuotiaana eturauhassyöpään.


title: Aure

text: Aure on kunta Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Kunnalla on pinta-alaa 644 neliökilometriä ja tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Auren kunnassa oli 3 570 asukasta.


title: Aure

text: Auren kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Valsøyfjordin kunta erotettiin siitä vuonna 1894 ja Stemshaug vuonna 1914. Stemshaugin kunta yhdistettiin Aureen takaisin 1. tammikuuta 1965. Tustnan kunta yhdistettiin Aureen 1. tammikuuta 2006.


title: Aure

text: Yksi Norjan suurimmista puukirkoista sijaitsee Auressa.


title: Kashmirin konflikti

text: Kashmirin konflikti tarkoittaa Intian ja Pakistanin välistä pitkään jatkunutta kiistaa Kashmirin alueesta, jolla asuu sekä hinduja että muslimeja.


title: Kashmirin konflikti

text: Hindulaisuus on Intian pääuskonto ja islam Pakistanin pääuskonto. Intia, Pakistan ja Kiina ovat jakaneet Kashmirin, mutta alueen hallintasuhteista ei ole päästy lopulliseen sopuun. Sekä Intia että Pakistan vaativat Kashmiria itselleen. Intia ja Pakistan ovat käyneet alueesta kolme sotaa. Kun brittien siirtomaa Intia itsenäistyi, se jakautui muslimienemmistöiseen Pakistaniin ja hinduenemmistöiseen Intiaan.


title: Kashmirin konflikti

text: Kashmirissa oli enemmistö muslimeja, mutta runsaasti myös hinduja varsinkin Jammun alueella. Kashmirin maharadža Hari Singh empi pitkään, liittyäkö Intiaan vai Pakistaniin. Tällöin Pakistanin tukemia "heimosotureita" hyökkäsi Kashmirin laaksoon. Jotta pysyisi vallassa, Singh pyysi Intialta sotilasapua, jonka ehdoksi Intia pani alueen liittämisen Intiaan. Intialaiset joukot voittivat muslimien heimosoturit, ja Pakistan tuli auttamaan muslimeja. Näin Kashmirista alkoi ensimmäinen Intian–Pakistanin sota 1947–48, joka päättyi YK:n aselepoon Intian miehitettyä Jammu ja Kashmirin nimellä kutsutun alueen. Intia ei koskaan järjestänyt YK:n lupaamaa kansanäänestystä, vaan Jammu ja Kashmir liittyivät Intian parlamentin päätöksellä 1957 Intiaan, mitä kashmirilaiset muslimit ja Pakistan eivät hyväksyneet. 1950-luvun lopuilla Kiina valtasi pienen osan Itä-Kashmiria, ja Intia ja Kiina taistelivat vuonna 1962.


title: Kashmirin konflikti

text: Kashmirin kysymys oli esillä, kun vuonna 1965 käytiin toinen ja vuonna 1971 kolmas sota. Vuonna 1984 Intia miehitti hyvin korkealla vuoristossa sijaitsevan asumattoman Siachenin jäätikön, jota ei ollut mainittu vuoden 1972 Simlan sopimuksessa. Muslimit nousivat Kashmirissa kapinaan vuonna 1989, mikä ajoi suurten määrän hinduja pakoon. Intia vastasi kansannousuun kovin ottein, sen poliisit ampuivat mielenosoittajia. Kashmiriin oli syntynyt terroristijärjestöjä, jota vain harva Kashmirin muslimi tuki. Pakistan käytti joitain näistä omien etujensa ajamiseen. 1990-luvun alussa Intian turvallisuusjoukot kiduttivat ja tappoivat monia muslimeja pelkän terrorismiepäilyn perusteella. Kansannousu ja sitä seuranneet levottomuudet rauhoittuvat 1990-luvun puolivälin jälkeen, mutta vuoden 1990 aikoihin puhkesi uusia erimielisyyksiä Intian ja Pakistanin välille Kargilissa sattuneen välikohtauksen ja Pakistanista Intiaan saapuvien islamilaisterroristien takia. Maiden välit kiristyivät äärimmilleen vuosina 1999 ja 2002, kun Intian suuttui muslimien terrori-iskuihin. Intian mielestä Pakistan tuki tai ei ainakaan tarpeeksi estänyt äärimuslimien toimintaa.


title: Kashmirin konflikti

text: Sekä Intia attä Pakistan hankkivat itselleen 1980-luvun lopulla ydinaseita. Kashmirin konflikti saattaisi sovittelemattomana johtaa ydinsotaan Intian niemimaalla, ja on vaara, että Kiinakin puuttuisi siihen. Vuonna 2003 Intian ja Pakistanin välit ovat jossain määrin lientyneet ja rauhanneuvottelut ovat olleet käynnissä, mutta ovat äärimuslimien terrori-iskujen takia katkeilleet. Kashmirin kysymys on molemmille maille arvovaltakysymys, jossa ei haluta antaa periksi. Pakistanissa väitetään Intian haluavan yhdistää koko Pakistanin itseensä, kuten äärihindut todellisuudessa ajattelevatkin.. Intian ja Pakistanin joukkojen välillä oli vielä vuonna 2008 satunnaista laukaustenvaihtoa lähes päivittäin korkealla Kahsmirin vuoristoalueella. Kashmirissa sijaitsee maailman korkeimmalla oleva rintamalinja. 1980-luvun lopun jälkeen arviolta 47 000 ihmistä on saanut surmansa Kashmirin levottomuuksissa. Intian ilmoittamaan lukuun ei sisälly kadonneita henkilöitä, joita on ihmisoikeusjärjestöjen mukaan noin 10 000.


title: Kashmirin konflikti

text: Kashmir on jaettu Intian, Pakistanin ja Kiinan kesken. Intia hallitsee väkirikasta eteläistä Jammua ja Kashmiria, joka jakautuu muslimienemmistöiseen Kashmirin laaksoon ja hinduenemmistöiseen Jammuun. Intialla on myös pääosin buddhalainen, vuoristoinen Ladakh. Intia on myös kaapannut haltuunsa Karakorumin solan lähellä olevan Siachenin jäätikön. Pakistan hallitsee Kashmirin länsiosia kuten pohjoista aluetta ja läntistä Azad Kashmiria. Pakistanin hallitsema pohjoinen alue käsittää Gilgitin ja Baltistanin. Kiinalla on buddhalainen Aksai Chinin alue Kashmirin itäosassa ja Pakistanin luovuttama pieni kaistale.


title: Kashmirin konflikti

text: Kashmirin kiista oli käynnissä jo kuukausia ennen kuin Intian itsenäistyessä brittien puolelta itsenäistymisestä vastannut viimeinen Brittiläistä imperiumia edustava Intian varakuningas lordi Mountbatten ilmoitti 3. kesäkuuta 1947 Intian jaettavan Pakistaniksi ja Intiaksi. Jo kuukausia ennen Intian itsenäistymistä sekä muslimit että hindut kiistelivät Kashmirin saamisesta omaan valtioonsa. Lordi Mountbatten kehotti Kashmiria päättämään 15. elokuuta 1947 mennessä, olisiko Kashmirin kuuluttava Pakistaniin vai Intiaan, mutta maharadžan Hari Singh ei halunnut päättää asiasta näin nopeasti. Hari Singh viivytteli vaikean päätöksen tekoa, koska arveli voivansa saavuttaa Kashmirin itsenäisyyden.


title: Kashmirin konflikti

text: Poonchin väestö painosti Kashmirin hindulaista maharadžaa Hari Singhiä liittymään Pakistaniin elokuussa 1947. Syntyi levottomuuksia, ja maharadža käski hindulaskuvarjojoukkojensa ampua muslimimielenosoittajia, minkä seurauksena satoja kuoli. Asianajaja Sardar Muhammad Ibrahim perusti islamilaisen Azad Kashmirin kapinahallituksen ja aloitti sissisodan maharadžaa vastaan.


title: Kashmirin konflikti

text: Lokakuuhun mennessä oli myös kostoa vaativia pataanitaistelijoita alkanut tulla Luoteis-Kashmiriin. He voittivat maharadžan joukot tämän pääkaupungissa Srinagarissa. Hari Singh pakeni Jammuun ja vetosi Intiaan kapinallisten takaisin lyömiseksi. Hän menetteli näin valtansa säilyttääkseen. Intia lupasi apua, jos Kashmir liittyisi Intiaan. Hari Singh hyväksyi 26. elokuuta 1947 Kashmirin liittämisen Intiaan, minkä hyväksyi Intian puolesta varakuningas lordi Mountbatten.


title: Kashmirin konflikti

text: Seuraavana päivänä 27. elokuuta 1947 Intia avasi ilmasillan Srinagariin ja hyökkäsi heimotaistelijoita vastaan rajusti. Pakistan suunnitteli vastaavansa Intian hyökkäykseen, mutta Pakistanin armeijan komentajana toiminut brittiläinen kenraali Gracey kieltäytyi. Pakistanin valtionpäämies Ali Jinnah ehdotti välitöntä tulitaukoa ja myöhemmin järjestettävää kansanäänestystä Kashmirin ja Jammun asemasta.


title: Kashmirin konflikti

text: Intia vetosi tammikuussa 1948 Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostoon vaatien Pakistania vetämään heimosotilaat Kashmirista. Pakistan vastasi väittämällä, että Kashmir oli liitetty Intiaan väkivalloin. Turvallisuusneuvosto ryhtyi käymään neuvotteluja asiasta Intian ja Pakistanin kanssa esittäen maiden hallituksille, että Kashmirin pitäisi ratkaista kiista vapaalla ja demokraattisella kansanäänestyksellä.


title: Kashmirin konflikti

text: Pakistania pyydettiin takaamaan että sieltä tulleet ei-kashmirilaiset taistelijat vedettäisiin Kashmirista kansanäänestyksen vapauden turvaamiseksi. Intiaa pyydettiin vetämään armeijansa Kashmirista ja jättämään jäljelle vain pienen yleistä turvallisuutta ja järjestystä turvaavan joukon alueelle. Kesken asian käsittelyn Intia karkotti heimotaistelijat takaisin Pakistaniin. Pakistan vastasi siirtämällä vakinaista armeijaansa Kashmiriin ja täysimittainen sota Intian kanssa alkoi. Pakistanin armeija otti johdettavakseen myös Azad Kashmirin kapinallisarmeijan.


title: Kashmirin konflikti

text: Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto ehdotti 13. elokuuta 1948 välitöntä tulitaukoa, Intian ja Pakistanin armeijoiden vetäytymistä sekä kansanäänestystä Yhdistyneiden kansakuntien valvomana. Intian ja Pakistanin hallitukset hyväksyivät päätöslauselman.


title: Kashmirin konflikti

text: Tammikuussa 1949 alettiin toteuttaa päätöslauselmaa, joka aloitti Yhdistyneiden kansakuntien jatkuvan sotilastarkkailun alueella edelleen jatkuvassa UNMOGIP (United Nations Military Observer Group in India and Pakistan) -nimisessä operaatiossa. Heinäkuuhun 1949 mennessä oli tulitaukolinja määritelty. Pakistanin puolelle jäi pohjois-osa Jammusta, Poonch ja kapea länsikaistale Kashmirista, Gilgit ja Ladakhin aluetta Kiinan rajalta, Intialle taas Kashmirin laakso, Jammu ja toinen osa Ladakhin aluetta Tiibetin (nykyisin Kiinan) rajalta.


title: Kashmirin konflikti

text: Intia ilmoitti suostuvansa kansanäänestykseen vain siinä tapauksessa, jos Pakistan vetäytyisi miehittämiltään alueilta. Intialaiset panivat vankilaan kansanäänestystä vaatineen muslimien Kansankonferenssin johtajan Abdullahin.


title: Kashmirin konflikti

text: 1953 äänesti Intian haltuun jääneen Kashmirin vaaleilla valittu kansalliskokous osa Kashmiria Intiaan liittymisestä, mitä eivät Pakistan eikä YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyneet, koska se ei ollut päätöslauselman edellyttämä kansanäänestys. 1955 Intia ja Pakistan sopivat pitävänsä joukkonsa kuuden mailin päässä aselepolinjasta.


