title: Agutit

text: Ihminen on siirtoistuttanut muutamaa agutilajia niiden luontaisten elinalueiden ulkopuolelle Karibianmerelle. Etelä-Amerikan pohjoisosista ja Pieniltä Antilleilta kotoisin olevaa "Dasyprocta leporina"-lajia on viety Neitsytsaarille, meksikolaista "D. mexicana"-lajia Kuubaan ja eteläamerikkalaista "D. punctata"-lajia Kuubaan ja Caymansaarille.


title: Agutit

text: Naaras kantaa kolme kuukautta ja synnyttää kerrallaan kaksi poikasta.


title: Kustaa Evertinpoika Horn

text: Kustaa Evertinpoika Horn () (1614 – 27. helmikuuta 1666) oli Ruotsin sotamarsalkka ja hallintomies. Hän oli Evert Kaarlenpoika Hornin poika.


title: Kustaa Evertinpoika Horn

text: Kustaa Evertinpoika Hornista tuli vapaaherra 1651. Vuonna 1654 hänet nimitettiin Käkisalmen läänin ja Inkerinmaan kenraalikuvernööriksi ja hänestä tuli valtaneuvos. Kenraaliksi hänet ylennettiin 1656 ja sotamarsalkka hänestä tuli 1663. Samana vuonna hänet nimitettiin Bremen-Verdenin kenraalikuvernööriksi.


title: Kustaa Evertinpoika Horn

text: Ollessaan Käkisalmen ja Inkerinmaan kenraalikuvernööri Horn rasitti muun muassa linnankunnostustöillä paikallista väestöä, ja vaikutti siten osaltaan karjalaisen ortodoksiväestön muuttamiseen Venäjälle ruptuurisodan aikana.


title: Éric Perrin

text: Éric Perrin (s. 1. marraskuuta 1975 Laval, Quebec, Kanada) on kanadanranskalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue JYPissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laitahyökkääjänä. Perrinistä tuli kauden 2017–2018 aikana SM-liigahistorian eniten tehopisteitä ja maaleja tehnyt ulkomaalaispelaaja. Häntä on luennehdittu pelaajaksi, joka johtaa joukkuetta myös kaukalon ulkopuolella.


title: Éric Perrin

text: Perrin pelasi kaudet 1993–1997 Vermontin yliopiston joukkueessa ECAC-sarjassa. Hän sai yliopistourallaan useita tunnustuksia. Ensimmäisen kautensa jälkeen Perrin valittiin vuoden tulokkaaksi ja toisella sekä kolmannella kaudellaan hänet valittiin ECAC:n tähdistökentälliseen. Perrinin kolmas kausi, 1995–1996, oli hänen parhaansa. Hän teki 38 ottelussa 85 pistettä, ja hänet valittiin ECAC:n parhaaksi pelaajaksi. Perrin oli ehdolla myös koko Yhdysvaltain yliopistosarjojen NCAA:n parhaaksi pelaajaksi, Hobey Baker Awardin voittajaksi. Perrin on todennut, että hänen kotikaupunkinsa Lavalin asema jääkiekkokaupunkina on vaikuttanut paljon hänen urakehitykseensä. Esikuvanaan Perrin pitää Guy Lafleuria, joka on hänen suosikkipelaajansa Montreal Canadiensin joukkueesta. Juuri hänen takiaan Perrin on käyttänyt pelinumeroa 10 läpi uransa.


title: Éric Perrin

text: Ammattilaisuransa Perrin aloitti IHL:ssa kaudella 1997–1998. Hän pelasi sarjassa kolme kautta. Ensimmäisen kautensa Perrin pelasai Cleveland Lumberjacks- ja Quebec Rafales -joukkueissa. Seuraavat kaksi kautta hän kiekkoili Kansas City Bladesissa.


title: Éric Perrin

text: Perrin siirtyi Suomeen Jokereihin kaudeksi 2000–2001. Perrinin silloiset agentit olivat suositteet hänelle SM-liigaa, jossa Perrin voisi saada uuden alun sekä uuden itseluottamuksen uralleen polvileikkauksen jälkeen. He sanoivat, että Suomessa saattaisi vierähtää kahdesta neljään vuotta ja uran uuteen läpimurtoon NHL:ssä tarvittaisiin kärsivällisyyttä. Hyvin sujuneiden farmikausien myötä häneen kohdistettiin paljon odotuksia. Kauden alku ei kuitenkaan tuonut kuin kaksi pistettä kuudessa ottelussa, joten Jokerit vuokrasi hänet loppukaudeksi Porin Ässiin. Porissa Perrin pelasikin kohtalaisesti tehden 38 pistettä pelaamissaan 43 ottelussa. Perrin aloitti seuraavan kauden Ässissä, mutta hän siirtyi loppukaudella Hämeenlinnan pallokerhoon, koska hän oli pelannut alkukauden odotuksiin nähden vaisusti. Siirtoon vaikutti myös se, että HPK tarvitsi ykkösketjun keskushyökkääjää pudotuspeleihin. Perrinin loppukausi HPK:ssa ei sujunutkaan huonosti: kaikkiaan 20 ottelussa (mukaan lukien pudotuspeliottelut) hän keräsi 21 pistettä.


title: Éric Perrin

text: HPK ei kuitenkaan palkannut Perriniä seuraavaksi kaudeksi, joten seuraavaksi hän siirtyi Jyväskylään JYPin joukkueeseen. Kun Perrin saapui Jyväskylään joukkueen omistaja Jukka Seppänen sanoi Perrinille heidän ensimmäisessä tapaamisessaan: ”En välitä teetkö sata vai nolla tehopistettä. Haluan, että olet tämän joukkueen johtaja. Sen takia olet JYPissä”. Toimittaja Tuomas Heikkilän mukaan Seppänen piti sopimuksen solmimishetkellä Perriniä seuran kaikkien aikojen parhaan ulkomaalaisvahvistuksensa. Valmentaja Matti Alatalon alaisuudessa Perrin sai lyötyä itsensä läpi. Hän oli Jypin paras pistemies tehden 46 pistettä runkosarjassa. Pudotuspeleissä tehot olivat ottelua kohden vieläkin paremmat: Perrin teki 10 pistettä 7:ssä ottelussa.


title: Éric Perrin

text: Hyvin sujuneen kauden päätteeksi Perrin sai tilaisuuden siirtyä NHL:ään kaudeksi 2003–2004. Tampa Bay Lightning halusi Perrinin joukkueeseensa, sillä hän oli pelannut joukkueessa pelaavan hyvän ystävänsä Martin St. Louis’n kanssa jo yliopistosarjoissa. Perrin ei kuitenkaan saanut kunnolla vakiinnutettua paikkaansa NHL:ssä, vaan joutui pelaamaan paljon farmijoukkueessa. Hän pääsi kuitenkin joukkueen mukaan pudotuspeleihin ja pääsi juhlimaan keväällä Stanley Cupin voittoa joukkueensa kanssa. Vaikka Perrinin ottelumäärät runkosarjassa ja pudotuspeleissä eivät oikeuttaneet Stanley Cup-mestaruuteen ja nimeen pokaalissa, Tampa Bay Lightning haki erikoislupaa NHL:ltä lisätä Perrinin nimi sekä voittavan joukkueen listaan että pokaaliin, ja lupa myönnettiin.


title: Éric Perrin

text: Kaudeksi 2006–2007 Perrin sai tilaisuuden siirtyä takaisin Tampa Bay Lightningin NHL-joukkueeseen. Hän pelasi joukkueensa jokaisessa ottelussa tehden 36 pistettä. Kauden päätteeksi Lightning päätti päästää hänet Atlanta Thrashersin joukkueeseen. Atlantassa Perrin pelasi kaksi kautta.


title: Éric Perrin

text: Perrin jätti NHL:n syksyllä 2009, kun hän siirtyi KHL-liigassa pelaavaan Avangard Omskiin. Syksyn 2010 hän harjoitteli NHL-seura Tampa Bay Lightningin kanssa, mutta koska Perrin ei saanut yksisuuntaista NHL-sopimusta, hän siirtyi takaisin SM-liigaan ja JYPiin. Jyväskylässä hän löysi pelillisen kotinsa ja pelaajauran kehittymisen huippuunsa. Kauden alussa Perrin totesikin, että hän on pelannut monissa eri joukkueissa ja sarjoissa, mutta uran siihen astiset parhaat muistot olivat Jyväskylästä. Siksi hän halusi perheineen tulla takaisin JYPiin, vaikka oli pelannut Jyväskylässä vain yhden kauden.


title: Éric Perrin

text: Kaudella 2011–2012 Perrin oli voittamassa JYPissä jääkiekon Suomen mestaruutta. Hän teki mestaruuden ratkaisseen 2–1-jatkoaikamaalin Pelicansia vastaan pelatun loppuottelusarjan viidennessä ottelussa. Hän on kertonut, että arvostaa henkilökohtaisesti Suomen mestaruuden voittamista JYPissä yhtä paljon – tai jopa enemmän – kuin Stanley Cupin voittamista. Perrin oli runkosarjan tehoillaan 19+40=59 SM-liigan pistepörssin kolmas ja eniten syöttöpisteitä saanut pelaaja. Hänet valittiin myös tähdistökentälliseen.


title: Éric Perrin

text: Perrin on Tim Thomasin ja Brian Rafalskin ohella ainoa ulkomaalainen pelaaja, joka on voittanut urallaan sekä Stanley Cupin että Suomen mestaruuden. Suomalaisista pelaajista tähän joukkoon kuuluvat Reijo Ruotsalainen, Esa Tikkanen, Jere Lehtinen, Teemu Selänne ja Kimmo Timonen. Kauden jälkeen Perrin harkitsi paluuta Kanadaan viettääkseen enemmän aikaa perheensä kanssa, mutta päätti lopulta tehdä JYPin kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen. Kevään 2012 mestaruusjuhlissa Perrin oli todennut, että "JYP on ollut minulle paras paikka pelata jääkiekkoa. Jos vielä pelaan, pelaan JYPissä. Muita vaihtoehtoja ei ole olemassa".


title: Éric Perrin

text: Myös kaudella 2012–2013 Perrin keräsi eniten syöttöpisteitä SM-liigan runkosarjassa. Tästä kaudesta lähtien hän toimi JYPin kapteenina. Viimeisellä JYP-kaudellaan 2014–2015 Perrin sijoittui SM-liigan pistepörssissä toiseksi, tehtyään tehot 12+43=55.


title: Éric Perrin

text: Helmikuussa 2015 JYP piti tiedotustilaisuuden, jossa kerrottiin, että Perrinin sopimusta ei jatketa JYPissä. Perrin on ainoa pelaaja, jonka vuoksi JYP on koskaan järjestänyt tällaisen tiedotustilaisuuden. JYP ja Perrin kertoivat, että ratkaisu tehtiin yhteisymmärryksessä, mutta Perrinille ilmoitus lähdöstä oli silminnähden raskas. Kyyneleisiin asti liikuttuneena Perrin kertoi, että hän oli jo vuonna 2013 arvellut joutuvansa lähtemään Jyväskylästä. Ilmoituksen aikaan Perrin johti SM-liigan pistepörssiä 50:llä pisteellä.


title: Éric Perrin

text: Tiedotustilaisuutta seuraavana päivänä JYPin kannattajaryhmä paljasti JYPin kotiottelussa kantaa ottavan ison tifon, jossa luki: "Seuraikoneista on pidettävä kiinni. 11 & 42". Numeroilla viitattiin Éric Perriniin sekä Antti Virtasen tapaukseen. Ottelussa maalin ja kaksi syöttöpistettä tehnyt Perrin kiersi ottelun jälkeen pitkän aikaa jäällä osoittaen kiitollisuutta saamastaan tuesta kannattajilleen, mutta ottelun jälkeen radiohaastattelussa Perrin puhkesi jälleen kyyneliin.


title: Éric Perrin

text: Perrin koki lähtönsä Jyväskylästä outona tunteena, sillä hän olisi halunnut päättää uransa JYPissä. Perrin piti tilannetta isona pettymyksenä. Toimittaja Tuomas Heikkilän mukaan päätöksen siitä, ettei sopimusta jatkettu, teki joukkueen omistaja Seppänen. Seppänen oli kuitenkin epävarma päätöksestään. Seppänen totesikin myöhemmin: "En oikein tiedä, jäikö se [sopimuksen tekeminen] lopulta edes rahasta kiinni". Heikkilän mukaan Perrinillä ja päävalmentaja Marko Virtasella oli ollut ristiriitoja.


title: Éric Perrin

text: Niinpä kun JYP kauden päätteeksi voitti pronssia Rauman Lukkoa vastaan käydyssä ottelussa Raumalla, Perrin hyvästeli joukkueensa haikein mielin. Valmentaja Marko Virtanen ei kuitenkaan päästänyt Perriniä viimeiseen vaihtoon kentälle, vaan Perrin seurasi ottelun ratkaisuhetket vaihtopenkiltä.


title: Éric Perrin

text: JYPin toimitusjohtaja Kari Tyni puolestaan perusteli päätöstä olla solmimatta uutta sopimusta sillä, että joukkueella ei ollut varaa palkata Perriniä. JYPin pelaajabudjetti kaudelle 2014–2015 oli hieman yli 2,5 miljoonaa euroa, ja siitä oli määrä leikata 15 % kaudeksi 2015–2016. Perrin siirtyi seuraavaksi Turun palloseuraan. TPS:n pelaajabudjetti kaudelle 2014–2015 ei ollut kuitenkaan kuin 2,69 miljoonaa euroa, ja TPS oli ilmoittanut tekevänsä tuolla tilikaudella noin kahden miljoonan euron tappiot. Kaudelle 2015–2016 TPS ilmoitti pelaajabudjetikseen 2,3 miljoonaa euroa.


title: Éric Perrin

text: Myöhemmin pelatessaan Turun palloseurassa Perrin teki joukkueen kanssa kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Éric Perrin

text: Marko Virtasen lähdettyä JYPistä Perrin palasi vielä kerran JYPiin. Perrin oli jo päättää uransa jääkiekkoilija, mutta tuli kesällä 2018 siihen tulokseen, että haluaa pelata vielä yhden kauden. Kauden alussa arvioitiin, että hän tulee olemaan kuin valmentaja pelaajiston sisällä. 21.9.2018 Perrin rikkoi sm-liigassa 500 tehopisteen rajan ensimmäisenä ulkomaalaisena pelaajana.


title: Éric Perrin

text: Perrinillä ja hänen vaimollaan Karenilla on kaksi lasta, Alyssa ja Alexandre. Karenilla on lapsi aikaisemmasta avioliitosta.


title: Éric Perrin

text: Perrin on suunnitellut urheilu-uransa jälkeen toimivansa nuorten lahjakkaiden pelaajien kehittämistehtävissä eli auttaa heitä saavuttamaan parhaan pelaamisen tasonsa. Hän ajattelee, että työ ei liittyisi pelkästään jääharjoitteluun vaan myös kaukalon ulkopuoliseen toimintaan, kuten elämäntapoihin ja urheilijana olemiseen.


title: Tic-liike

text: Tic-liike eli hermovärve tarkoittaa nykimisoiretta tai lihasnyintää, joka esiintyy tahdosta riippumatta jatkuvasti toistuvina lyhyinä liikesarjoina etenkin kasvojen, kaulan ja hartioiden lihaksissa. Niitä esiintyy yleisen arvion mukaan 10 %:lla lapsista. Tyypillisimmin tic on 7–15-vuotiaiden poikien oire. Se on pojilla 3–4 kertaa yleisempi kuin tytöillä. Tyypillisiä tic-oireita ovat silmien räpyttely, irvistely, huulien nuoleskelu ja olkapäiden kohottelu. Nykimishäiriö voi ilmetä myös äänioireina kuten niiskutuksena, rohinana, yskimisenä, viheltelynä, ääntelynä joka muistuttaa koiran haukkumista tai sylkemisenä. Monimuotoiset nykimiset ovat useiden lihasryhmien laajoja, perättäisiä liikkeitä, esimerkiksi hyppely ja tanssimaiset liikkeet. Nykimisoire on lapsilla yleensä tilapäinen, ajan myötä se vähenee itsestään. Vaikeimmillaan tic-liikkeet ovat noin 10 vuoden iässä ja helpottuvat usein nuoruusiässä. Tic-liikkeet ovat yhtenä keskeisenä oireena Touretten oireyhtymässä.


title: Tic-liike

text: Tic-liikkeet ovat nykykäsityksen mukaan olennaisilta osin keskushermoston motorisia toimintoja säätelevien hermoverkostojen neurologinen häiriö. Tic-liikkeiden tarkkaa syntymekanismia ei tunneta, mutta perinnöllisten tekijöiden osuutta pidetään merkittävänä. Dopaminergisten tyvitumakkeiden toiminnan ja dopamiininkuljettajaproteiinin poikkeavuudet ovat tärkeimmät etiologiaa koskevat hypoteesit. Myös streptokokki‑infektion on arveltu olevan yhteydessä nykimis‑ ja pakko‑oireiden alkamiseen, mutta suoraa syysuhdetta ei ole kyetty osoittamaan. Tardiiviksi dyskinesiaksi kutsuttu pysyvä tic-oireisto voi syntyä myös antipsykoottisten lääkkeiden käytön seurauksena.


title: Tic-liike

text: Tic-liikkeitä pidettiin ennen ankarasta yliminästä johtuvana neuroottisluonteisina häiriöinä. Tic-oireita pidettiin vaikeasti poistettavina, mutta suomalaiset psykiatrit suosittelivat silti potilaiden hoitamista psykoterapialla ja vaikeimmissa tapauksissa jopa psykiatrisilla sairaalajaksoilla ja tilapäisellä rauhoittavalla lääkityksellä. Psykiatrien mukaan tic-potilaan psyykkinen jännitys johtaisi ilman hoitoa persoonallisuuden kaventumiseen, vaikka varsinainen tic-oire häviäisikin itsestään lapsen kasvaessa. Psykoterapian tarkoituksena oli päästä keskustelemalla käsiksi tiedostamattomiin ongelmakohtiin suhteessa vanhempiin tai omiin pelkoihin sekä itseen kohdistettuihin vaatimuksiin.


title: Robertas Žulpa

text: Robertas Žulpa (20. maaliskuuta 1960) on entinen liettualainen uimari, joka edusti uintiurallaan Neuvostoliittoa. Hän voitti olympiakultaa 200 metrin rintauinnista kesäolympialaisissa 1980, Moskovassa.


title: Robertas Žulpa

text: Hän voitti urallaan myös kolme Euroopan mestaruutta, sekä yhden pronssin pitkällä radalla.


title: Iiris Kalliola

text: Iiris Kalliola (s. 1959 Valkeakoski) on suomalainen tietokirjailija. Hän on kirjoittanut ja suomentanut tietokirjoja biologian alalta erityisesti lapsille. Hän toimi Suomen tietokirjailijoiden Uudenmaan aluevastaavana 2015-2017.


title: Iiris Kalliola

text: Vuonna 2011 Kalliola palkittiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla yhdessä Lasse J. Laineen kanssa teoksesta "Suomen lasten luontokirja". Sama teos oli vuonna 2010 WWF:n valitsema Vuoden luontokirja. Vuonna 2013 Kalliola palkittiin Tietopöllö-palkinnolla ja 2016 Lauri Jäntin säätiön Tieto-Lauri -palkinnolla yhdessä Lasse J. Laineen kanssa teoksesta "Suomen lasten retkeilyopas".


title: Iiris Kalliola

text: Kalliola on koulutukseltaan biologi Helsingin yliopistosta.


title: Marko Virtanen

text: Marko Juhani Virtanen (s. 10. joulukuuta 1968 Jyväskylä) on ammattilaisuransa lopettanut suomalainen jääkiekkoilija ja JyP HT:n kapteeni. Virtanen pelasi koko SM-liigauransa jyväskyläläisessä JyP HT:ssa. Pelaajauransa jälkeen hän on työskennellyt erilaisissa valmennustehtävissä JYP-organisaation sisällä.


title: Marko Virtanen

text: Virtanen nimettiin JYPin edustusjoukkueen päävalmentajaksi kaudeksi 2013–2014. Hän on seurahistorian pitkäaikaisin päävalmentaja. Virtanen erotettiin kauden 2017–2018 lopussa, kun JYPin kausi oli päättynyt puolivälieriin HIFK:ta vastaan. Hänen valmennusryhmässään toimivat myös valmentajat Jukka Ahvenjärvi, Antti Turunen sekä Jarkko Hyytiä.