title: Kashmirin konflikti

text: 1956 uusi vaaleilla valittu Intian haltuun jääneen Kashmirin osan kansalliskokous päätti liittymisestä Intiaan. Nyt Pakistan nimesi oman Kashmirin länsikaisteleensa Azad Kashmiriksi, joka "itsenäistyi" mutta käytännössä Pakistanin valta siellä kasvoi. Pakistanin ja YK:n vastalauseista huolimatta ei Intia ollut valmis kansanäänestykseen. Elokuussa 1965 puhkesi uusia taisteluita Intian ja Pakistanin välille. Sota päättyi Neuvostoliiton välittämään aselepoon syyskuussa 1965.


title: Kashmirin konflikti

text:
Kiina oli pitkään halunnut Kashmirin koillisosaa itselleen, eikä vaatimus muuttunut kommunistien noustua valtaan. Kiista Kashimirin rajalinjasta Ladakhissa oli kiristynyt Intian ja Kiinan välillä jo 1956-1957, kun Kiina rakensi sotilastietä kiistellylle alueelle vahvistaakseen läsnäoloaan. Intia tehosti sotilaallista partiointiaan alueella. 1959 kiinalaiset joukot miehittivät Aksai Chinin alueen Ladakhista. Kiinan mukaan Ladahkiin kuuluva Aksai Chin on osa Tiibetiä, jonka itsenäisyys loppui, kun kiinalaiset valtasivat sen ja pakottivat lopulta uskonnollisen valtionpäämiehen, 14. dalai-laman pakenemaan 31. maaliskuuta 1959 Intiaan Lhasasta. Kiina ja Pakistan sopivat vuonna 1963 Pakistanin ja Kiinan rajankulusta Kashmirissa siten, että Intian itselleen vaatima alue kuuluu Kiinalle.
Tammikuussa 1966 Pakistanin presidentti Mohammad Ajub Khan ja Intian pääministeri Lal Bahadur Shastri tapasivat Taškentissa Neuvostoliiton hallituksen kutsusta ja sopivat joukkojen vetämisestä viimeisimpiä vihollisuuksia edeltäneille paikoille. Joulukuussa 1971 puhkesi sota Intian ja Pakistanin välille Itä-Pakistanin Intian tukemasta itsenäistymisestä Bangladeshiksi, mistä seurasi taisteluja myös Kashmirissa. Aselepolinjaksi sovittiin joulukuussa 1972 vuoden 1971 tulitaukolinja. Solmittiin vuoden 1972 Simlan sopimus jonka turhaan toivottaain olevan lopullinen ratkaisu Kashmirin kiistaan.


title: Kashmirin konflikti

text: 1980-luvun lopulla Intian vastainen taistelu Kashmirissa voimistui joidenkin vaatiessa liittymistä Pakistaniin ja toisten itsenäisyyttä ja liittoa Pakistanin kanssa. Levottomuuksien syynä oli muun muassa korkea nuorisotyöttömyys, joka lisäsi nuorten tyytymättömyyttä vallitseviin oloihin. Nuoret kokivat alueen köyhyyden olevan Intian politiikan seurausta. Intia syrji Kashmiria kehitysohjelmassaan antamalla sille enemmän apua lainoina kuin naapuriosavaltiolle Mimanchal Pradeshille, Palestiinan kansannousu ja Afganistanin sissiliikkeet tarjosivat hyviä esimerkkejä vastarinnasta. Kashmirin äärihindujen raaka toiminta muslimeja vastaan riippumatta siitä, olivatko nämä todellisuudessa terroristeja vai ei, radikalisoi muslimitkin. Pakistan lisäksi lietsoi kapinaa Intiaa vastaan tahallaan.


title: Kashmirin konflikti

text: Vuonna 1989 Kashmirissa kansa nousi kapinaan ottamalla mallia Palestiinan intifadasta, ja puoli miljoonaa kashmirilaista osoitti mieltään Shrinagarissa. Intian turvallisuusjoukot tappoivat joitain muslimimielenosoittajia ja muslimeja pakeni Pakistaniin. Intia uhkasi sodalla 4. huhtikuuta 1990, ja lähetti Kashmiriin lisää sotilaita. Keväällä 1990 sotilaat ampuivat vapautta, azadia vaativaa väkijoukkoa Kashmirin Srinagarissa surmaten 80 ihmistä. Muslimien vastareaktio tähän oli niin raju, että 100 000 hindua joutui jättämään kotinsa. Tämä johti Intian hallituksen aseellisten joukkojen vastatoimiin. Kansannousua kukisti melkein puoli miljoonaa sotilasta.


title: Kashmirin konflikti

text: Intia otti alueen suoraan presidentin hallintaan vuonna 1990. Intian turvallisuuspalvelu sai 1990-luvulla täydet toimivaltuudet Kashmirissa.YK ei saanut mennä Kashmiriin. Mutta Kashmirin muslimien vapautusliike JKLF ei saanut Pakistanin tukea, kun se julisti tavoittelevansa myös Intian miehittämää Jammun ja Kashmirin osavaltiota, ja Pakistan alkoikin tukea Hizbul Mujahedin -nimistä liikettä, jota jopa Intiankin on väitetty auttaneen.


title: Kashmirin konflikti

text: Äärihindut hajottivat vuonna 1992 Baburin moskeijan. Vuonna 1995 intialaiset saartoivat Charari Shariefin kaupunkiin muslimitaistelijoita, ja tulitus oli siellä pitkään jatkuvaa.


title: Kashmirin konflikti

text: Kashmirin laaksossa on nimetty 35 terroristi- tai äärijärjestöä, joista kuusi laskettiin vuonna 2001 aktiivisiksi.


title: Kashmirin konflikti

text: Levottomuudet puhkesivat uudelleen toukokuussa 1999 Intian ilmavoimien iskettyä kapinallisten tukikohtiin Pakistanin puolella Kargilissa, jossa oli myös Pakistanin vakinaisen armeijan joukkoja. Tulitauko saatiin aikaan heinäkuussa 1999. Vuosina 2000-2001 neuvoteltiin rauhasta. Mutta vuoden 2001 lopulla pakistanilaiset terroristit iskivät Srinagarin ja New Delhin parlamentteihin. Joulukuun iskun tarkoitus oli tappaa Intian johto. Intian hallitus suuttui Pakistaniin syyttäen Pakistania terrorismin tukemisesta.


title: Kashmirin konflikti

text: Iskujen takia Intian ja Pakistanin välit kylmenivät nopeasti. Maiden välisessä sanailussa puhuttiin avoimesti ydinsodan mahdollisuudesta. Kapinallisten hyökkäykset Kashmirissa aiheuttivat vuonna 2002 suuret joukkojen keskitykset Pakistanin ja Intian välille. Diplomaattiset suhteet palautuivat vuoden 2003 lopussa, jonka jälkeen näkyi monia merkkejä Intian ja Pakistanin välien lientymisestä ainakin vuoteen 2006 asti. Pakistanilaisia sissiryhmiä ei ole saatu mukaan neuvotteluihin, ja kaikista rajan yksityiskohdista ei olla samaa mieltä. Mutta vuonna 2007 Intiassa räjähti taas pakistanilaisten pommi.


title: Kashmirin konflikti

text: Intia ei ole halunnut myöntää, että suurin osa Kashmirin aktivismista johtuu kashmirilaisten omasta pyrkimyksestä, vaikka toki Pakistan pyrkii käyttämään tätä aktivismia hyväksi. Intiassa ajatellaan, että Kashmirin ongelmat ratkeaisivat, jos Pakistan lopettaisi terroristien salakuljetuksen. Pakistan taas julisti vuoden 2002 aikoihin, että sen rajoilla olevat sotilaat toimivat sen alueelta luvatta Intian puolelle soluttautuvia ääriliikkeitä vastaan.


title: Kashmirin konflikti

text: Pakistanin uusi presidentti sanoi vuonna 2008 Intian hallitsemassa Kashmirissa toimivien pakistanilaisten muslimitaistelijoiden olevan terroristeja. Heinäkuussa vuonna 2008 Intian ja Pakistanin joukot tulittivat toisiaan rajan yli 12 tuntia, mikä oli pahin tulitauon rikkoutuminen viiteen vuoteen.


title: Kashmirin konflikti

text: Muslimiterroristit tekivät terrori-iskujen sarjan Mumbaissa 26.–29. marraskuuta 2008 terrori-iskujen sarjan käyttäen kranaatteja ja automaattiaseita. Virallisten tietojen mukaan 164 kuoli, 308 haavoittui.


title: Kashmirin konflikti

text: Alkuvuodesta 2010 Intian ja Pakistanin ulkoministerit tapasivat toisensa neuvottelun merkeissä. Opiskelijan kuolema mielenosoituksessa kesäkuussa johti uusiin rajuihin mielenosoituksiin. Yhden kuukauden aikana 12 siviiliä sai surmansa. Vuonna 2011 Intian ihmisoikeuskomissio ilmoitti, että maiden rajalla on 2000 tunnistamattomasti haudattua ruumista, ehkä turvajoukkojen pidättämiä.


title: Kashmirin konflikti

text: Vuonna 2013 Kashmirissa oli taas pieniä aseellisia rajavälikohtauksia, jotka olivat pahimpia kymmeneen vuoteen. Niissä kuoli kummaltakin puolelta noin 10–12 ihmistä.


title: Kashmirin konflikti

text: Loppuvuonna 2016 Kashmirin muslimit liikehtivät rajusti vastauksena nuoren sissipäällikön Burhan Wanin murhaan Intia epäili Wanin murhanneen turvallisuusjoukkojen jäseniä ja poliitikkoja, ja siksi tappoi Wanin. Muslimiseparatistit aloittivat väkivaltaiset protestit. Intia vastasi erilaisin tukahduttamistoimin levottomuuksiin ja jahtasi terroristeja. Ilmeisesti Pakistanista tulleet itsemurhaterroristit tappoivat 17 sotilasta.


title: Kashmirin konflikti

text: Syyskuussa Intia iski myös Pakistanin puolelle separatisteja etsiessään ja tappoi pari sotilasta rajalla. Tämä huononsi tuntuvasti Intian ja Pakistanin välejä.


title: Kashmirin konflikti

text:
Kun aselepo solmittiin 1949 Pakistanin ja Intian välillä, ei määritelty kummalle Siachenin jäätikkö kuuluu, koska sen hyytävässä kylmyydessä ei asunut ihmisiä. Aluetta pidettiin yleensä Pakistaniin kuuluvana. Mutta vuonna 1984 Intia valtasi alueen käyttäen muun muassa helikoptereita.
Pakistan oli saanut vihiä Intian operaatiosta, ja Intia Pakistanin vastaoperaatiosta. Pakistan myöhästyi muutaman päivän ja hävisi kilpajuoksun Siachenin jäätikön huipulle. Tämän jälkeen Pakistan on yrittänyt muutaman kerran turhaan vallata Siachenin jäätikön. Kuulusinta erikoisjoukkojen operaatiota johti vuonna 1987 tuleva Pakistanin presidentti Pervez Musharraf.


title: Kashmirin konflikti

text: Nykyäänkin Siachenin jäätiköllä tapahtuu Intian ja Pakistanin joukkojen välillä ammuskelua, mutta yleisin kuolinsyy ovat ankarat olosuhteet. Vuonna 2011 Intia ja Pakistan aloittivat keskustelut jäätikölle sijoitettujen joukkojen vähentämisestä.


title: Loretta Yu

text: Loretta Yu (s. 22. joulukuuta 1982 Montréal, Quebec, Kanada) on kanadalainen näyttelijä.


title: Loretta Yu

text: Hän on esiintynyt useissa televisiosarjoissa, kuten muun muassa . Hän on näytellyt myös joissakin elokuvissa.


title: Kevin Connolly

text: Kevin Connolly (s. 5. maaliskuuta 1974 New York, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Kevin Connolly

text: Connolly aloitti näyttelijän uransa jo kuusivuotiaana näyttelemällä mainoksissa. Hänen ensiesiintymisensä elokuvassa oli pikkurooli Sylvester Stallonen tähdittämässä toimintaelokuvassa "Rocky V" (Rocky V, 1990). Vuosina 1995–1999 hän näytteli TV-sarjassa "Rakkaat viholliset". Nykyään hänet tunnetaan parhaiten Eric Murphyn roolista televisiosarjassa "Entourage", jota on näytetty vuodesta 2004 lähtien. Sen lisäksi hän on näytellyt elokuvissa, kuten "The Notebook – rakkauden sivut" (The Notebook, 2004). ja "Jätä se!" (He's Just Not That Into You, 2009). Hän on myös ohjannut kaksi pienen budjetin elokuvaa, nimeltään "Whatever We Do" (2003) ja "Gardener of Eden" (2007).