title: Marko Virtanen

text: Marko Virtasen ura alkoi JyP HT:n liigajoukkueessa kaudella 1987–1988. Ensimmäinen kausi – kuten toinenkin – sujuivat vielä opettelun merkeissä ilman tehopisteitä, joten kaudeksi 1989–1990 Virtanen siirtyi 1-divisioonaa pelanneeseen Kiekko-Espoon joukkueeseen hakemaan vauhtia uralleen. Hyvin sujuneen kauden myötä hän sai palata Jyväskylään. Hän pelasikin JyP HT:n riveissä vuoden 1996 kevääseen asti, kunnes hän lähti kahdeksi kaudeksi Ruotsin liigaan hakemaan uusia kokemuksia. Siellä Virtanen pelasi kaudet 1996–1997 ja 1997–1998 Färjestads BK:ssa sekä Södertälje SK:ssa. Virtanen palasi Jyväskylään vielä kahdeksi kaudeksi ja lopetti uransa vuoden 2000 keväällä.


title: Marko Virtanen

text: JyP HT:ssä (syksystä 1997 lähtien JYP) Virtanen pelasi 406 ottelua tehden 237 pistettä (113 maalia ja 124 syöttöpistettä). Hän kuului viidellä kaudella joukkueensa viiden parhaan pistemiehen joukkoon. JYPissä pelatessaan hän voitti SM-hopeaa keväällä 1992 ja SM-pronssia keväällä 1993.


title: Marko Virtanen

text: Virtanen aloitti valmentajauransa kakkosvalmentajana jyväskyläläisessä Mestis-joukkueessa D-Teamissä Jukka Ahvenjärven apuna. Hän valmensi D-teamia kaksi kautta (2008–2010), joista jälkimmäisellä joukkue saavutti Mestiksessä hopeaa.


title: Marko Virtanen

text: Kaudeksi 2010–2011 Virtanen siirtyi JYPin A-juniorijoukkueen päävalmentajaksi. Kauden päätteeksi Virtasen valmentama joukkue voitti A-nuorten Suomen mestaruuden. Finaalipaikka kultaottelussa oli todiste hyvästä juniorityöstä. Seuran päätähtäin oli ollut rakentaa JYPin näköisiä pelaajia liigajoukkueelle, ja tavoite saavutettiin kirkkaasti. Lisäksi kauden aikana saatiin seitsemän uutta nuorten maajoukkuepelaajaa.


title: Marko Virtanen

text: Virtasen oli tarkoitus jatkaa A-junioreiden päävalmentajana, mutta Risto Dufvan tultua erotetuksi kauden alettua syksyllä siirtyi Virtanen Jyrki Ahon tilalle JYPin kakkosvalmentajaksi kaudeksi 2010–2011. Kausi päättyi JYPin toiseen Suomen mestaruuteen.


title: Marko Virtanen

text: Virtanen nimettiin JYPin edustusjoukkueen päävalmentajaksi kaudella 2013–2014. Vuoden 2013 joulukuussa JYP voitti Virtasen valmentamana European Trophyn Berliinin jäähallissa. Kyse oli viimeisestä jaetusta European Trophysta, sillä seuraavaksi kaudeksi sen nimi muuttui.


title: Marko Virtanen

text: Virtasen toimiessa päävalmentajana JYP on saavuttanut pronssia keväällä 2015 ja 2017. Virtanen voitti myös JYPin kanssa Champions Hockey Leaguen vuonna 2018. Liigassa JYPin runkosarjasijoitukset Virtasen päävalmentajakaudella olivat 5, 4, 4, 4 ja 4.


title: Marko Virtanen

text: Virtanen on JYPin seurahistorian pitkäaikaisin päävalmentaja. Hänen menestys sekä apu- että päävalmentajana JYPin organisaatiossa tällä vuosikymmenellä on kiistatta ollut vakuuttavaa.


title: Marko Virtanen

text: Virtasen sopimus JYPin valmentajana oli määrä kestää kevääseen 2019, mutta sopimus purettiin kauden 2017–2018 jälkeen JYPin sijoituttua liigan viidenneksi. Sopimus purettiin sisäpiiritietojen mukaan Virtasen ja JYPin kokeneiden pelaajien välillä pitkään vallinneen luottamuspulan vuoksi, jonka seurajohto halusi lopettaa – erottamalla hänet kauden 2017–2018 tuloksen varjolla. Virtanen oli koettu etäiseksi, ja osa pelaajista tunsi, ettei heidän näkemyksiään huomioitu tarpeeksi – joillakin oli tiettävästi epäkunnioitettu olo. Näin ollen Virtastakaan ei kunnioitettu tarpeeksi. Pelaajista esimerkiksi Jarkko Immosella ja Juha-Pekka Hytösellä on kokemusta Virtasen tyyliä organisoidummasta toiminnasta. He eivät ilmeisesti kyllin uskoneet Virtasen tapaan valmentaa – vaatimustaso ei ollut niin korkea kuin heidän aiemmin kokemansa. Tämä puolestaan näkyi JYPin pelikurissa ailahteluna. Virtasen ja pelaajien välisistä näkemyseroista kuultiin ensi kerran jo muutama kausi ennen erottamista.


title: Marko Virtanen

text: Sopimuksen purkuun johtaneista syistä on myös toisenlaisia näkemyksiä: JYPin urheilutoimenjohtaja Jukka Holtari taustoitti sopimuksen purkua "Ilta-Sanomissa" 31. maaliskuuta 2018: ”Päädyimme tähän ratkaisuun puhtaasti tulosurheilunäkökulmasta. Tämän kevään tulos oli meille kaikille pettymys, ja putoaminen puolivälierissä oli tulos, jota ei haettu", Holtari kommentoi. Samana päivänä "Keskisuomalaisessa" julkaistussa haastattelussa JYP-kapteeni Juha-Pekka Hytönen puolestaan totesi: ”Sen kahden vuoden ajan mitä olen tässä ollut, niin mulla ei ole mitään muuta kuin positiivista sanottavaa Veltsun valmentamisesta.” Samassa haastattelussa Hytönen mainitsi kokeneensa, että hurrikaaniryhmä luotti valmentajaansa viimeiseen asti.


title: Marko Virtanen

text: Helmikuussa 2015 JYP piti poikkeuksellisen tiedotustilaisuuden, jossa kerrottiin, että joukkueessa tuolloin pelanneen Éric Perrinin sopimusta ei jatketa JYPissä. JYP ja Perrin kertoivat, että ratkaisu tehtiin yhteisymmärryksessä, mutta Perrinille ilmoitus lähdöstä oli silminnähden raskas. Kyyneleisiin asti liikuttuneena Perrin kertoi, että hän oli jo vuonna 2013 arvellut joutuvansa lähtemään Jyväskylästä. Virtanen toimi tuolloin ensimmäistä kauttaan JYPin päävalmentajana. Tiedotustilaisuuden aikaan Perrin johti SM-liigan pistepörssiä 50:llä pisteellä.


title: Marko Virtanen

text: Tiedotustilaisuutta seuraavana päivänä JYPin kannattajaryhmä paljasti JYPin kotiottelussa kantaa ottavan ison tifon, jossa luki: "Seuraikoneista on pidettävä kiinni. 11 & 42". Numeroilla viitattiin Éric Perriniin sekä Antti Virtasen tapaukseen. Ottelussa maalin ja kaksi syöttöpistettä tehnyt Perrin kiersi ottelun jälkeen pitkän aikaa jäällä osoittaen kiitollisuutta saamastaan tuesta kannattajilleen, mutta ottelun jälkeen radiohaastattelussa Perrin puhkesi jälleen kyyneliin.


title: Marko Virtanen

text: Perrin koki lähtönsä Jyväskylästä outona tunteena, sillä hän olisi halunnut päättää uransa JYPissä. Perrin piti tilannetta isona pettymyksenä. Toimittaja Tuomas Heikkilän mukaan päätöksen siitä, ettei sopimusta jatkettu teki joukkueen omistaja Jukka Seppänen. Seppänen oli kuitenkin epävarma päätöksestään. Seppänen totesikin myöhemmin, että: "En oikein tiedä, jäikö se [sopimuksen tekeminen] lopulta edes rahasta kiinni". Heikkilän mukaan Perrinillä ja päävalmentajana toimineella Virtasella oli ollut ristiriitoja.


title: Marko Virtanen

text: Niinpä kun JYP kauden päätteeksi voitti pronssia Rauman Lukkoa vastaan käydyssä ottelussa Raumalla, Perrin hyvästeli joukkueensa haikein mielin. Valmentaja Virtanen ei kuitenkaan päästänyt Perriniä viimeiseen vaihtoon kentälle, vaan Perrin seurasi ottelun ratkaisuhetket vaihtopenkiltä, pää painuksissa ja katse visusti lattiassa.


title: Kate Atkinson

text: Kate Atkinson (s. 1951 York) on englantilainen kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa "Museon kulisseissa" (1995) sai Whitbread-palkinnon.


title: Kate Atkinson

text: Atkinson opiskeli kirjallisuutta Dundeen yliopistossa. Hän teki amerikkalaista kirjallisuutta käsittelevän väitöskirjan, mutta sitä ei hyväksytty. Atkinson sanoo, että taustalla oli tiedekuntariitoja, joiden välikappaleeksi hän jäi. Atkinson asuu Edinburghissa Skotlannissa.


title: Kate Atkinson

text: Atkinsonin esikoisromaani "Museon kulisseissa" (1995) voitti Whitbread-palkinnon.


title: Kate Atkinson

text: Atkinson on kirjoittanut kirjallisia dekkareita, kuten hän itse niitä luonnehtii. Tähän "Jackson Brodie" -sarjaan on tulossa viides teos. Brittiläinen televisiosarja "The Case Histories" pohjautuu näihin teoksiin.


title: Tilausliikenne

text: Tilausliikenne tarkoittaa pääasiassa linja-autolla mutta myös esimerkiksi raitiovaunulla suoritettavaa reittiliikenteen ulkopuolista ajoa, jossa kuljetetaan ennalta sovittua matkustajaryhmää. Tilausajot ovat asiakkaan tilaamia kuljetuksia, joissa aikataulu, reitti, autokalusto ja mahdolliset oheispalvelut ovat asiakkaan tarpeiden mukaan määriteltyjä, eivätkä reittiliikenteen tapaan noudata liikennöitsijän asettamia kriteerejä. Lainsäädännön määritelmä tilausliikenteelle on “luvanvaraista henkilöliikennettä, jota harjoitetaan vain tilauksesta tilaajan määräämällä tavalla, sekä muuta luvanvaraista henkilöliikennettä, joka ei ole linjaliikennettä eikä ostoliikennettä.” Linja-autolla tilausajoja suorittavalta yritykseltä vaaditaan voimassa oleva joukkoliikennelupa, joka on autokohtainen. Lisäksi muihin EU-maihin ja Norjaan suuntautuvilta henkilöliikenteen kuljetuksilta vaaditaan yhteisölupa, joka myös on autokohtainen. Tilausajoa ajava liikenneväline on yleensä varustettu Tilausajo-kilvellä, jotta reittiliikennettä odottavat matkustajat eivät turhaan pyrkisi tilausajon kyytiin.


title: Tilausliikenne

text: Kuljetusta tarvitseva ryhmä, kuten harrastusseura tai koulu, tilaa ajon liikennöitsijältä. Keväisin tärkeän osan linja-autojen tilausajoista muodostavat luokkaretket mm. huvipuistoihin ja leirikeskuksiin. Tilausliikenteen ajot voivat olla yksittäisiä ajomatkoja tai ennakkoon tietyn sopimuksen perusteella ajettavia toistuvia ajoja, esimerkiksi matkatoimistojen asiakaskuljetukset laivaristeilyille. Monella tilausajoja harjoittavalla liikennöitsijällä on oma matkatoimisto tai muu yhteistyökumppani, joka voi järjestää ryhmän majoitukset, ruokailut, laivaliput sekä muut etukäteen tilattavat ohjelmanumerot. Varuskuntien lomakuljetukset ovat usein varuskunnan tilaamia linja-autojen tilausajoja. Vaikka liikenne kulkee sovittuja reittejä ja säännöllisin väliajoin, se on suljettu varuskunnan ulkopuolisilta matkustajilta.


title: Tilausliikenne

text: Nykyaikaisessa tilausajolinja-autossa on usein ilmastointi, WC, kahvinkeitin, jääkaappi sekä viihdejärjestelmä, sisältäen esimerkiksi DVD-soittimen, CD-vaihtajan ja radion. Suomessa tilausajoliikenteessä esiintyviä alusta- ja korimerkkejä ovat muun muassa Carrus, Lahden Autokori, MAN, Mercedes-Benz, Neoplan, Scania, Setra ja Volvo.


title: Tilausliikenne

text: Tilausajojen yksi suurimpia etuja on joustavuus ryhmämatkoilla – reitiltä voidaan poiketa, matkanjohtajan niin halutessa, tai matkaohjelmaan voidaan tehdä muita tarvittavia muutoksia lennossa, mikäli käytettävissä oleva aika sen sallii. Tilausliikenteen tarjoukset ja sopimukset on suositeltavaa pyytää kirjallisesti ja niistä tulisi käydä ilmi seuraavat asiat: matkan aikataulu, matkan alkamis- ja päättymispaikka, linja-auton varustus, matkustajamäärä, hinta ja muut sopimukseen vaikuttavat tekijät.


title: Turun Soitannollinen Seura

text: Turun Soitannollinen Seura () on suomalainen vuonna 1790 perustettu musiikkikulttuurin edistämiseen keskittyvä aatteellinen yhdistys. Se on Suomen vanhin edelleen toimiva yhdistys. Musikaliska Sällskapet kehkeytyi Aurora-seuran konserteista ja musiikki-illoista edistämään musiikkikulttuuria Turussa.


title: Turun Soitannollinen Seura

text: Seuran toimintaan on oleellisena osana kuulunut sen perustamisesta asti oman orkesterin ylläpitäminen. Vuonna 1927 tapahtuneen kunnallisen ammattiorkesterin, Turun filharmonisen orkesterin perustamisen jälkeen seuran oma orkesteri on toiminut satunnaisemmin. Turun Soitannollinen Seura perusti Turun musiikkijuhlat ja Ruisrockin. Lisäksi seura järjestää Turun valtakunnallisia sellokilpailuja.


title: Turun Soitannollinen Seura

text: Turun Soitannollisen Seuran puheenjohtajana on vuodesta 2017 lähtien toiminut Eero Linjama. Muita yhdistyksen puheenjohtajia ovat olleet muun muassa Magnus Wilhelm Armfelt (1790), Jakob Gadolin (1794), Jakob Tengström (1804–1805), Otto Andersson (1930–1958), John Rosas (1961–1974), Arne Rousi (1975–1996), Alarik Repo (1996–2010) ja Emilie Gardberg (2010-2017).


Luettelo Suomen siviili-ilmailun lento-onnettomuuksista sisältää kaikki Suomen ilmatilassa tapahtuneet kuolemaan johtaneet lento-onnettomuudet suomalaisilla siviili-ilma-aluksilla (laskuvarjo-onnettomuudet eivät siis sisälly luetteloon). Lisäksi on listattu joitain onnettomuuksia, joista ei ole aiheutunut kuolonuhreja. Muita, ihmisten vakaviinkin vammoihin ja ilma-aluksen vaurioitumiseen tai tuhoutumiseen johtaneita lento-onnettomuuksia on tapahtunut paljon enemmän.


title: Luettelo Suomen siviili-ilmailun lento-onnettomuuksista

text: Kevytilmailu alkoi riippuliitimistä, joka ei Suomessa näkynyt onnettomuustilastoissa kuten esim. Yhdysvalloissa. Toisaalta riippuliito-onnettomuuksia ei tutkittu 1970- ja 1980-luvuilla lento-onnettomuuksina. 1990-luvun lopulta kevytilmailu on kasvanut ja myös siksi onnettomuuksia tapahtuu enemmän.


text:
Suomen ilmatilan ulkopuolella tapahtui Suomen helikopteri-ilmailun suurin onnettomuus:
Copterlinen Sikorsky S-76C tuhoutui 10. elokuuta 2005 Tallinnan edustalla. Kaksi ohjaajaa
ja kaksitoista matkustajaa hukkui kopterin syöksyessä mereen. Onnettomuustutkinnan mukaan
syynä oli tekninen vika: servomoottorin virheellinen pintakäsittely sai aikaan pyrstöroottorin tuhoutumisen, josta onnettomuus sai alkunsa. Servon mäntiä on luotettavuuden maksimoimiseksi kaksi ja toisen toiminnan pitäisi riittää – tämänkin takia Sikorsky ei hyväksynyt teknistä syytä, joka johtaisi sen korvausvastuuseen. Myös trombia syytettiin onnettomuudesta. Ohjaaja sinkoutui ohjaamosta ulos, joten ohjaajan istuinvyöt olivat auki jossain vaiheessa. Ohi lentäneen toisen kopterin kärkipyörteet, törmäys lintuparveen ja tiedustelupalvelut esiintyivät onnettomuuteen liittyvissä salaliittoteorioissa.


text: Purjelentokoneiden onnettomuudet lisääntyivät, kun liitokoneista siirryttiin suurempien oppilasmäärien kouluttamiseen vintturihinatuilla nykyaikaisilla purjelentokoneilla.


text: Moottoripurjekoneet eli moput ovat välimuoto purjelennon ja kevytilmailun välillä, pyrkimyksenä moottorilento kohtuullisilla kustannuksilla.


text: Ilmapalloille on sattunut vain yksi onnettomuus, vaikka harrastuslentäminen on laajentunut liiketoiminnaksi 1980-luvulta lähtien.


text: Vuoden 2007 kohdalla on esimerkinomaisesti kuvattu kaikki vakavat lento-onnettomuudet, ei vain kuolemaan johtaneet.


text: Vuoden 2010 alussa Ilta-Sanomissa olleen artikkelin mukaan 2000-luvun lento-onnettomuuksien määrä (pois lukien laskuvarjo-onnettomuudet) oli yllä olevan taulukon mukainen paitsi


text: Tästä luettelosta puuttuu Tuusulan onnettomuus v. 1986 OH-CAR


text: Samoin puuttuu Sipoon Sputsjundin onnettomuus 13.11.1967, jossa kolme miestä kuoli.


title: Hjalmar Svanberg

text: Ludvig Hjalmar Svanberg (11. huhtikuuta 1869 Vehmaa – 20. joulukuuta 1954 Tyrvää) oli suomalainen kirkkoherra, jonka on sanottu olleen Suomen Puolustusvoimien kirkollisen työn isä. Hän esitteli suunnitelmansa Suomen vapausarmeijan kirkollisesta työstä kenraali Mannerheimille 31. maaliskuuta 1918. Maaliskuun viimeistä päivää vietetään tästä syystä Puolustusvoimien kirkollisen työn vuosipäivänä.


title: Hjalmar Svanberg

text: Svanberg toimi muun muassa kirkkoherran virka-apulaisena, pitäjänapulaisena ja vt. kirkkoherrana Hausjärvellä 1894–1902 ja kirkkoherrana Kuortaneella 1902–1912, Vilppulassa 1912–1922 sekä Tyrväällä 1922–1951. Hän sai 1918 rovastin arvon ja oli myöhemmin myös lääninrovastina. Lisäksi hän toimi kirkkoherrana ollessaan myös tuomiokapitulin asessorina.


title: Hjalmar Svanberg

text: Hjalmar Svanbergin poika Ensio Rislakki (ent. Svanberg) oli kuuluisa kirjailija ja toimittaja, joka tunnettiin myös nimimerkillä Valentin. Teollinen muotoilija Eero Rislakki on Svanbergin pojanpoika.


title: Uusikuu (kirja)

text: Uusikuu () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjoittaman fantasiakirjasarja "Houkutuksen" toinen osa vuodelta 2006. Sitä edelsi vuonna 2005 sekä englanniksi sekä suomeksi julkaistu "Houkutus". "Uudenkuun" seuraaja on kirjasarjan kolmas osa "Epäilys". Suomeksi "Uudenkuun" käänsi Tiina Ohinmaa vuonna 2007. "Uudenkuun" pohjalta on tehty samanniminen elokuva vuonna 2009.


title: Uusikuu (kirja)

text: "Uusikuu", joka kuuluu fantasiakirjasarja "Houkutukseen", on jatkoa sarjan ensimmäiselle osalle "Houkutukselle" (2005). Alun perin kirjasarjan luoja Stephenie Meyer ei ollut suunnitellut kirjoittavansa "Houkutukselle" jatkoa. Sen valmistuttua Meyer alkoi kuitenkin kirjoittaa sille epilogeja, joista lopulta tuli usean sadan sivun mittaisia. Meyer tajusi että halusi kirjoittaa vielä lisää sarjan maailmasta ja alkoi kirjoittaa "Houkutukselle" jatko-osaa, josta lopulta muodostui "Uusikuu". Kirjan kirjoittaminen kesti Meyeriltä noin viisi kuukautta, minkä jälkeen hän alkoi muokata kirjaa. "Uusikuu" julkaistiin Yhdysvalloissa 6. syyskuuta 2006.