title: Kevin Connolly

text: Hän on seurustellut Nikki Coxin ja Nicky Hiltonin kanssa, ja vuonna 2007 hänen huhuttiin tapailevan Haylie Duffia.


title: Kevin Connolly

text: Connolly on ollut lapsuudesta asti NHL-jääkiekkojoukkue New York Islandersin kannattaja. Tämä on ollut silloin tällöin havaittavissa myös Entourage-ohjelman lavasteissa ja puvustuksessa.


title: Hazarat

text: Hazarat (Persia/hazaragi: آزره/ هزاره) on hazaragia ja dari-persiaa äidinkielenään puhuva etninen ryhmä alun perin Keski-Afganistanin Hazaradžatista.


title: Hazarat

text: Hazarat ovat Afganistanin kolmanneksi suurin väestöryhmä, ja heitä on noin kymmenesosa koko Afganistanin väestöstä.


title: Hazarat

text: Hazarojen perinteisestä asuinalueesta käytetään nimitystä Hazaradžat. Afganistanin sisäministeriö ja maatalousministeriö julkaisevat molemmat tilastoja maan etnisestä koostumuksesta, mutta tiedot ovat usein ristiriidassa toistensa kanssa ja niitä on myös vääristelty valtaväestön pataanien hyväksi vähemmistöjen kustannuksella. Neuvostoliittolaiset lähteet vuodelta 1964 arvioivat hazarojen muodostavan 8,6 % maan väestöstä ja L. Dupree arvoi määrän olevan vuonna 1973 6,2 %. Nykyisin he muodostavat noin kymmenesosan maan väestöstä. Hazaroja asuu myös Pakistanissa ja Iranissa, jonne he ovat päätyneet pääosin pakolaisina. Pakistanissa hazaroja asuu etenkin Quettassa Mari Abadin ja Hazara Townin alueilla.


title: Hazarat

text: Nykyisten hazarojen uskotaan olevan tulos mongoliyläluokan sekoittuessa paikallisiin tadžikeihin. Nimenä hazara juontuu persiankielisestä tuhatta tarkoittavasta sanasta, joka puolestaan viittaa mongoliarmeijan joukko-osastoon. Historiallisissa lähteissä termiä käytetään hazaroista ensimmäistä kertaa Baburin (1483–1530) ja Abu’l Fazl ibn Mubarakin (1551–1602) teoksissa, joissa heitä kuvaillaan joko paimentolaisiksi ("aimaq") tai heimoksi ("aimag"), jotka hallitsivat alueita nykyisessä Afganistanissa. Vaikka he olivat jo tässä vaiheessa alkaneet sekoittua paikalliseen väestöön, osa heistä puhui vielä tuolloin mongolin kieltä. Abu’l Faz maintee osan alkaneen siirtyä paimentolaisuudesta aloilleen. 1600-luvulla hazarat liittoutuivat Safavidien Persian kanssa ja kääntyivät samalla kaksitoistašiialaisuuteen, joka erotti heitä alueen muista kansoista.


title: Hazarat

text: Kabulia pääkaupunkinaan pitäneet pataanit valloittivat lopulta Afganistanin ja vuosina 1888–90, 1892 ja 1893 hazarat kapinoivat pataaneja vastaan. Afgaanihallitsija 'Abd al-Rahman Khan kukisti kapinat ja vastasi niihin hazarojen sorrolla. Šiialaiset hazarat leimattiin vääräuskoisiksi ja heidän perinteisille asuinalueilleen siirrettiin pataaneja. Tuhannet hazarat pakenivat Persiaan ja brittiläiseen Intiaan. 1900-luvun aikana heitä muutti myös maan suurimpiin kaupunkeihin kuten Kabuliin, jossa he muodostivat työväenluokan. Kommunistien kaapattua vallan Afganistanissa vuonna 1978 hazarojen perustama aseellinen järjestö Shura-e Ittifaq valtasi suurimman osan Hazarajatia lukuun ottamatta Bamiyanin kaupunkia. Afganistanin sodan aikana järjestöllä oli sopimus neuvostojoukkojen kanssa, jonka mukaan molemmat osapuolet eivät puuttuneet toistensa toimintaan. Alueella alkoivat vaikuttaa myös Iranista tulleet uskonoppineet ja tilanne kärjistyi taisteluiksi paikallisten ja iranilaisten johtamien joukkojen välillä hazarojen keskuudessa. Tilanne raukesi vuonna 1987, jolloin perustettiin Hizb-e Wahdat-e Islami-kattojärjestö. Hizb-e Wahdat-e Islami osallistui hallitukseen vastarintataistelijoiden kukistettua Kabulin kommunistisen hallituksen, mutta hazarojen surmat muiden aseellisten joukkojen käsissä vuonna 1993 hajotti tämän liittouman. Vuonna 1998 Taliban miehitti Bamiyanin ja julisti jälleen hazarat vääräuskoisiksi, mikä johti useisiin verilöylyihin heitä vastaan. Suurin yksittäinen verilöyly hazaroja vastaan toteutettiin Mazar-i-Sharifissa, jossa kuoli 2 000 siviiliä. Marraskuussa 2001 hazarat valtasivat taas Hazarajatin alueen osana Pohjoisen liiton offensiivia Talibania vastaan toisen Afganistanin sodan alettua.


title: Hazarat

text: Syyrian sisällissodan aikana Iran on värvännyt šiialaisia hazaroja taistelemaan hallituksen puolella Syyrian kapinallisia vastaan. Hazaroita on värvätty asejoukkoihin esimerkiksi lupauksilla Iranin kansalaisuudesta.


title: Hazarat

text: Kielenään hazarat puhuvat persiaa, joskin heidän murteessaan ("hazaragi") on säilynyt joitakin sanoja mongolin kielestä. Mongolitaustaiset sanat hazarojen murteessa liittyvät enimmäkseen ruumiin osiin, eläinten ja kasvien nimiin, sekä maantieteellisiin piirteisiin. Monet hazarat muistuttavat myös kasvonpiirteiltään mongoleja, vaikkakaan alueelle tavallisemmat kasvotkaan eivät ole harvinaisia. Hazaragin ohella hazarat puhuvat daria, joka on toinen persian kielen murre.


title: Hazarat

text: Uskontonaan hazarat harjoittavat pääosin persialaisilta omaksuttua kaksitoistašiialaisuutta. Viimeistään 1800-luvulle mennessä lähes kaikki hazarat olivat siirtyneet maatalouden harjoittamiseen paimentolaisuuden sijaan. Terminä hazarat käsittää myös joitakin huonommin tunnettuja ryhmiä, kuten Šeikki-Alin hazarat, jotka asuttavat alueita Bamiyanista Pol-e Khomriin. He harjoittavat puolipaimentolaisuutta ja asuvat kesäisin jurtissa. Uskontonaan he harjoittavat hazarojen valtavirrasta poiketen sunnalaisuutta ja heihin kuuluu myös ismailiittinen vähemmistö.


title: Makareus

text: Makareus () tai Makar () oli kreikkalaisessa mytologiassa usean mieshahmon nimi.


title: Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä

text: Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä () on Pohjoismaiden neuvostossa toimiva vasemmistolainen puolueryhmä. VSG:hen kuuluu kahdeksan puoluetta seitsemästä neuvoston jäsenmaasta ja itsehallintoalueesta. Ryhmän tavoitteita ovat muun muassa pohjoismaisen hyvinvointimallin vaaliminen ja kehittäminen sekä Pohjoismaiden kansainvälisen aseman edistäminen. VSG korostaa myös kestävää kehitystä, monikulttuurisuutta ja vapaata sivistystyötä. VSG on neuvoston neljästä ryhmästä pienin.


title: Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä

text: VSG:n kahdeksasta puolueesta viisi kuuluu Pohjoismaiden vihreän vasemmiston liittoon (NGLA).


title: Lämpövoimakone

text: Lämpövoimakone on kone, jossa lämpöä muutetaan mekaaniseksi energiaksi. Lämpö tuotetaan useimmiten palamisen tuloksena, kuten polttomoottoreissa. Lämpö voidaan kuitenkin tuottaa muutenkin, esimerkiksi auringon avulla tai ydinenergialla. Yleinen periaate lämpövoimakoneissa on, että lämmöllä saadaan aikaan kaasun laajeneminen, joka sitten muutetaan mäntien tai turbiinien avulla mekaaniseksi liikkeeksi. Lämpövoimakoneiden työkiertoja on kuvattu useita, joista osa on vain teoreettisia.


title: Lämpövoimakone

text: Termodynaamisesti lämpövoimakone on termodynaaminen systeemi, joka muuttaa lämpöä mekaaniseksi työksi hyödyntäen lämpölähteen ja ympäristön lämpötilaeroa. Lämpö siirtyy lämmönsiirtäjän kautta moottorin työtilan kautta ympäristöön, jolloin osa lämmöstä saadaan muutettua mekaaniseksi työksi väliaineen, yleensä kaasun tai nesteen avulla. Lämpövoimakoneelle määritetään terminen hyötysuhde.


title: Lämpövoimakone

text: Lämpövoimakoneet ja teoreettiset työkierrot sekoitetaan usein. Olemassa olevaa konetta sanotaan moottoriksi, höyrykoneeksi tai -turbiiniksi. Teoreettisista malleista käytetään nimitystä työkierto, esimerkiksi otto-työkierto.


title: Lämpövoimakone

text: Termodynamiikassa lämpövoimakoneet usein kuvataan vakioituneina malleina, kuten otto-työkiertona. Teoreettista mallia voidaan tarkentaa ja todentaa toimivasta moottorista saadulla mittaustiedolla. Koska harvat toteutetut lämpövoimakoneet vastaavat täysin termodynaamisia mallejaan, voidaan sanoa termodynaamisen mallin olevan ideaalisen koneen työkierto. Joka tapauksessa lämpövoimakoneiden ymmärtäminen edellyttää teoreettisen (mahdollisesti yksinkertaistetun tai idealisoidun) mallin, käytännön mekaanisen toteutuksen erityispiirteiden ja näiden erojen ymmärtämistä.


title: Lämpövoimakone

text: Yleisesti voidaan todeta, että mitä suurempi lämpötilaero on lämpölähteen ja ympäristön välillä, sitä suurempi terminen hyötysuhde on saavutettavissa. Maapallolla ympäröivä lämpötila rajoittuu ympäristön lämpötilaan 300 K, joten termisen hyötysuhteen parantaminen keskittyy lämpölähteen lämpötilan nostamiseen rakennemateriaalien rajoissa. Lämpövoimakoneen maksimaalinen terminen hyötysuhde on verrannollinen maksimilämpötilalla jaettuun maksimilämpötilan ja loppulämpötilan erotukseen, kun kaikki lämpötilat on ilmaistu absoluuttisina asteina eli Kelvineinä.


title: Lämpövoimakone

text: Erilaisten esitettyjen tai olemassa olevien lämpövoimakoneiden hyötysuhde vaihtelee välillä 3 % (Merilämpövoimala, jossa siis 97 % hukkaa) bensiinikäyttöisten autojen 25 %, hiilivoimalaitosten 45 % ja kombivoimalaitosten 60 %. Kaikkien näiden prosessien tehokkuus perustuu niissä saavutettuun lämpötilan laskuun.


title: Lämpövoimakone

text: Merilämpövoimala hyödyntää meriveden pinnan ja syvän veden lämpötilaeroja, joten tehokkuuden täytyy olla alhainen. Kombivoimalaitoksessa maakaasulla saavutetaan 1 530 °C lämpötila ja saavutetaan lähes 1 500 °C lämpötilan pudotus, jolloin terminen hyötysuhde on hyvä.


title: Lämpövoimakone

text: Näissä työkierroissa väliaineena ovat neste ja kaasu. Kone hyödyntää nesteiden kaasuuntumiseen tarvittavaa lämpöä.


title: Lämpövoimakone

text:
Näissä työkierroissa väliaine pysyy kaasumaisena ilman faasimuutoksia:
Jäähdytyskone on lämpöpumppu eli käänteisesti toimiva lämpövoimakone, jossa tehdään työtä lämpötilaeron saavuttamiseksi. Monia lämpövoimakoneiden työkiertoja voidaan käyttää jäähdyttämiseen paitsi polttomoottorien.