title: Uusikuu (kirja)

text: "Uusinkuun" tarina jatkuu vielä kolmannessa ja neljännessä sarjan osassa. Vuonna 2007 ilmestyi englanniksi sarjan kolmas osa "Eclipse", joka ilmestyi suomeksi syksyllä 2008 nimellä "Epäilys". Sarjaan kuuluu lisäksi vuonna 2008 ilmestynyt neljäs osa "Breaking Dawn", jonka suomennos ilmestyi lokakuussa 2009 nimellä "Aamunkoi".


title: Uusikuu (kirja)

text: "Uusinkuun" käänsi suomeksi Tiina Ohinmaa, ja suomennos julkaistiin vuonna 2007. Sen kustansi WSOY.


title: Uusikuu (kirja)

text: Bellan 18-vuotissyntymäpäivät koittavat, ja Bella on onneton tajutessaan olevansa nyt Edwardia fyysisesti vanhempi. Bellan kielloista huolimatta Alice järjestää hänelle juhlat Cullenin kotona. Avatessaan lahjojaan Bella saa haavan sormeensa ja alkaa vuotaa verta verenhimoisten vampyyrien edessä. Jasper ei kykene vastustamaan himoa ja yrittää purra Bellaa, mutta Edward saa estettyä häntä. Välikohtauksesta järkyttynyt Edward kertoo Bellalle Cullenien muuttavan pois Forksista. Edward lupaa, että Bella ei enää koskaan näe häntä ja vakuuttaa Bellan siitä, ettei enää välitä tytöstä. Yhtenä tekosyistä hän sanoo että Carlisle Cullen näyttää paljon nuoremmalta kuin väittää, eli 33-vuotiaalta.


title: Uusikuu (kirja)

text: Kuluu kuukausia, ja Bella suree edelleen Edwardin lähtöä. Kuluneiden kuukausien aikana hän on vaipunut eräänlaiseen apatiaan ja alkanut nähdä kauheita painajaisia. Käytöksensä vuoksi hän on menettänyt kaikki ystävänsä. Hän on riidoissa ensimmäisen Forksissa saaneensa ystävänsä Jessican kanssa ja hänen entinen ihailijansa Mike Newton ei enää puhu Bellalle. Tajutessaan miten on käyttäytynyt Bella päättää ryhdistäytyä, mutta haluaa samalla rikkoa Edwardille tekemänsä lupauksen olla satuttamatta itseään ja kapinoida Charlieta vastaan. Sattumalta hän löytää kaksi rikkonaista moottoripyörää. Tietäen että Charlie pitää moottoripyöräilyä vaarallisena päättää Bella kapinoivansa niiden kautta ja vie pyörät korjattavaksi tuttavalleen Jacob Blackille. Sattumalta Bella on lisäksi huomannut, että tehdessään jotakin vaarallista, holtitonta tai typerää hän kuulee Edwardin äänen päässään, ja hän haluaa epätoivoisesti kuulla pojan ääntä niin paljon kuin mahdollista. Samaan aikaan Forksissa tehdään useita havaintoja suurista "karhuista".


title: Uusikuu (kirja)

text: Bella ja Jacob viettävät aikaa yhdessä, ja Bella huomaa viihtyvänsä ja saavansa turvaa pojasta. Jacob haluaisi olla muutakin kuin pelkkiä ystäviä. Bella ei tunne Jacobia kohtaan samalla tavalla, mutta tämä ei anna sen häiritä. Jacob uskoutuu Bellalle ongelmistaan intiaanireservaatissa asuvan Samin ja tämän seurassa liikkuvan joukkion kanssa. Pian Jacob sairastuu mystisesti ja parannuttuaan alkaa vältellä Bellaa. Tyttö lähtee tapaamaan poikaa La Pushiin. Hän löytää Jacobin Samin ja tämän joukkion seurasta. "Uusi Jacob" on äkäinen ja käskee Bellan pysyä kaukana hänestä. Bella syyttää kaikesta Samia. Jacob muistuttaa Bellaa vanhoista legendoista, jotka koskevat intiaaniheimoa. Bella tajuaa Jacobin, Samin ja muiden olevan ihmissusia, jotka yrittävät suojella aluetta sinne tunkeutuneelta vampyyrilta Victorialta, joka on tullut kostamaan Bellalle kumppaninsa Jamesin kuoleman. Victoria haluaa tehdä samalla tavalla Edwardille, eli tappaa tämän kumppanin. Victoria ei ole kuullut ettei Edward ja Bella enää ole yhdessä.


title: Uusikuu (kirja)

text: Eräänä päivänä Bella odottaa Jacobia rannalla tylsistyneenä kun hän saa idean mennä uimahyppäämään korkealta kalliolta niin kuin oli nähnyt Jacobin ihmissusiystävien aiemmin tehneen. Hän hyppää alas jyrkänteeltä, mutta alhaalla vedessä huomaa ettei pysty uimaan pintaan, sillä sade ja myrsky vaikuttavat veteen ja aaltoihin voimakkaasti. Hän tietää kuolevansa, mutta ei välitä, sillä tämä tarkoittaa ettei hänen enää tarvitse elää ilman Edwardia. Viime hetkellä Jacob pelastaa hänet.


title: Uusikuu (kirja)

text: Samaan aikaan vampyyri Alice näkee kyvyillään tapahtuman näkynä, luulee Bellan tehneen itsemurhan ja matkustaa Forksiin. Alice kertoo siitä siskolleen Rosalielle, joka taas eteenpäin Edwardille. Edward ei halua elää ilman Bellaa, ja lähtee Italiaan, Volterran kylään tullakseen voimakkaiden vampyyrien Volturien tuhoamaksi. Volturit kieltäytyvät, sillä Edwardin ajatustenlukukyky on heidän mielestään liian hyvä "tuhlattavaksi". Alice näkee kaiken kyvyllään, ja lähtee Italiaan Bellan kanssa. Samalla Edward päättää miten paljastaisi itsensä, Volturithan haluavat pitää vampyyrit salassa. Mitä tahansa paljastavaa Edward tekisikään Volturit tuhoaisivat hänet. Alice näkee Edwardin tekevät juttuja, kuten nostavan auton, tappavan ihmisiä tai astuvan aurinkoon, jolloin hänen ihonsa alkaa kimallella. Edward päättää odottaa keskipäivään, jolloin astuu aurinkoon, joka paistaa juuri korkeimmalta. Edwardin ajatus onnistuisi hyvin, sillä keskusaukiolla on aina paljon väkeä, ja sinä päivänä erityisen paljon, koska on Pyhän Markuksen päivä ja kaupunki tulvii ihmisiä. Bella ja Alice taistelevat kilpaa ajan kanssa saavuttaakseen Edwardin ennen kuin on liian myöhäistä. Tytöt ehtivät ajoissa, ja Edward pelastuu. He kuitenkin joutuvat Volturien luokse. Heidän mielestään Bella tietää liikaa, joten Caius ehdottaa että hänet tapettaisiin. Mutta Alice välittää Arolle (joka lukee ajatukset jonkun koskettaessa häntä) ennenäkynsä, jossa Bella on vampyyri, ja he saavat lähteä. Volturit kuitenkin aikovat tulla varmistamaan asian myöhemmin.


title: Uusikuu (kirja)

text:
Cullenien perhe palaa Forksiin, ja Bella ja Edward ovat taas yhdessä. Cullenien perhe äänestää enemmistöllä hyväksyvänsä Bellan mukaan vampyyriperheeseen, ja Carlisle lupautuu muuttamaan tytön koulusta valmistumisen jälkeen. Edward on raivoissaan perheensä päätöksestä ja yrittää taivutella Bellaa muuttamaan mieltään. Bella haluaisi Edwardin muuttavan hänet vampyyriksi, mihin Edward lupaa suostuvansa jos Bella menee naimisiin hänen kanssaan. Bella epäröi, sillä ei tahdo mennä naimisiin niin nuorena. Jacob saapuu Bellan talolle, ja paljastaa Charlielle moottoripyöräsalaisuuden silkasta väärinkäsityksestä. Bella suuttuu Jacobille, ja joutuu kotiarestiin moottoripyörien vuoksi, sekä katoamisensa takia.
Nimi "Uusikuu" tulee samannimisestä Kuun vaiheesta. Uusikuu on täydenkuun vastakohta, vaihe, jolloin kuu ei näy Maahan. Uudenkuun aikaan yöt ovat kaikista pimeimpiä. Meyerin mukaan "Uusikuu"-kirja kuvaa Bellan elämän synkintä eli pimeintä aikaa, ja nimi kuvastaa tätä. Nimi ei hänen mukaansa viittaa kirjassakin esiintyviin ihmissusiin.


title: Uusikuu (kirja)

text: "Houkutus"-sarjan kansilla on Meyerin mukaan symbolisia merkityksiä. "Uudenkuun" kannen, jossa on kuvattuna tulppaani, kohdalla näin ei kuitenkaan ole, sillä Meyer ei ollut mukana valitsemassa kantta.


title: Uusikuu (kirja)

text: Stephenie Meyer on kertonut, että on saanut inspiraatiota monista lähteistä, esimerkiksi musiikista, ja koonnut kotisivuilleen niin kutsuttuja soittolistoja kappaleista, jotka ovat erityisesti innoittaneet häntä. "Uudenkuun" listalla on esimerkiksi Musen ja Coldplayn kappaleita.


title: Uusikuu (kirja)

text: Vuoden 2008 marraskuussa ensimmäisen elokuvan suuren taloudellisen menestyksen jälkeen Summit Entertainment ilmoitti tekevänsä elokuvaversion myös kirjasarjan toisen osan "Uudenkuun" pohjalta. Samalla Summit Entertainment ilmoitti myös, ettei "Twilight – Houkutuksen" ohjaaja Catherine Hardwicke palaa ohjaamaan toista osaa vaan ohjaajana toimii Chris Weitz kun taas käsikirjoituksesta vastaa ensimmäisenkin elokuvan käsikirjoittanut Melissa Rosenberg. "Twilight – Uudenkuun" pääosissa jatkavat ensimmäisessäkin elokuvassa näytelleet Kristen Stewart, Robert Pattinson ja Taylor Lautner. Elokuva sai maailmanensi-iltansa 20. marraskuuta 2009.