title: Koto-maamme

text: Koto-maamme on J. F. Granlundin kirjoittama suomenkielinen runo, joka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1863. Se on tullut tunnetuksi myös hengellisenä lauluna nimillä "Kotomaamme" ja "Täällä pohjantähden alla". Laulua on laulettu sekä perinteisellä sävelmällä että Ilmari Hannikaisen sävellyksenä. Parhaiten se tunnetaan alkusäkeistään "Täällä, pohjantähden alla, on nyt kotomaamme". Tästä laulun alkusäkeestä myös kirjailija Väinö Linna sai aiheen romaanitrilogiansa "Täällä Pohjantähden alla" (1959–1962) nimeen.


title: Käkikyyhkyt

text: Käkikyyhkyt ("Macropygia") on kyyhkyjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Adrian Grenier

text: Adrian Grenier (10. heinäkuuta 1976 Albuquerque, New Mexico) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Adrian Grenier

text: New Mexicossa syntynyt Grenier vietti lapsuutensa Brooklynissa New Yorkissa. Ensimmäinen elokuva, jossa hän näytteli, valmistui 1997. Hän on näytellyt Vincent Chasen roolissa tv-sarjassa "Entourage", jota on esitetty vuodesta 2004 aina vuoteen 2011 asti. Sen lisäksi hän on näytellyt elokuvissa, kuten "Paholainen pukeutuu Pradaan" ("The Devil Wears Prada", 2006). Hän on myös ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut.


title: Microsoft Security Essentials

text: Microsoft Security Essentials (MSE, koodinimeltään "Morro"), on Microsoftin kehittämä ilmainen virustorjuntaohjelma Windows Vista ja Windows 7 -käyttöjärjestelmille. Ohjelma julkaistiin ensimmäisen kerran 29. syyskuuta 2009. Ohjelman kerrotaan tarjoavan perusominaisuudet; vaativampaan käyttöön on edelleen saatavilla tietoturvaan keskittyneiden ohjelmistoyritysten tuotteita. Ohjelmisto on saatavilla myös suomen kielellä.


title: Microsoft Security Essentials

text: Windows 8 ja Windows 10 -käyttöjärjestelmissä "Microsoft Security Essentials" on sisäänrakennettu käyttöjärjestelmän Windows Defenderiin.


title: Microsoft Security Essentials

text: Vuonna 2009 MSE menestyi AV-TEST:issä ja sai halutun virustorjuntaohjelmien sertifioinnin. 2012 lokakuussa se menetti sertifioinnin huonon kokonaistuloksen takia AV-TEST:issä. Vuonna 2013 MSE saavutti huonoimman mahdollisen tuloksen (0 pistettä) samaisessa testissä.


title: Microsoft Security Essentials

text: Vuonna 2012 MSE oli OPSWAT:n raportissa maailman toiseksi suosituin virustorjuntaohjelma.


title: Microsoft Security Essentials

text: Helmikuussa 2016 ohjelma sai jälleen virustorjuntaohjelmien sertifioinnin. AV-TEST:issä se sai tuolloin 3/6 pistettä. Tästä alkaen ohjelma on parantunut huomattavasti.


title: Microsoft Security Essentials

text: Maaliskuussa 2017 "Tivi" -lehti uutisoi että tuolloin uusimmissa testeissä MSE:n testitulos oli kaikkiaan 16,5 pistettä, mikä asettaa sen samalla tasolle esimerkiksi Avastin, Aviran ja AVG:n kanssa.


title: Microsoft Security Essentials

text: Helmikuussa 2018 ohjelma sai AV-TEST:issä täydet 6 pistettä sekä AV-TEST:in Top Product -merkinnän.


title: Oi, ihana vapaus

text: Oi, ihana vapaus (engl. "Liberty") on vuonna 1929 ensi-iltansa saanut Leo McCareyn yhdysvaltalainen lyhyt mykkäkomediaelokuva, jonka pääosissa ovat koomikkoparivaljakko Stan Laurel ja Oliver Hardy "Ohukainen ja Paksukainen". Sivuosissa ovat muiden muassa Tom Kennedy, Jimmy Finlayson ja Jean Harlow.


title: Oi, ihana vapaus

text: Leo McCarey ja H. M. Walker kirjoittivat käsikirjoituksen. "Oi, ihana vapaus" on mustavalkoinen ja pituudeltaan 20 minuuttia. Elokuva kuvattiin 6 päivässä joulukuussa 1928. "Oi, ihana vapaus" sai ensi-iltansa kotimaassaan 26. tammikuuta vuonna 1929. Tuotantoyhtiönä oli Metro-Goldwyn-Mayer ja Hal Roach Studios.


title: Hotellissa tapahtuu

text: Hotellissa tapahtuu ( on Lewis R. Fosterin ohjaama yhdysvaltalainen lyhyt mykkäkomediaelokuva vuodelta 1929, jonka pääosissa ovat Ohukainen ja Paksukainen eli Stan Laurel ja Oliver Hardy. Sivuosissa ovat muiden muassa Jean Harlow ja Ed Brandenberg.


title: Hotellissa tapahtuu

text: Käsikirjoituksen laativat Leo McCarey ja H. M. Walker. "Hotellissa tapahtuu" on mustavalkoinen ja pituudeltaan 20 minuuttia. "Hotellissa tapahtuu" kuvattiin viidessä päivässä helmikuussa 1929. "Hotellissa tapahtuu" sai ensi-iltansa kotimaassaan 18. toukokuuta vuonna 1929. Metro-Goldwyn-Mayer ja Hal Roach Studios -yhtiöt tuottivat elokuvan.


title: Pensaskyyhkyt

text: Pensaskyyhkyt ("Phaps") on kyyhkyjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Sundankyyhkyt

text: Sundankyyhkyt ("Turacoena") on kyyhkyjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Emil Maurice

text: Emil Maurice (19. tammikuuta 1897 Westermoor, Schleswig-Holstein, Saksa – 6. helmikuuta 1972 München) oli Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen varhainen jäsen, Adolf Hitlerin autonkuljettaja, henkivartija ja ystävä. Hän oli SA-joukkojen ensimmäinen johtaja 1920–1921. Vaikka Maurice oli mukana perustamassa SS-joukkoja, hänen uransa hiipui ja hänen korkeimmaksi SS-arvokseen jäi Oberführer.


title: Emil Maurice

text: Maurice oli ammatiltaan kelloseppä, mutta hän löysi uuden kutsumuksensa Hitlerin johtamasta kansallissosialistisesta puolueesta. Kun SA-joukot perustettiin 1920, hänestä tuli sen ensimmäinen johtaja. 1922 hänestä tuli Hitlerin SA-henkivartiokaartin "Stabswachen" johtaja. Maurice oli mukana myös epäonnistuneessa oluttupavallankaappauksessa 1923 ja suoritti rangaistusta Landsbergin vankilassa yhtä aikaa Hitlerin kanssa. Hitler aloitti kirjansa "Taisteluni" sanelemisen Mauricelle. Työtä jatkoi Rudolf Hess.


title: Emil Maurice

text: Vuonna 1925 Maurice ja Hitler perustivat Stabswachen uudella nimellä "Stosstrupp Adolf Hitler", joka myöhemmin samana vuonna nimettiin "Schutzstaffeliksi" (SS). Hitleristä tuli tuolloin SS-mies no 1 ja Mauricesta no 2. Hän sai myös tittelin SS-Führer, vaikka SS:n johtajaksi astui ensimmäinen Reichsführer-SS Julius Schreck.


title: Emil Maurice

text: Mauricen ura kuitenkin hiipui. Heinrich Himmleristä tuli aikanaan SS:n vaikutusvaltaisin johtaja. Mauricesta puolestaan tuli käsityöläisten killan johtaja. Heikkoa menestystä natsi-Saksassa on selitetty muun muassa sillä, että hänellä sanottiin olleen lyhyt suhde Hitlerin sisarentyttären Geli Raubalin kanssa. Toinen syy saattaa olla se, että Hitler epäili tumman ja kiharahiuksisen Mauricen olleen osaksi juutalainen.


title: Mynni Luukkainen

text: Mynni Luukkainen (s. 27. syyskuuta 1981 Jyväskylä) on suomalainen muusikko. Hän on tunnettu Sotajumala-yhtyeen laulajana, johon hän liittyi heinäkuussa 2005, oltuaan ensin yhtyeen sessiomuusikkona vuodesta 2004 lähtien. Luukkainen toimii yhtyeen kappaleiden pääasiallisena sanoittajana. Hänellä oli myös kaksi jo lopettanutta yhtyettä, Unveiled ja Obscurant, joissa hän toimi laulaja-kitaristina sekä säveltäjänä ja sanoittajana. Vuonna 2002 Luukkainen liittyi Hornaan yhtyeen kysyttyä häntä soittamaan bassoa kiertueelle. Hän toimi yhtyeessä basistina vuosia 2002–2007, kunnes siirtyi soittamaan kitaraa vuonna 2008. Hornassa ja Unveiledissä hänet tunnetaan taiteilijanimellä Infection. Luukkainen tunnetaan voimakkaasta ja matalasta ￼￼murinalaulustaan, sekä karusta ulkonäöstään. Alghazanth-yhtyeessä hän soitti kitaraa vuosina 2002–2005 ja Ajattaran kitaristina hän toimi taiteilijanimellä Tartunta vuodesta 2009 aina yhtyeen lopettamiseen vuonna 2012. Luukkainen palasi yhtyeeseen sen aktivoiduttua uudelleen vuonna 2016.


title: Mynni Luukkainen

text: Lisäksi Luukkainen on toiminut sessiojäsenenä orkestereissa Funeris Nocturnum, Enter My Silence, Black Sun Aeon, Deathbound sekä Behexen. Hän on myös toiminut vierailevana muusikkona Petri Nygårdin, Baptismin, Before the Dawnin, Enochian Crescentin ja Stam1nan konserteissa.


title: Mynni Luukkainen

text: Luukkainen mainitsee tärkeimmiksi musiikillisiksi vaikuttajikseen Phil Anselmon ja Panteran, Kerry Kingin ja Slayerin, GG Allinin, Rob Zombien, Darkthronen, Necrophagian, Hypocrisyn sekä Saatanan. Muusikon uran kannalta hänelle tärkeitä albumeita ovat Metallican "Ride the Lightning", Panteran "Far Beyond Driven", Deiciden "Legion", Dissectionin "Storm of the Light’s Bane" sekä Hornan "Hiidentorni".


title: Mynni Luukkainen

text: Luukkainen tunnetaan runsaasta tatuointimäärästään. Hän on päivätyössä myyjänä Levykauppa Äxän Jyväskylän toimipisteellä. Hän on aiemmin toiminut kokkina ja baarimikkona. Luukkaisen perheeseen kuuluu puoliso ja lapsi.


title: Sosiaalidemokraattinen ryhmä

text: Sosiaalidemokraattinen ryhmä on Pohjoismaiden neuvostossa toimiva vasemmistolainen puolueryhmä. Sosiaalidemokraattiseen ryhmään kuuluu kahdeksan puoluetta, yksi jokaisesta neuvoston jäsenmaasta ja itsehallintoalueelta. Ryhmän tavoitteita ovat muun muassa pohjoismaisen hyvinvointimallin kehittäminen, Pohjoismaiden välinen yhdentyminen ja Pohjoismaiden kansainvälisen aseman vahvistaminen. Ryhmän puheenjohtajana on viimeksi toiminut islantilainen Helgi Hjörvar (2009–2013).


title: Sosiaalidemokraattinen ryhmä

text: Ryhmän kahdeksasta jäsenpuolueesta neljä kuuluu myös Euroopan sosialidemokraattiseen puolueeseen (ESP). Viisi kuuluu Sosialistiseen internationaaliin. Grönlantilaiset ovat lisäksi internationaalissa tarkkailijana. Neuvoston sosialidemokraatit tekevät läheistä yhteistyötä Pohjolan ammatillisen yhteisjärjestön (NSF) ja vapaan sivistystyön järjestöjen kanssa.