title: Uusikuu (kirja)

text: "Uusikuu" sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. "AvidBookReader.com"-sivusto antoi kirjalle arvosanaksi C+. Sivuston kriitikko kutsui "Uuttakuuta" pieneksi pettymykseksi ja arvioi kirjan parhaiksi kohdiksi sen alun ja lopun. Hän piti virheenä jättää Cullenien vampyyriperhe niin pieneen osaan ja kritisoi sarjan päähenkilö Bellaa sarjan heikoimmaksi ja ärsyttävimmäksi hahmoksi. "Teenreads.com"-sivuston kriitikko Norah Piehl arvioi, että kirjassa ei ollut "tarpeeksi taikaa". Hän kritisoi teoksen olevan pitkäveteinen, mutta uskoi sen saavan sarjan ihailijat odottamaan innolla seuraavaa osaa.


title: Uusikuu (kirja)

text: "Portti"-lehden Marianna Leikomaa kirjoitti teoksen olevan romanttista roskaa nuorille tytöille. Edvard käyttäytyy lapsellisesti ja Bella on jankuttava ja itsepäisen angstinen. Hahmoista yksikään ei ole uskottava ja vampyyrien vaarallisuus jää sanahelinäksi. Romantiikkaa tai vampyyrikirjoja vähänkin lukeneille Meyer ei tarjoa mitään. Heikko kirjoitustyyli, latteat hahmot ja olematon juoni vain ärsyttävät lukijaa.


title: Sōhei

text: Sōhei (, kirjaimellisesti "munkkisoturit") olivat buddhalaisia munkkisotureita feodaalisessa Japanissa.


title: Sōhei

text: Sōhein perinteinen ase oli naginata. Muita tunnettuja aseita olivat muun muassa jouset ja miekat.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Daisy ja Violet Hilton (5. helmikuuta 1908 – 6. tammikuuta 1969) olivat siamilaiset kaksoset, jotka kiertelivät yhdysvaltalaisissa sirkus- ja vaudeville-esityksissä 1930-luvulla.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Tytöt olivat syntyneet Brightonissa, Englannissa (East Sussexissa) 5. helmikuuta 1908. Heidän äitinsä oli yksinäinen tarjoilijatar nimeltä Kate Skinner. Sisarukset olivat syntyessään lanteistaan ja takapuolistaan yhteenkasvaneita; heillä oli yhteinen verenkierto mutta heidän tärkeimmät sisäelimensä eivät olleet yhteisiä. Skinnerin esimies Mary Hilton, joka auttoi häntä synnytyksessä ilmeisesti näki heissä kaupallisia mahdollisuuksia ja siten käytännöllisesti katsoen osti heidät heidän äidiltään huolehtiakseen heistä. Tytöt jäivät ensin Queens Headin kylään Brightonissa mutta muuttivat myöhemmin Evening Star-nimiseen pubiin.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Sisarusten omaelämäkerran mukaan Mary Hilton, hänen aviomiehensä ja tyttärensä pitivät tyttöjä tiukassa kontrollissa fyysisen kurinpidon avustuksella; he olivat kutsuneet häntä "Lou-tädiksi" ja hänen senaikaista aviomiestään nimellä "Sir". Nämä opettivat tytöt tanssimaan ja laulamaan.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Hiltonin sisarukset kiertelivät englantilaisissa viihdenäytöksissä ensimmäisen kerran kolmen vuoden iässä, ja heidät tunnettiin tuolloin nimellä "Yhteenkasvaneet kaksoset". Mary Hilton kierrätytti heitä Saksan ja Australian halki sekä Yhdysvaltoihin. Varsinaisessa sirkusnäytöksessä heidän esiintymistään täydennettiin kuvitteellisella "elämäntarinalla". Heidän ohjaajansa pitivät kaikki sisarusten ansaitsemat rahat itsellään. Vuonna 1926 Bob Hope järjesti näytelmän nimeltä "Dancemedians" Hiltonin sisarusten kanssa, joilla oli oma steppaustyylinsä.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Maryn kuoltua Birminghanissa, Alabamassa hänen tyttärensä ja aviomiehensä ottivat komennon. He pitivät kaksosia julkisesti esillä jonkin aikaa ja harjoituttivat heitä jazzmusiikissa. He asuivat kartanossa San Antoniossa, Teksasissa 1930-luvun alkuun saakka.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Vuonna 1931 sisarukset olivat saaneet tarpeeksi paljon rohkeutta haastaakseen oikeuteen "managerinsa" ja saivat 100 000 Yhdysvaltain dollaria vahingonkorvausta. Tämän jälkeen he jättivät sideshowesitykset ja aloittivat oman vaudevilleohjelmanumeronsa nimeltä "Hiltonin sisarusten revyy". Daisy värjäsi tukkansa vaaleaksi, ja he alkoivat käyttää erilaisia asusteita. Ikään kuin riistettyä osuuttaan kompensoidakseen heillä oli lukuisia liiketoimia, epäonnistuneita yrityksiä saada lupakirja avioliittoon ja lyhyet avioliitot. Vuonna 1932 kaksoset esittivät itseään elokuvassa "Freaks – kummajaiset". Vuonna 1951 he olivat päätähtinä eksploitaatioelokuvassa "Chained for Life", joka pohjautui löyhästi heidän elämäänsä.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Lopulta sisarukset asettuivat Miamiin, Floridaan ja pitivät hampurilaispaikkaa nimeltä Hiltonin sisarusten pikaruokabaari.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Hiltonien viimeinen julkinen esiintyminen tapahtui drive-in-elokuvateatterissa Charlottessa, Pohjois-Kaliforniassa. Heidän kiertuemanagerinsa jätti heidät sinne, ja koska he eivät voineet siirtyä eikä heillä ollut mitään tulonlähdettä, heidän oli pakko hankkia töitä lähimmästä ruokakaupasta.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: 6. tammikuuta 1969 kaksoset löydettiin kodistaan hongkongilaiseen influenssaan menehtyneinä.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Vuonna 1997 sai ensi-iltansa sisarusten elämään löyhästi pohjautuva Broadway-teatterin musikaali nimeltä "Side Show", jonka oli sanoittanut Bill Russell ja säveltänyt Henry Krieger ja joka sai neljä Tony-palkintoa.


title: Daisy ja Violet Hilton

text: Folklaulaja Marissa Nadler lauloi heistä kappaleessaan "Daisy & Violet". Lisäksi Kemado-yhtiön vuonna 2007 julkaisemalla EP-versiolla hänen levystään "Songs III, Bird on the Water" on toinenkin heistä kertova laulu.


title: Curtis Myden

text: Curtis Allen Myden (s. 31. joulukuuta 1973 Calgary, Alberta) on entinen kanadalainen uimari ja olympiamitalisti. Hän edusti Kanadaa urallaan kolmissa kesäolympialaisissa, alkaen vuodesta 1992.


title: Curtis Myden

text: Myden osallistui ensimmäistä kertaa aikuisten tason kansainvälisiin arvokilpailuihin vuonna 1991, jolloin järjestettiin Tyynenmeren maiden uintimestaruuskilpailut Edmontonissa. Seuraavana vuonna Myden osallistui ensimmäistä kertaa olympialaisiin, sijoittuen 200 metrin sekauinnissa kymmenenneksi ja 100 metrin rintauinnissa sijalle 25.


title: Curtis Myden

text: Vuosi 1993 oli Mydenin läpimurtovuosi. Hän voitti lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailuissa Espanjan Palma de Mallorcalla kultaa 400 metrin sekauinnissa, ennen Moldovan Serghei Mariniucia ja Suomen Petteri Lehtistä. Lisäksi hän voitti pronssia 200 metrin sekauinnissa.


title: Curtis Myden

text: Vuonna 1994 hän osallistui pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuihin Italian Roomassa, sijoittuen 400 metrin sekauinnissa neljänneksi.


title: Curtis Myden

text: Vuonna 1995 Myden lähti puolustamaan edellistä lyhyen radan MM-kilpailuista saamiaan mitaleja lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailuihin Brasilian Rio de Janeirooon. Hän kirkasti 200 metrin sekauinnin kolmannen sijansa hopeaksi, mutta putosi yhden pykälän alemmaksi 400 metrin sekauinnissa, saavuttaen näin kaksi hopeaa.


title: Curtis Myden

text: Vuoden 1996 kesäolympialaisiin Yhdysvaltojen Atlantaan Myden lähti mitalisuosikkina. Hän ei pettänytkään odotuksia, ja sijoittui 200 metrin sekauinnissa Unkarin Attila Czenen ja Suomen Jani Sievisen jälkeen kolmanneksi, ja otti pronssia myös 400 metrin sekauinnista, tällä kertaa edellään yhdysvaltalaiskaksikko Tom Dolan ja Eric Namesnik.


title: Curtis Myden

text: Vuonna 1998 Myden osallistui pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuihin, jotka järjestettiin Australian Perthissä. Siellä hän sijoittui 400 metrin sekauinnissa kolmanneksi. Tuo mitali jäi Mydenin ainoaksi pitkän radan MM-kilpailuissa. Kilpailuiden jälkeen Myden keskittyi valmistautumaan Sydneyn olympialaisiin.


title: Curtis Myden

text: Vuoden 2000 kesäolympialaisiin Australian Sydneyyn Myden lähti puolustamaan kahta mitaliaan edellisistä olympialaisista. Hän onnistuikin uusimaan pronssinsa 400 metrin sekauinnista, mutta karsiutui välierissä 200 metrin sekauinnissa.


title: Curtis Myden

text: Vuonna 2001 Myden osallistui pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuihin Japanin Fukuokassa. Hän sijoittui siellä seitsemänneksi 400 metrin sekauinnissa ja kahdeksanneksi 200 metrin sekauinnissa. Vuonna 2002 Myden piti neljän kuukauden tauon kilpauinnista keskittyen parantelemaan välilevyn pullistumasta kärsinyttä selkäänsä. Hän palasi vielä uintiareenoille osallistumalla Kansainyhteisön kisoihin kesällä 2002. Hän sijoittui kilpailuissa viidenneksi 400 metrin sekauinnissa ja kuudenneksi 200 metrin sekauinnissa.