Salibandyn naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1995 järjestettiin Sveitsissä yhtä aikaa miesten kilpailuiden kanssa. Ne olivat avoimet Euroopan-mestaruuskilpailut, johon osallistui yksi Euroopan ulkopuolinen maa, Japani. Kisat olivat samalla naisten ensimmäinen kansainvälinen arvoturnaus. Turnauksessa oli mukana kymmenen joukkuetta, jotka oli jaettu kahteen lohkoon. Molempien lohkojen kaksi parasta pääsivät välieriin. Mestaruuden vei Ruotsi voittamalla loppuottelussa Norjan. Kolmanneksi sijoittui Suomi, joka voitti pronssiottelussa Sveitsin.


title: Salibandyn naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1995

text: Sijat 9–10


text: Sijat 7–8


text: Sijat 5–6


text:
Välierät
Pronssiottelu


text: Loppuottelu


title: Kinks-Size

text: Kinks-Size on brittiläisen The Kinks -yhtyeen vuonna 1965 Yhdysvalloissa julkaistu albumi.


title: Kinks-Size

text:
A-puoli
B-puoli


title: Voimakone

text: Voimakone on moottori, joka tuottaa jonkin koneen käyttövoiman. Esimerkiksi auton polttomoottori on auton voimakone ja auton puhaltimen moottori on apulaite. Voimakone-termiä voidaan käyttää myös yleisemmässä merkityksessä. Voimakoneen vastapari on kuormakone. Sähkömoottori on sähköverkon kannalta kuormakone.


title: Voimakone

text: Historiallisesti voimakone-termiä on käytetty laivatekniikassa laivan pääkoneena käytetystä höyrykoneesta. "Moottori"-termiä on alkujaan käytetty erottamaan höyrykone polttomoottorista (vertaa englannin kielen termit "engine" ja "motor").


title: Cankuzon provinssi

text:
Cankuzon provinssi on Burundin 17 provinssista itäisin. Provinssi rajoittuu idässä Tansaniaan, lounaassa Ruyigin provinssiin, idässä Karuzin provinssiin ja luoteessa Muyingan provinssiin. Myös sen pääkaupungin nimi on Cankuzo.
Vuonna 2007 Cankuzon provinssin väkiluvuksi arvioitiin 209 000 henkeä. Sen pinta-ala on 1 964,54 km².


title: Cankuzon provinssi

text: Cankuzon provinssi jakautuu viiteen kuntaan


title: Wilhelm Peters

text: Wilhelm Karl Hartwich Peters (22. huhtikuuta 1815 Koldenbüttel-20. huhtikuuta 1883 Berliini) oli saksalainen luonnontieteilijä ja tutkimusmatkailija.


title: Wilhelm Peters

text: Peters opiskeli lääke- ja luonnontiedettä ensin Kööpenhaminan yliopistossa, sitten Friedrich-Wilhelms-Universitätissä Berliinissä. Hänet promovoitiin 1838, jonka jälkeen hän suoritti 18 kuukautta kestäneen tutkimusmatkan Välimeren seudulle yhdessä Henri Milne-Edwardsin kanssa. Palattuaan Berliiniin Peters toimi saksalaisen fysiologin ja meribiologin Johannes Peter Müllerin assistenttina. Müllerin ja Alexander von Humboldtin aloitteesta päätettiin tehdä tutkimusmatka Afrikkaan. Syyskuussa 1842 retkikunta lähti kohti Angolaa, jonka kautta se saapui Mosambikiin kesäkuussa 1843. Matka jatkui Sansibariin, Komoreille, Madagaskarille ja Etelä-Afrikkaan. 1847 Peters palasi Berliiniin Intian ja Egyptin kautta mukanaan valtava kokoelma luonnonhistoriallisia näytteitä, etupäässä kaloja ja matelijoita. Hän laati matkasta raportin "Naturwissenschaftliche Reise nach Mossambique".


title: Wilhelm Peters

text: 1847 Petersille myönnettiin prosektorin oppituoli Berliinin yliopiston anatomian laitoksessa. 1856 hänet siirrettiin Berliinin yliopiston eläintieteellisen museon johtajan Martin Lichtensteinin assistentiksi, ja tämän kuoltua vuonna 1857 Peters nimitettiin hänen tilalleen johtajaksi.


title: Wilhelm Peters

text: Peters nimesi suuren määrän eläimiä, linnuista mosambikinkaijan ("Poicephalus cryptoxanthus" ja rusko-otsalepinkäisen ("Prionops scopifrons").


title: Luonnollinen kieli

text: Luonnollinen kieli on kieli, jolla ihmiset yleisesti kommunikoivat keskenään ja joka on kehittynyt ja siirtynyt sukupolvelta toiselle osana normaalia sosiaalista kanssakäymistä. Tällaista kieltä kutsutaan "luonnolliseksi" erotukseksi toisaalta formaaleista kielistä (kuten ohjelmointikielet), toisaalta keinotekoisista kielistä (kuten esperanto).


title: Luonnollinen kieli

text: Luonnollinen kieli on ”luonnollista” kolmessa eri mielessä:


title: Luonnollinen kieli

text: Luonnollisia kieliä ovat paitsi verbaaliset myös viitotut kielet, jotka ovat syntyneet ja kehittyneet kuurojen keskuudessa. Kaikilla luonnollisilla kielillä on oma sanastonsa tai viittomistonsa ja rakenteensa eli kielioppinsa. Toisaalta jokainen yksittäinen luonnollinen kieli muuttuu vääjäämättömästi aikojen kuluessa käyttäjiensä keskuudessa, ja siitä syntyy samaan kieleen eri murteita. Useita kieliä käyttävät monikieliset ihmiset saattavat puolestaan yhdistellä myös eri kieliryhmiin kuuluvien kielten sanastoja ja rakenteita toisiinsa. Näin kielten kontakteista voi syntyä aikojen kuluessa luonnollisia kontaktikieliä, pidgineitä.


title: Lifeform;Dead

text: Lifeform;Dead on suomalaisen death metal -yhtye Obscurantin ensimmäinen albumi. Se julkaistiin vuonna 2002.


title: First Degree Suicide

text: First Degree Suicide on suomalaisen death metal -yhtye Obscurantin toinen albumi. Se julkaistiin vuonna 2006.


title: American Dad!

text: American Dad! on Seth MacFarlanen, Mike Barkerin ja Matt Weitzmanin luoma yhdysvaltalainen satiirinen piirrossarja. Sarjaa esitetään Yhdysvalloissa FOXilla sarjan kymmenennen kauden loppuun saakka, tämän jälkeen sarja siirtyy TBS:lle. Sarjan avausjakso esitettiin 6. helmikuuta 2005 puoli tuntia Super Bowl -finaalin jälkeen. Sittemmin sarjaa on esitetty säännöllisemmin 1. toukokuuta 2005 lähtien.


title: American Dad!

text: American Dad keskittyy CIA-agentti Stan Smithin ja hänen perheensä elämään.


title: American Dad!

text: Suomessa sarjaa on esittänyt Sub vuonna 2007 ja FOX vuodesta 2012 alkaen.


title: The Golden Years: 1969–1971

text: The Golden Years: 1969-1971 on Pink Fairiesin uran alkuvaiheet läpikäyvä kokoelma, joka koostuu live- ja demonauhoituksista sekä mukana on myös rumpali-vokalisti Twinkin soolomateriaalia.


title: Corrie ten Boom

text: Cornelia (Corrie) Johanna Arnolda ten Boom (15. huhtikuuta 1892 − 15. huhtikuuta 1983) oli hollantilainen kristitty kirjailija ja julistaja, joka on tullut tunnetuksi filmatisoidusta omaelämäkerrastaan "Kätköpaikka". Ten Boom joutui toisen maailmansodan aikana Ravensbrückin keskitysleirille piiloteltuaan kotonaan Haarlemissa juutalaisia ja Hollannin vastarintaliikkeen jäseniä. Hänen Haarlemissa sijaitseva sodanaikainen kotitalonsa on nykyisin hänen nimeään kantavana museona.


title: Corrie ten Boom

text: Corrie ten Boom syntyi kelloseppä Caspar ten Boomin nelilapsisen perheen nuorimmaiseksi. Perheen talo Haarlemissa tunnettiin avoimena kaikille avuntarvitsijoille ja perhe oli aktiivinen paikkakunnan sosiaalisessa ja hengellisessä elämässä. Corrie ten Boom ja hänen vanhempi sisarensa Betsie olivat naimattomia ja työskentelivät isänsä kellosepänliikkeessä.


title: Corrie ten Boom

text: Saksan miehitettyä Hollannin ten Boomien kodista tuli kätköpaikka natseja pakeneville ihmisille. Perhe piilotti talonsa salahuoneeseen juutalaisia, natsien kanssa yhteistyöstä kieltäytyneitä opiskelijoita sekä maan vastarintaliikkeen jäseniä. Vuosina 1943–1944 talossa asui jatkuvasti 6–7 laittomasti natseja piilotellutta henkilöä, joista neljä oli juutalaisia ja 2–3 vastarintaliikkeen jäseniä. Talo toimi myös väliaikaisena turvapaikkana pakomatkalla olleille henkilöille. Corrie ten Boom järjesti piilopaikkoja myös muihin perheisiin ja perheen toiminnan ansiosta on arvioitu noin 800 henkilön säästäneen henkensä.


title: Corrie ten Boom

text: Gestapo valtasi ja tutki perheen talon 28. helmikuuta 1944. Gestapon järjestämään ansaan tuli päivän aikana 30 taloon tullutta henkilöä. Corrie, hänen isänsä Casper, sisaret Betsie ja Nollie sekä veli Willem pidätettiin muiden joukossa ja vangittiin. Gestapo ei kuitenkaan löytänyt talossa Corrien makuuhuoneen valeseinän takana piilotellutta juutalaisperhettä, jonka vastarintaliike pelasti talosta 47 tuntia myöhemmin. Juutalaisperhe selvisi sodasta hengissä.


title: Corrie ten Boom

text: 84-vuotias Casper-isä kuoli kymmenen päivän jälkeen Scheveningenin vankilassa. Corrie ja Betsie olivat kymmenen kuukautta eri vankiloissa päätyen lopulta Ravensbrückin keskitysleirille. Betsie kuoli keskitysleirillä. Corrien 24-vuotias sukulaispoika Christiaan kuoli Bergen-Belsenin keskitysleirillä ja hänen veljensä Willem menehtyi vähän sodan jälkeen keskitysleirillä saamaansa sairauteen.


title: Corrie ten Boom

text: Corrie ten Boom aloitti 53-vuotiaana julistustyön, jonka sanomana oli Jumalan anteeksiantamus. Hän korosti Jumalan anteeksiantamusta myös vihollisille. Hän toimi julistajana ja kirjailijana 33 vuotta. Hollannin kuningatar löi Corrie ten Boomin ritariksi. Vuonna 1968 Jerusalemin holokausti-museo Yad Vashem nimitti hänet "vanhurskaaksi kansakuntien joukossa" ja pyysi häntä istuttamaan puun oikeudenmukaisuuden puistoon kunnioittaakseen hänen perheensä pelastamien ihmishenkien muistoa. Hänen elämäkerrastaan tuli kansainvälinen best seller vuonna 1971 ja siitä tehtiin elokuva "Kätköpaikka" ("The Hiding Place") vuonna 1975. Elämänsä loppupuolella ten Boom julkaisi myös muuta hengellistä kirjallisuutta sekä evankelioivia videoita. Hän kuoli kotonaan Yhdysvalloissa 91-vuotissyntymäpäivänään.


title: Obscurant

text: Obscurant on suomalainen, englanninkielistä melodista death metalia soittava yhtye, joka on perustettu vuonna 2000 Mynni Luukkaisen sooloprojektina. Obscurant kiinnitettiin Woodcut Recordsille vuonna 2001. Obscurant on julkaissut kaksi studioalbumia.


title: Kesäparalympialaiset 1996

text: Kesäparalympialaiset 1996 järjestettiin saman vuoden olympialaisten tavoin Atlantassa, Yhdysvalloissa. Kisat pidettiin 16. elokuuta–25. elokuuta.


title: Kesäparalympialaiset 1996

text: Ensimmäistä kertaa paralympialaisten historiassa kisoissa kilpaili myös älyllisesti vammaisia. Yhteensä paralympialaisiin osallistui 3 259 urheilijaa 104 maasta. Näistä 56 oli älyllisesti vammaisia. He osallistuivat uintilajeihin ja yleisurheiluun. Kisoissa kilpailtiin 20 lajissa, joista kolme - squash, purjehdus ja pyörätuolirugby - oli näytöslajeina. Kisoissa tehtiin kaiken kaikkiaan 269 uutta maailmanennätystä.