title: Curtis Myden

text: 25. marraskuuta 2002 Myden ilmoitti lopettavansa uintiuransa keskittyäkseen urheilulääketieteen ja ortopedian opintoihinsa.


title: Käkikosken saha

text: Käkikosken saha oli keskisuuri saha Lapinjärven Porlammilla Käkikosken kylässä. Saha toimi vuosina 1957–2007. Sahalinjalla oli pelkkahakkuri- pyörösahalinja yhdellä automaattisärmällä. Työntekijöitä viimeisenä toimintavuonna sahalla oli 19, joista 5 konttorissa. Parhaimmillaan sahalla työskenteli yli 50 henkilöä. Saha tuotti vuosittain 30 000 kuutiometriä sahatavaraa.


title: Käkikosken saha

text: Viimeisen viidentoista vuoden aikana saha oli sijoittanut 10 miljoonaa euroa tukinlajitteluun, sahalaitokseen, kuivaamoon, kuivan sahatavaran lajittelulaitokseen ja Bio-lämpökeskukseen - ne eivät maksaneet itseään takaisin. Toimintaa vaikeuttivat myös puun hinta ja saatavuus. Saha asetettiin konkurssiin 21.09.2007, jonka jälkeen pesänhoitaja päätti tuotantokoneiden myynnistä Venäjälle.


title: Palazzo della Cancelleria

text: Palazzo della Cancelleria on palatsi Roomassa. Se kuuluu Lateraalisopimuksen mukaan Pyhän istuimen alaisuuteen. Se sijaitsee Parionen kaupunginosassa Corso Vittorio Emanuele II -kadun ja Campo de’ Fiori -aukion välissä.


title: Palazzo della Cancelleria

text: Paavi Sixtus IV:n veljenpoika kardinaali Raffaele Riario rakennutti palatsin. Huhujen mukaan Riario rahoitti rakennustyöt yhden illan uhkapelivoittojensa tuloilla. Palatsin rakennustyöt alkoivat 1480-luvulla ja se saatiin valmiiksi vuonna 1513. Rakennuksen suunnittelua pidettiin pitkään Donato Bramanten työnä, mutta nykyään Palazzo della Cancellerian pääarkkitehdin uskotaan olleen Andrea Bregno. Bramante on kuitenkin ollut mukana suunnittelemassa osaa julkisivua, sisäpihaa ja palatsin kirkkoa. Lisäksi Giorgio Vasari on ollut sisustamassa sisätiloja ja Perino del Vaga kardinaalin huonetta.


title: Palazzo della Cancelleria

text: Vain neljä vuotta valmistumisensa jälkeen vuonna 1517 Palazzo della Cancelleria takavarikoitiin Riariolta osallisuudestaan paavi Leo X:n vastaiseen salaliittoon. Palatsi annettiin Giuliano de'Medicille, josta tuli myöhemmin paavi Klemens VII. Rakennus oli toimistona Giulianolle, joka oli Vatikaanin varakansleri. Myöhemmin hänen noustua paaviksi rakennuksesta tuli Vatikaanin kanslerintoimisto, jona se toimii edelleen. Lisäksi palatsia on käytetty muun muassa Napoleonin keisarillisena oikeussalina. Vuonna 1848 palatsin eteisessä murhattiin italialainen poliitikko Pellegrino Rossi.


title: Palazzo della Cancelleria

text: Arkkitehti Virginio Vespignanin johdolla palatsia restauroitiin 1880-luvulla. Toiset entisöintityöt jouduttiin suorittamaan vuoden 1939 tulipalon jälkeen. Palatsin yhteydessä olevan kirkon katto romahti tulipalon takia. Rakennuksen sisäpihan kaivauksissa 1988–1991 löytyi suuren 300–400–luvulle ajoitetun basilikan jäännökset. Kirkon oli rakennuttanut paavi Damasus I ja se on yksi varhaisimmista merkittävistä roomalaisista kirkoista. Samassa yhteydessä löytyi 700–1400-luvuilla käytössä ollut hautausmaa.


title: Brandi Brandt

text: Brandi Brandt (s. 2. marraskuuta 1968) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä. Hänet valittiin Playboyn kuukauden playmateksi lokakuussa 1987. Hän poseerasi lehden vuoden 1990 maaliskuun numeron kannessa Donald Trumpin kanssa.


title: Brandi Brandt

text: Brandi on ollut naimisissa muun muassa glam metal yhtye Mötley Crüen basistin Nikki Sixxin kanssa. Heillä on kolme yhteistä lasta, Gunner Nicholas Sixx (1991), Storm Brieanne Sixx (1994) sekä Decker Nilsson Sixx (1995). Pari erosi vuonna 1996, jolloin Brandi löysi uuden miehen. Brandi ja Nikki saivat lapsilleen yhteishuoltajuuden.


title: Kasvohermo

text: Kasvohermo () on seitsemäs (VII) kahdestatoista aivohermosta. Kasvohermo on kasvolihasten liikehermo sekä kielen etuosan makuhermo, ja sen pääasiallinen tehtävä on huolehtia kasvojen liikkeistä ja ilmeistä. Kasvohermo on myös kyynelrauhasen ja parin sylkirauhasen parasympaattinen hermo. Kasvohermo lähtee tumakkeesta aivorungosta aivosillan ja ydinjatkeen välistä, josta se kulkee ohimoluun läpi ja haarautuu kasvojen alueelle. Kasvohermo on herkkä traumoille, koska se kulkee melko suojaamattomana ulomman puremalihaksen päältä.


title: Kasvohermo

text: Kasvohermon toimintahäiriön eli kasvohermohalvauksen oireina ovat kasvojen lihasten heikkous tai toimimattomuus, joka voi olla osittaista tai täydellistä. Sentraalinen kasvohermohalvaus vaikuttaa lähinnä kasvojen alaosan eli suun alueen lihaksiin, kun taas perifeerinen halvaus aiheuttaa lihasheikkouden koko kasvoissa otsasta leukaan. Kasvohermohalvaus on yleensä idiopaattinen, jolloin sitä kutsutaan Bellin halvaukseksi. Muita syitä halvaukselle voivat olla herpes zoster -infektio, borrelioosi, kasvaimet ja kasvon alueen vammat. Sisäkorvan tulehdus myös saattaa aiheuttaa kasvohermon halvaantumisen, koska kasvohermon kanavaa ohimoluussa erottaa sisäkorvasta vain ohut limakalvo.


title: Aladár Zsélyi

text: Aladár Zsélyi (12. joulukuuta 1883, Bussa – 1. heinäkuuta 1914, Budapest) oli unkarilainen lentäjä, insinööri ja Unkarin ilmailupioneereja.


title: Aladár Zsélyi

text: Zsélyi rakensi itse kolme eri lentokonetta ja lensi Unkarin ensimmäisiä lentoja niillä. Hän oli koulutukseltaan suomalaista diplomi-insinööriä vastaava ja hän myös suunnitteli lentokoneita ja ilmailuun liittyviä teknisiä innovaatioita.


title: Aladár Zsélyi

text: 26. - 27. toukokuuta 1910 Zsélyi voitti kaksi kansallista lentopalkintoa ja lensi 18 kilometrin matkan (joka oli siihen aikaan erinoimainen suoritus). 1. kesäkuuta 1910 Zsélyi loukkaantui vaikeasti pudottuaan Unkarin kansainvälisessä lentokilpailussa lennettyään ulos koneesta, jolloin hänen kätensä murtui ja hän sai aivotärähdyksen. Hän toipui sairaalassa yli kuukauden ja jatkoi lentouraansa, vaikkakin ilmailupiireissä huhuttiin hänen kuolleen.


title: Aladár Zsélyi

text: Toivuttuaan hän jatkoi suunnittelutehtäviä suunnitellen vuonna 1912 matkustajakoneen 34 hengelle. Vuosina 1912 ja 1913 hän tutki kaasuturbiinien käyttöä lentokoneiden voimanlähteenä, mikä kertoi hänen olevansa runsaasti aikaansa edellä. Vuonna 1913 hän läpäisi lentäjätutkinnon Wiener-Neustadtissa Itävallassa ja rakensi kolmannen, tehokkaan 66 kW:n voimanlähteellä varustetun lentokoneensa, joka tuhoutui ensilennollaan kesäkuussa 1914 moottoriin tulleen vian takia.. Tällöin Zsésleyn käsivarsi murtui, hän sai siihen tulehduksen ja kuoli jäykkäkouristukseen 1. heinäkuuta 1914.


title: Aladár Zsélyi

text: Unkarin ilmavoimilla oli 1940-luvulla Focke-Wulf Fw 58 Weihe -lentokone rekisteriltään HA-FOA, joka oli nimetty Aladár Zsélyin mukaan.. Myöhemmin hän sai lentokentän johtajalta oman hautakiven ja muistolaatan. Budapestin lentokentän lähistöllä on katu on nimetty hänen mukaansa. Hänestä on myös julkaistu unkarilaisia lentokoneaiheisia postimerkkejä.


title: Mustaa valkoisella

text: Mustaa valkoisella on Jörn Donnerin käsikirjoittama ja ohjaama vuonna 1968 valmistunut draamaelokuva.


title: Mustaa valkoisella

text: Elokuvan lähtökohtina olivat Kyösti Varesvuon aihe ja Marko Tapion synopsis "Sympaattinen mies", mutta Donnerin mukaan valmiilla elokuvalla "ei ollut mitään yhteistä kuulemani idean kanssa". Donner lisäsi elokuvaan sijaisnäyttelijän kanssa kuvatun katkelman rakastelukohtaukseen, joka oli kuvattu Kristiina Halkolan kanssa. Oikeusprosessin tuloksena Halkola sai 5 000 markan korvauksen taiteellisesta loukkauksesta ja kohtaus määrättiin leikattavaksi pois. Elokuvan yleisömenestys oli selvästi vuoden keskitasoa parempi, sitä kävi katsomassa 390 000 katsojaa.


title: Mustaa valkoisella

text: "Mustaa valkoisella" kertoo jääkaappeja myyvän yrityksen mainospäälliköstä Juha Holmista sekä tämän perheestä 1960-luvun Suomessa. Perhe valitaan "Vuoden perheeksi", ja ulospäin kaikki näyttää erinomaiselta. Todellisuudessa kaikki ei olekaan niin hyvin.