title: Juho Komonen

text: Juho Komonen (). oli suomalainen jääkärimajuri. Komonen oli Saksassa sotilauransa aloittanut jääkäri ja neljän sodan veteraani.


title: Juho Komonen

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Vilho Komonen ja Ida Pulkkinen. Hänet vihittiin avioliittoon ensimmäisen kerran vuonna 1920 Lydia Lojanderin kanssa, josta hän erosi vuonna 1929 ja toisen kerran vuonna 1932 Irja Annikki Sievon kanssa.


title: Juho Komonen

text: Komonen kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Käkisalmen yhteiskoulussa vuonna 1930. Hän suoritti myös hyökkäysvaunukurssin vuonna 1922 ja Taistelukoulun kapteenikurssin vuosina 1927–1928.


title: Juho Komonen

text: Komonen työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 8. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti vuonna 1917 Polangenissa järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi).


title: Juho Komonen

text: Komonen saapui takaisin Suomeen aselaiva S/S Equityn ensimmäisellä retkellä Tolvmansgrundetin saarelle Luodon pitäjään 1. marraskuuta 1917. Luodosta hänet komennettiin suojeluskuntien kouluttajana Etelä-Pohjanmaalle. Ennen sisällissotaa hän toimi vielä Vimpelin sotakoulussa opettajana. Sisällissodan puhjettua hän johti joukkoa joka oli koottu Kuortaneen, Lapuan Tiistenojan ja Haapakosken suojeluskuntalaisista. He osallistuivat Lapualaisten ja Seinäjokelaisten venäläisjoukkojen aseistariisuntaan. Seinäjoelta hän marssi 30. tammikuuta 1918 eteläpohjalaisen komppanian (isokyröläisiä ja ylistarolaisia) päällikkönä Kuopioon ja osallistui joukkoineen Kuopion valtaukseen. Komonen lähti 14. helmikuuta 1918 Ylistaron vapaaehtoisista suojeluskuntalaisista kootun osaston johtajana rintamalle, minne hän saapui 17. helmikuuta 1918 Vilppulaan. Hän toimi aluksi Häneen rintamalla Hämeen ryhmän 10:nnen komppanian (Ylistaron komppania) ja 22. maaliskuuta 1918 alkaen I Ruoveden pataljoonan 1. komppanian päällikkönä. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Ruoveden rintamanlohkolla Pekkalassa ja Korpelassa sekä Tampereelle edettäessä Suinulassa (Markkula), Haiharalla, Messukylässä ja Kalevankankaalla sekä itse Tampereella. Komonen haavoittui lievästi Ruovedellä 22. helmikuuta 1918 ja 24. helmikuuta 1918 sekä Messukylässä 24. maaliskuuta 1918. Haavoittumisistaan toivuttuaan hän toimi Vaasan rykmentin 7. komppanian päällikkönä ja otti osaa taisteluihin Viipurissa.


title: Juho Komonen

text: Komonen määrättiin sisällissodan jälkeen 15. kesäkuuta 1918 alkaen Vaasan rykmentin III pataljoonan komentajaksi, jolta paikalta hänet siirrettiin edelleen 1. heinäkuuta 1918 Suomen valkoiseen kaartiin ja sijoitettiin päälliköksi 1. konekiväärikomppanian ja 18. huhtikuuta 1919 alkaen 3. konekiväärikomppaniaan. Rykmentin ase- ja konekivääriupseeriksi hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1920. Seuraavaksi hän joutui siirtymään 21. kesäkuuta 1920 alkaen Kaartin jääkäripataljoonaan konekiväärikomppanian päälliköksi ja 1. huhtikuuta 1921 alkaen 7. Erilliseen konekiväärikomppanian, missä hänet siirrettiin edelleen 20. kesäkuuta 1924 alkaen 4. Erilliseen konekiväärikomppaniaan. Polkupyöräpataljoona 2:een hänet siirrettiin 31. toukokuuta 1927 (tunnettiin myöhemmin nimellä Jääkäripataljoona 2) ja sijoitettiin konekiväärikomppanian päälliköksi.


title: Juho Komonen

text: Komonen osallistui talvisotaan Jääkäripataljoona 2:n komentajana. Hän johdatti joukkonsa taisteluihin Pasurissa, Oinaalassa, Kyyrölässä, Parkkilanlammella, Kämärällä, Heinjoella, Näätälässä, Kaplainmäellä ja Portinhoikassa. Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä, mutta hänet siirrettiin myöhemmin Etelä-Pohjanmaan läntisen suojeluskuntapiirin IV alueen päälliköksi. Tästä tehtävästä hänet siirrettiin jatkosodan puhjetessa pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 37:een, josta hänet siirrettiin vielä ensimmäisenä sotavuonna päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 21:een. Seuraavana vuonna hänet siirrettiin niin ikään päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 16:sta, josta hänet siirrettiin edelleen Pohjois-Satakunnan suojeluskuntapiirin komentajakasi, missä tehtävässä olikin sitten sodan loppuun saakka. Vakinaisesta palveluksesta Komonen erosi sotien jälkeen. Komonen haudattiin Helsingin Kaartin hautausmaalle.


title: Juho Komonen

text: Komonen toimi 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuosina 1929 ja 1939.


title: Ifimedeia

text: Ifimedeia () oli kreikkalaisessa mytologiassa Triopaan tytär, jonka tämä antoi vaimoksi veljelleen Aloeukselle. Ifimedeia oli kuitenkin rakastunut Poseidoniin ja teki retkiä meren ääreen kastaakseen kätensä aaltoihin ja valuttaen veden helmoihinsa. Niin hän tuli raskaaksi ja synnytti aloadit, Otoksen ja Efialteen, jotka kantoivat hänen miehensä nimeä.


title: Ifimedeia

text: Traakialaiset kaappasivat myöhemmin Ifimedeian ja hänen tyttärensä Pankratiin Dionysoksen orgioista ja veivät heidät mukanaan. Aloeus lähetti poikansa etsimään vaimoaan ja tytärtään, ja nämä voittivatkin traakialaiset taistelussa ja toivat äitinsä ja sisarensa takaisin.


title: Ifimedeia

text: Ifimedeian hauta oli nähtävillä Anthedonissa, ja häntä palvottiin sankarittarena Mylasassa.


title: Ruyigin provinssi

text:
Ruyigin provinssi on yksi Burundin 17 provinssista, ja se sijaitsee maan kaakkoisosassa. Provinssi rajoittuu idässä Tansaniaan, etelässä Rutanan provinssiin, lännessä Gitegan provinssiin, luoteessa Karuzin provinssiin ja koillisessa Cankuzon provinssiin. Myös sen pääkaupungin nimi on Ruyigi.
Vuonna 2007 Ruyigin provinssin väkiluvuksi arvioitiin 387 000 henkeä. Sen pinta-ala on 2 338,88 km².


title: Ruyigin provinssi

text: Ruyigin provinssi jakautuu seitsemään kuntaan


title: Ozzy & Drix

text: Ozzy & Drix on Warner Bros. Animationin tuottama yhdysvaltalainen piirrossarja, joka perustuu elokuvaan Osmosis Jones. Sarjaa esitettiin alun perin yhdysvalloissa Kids' WB:llä vuosien 2002–2004 aikana. Suomessa sitä esitettiin maksullisella Cartoon Networkilla. Ozzy & Drix sarja sijoittuu Hector nimisen pojan kehon sisälle, jossa päähahmot Osmosis "Ozzy" Jones ja Drix suojelevat erilaisilta viruksilta Hectorin kehoa.


title: Ozzy & Drix

text: Ozzyn ja Drixin jahdatessa tuhkarokkoa, kaikki kolme joutuvat hyttysen imetyksi pois Frankin kehosta. Myöhemmin he joutuvat samaisen hyttysen vuoksi nuoren pojan Hectorin kehoon. Kaksikon onnistuttua tuhoamaan tuhkarokon heidät ylennetään yksityisetsiviksi Hectorin kehossa.


title: Päivänavaus

text: Päivänavaus eli aamunavaus on koulussa päivän alkajaisiksi järjestettävä lyhyt hengellinen tai muu vastaava tilaisuus. Suomessa sellainen järjestetään asetuksen mukaan sekä peruskoulussa että lukiossa, joskaan asetuksissa ei ole tarkemmin säädetty päivänavauksen sisällöstä.


title: Päivänavaus

text: Osa koulujen päivänavauksista on uskonnon harjoittamista. Esimerkiksi Suomen evankelis-luterilainen kirkko on laatinut jokaiseen virteensä sopivan päivänavauksen.


title: Päivänavaus

text: Suomen perustuslain 11 §:n 2 momentin perusteella ketään ei voida velvoittaa osallistumaan vakaumuksensa vastaisesti uskonnon harjoittamiseen. Tämän perusteella oppilasta ei voida velvoittaa osallistumaan uskonnolliseen päivänavaukseen. Nykyinen käytäntö on, että oppilaan huoltaja ilmoittaa, jos oppilas ei osallistu uskonnollisiin tilaisuuksiin. Ilmoituksen jälkeen koulun on huolehdittava siitä, että oppilas ei osallistu kyseisiin tilaisuuksiin ja järjestettävä oppilaalle tilaisuuden ajaksi muuta toimintaa. Lukiossa ilmoituksen tekee oppilas itse.


title: Päivänavaus

text: Yhdysvaltain korkein oikeus on kieltänyt päivänavaukset, koska ne rikkovat perustuslakia.


title: Percy (soundtrack)

text: Percy on The Kinks -yhtyeen maaliskuussa 1971 julkaistu soundtrack-albumi "Percy" -komediaelokuvaa varten. Se jäi yhtyeen viimeiseksi Pye Recordsin julkaisemaksi albumiksi ja sitä ei julkaistu lainkaan Yhdysvalloissa. "Percy" -albumi ei saanut osakseen kaupallista menestystä ja myös arvostelut olivat heikkoja. Kappaleet ovat Ray Daviesin käsialaa ja mukana on joukko instrumentaaleja.


title: Percy (soundtrack)

text: Albumin on sanottu sisältävän Ray Daviesin henkilökohtaisinta ja koskettavinta lyriikkaa. Niissä kuultavia teemoja kuultiin paljon myös yhtyeen tulevilla julkaisuilla. Niihin sisältyivät pelko teknologian terrorista ja byrokratiasta.


title: Percy (soundtrack)

text:
Itse elokuva oli kertomus miehestä, jolle tehdään peniksensiirto. Siinä esiintyivät muun muassa Elke Sommer ja Britt Ekland.A-puoli
B-puoli


title: Peetu Piiroinen

text: Peetu Ilari Piiroinen (s. 15. helmikuuta 1988 Hyvinkää) on suomalainen uransa lopettanut lumilautailija. Hänen päälajejaan olivat half-pipe, slopestyle ja big air. Vancouverin olympialaisissa 2010 Piiroinen voitti lumikourussa hopeaa.


title: Peetu Piiroinen

text: Piiroisen saavutuksiin kuuluu myös TTR World Snowboard Tour -lumilautailukiertueen voitto vuosina 2009, 2010 ja 2011. Hän on ensimmäinen urheilija, joka on voittanut kiertueen kaksi kertaa peräkkäin ja ensimmäinen, joka on voittanut kyseisen kiertueen kolmesti.


title: Peetu Piiroinen

text: Piiroinen edusti hyvinkääläistä Sputnik Snowboardersia. Hän käytti Burtonin lautoja. Hänet on valittu vuoden 2008 nuoreksi urheilijaksi sekä vuosien 2008, 2009,2010 ja 2016 lumilautailijaksi.


title: Peetu Piiroinen

text: Piiroinen lopetti uransa lumilautailijana kesäkuussa 2018.


title: Peetu Piiroinen

text: Vuonna 2008 Piiroinen perusti oman yrityksen, Peetu Piiroinen Oy:n, jonka toimialaan kuuluvat muun muassa tapahtumien järjestäminen sekä lumilautailuelokuvien kuvaus, tuottaminen ja levitys.


title: Peetu Piiroinen

text: Piiroisen pikkuveli on big airin maailmanmestari Petja Piiroinen.


title: Peter Eriksson (poliitikko)

text: Lars-Johan Peter Eriksson (s. 3. elokuuta 1958 Säby) on ruotsalainen vihreä poliitikko. Hän on toiminut Ruotsin asunto- ja digitalisaatioministerinä toukokuusta 2016. Eriksson oli Euroopan parlamentin jäsen ja Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän varapuheenjohtaja 2014–2016. Sitä ennen hän oli Ruotsin valtiopäivien jäsen vuosina 1994–1998 ja 2002–2014. Eriksson oli vihreiden toinen puheenjohtaja Maria Wetterstrandin kanssa 2002–2011.


title: Peter Eriksson (poliitikko)

text: Vuosina 1999–2004 Eriksson oli Kalixin kunnan kunnanhallituksen puheenjohtaja, kunnallisneuvos (). Eriksson on puolueensa puoluehallituksen pitkäaikainen jäsen ja 1990-luvun alussa hän oli ympäristöpuolueen ensimmäisen puolueohjelman pääasiallinen kirjoittaja.


title: Peter Eriksson (poliitikko)

text: Eriksson on koulutukseltaan lukion opettaja, aineina liiketalous ja yhteiskuntaoppi. Hänellä on kaksi lasta, molemmat tyttäriä.


title: Peter Eriksson

text: Peter Eriksson on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Oranssihelttakookako

text: Oranssihelttakookako ("Callaeas cinereus") eli aiemmalta nimeltään kokako on äärimmäisen uhanalainen Uudessa-Seelannissa tavattava kookakoihin kuuluva varpuslintu. Aiemmin laji Callaes cinereus, jaettiin kahteen alalajiin C.C cinereus, ja C.C wilsoni. Nämä on sittemmin jaettu omiksi lajeikseen oranssihelttakookako ja kookako "Callaeas wilsoni".


title: Oranssihelttakookako

text: Kooltaan Oranssihelttakookako on noin 38 cm. Väritykseltään laji on siniharmaa, ja silmien ympärillä on musta maski. Heltat ovat oranssit.


title: Oranssihelttakookako

text: Molemmat kookakolajit olivat 1900-luvun alussa yleisiä Uuden-Seelannin lehti- ja podokarpusmetsissä. Oranssihelttakookakosta, joka elää Eteläsaarella ja Stewart Islandilla, ei ole tehty havaintoja vuoden 2007 jälkeen ja saattaa olla kuollut sukupuuttoon. Sen uskotaankin olevan hävinnyt. Pohjoisempi laji elää laikuttaisesti Pohjoissaarella. Laji elää pääasiassa luonnontilaisissa metsissä eikä ole sopeutunut talousmetsiin.


title: Oranssihelttakookako

text: Oranssihelttakookako ei ole erityisen hyvä lentäjä, minkä vuoksi se liikkuu mieluummin juosten. Laji elää territorioittain. Yhtä aluetta hallitsee joko koiraan ja naaraan muodostama pari, kahden koiraan pari, yksi koiras tai lyhyen aikaa myös yksittäinen naarasyksilö. Naaras munii pesään yleensä kolme munaa. Kahden koiraankin pari voi tehdä pesän.


title: Oranssihelttakookako

text: Oranssihelttakookakon ravinto vaihtelee kausittain. Sen pääasiallista ravintoa ovat hedelmät, mutta se syö myös lehtiä, nuppuja, kukkia, mettä sekä selkärangattomia eläimiä.


title: Oranssihelttakookako

text: Oranssihelttakookakoja ei ole tavattu luonnossa vuoden 2007 jälkeen. Jotkut tutkijat arvelevat lajin jo hävinneen. BirdLife International arvioi 2016 lajin äärimmäisen uhanalaiseksi ja sen kannaksi alle 50 sukukypsää yksilöä. Aikaisemmin laajamittainen metsien hakkuu oli syynä kannan romahtamiseen. Nykyään suurimman uhan muodostavat saarelle levinneet saalistajat kuten isorotat, kettukusut ja kärpät.


title: Martti Levón

text: Martti Albert Levón (10. tammikuuta 1892 Oulu – 6. toukokuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen insinööri, joka oli Teknillisen korkeakoulun (TKK) professorina vuosina 1930–1961 ja rehtorina vuosina 1940–1943 ja 1946–1955 sekä Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen (VTT) ensimmäisenä ylijohtajana vuosina 1942–1947. Hän oli myös saloistelainen kirjailija, kotiseutu- ja museoharrastaja.


title: Martti Levón

text: Levónia voidaan Jyrki Vesikansan mukaan pitää Suomen teknologisen edistyksen avainhahmona.


title: Martti Levón

text: Martti Levón syntyi vuonna 1892 Oulussa, hänen isänsä oli toimitsija August Alb. Levón. Levónien sukujuuret ovat Saloisissa, vanhin tunnettu esi-isä on pitäjänseppä Hans Leinonen (1682–1742) Piehingistä. Hansin poika Zacharias muutti Raaheen sepäksi ja pojanpoika Johan toimi Raahessa siltavoutina. Johan muutti nimensä Levóniukseksi. Johan Levóniuksen poika Johan toimi Saloisten kihlakunnan henkikirjoittajana ja muutti Saloisiin Järvelän taloon vuonna 1812. Hän otti käyttöön suvun nykyisen nimen Levón. Vuonna 1855 henkikirjoittajan poika esikuntakapteeni Robert Levón osti Mutalan tilan Saloisista. Mutalan kartano on sen jälkeen ollut yli sata vuotta Levónien suvulla. Vuosina 1867–1888 tilaa viljeli Martti Levónin isoisä merikapteeni Carl A. Levón. Vuonna 1888 Mutala siirtyi Martti Levónin isälle Augustille, jolta edelleen Martille vuonna 1924. Mutala oli Martti Levónin kesäpaikkana vuoteen 1961, jolloin se siirtyi Saloisten kunnan omistukseen ja myöhemmin Rautaruukille. Nykyisin Mutalan kartano toimii Rautaruukin edustustiloina.


title: Martti Levón

text: Martti Levón kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1910 ja valmistui diplomi-insinööriksi TKK:n koneinsinööriosastolta vuonna 1916. Hän työskenteli aluksi teollisuudessa, vuosina 1916–1920 Asean, Hankkijan ja Oulun sähkölaitoksen palveluksessa, vuosina 1921–1924 Kemi Oy:n sahojen teknillisenä johtajana sekä 1924–1931 Ekono-yhdistyksen sahateknillisen osaston johtajana. Pääuransa Levón teki Teknillisessä korkeakoulussa, jossa hän oli puun mekaanisen teknologian professorina vuosina 1930–1961, toimien myös kyseisen oppilaitoksen rehtorina vuosina 1940–1943 ja 1946–1955. Välissä hän oli vuodet 1943–1945 Suomen Teollisuusliiton toimitusjohtajana. Levónin rehtorikaudella päätettiin TKK:n kampusalueen siirtämisestä Helsingin Hietalahdesta Espoon Otaniemeen ja hän olikin Otaniemen hoitokunnan ensimmäisenä puheenjohtajana 1949–1955. Levón ymmärsi Hietalahden alueen ahtauden ja vaikutti voimakkaasti Otaniemi-hankkeen läpimenoon. Hän oli myös TKK:n yhteyteen perustetun Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen ensimmäinen ylijohtaja 1942–1947 ja hallituksen puheenjohtaja 1942–1956. Vuonna 1949 Levón vihittiin tekniikan kunniatohtoriksi. Pääosin Levónin ansiosta perustettiin vuonna 1947 yhteispohjoismainen teknis-tieteellistä tutkimusta koordinoiva elin Nordforsk. Hän oli vuonna 1957 perustamassa Teknillisten tieteiden akatemiaa ja hänestä tuli sen kunniajäsen 1972. Hän oli myös Suomen Teknillisen Seuran kunniajäsen ja Suomen Puuteollisuusinsinöörien Yhdistyksen kunniapuheenjohtaja.


title: Martti Levón

text: Sukunsa kotipitäjässä Saloisissa Levón tuli tunnetuksi ahkerana kotiseututyöntekijänä. Hän toimitti vuonna 1970 suomeksi Thomas Stenbäckin 1700-luvulla kirjoittaman vanhimman Saloisten ja Raahen historiaa käsittelevän ruotsinkielisen kirjan "Historiallisia kuvauksia Raahesta ja Saloisista". Hän kirjoitti 1960- ja 1970-luvuilla useita Saloisten alueesta ja sen historiasta kertovia kirjoja. Hän oli myös perustamassa vuonna 1965 Saloisten kotiseutu- ja museoyhdistystä sekä Saloisten kotiseutumuseota. Martti Levón lahjoitti kotiseutumuseolle Mutalan kartanon vanhan pirtin, jonka vanhin osa on vuodelta 1791.


title: Jens Munk

text: Jens Munk (3. kesäkuuta 1579 - 28. kesäkuuta 1628) oli tanskalainen merenkävijä, joka yritti löytää Luoteisväylän. Hän lähti ensi kertaa merille jo 12-vuotiaana.


title: Jens Munk

text: Tanskan kuningas Kristian IV lähetti Jens Munkin etsimään Luoteisväylää 64 miehen ja kahden laivan kanssa vuonna 1619. Munk oli niin varma retken onnistumisesta, ettei ottanut mukaan suksia eikä lämpimiä vaatteita. Munk saapui nykyiselle Hudsoninlahdelle. Syyskuussa Munk myönsi, että retki oli umpikujassa. Hän perusti nykyisen Churchilljoen suulle leiripaikan, jonka hän kastoi Nova Daniaksi, uudeksi Tanskaksi.


title: Jens Munk

text: Miehiä kuitenkin kuoli koko ajan. Kun jää ja lumi 28. toukokuuta 1620 olivat sulamassa, vain seitsemän miestä oli elossa. Helluntaina Munkin lisäksi hengissä oli vain kaksi miestä. Vähitellen heidän voimansa alkoivat palautua. Kesäkuun lopussa miehet päättivät yrittää kotiin pienemmällä "Lamprenen"-aluksella. Tuskallisen taipaleen jälkeen miehet saapuivat syyskuussa Norjaan. Kun Munk palasi Tanskaan, kuningas Kristian IV ei ollut iloinen. Hän halusi lähettää Munkin uudelle matkalle, mutta se ei onnistunut, koska miehistöä ei saatu kasaan. Jens Munk kuoli vuonna 1628.


title: Jens Munk

text: Jens Munkin päiväkirjan avulla Nova Dania löydettiin vuonna 1964. Etsijät löysivät sieltä muun muassa lasipulloja ja tykinkuulia sekä kukkulan, jonne kuolleet miehet oltiin haudattu.


title: Mutta mitä tapahtui joulupukille 2

text: Mutta mitä tapahtui joulupukille 2 ("The Santa Clause 2") on yhdysvaltalainen 1. marraskuuta 2002 ensi-iltansa saanut koko perheen komediaelokuva, joka on jatko-osa elokuvalle "Mutta mitä tapahtui joulupukille?". Elokuvan ohjasi Michael Lembeck ja pääosassa olivat Tim Allen ja Elizabeth Mitchell.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Pioneeripataljoona 26 (Pion.P 26) oli jatkosotaan Hirvensalmella perustettu divisioonan pioneeripataljoona, joka kuului 10. divisioonaan.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Pataljoona perustettiin Hirvensalmella 18. kesäkuuta 1941 hajautetusti ja perustamispaikkoina olivat kirkonkylä, Kissakoski, Pöyrynkylä ja sen muodostivat:Pataljoona siirtyi 20.6.1941 Lemille, missä 1. Komppania majoittui Huttulan kylään, 2. Komppania Lavelan kylään ja 3. Komppania Sutelan kylään. 3. Komppania siirtyi jo seuraavana päivänä Lappeelle Kärjen kylään.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Heinäkuun alussa pataljoonan 1. ja 3. Komppania alistettiin 12. divisioonalle ja ne siirtyivät sen johtoon Nuijamaalle. 2. Komppania alistettiin Jalkaväkirykmentti 2:lle ja siirtyi Jänhilään. Kaikki komppaniat suorittivat hyökkäysvalmisteluja rakentamalla teitä, tykistöasemia ja purkamalla miinoitteita. Heinäkuun lopulla loppui pataljoonan joukkojen alistus 12. divisioonalle ja pataljoona siirtyi kokonaisuudessaan Ruokolahdelle reserviksi osana 10. divisioonaa.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Pataljoonan komppaniat alistettiin 10. divisioonan joukoille hyökkäystä varten 4. heinäkuuta seuraavasti:


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: 1. komppania marssi Rautjärven kirkonkylään ja jatkoi sieltä marssia hyökkäysryhmityksen mukana Ojajärvelle. Ojajärvellä komppania purki vihollisen ansoitetun murrosteen sekä miinoitteita. Raivaustöiden jälkeen Ojajärven rautatieasema saatiin vallattua.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Hyökkäystä jatkettiin kohden Kaukolaa. Komppania oli jaettu joukkueittain jalkaväkirykmentin pataljoonille. Näin jaettuna pioneerit tukivat hyökkäävää jalkaväkeä miinoitteita purkamalla sekä kasapanoksin varustettuna panssarintorjuntareservinä. Komppania kasattiin 9. elokuuta Kaukolan kylään, jota tukikohtana käyttäen aloitettiin tie- ja sillankorjaustyöt alueella.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Reservinä ollut 2. komppania korjasi teitä sekä rakensi siltoja tukeakseen hyökkäävien joukkojen huoltokuljetuksia. Samoin komppanialle annettiin vesistönylityskoulutusta 13.–16. elokuuta. Tämä koulutus joutui tulikokeeseen jo ensimmäisenä päivänä, kun vänrikki Raitakarin joukkue joutui tukemaan Unnunkosken ylimenoa rakentamalla polkusillan kosken yli.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Komppania siirretiin 16. elokuuta etulinjaan ja samalla se luovutti silta- ja tietyönsä 1. komppanialle. Komppania siirtyi 19. elokuuta Räisälän kirkolle ja sieltä edelleen Lähdekorpeen. Komppania alistettiin joukkueittain jalkaväelle.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: 3. komppanian ensimmäinen joukkue alistettiin hyökkäyksen alussa Kevyt Osasto 12:lle tehtävänään miinoitusten purku ja liikkeen edistäminen. Miinoituksia ei esiintynyt, joten joukkue toimi jalkaväkenä varmistustehtävissä. Ojajärvelle saavuttaessa jouduttiin purkamaan ansoitettuja murrosteita etenemisen jatkamisen mahdollistamiseksi. Joukkueen alistus jatkui Kaarlahteen, missä joukkue alistettiin Osasto Särmälle. Osasto Särmän mukana joukkue eteni aina Unnunkoskelle, jossa joukkue alistettiin Jalkaväkirykmentti 2:lle. Rykmentin mukana joukkue eteni Taipaleen joelle. Tyyskänjoen ylitse jouduttiin rakentamaan silta ja sillanrakentamisen mahdollistamiseksi jouduttiin purkamaan ensimmäinen varsinainen miinoite. Miinoite oli rakennettu nk. penaalimiinoista. Joukkue jatkoi edelleen rykmentin mukana aina Punnuksen kautta Valkjärvelle.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Valkjärvellä alistettiin joukkue Jalkaväkirykmentti 43:lle. Rykmentin mukana joukkue eteni Lipolaan, jossa joutui purkamaan miinakentän, jossa oli kaikkiaan 1581 penaalimiinaa. Lipolan jälkeen eteneminen jatkui reittiä Korpikylä-Vanha raja- Novajantie-Lappalaisenmäki. Novajassa joukkue purki kaksi miinakenttää. Lappalaisenmäellä joukkueen alistus päättyi ja se palasi Riihiöön muun komppanian yhteyteen.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: 3. komppanian toinen joukkue seurasi komppanian toimitusjoukkuetta Pukinniemeen, jossa se alistettiin Jalkaväkirykmentti 1:lle. Hiitolassa joukkue miinoitti rautatien estääkseen panssarijunan liikkeet. Kiviniemessä joukkue purki vihollisen suuren polkumiinakentän, jota purettaessa se joutui tulitaisteluun menettäen kolme miestä kaatuneina sekä kaksi haavoittuneina. Kiviniemessä joukkueen alistus päättyi ja se palasi komppanian yhteyteen.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: 3. komppanian kolmas joukkue alistettiin Rautjärvellä Jalkaväkirykmentti 43:lle. Hiitolassa joukkue räjäytti junaradan rautatieliikenteen estämiseksi. Tiurissa joukkue yritti räjäyttää maantiesillan, mutta vihollisen voimakas painostus esti tehtävän toteuttamisen. Vihollisen tultua torjutuksi ei siltaa enää tuhottu, koska se olisi haitannut omaa etenemistä. Joukkue oli alistettuna rykmentille aina Riihiöön saakka.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Puolustusvaiheen aikana pataljoona suoritti runsaasti tietöitä ja asemien valmistuessa rakensi miinoituksia ryhmityksen tueksi. Tärkeimmät rakennetut tiet olivat Siiranmäki–Vehmainen–Riihiö ja Korpikylä–Novaja. Varsinkin jälkimmäinen muodostui tärkeäksi huoltotieksi.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Marraskuun lopulla komppaniat siirtyivät uusille majoitusalueilleen: 1. komppania Lipolaan, 2. komppania Lehtokylään, 3. komppania Valkjärvelle. Samassa yhteydessä kaikki vuoden 1912 jälkeen syntyneet siirrettiin 3. komppaniaan ja sieltä vanhemmat 1. ja 2. komppaniaan.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Keväällä 1942 siirtyi 3. komppania Korpikylään ja ryhtyi jatkamaan huoltotien Korpikylä–Novaja rakentamista.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: 10. divisioonan siirtyessä kesällä 1943 linnoitustöihin VT-linjalle siirtyi Pioneeripataljoona 26 sen mukana. Pataljoona teki täälläkin pääasiassa tietöitä sekä linnoittamisen tukitöitä kuten sahausta.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Toukokuun puolessavälissä 1944 pataljoona siirtyi divisioonan mukana Länsi-Kannakselle. Esikunta sijoittui 2. komppanian kanssa Kivennavan Haapalankylään, ja loppuosa pataljoonasta majoittui Mainilaan. 1. komppanian toimiessa reservikomppaniana se hoiti samalla Mainilan sahaa. Loppuosa pataljoonasta teki etulinjan pioneeritöitä.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: "Pääartikkelit: Valkeasaaren läpimurto, Kuuterselän taistelu"


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Pataljoona vetäytyi Mainilasta komppanioittain vihollista viivyttäen 10. kesäkuuta 1944 Mainilasta Haapalaan. Suurin osa pioneerimateriaalista jäi viholliselle sotasaaliina. Haapalassa pataljoona ryhmittyi puolustukseen, mutta vihollisen painostuksen vuoksi jouduttiin vetäytymään Somerikonmäkeen. Somerikonmäestä jouduttiin edelleen vetäytymään Kauhijärvelle.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: 1. komppania alistettiin Jalkaväkirykmentti 53:lle miinoittamaan Kuuterselän aluetta, mutta omien joukkojen ryhmityttyä VT-linjalle siirtyi 1. komppania Sykiälään Jalkaväkirykmentti 33:n I pataljoonan lohkolle, jossa osa ryhmitettiin jalkaväen asemiin ja osa jatkoi miinoitusten tekoa. Sykiälässä komppania otti osaa puna-armeijan hyökkäyksen torjuntaan 14. kesäkuuta. Linjojen murruttua komppania vetäytyi jalkaväen mukana Vammeljoen taakse. Komppania koottiin uudelleen 16. päivänä Halikossa, mutta jo seuraavana päivänä komppania oli jälleen miinoittamassa Iivanalan kylässä.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: 2. komppania teki Haapalan puolustustaistelun jälkeisinä päivinä miinoitus- ja sillanpanostustehtävissä (mm. Linnansaaren ja Sorvalinsillat). 3. komppania osallistui vetäytymisen aikana jatkuvasti viivyttämiseen jalkaväkenä, miinoittein sekä tuhoamisin.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Loppuajan ennen rauhantuloa pataljoona suoritti pioneeritöitä selustassa. Se tuhosi muun muassa Suur-Merijoen lentoaseman sekä miinoitti Viipurinlahden saaria.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Pioneeripataljoona 26:n lakkauttamisvalmistelut aloitettiin heti aselevon tultua voimaan. Nuoret palvelukseen jäävät ikäluokat siirrettiin henkilötäydennyskeskuksiin ja muiden osalta aloitettiin kotiuttaminen. Kuljetukset Hirvensalmelle aloitettiin 10. marraskuuta 1944 ja kotiuttaminen oli saatettu loppuun 18. marraskuuta mennessä.


title: Pioneeripataljoona 26 (jatkosota)

text: Pataljoonan riveissä oli kaatunut sodan aikana luutnantti Kaarlo Kauko Tapio Vuori, vänrikki Unto Kaarlo Nevalainen, 11 aliupseeria sekä 39 miehistöön kuuluvaa eli yhteensä 52 miestä.


title: Aleksandros Aeropoksen poika

text: Aleksandros Aeropoksen poika (, kuoli 330 eaa.), myös Aleksanteri Lynkestisläinen, oli makedonialainen ylimys ja sotilas. Hän oli luultavasti Lynkestis-maakunnan entisen kuningashuoneen vesa.


title: Aleksandros Aeropoksen poika

text: Aleksandros oli naimisissa Antipatroksen tyättären kanssa. Aleksandroksella oli kaksi veljeä, Heromenes ja Arrabaeus, jotka kummatkin teloitettiin koska heidän epäiltiin olleen osallisia Makedonian kuninkaan Filippos II:n salamurhaan. Aleksandros selvisi veljiensä kohtalolta koska oli ensimmäinen joka kutsui kaimansa Aleksanteria kuninkaaksi. Aleksanteri nimitti Aleksandroksen pian Traakian strategokseksi.


title: Aleksandros Aeropoksen poika

text: Theba nousi vähän ajan päästä kapinaan sen jälkeen kun huhut kertoivat Aleksanteri Suuren kaatuneen taistelussa. Kun makedonian armeija marssi Thebaa vastaan huhuttiin taas että sitä johti Aleksanterin sijaan Aleksandros.


title: Aleksandros Aeropoksen poika

text: Aleksandros seurasi kuninkaan mukana Persian sotaretkellä. Aleksanteri Suuri ei ehkä luottanut kaimaansa. Hänet nimitettiin kuitenkin thessalialaisen ratsuväen komentajaksi. Aleksandros kerkesi olemaan tässä tehtävässä vain muutaman kuukauden.


title: Aleksandros Aeropoksen poika

text: Talvella 334/333 eaa. Parmenion ilmoitti Aleksanteri Suurelle että eräs persialainen Sisines oli vangittu. Sisinellä oli ollut kirje Persian kuninkaalta Dareios III:a Aleksandrokselle. Dareios lupasi Aleksandrokselle 1000 talenttia kultaa jos hän murhaisi kuninkaan. Aleksandros vangittiin, mutta hänet teloitettiin vasta vuonna 330 eaa. pian Filiotaan salajuonen jälkeen.


title: Työmiehen vaimo

text: Työmiehen vaimo on Minna Canthin näytelmä vuodelta 1885. "Työmiehen vaimo" on yksi Canthin tunnetuimpia ja yhteiskunnallisesti radikaaleimpia teoksia. Se oli Suomen ensimmäinen kaupunkityöläisistä kertova näytelmä.


title: Työmiehen vaimo

text: Työmiehen vaimo on näytelmän muotoon kirjoitettu kirja, jonka päähenkilö Johanna on mennyt juuri naimisiin Riston kanssa. Risto ei osoittaudukaan hyväksi aviomieheksi vaan ryyppää Johannan säästöt ja saattaa perheensä kurjuuteen. Sekään ei vielä riitä, vaan Risto vikittelee entistä rakastettuaan mustalaistyttö Homsantuuta, joka Riston todellisen luonteen huomattuaan yrittää kostaa ja ampua miehen siinä kuitenkaan onnistumatta. "”Teidän lakinne ja oikeutenne, hahaha – Niitähän minun pitikin ampua!”" Homsantuu sanoo. Vaikka Homsantuu tähtäsi ohi, Canth latasi kovilla ja osui suoraan kohteeseensa. Viina ja miesten ylivalta avioliitossa joutuvat siten kritiikin kohteeksi.