title: Mustaa valkoisella

text: Aikalaisarvioissa elokuvaa pidettiin pinnallisena ja hitaana, vaikka muuten Donnerin ammattitaito sai kiitosta. Donnerin omaa näyttelijäsuoritusta pidettiin epäonnistuneena, vähän lievemmin ilmaisten "tyydyttävä[nä], vaikkei [se] yllytäkään kannustamaan uusiin yrityksiin alalla."


title: Mustaa valkoisella

text: Myöhemmin televisioesitysten yhteydessä elokuvaa on pidetty onnistuneena yhdistelmänä satiiria, röyhkeyttä ja vitsikkyyttä. Liisamaija Laaksonen saa luonnehdinnan "antonionilainen", Jukka Virtanen ja Lasse Mårtenson ovat kriitikon mielestä mainioita mainosmiehiä.


title: Mustaa valkoisella

text: Elokuva sai kolme Jussi-palkintoa: ohjauksesta (Donner), naispääosasta (Liisamaija Laaksonen) ja kuvauksesta (Esko Nevalainen). Lisäksi se palkittiin valtion elokuvapalkinnolla, jonka arvo oli 110 000 markkaa.


title: Serghei Mariniuc

text: Serghei Mariniuc (s. 14. helmikuuta 1969) on entinen moldovalainen uimari, joka voitti MM-hopeaa 400 metrin sekauinnista lyhyellä radalla Palma de Mallorcalla 1993. Hän osallistui kesäolympialaisiin vuosina 1992 ja 1996. Hänen paras sijoituksensa olympialaisissa oli 400 metrin sekauinnin kahdeksas sija Atlantassa 1996.


title: Onni Hallsten

text: Gustaf Onni Immanuel Hallsten (5. tammikuuta 1858 Vaasa – 26. lokakuuta 1937 Helsinki) oli oppikoulun lehtori, kanslianeuvos, vakuutusylitarkastaja ja Suomalaisen puolueen kansanedustaja.


title: Onni Hallsten

text: Hallstenin vanhemmat olivat rehtori Alexander Gustaf Julius Hallsten ja Sofia Wihelmina Westerman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1875 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1880 ja voimistelunopettajaksi 1884. Hallsten toimi matematiikan ja fysiikan opettaja Helsingin, Vaasan ja Hämeenlinnan oppikouluissa vuoteen 1884 saakka, ja sen jälkeen hän oli Helsingin suomalaisen jatko-opiston matematiikan ja fysiikan lehtorina 1884–1921 sekä Helsingin suomalaisen tyttökoulun matematiikan ja fysiikan lehtorina 1887–1918. Hallstenin ura vakuutusalalla alkoi valtion vakuutustarkastajana vuosina 1901–1918. Hän toimi sittemmin sosiaalihallituksen sosiaalivakuutuksen ylitarkastajana 1918–1923, sosiaaliministeriön vakuutusosaston päällikkönä (vakuutusylitarkastajana) 1923–1931 sekä sosiaaliministeriön vakuutusosaston vt. ylitarkastajana 1931–1933. Hallsten sai kanslianeuvoksen arvonimen vuonna 1925.


title: Onni Hallsten

text: Hallsten oli säätyvaltiopäivillä pappissäädyn jäsenenä vuosina 1899 ja 1900. Myöhemmin hän oli suomalaisen puolueen kansanedustajana vuosina 1908–1910 ja 1911–1917 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli eduskunnan työväenasiainvaliokunnan puheenjohtajana 1909 ja valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajana 1914. Hallsten oli jäsenenä Kansallis-Osake-Pankin, Hankkijan ja Keskinäisen henkivakuutusyhtiö Suomen hallintoneuvostoissa sekä Pellervo-Seuran, Kauppakorkeakoulun ja Tapaturmavakuutus Oy Kullervon johtokunnissa.


title: Onni Hallsten

text: Hallsten oli naimisissa vuodesta 1892 kansanedustaja Ilmi Lovisa Bergrothin kanssa. Heidän poikansa oli IKL:n kansanedustaja Rauno Kallia.


title: Ilmi Hallsten

text: Ilmi Lovisa (Ilmi Louise) Hallsten (o.s. Bergroth; 25. joulukuuta 1862 Föglö – 4. tammikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen naisasian ajaja, oppikoulun opettaja ja kokoomuksen kansanedustaja 1920-luvun alussa.


title: Ilmi Hallsten

text: Hallstenin vanhemmat olivat pastori Karl Selim Fritiof Bergroth ja Kristina Strömberg. Hän valmistui tyttökoulusta 1878 ja suomalaisesta jatko-opistosta 1881. Hallsten toimi aluksi Sahlbergin ruotsalaisessa tyttökoulussa suomen kielen opettajana 1879–1890 ja koulun johtajana 1889–1890 sekä Lyceum för gossar och flickor -koulun suomen kielen opettajana 1891–1893 ja Nya svenska samskolanin opettajana 1891–1902. Hän oli myös Helsingin suomalaisen yhteiskoulun opettaja 1901–1905 ja Nya svenska flickskolanin opettaja 1909–1932 ja toimi lisäksi Suomalaisessa jatko-opistossa alkeisopetuksen opetusharjoituksen valvojana ja yhteiskunnallisen linjan opettajana 1905–1925. Mainitun linjan hän oli itse suunnitellut vuonna 1916.


title: Ilmi Hallsten

text: Hallsten oli kokoomuksen kansanedustaja 1919–1922 Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Hän toimi kokoomuksen naisten liiton ja Suomen naisyhdistyksen sihteerinä ja puheenjohtajana, Kenraali Mannerheimin lastensuojeluliiton työvaliokunnan varapuheenjohtajana ja Helsingin käsityökoulun johtokunnan puheenjohtajana. Suomen Naisten kansallisliittoa Hallsten edusti useissa eri kansainvälisissä kongresseissa.


title: Ilmi Hallsten

text: Hallsten julkaisi suomen kielen oppikirjoja sekä "La situation de la femme en Finlande" esityksen 1924, joka ilmestyi myös saksaksi ja suomeksi. Samana vuonna hän toimitti ja osin itse kirjoitti myös teoksen "Uranuurtajanaisia".


title: Ilmi Hallsten

text: Hallsten oli naimisissa vuodesta 1892 kansanedustaja Gustaf Onni Immanuel Hallstenin (k. 1937) kanssa. IKL:n kansanedustaja Rauno Kallia oli heidän poikansa.


title: Kustaa Adolf Kakriainen

text: Gustaf Adolf (Kustaa Adolf) Kakriainen (18. syyskuuta 1857 Mikkeli – 9. heinäkuuta 1935 Viipuri) oli vääpeli evp., maanviljelijä, kunnallisneuvos sekä Maalaisliiton kansanedustaja.


title: Kustaa Adolf Kakriainen

text: Kakriaisen vanhemmat olivat teurastaja Paul Kakriainen ja Anna Sofia Malm. Hän oli aluksi värjärin opissa suorittaen alan opinnäytteen 1875 mutta siirtyi sitten armeijan palvelukseen toimien Mikkelin tarkk'ampujapataljoonan vääpelinä 1878–1896. Vuodesta 1896 lähtien Kakriainen oli maanviljelijänä Viipurin maalaiskunnassa. Hän omisti myös värjäysliikkeen ja oli Viipurin maalaiskunnan paloapuyhdistyksen toimitusjohtajana. Kakriainen sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1932.


title: Kustaa Adolf Kakriainen

text: Kakriainen oli Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1910–1911 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Viipurin maalaiskunnan kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana. Hän kuului muun muassa Viipurin läänin maanviljelysseuran johtokuntaan ja oli Suomen entisten sotilaiden yhdistyksen johtokunnan varapuheenjohtaja.


title: Kustaa Adolf Kakriainen

text: Kakriainen oli naimisissa vuodesta 1886 Anna Dysterin kanssa.


title: Kaarlo af Heurlin

text: Kaarlo Mauri af Heurlin (30. maaliskuuta 1915 Espoo – 5. helmikuuta 1985 Helsinki) oli maanviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Kaarlo af Heurlin

text: Af Heurlinin vanhemmat olivat lakitieteen kandidaatti, tilanomistaja Lauri af Heurlin ja näyttelijä Elli Tompuri. Hän pääsi ylioppilaaksi 1932 ja valmistui filosofian maisteriksi 1936. Af Heurlin toimi sitten maanviljelijänä Espoossa vuodesta 1940 lähtien.


title: Kaarlo af Heurlin

text: Af Heurlin oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1966–1970 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1968 presidentinvaaleissa ja toimi kunnallispolitiikassa Espoon kunnanvaltuuston ja kauppalanvaltuuston varapuheenjohtajana sekä Espoon kauppalanhallituksen jäsenenä. Hän kuului Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskuntaan ja oli muun muassa Helsingin seutukaavaliiton liittohallituksen ja Suomen Työväen Säästöpankin hallituksen jäsenenä. Hän sai maakuntaneuvoksen arvon vuonna 1982.


title: Kaarlo af Heurlin

text: Af Heurlin oli naimisissa vuodesta 1941 Ulla Pia Meri Zilliacuksen kanssa. Hänen veljensä oli kansantalouden professori Lauri af Heurlin.


title: Anni Flinck

text: Anna (Anni) Maria Flinck () oli toimistonhoitaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja. Anni Flinckin veli oli kauppaneuvos Kalle Kaihari.


title: Anni Flinck

text: Flinckin vanhemmat olivat sahatyömies Kalle Flinck ja Hanna Aalto. Hän kävi kansakoulun ja suoritti Työväen Akatemian vuonna 1942. Flinck työskenteli kutomoalalla vuoteen 1943 saakka ja sen jälkeen hän toimi Helsingin sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön nuorisotoimitsijana 1943–1945, Sosialidemokraattisen naisliiton luennoitsijana 1945–1947 ja Sosialidemokraattisen piirin toimistonhoitajana Tampereella 1947–1954.


title: Anni Flinck

text: Flinck oli sosialidemokraattien kansanedustajana vuosina 1954–1975 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli myös Yleisradion hallintoneuvoston ja Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä. Hän on yksi niistä valitsijamiehistä, joita on veikattu dramaattisen vuoden 1956 presidentinvaalin ratkaisevan äänen antajaksi, koska hän oli Kekkosen innokkaan tukijan Kalle Kaiharin sisar.


title: Tyyne Paasivuori

text: Tyyne Maria Paasivuori (o.s. Kallio; 23. joulukuuta 1907 Kokemäki – 28. heinäkuuta 1974 Turku) oli sosionomi, kirjaltaja ja Suomen sosialidemokraattisen puolueen poliitikko.


title: Tyyne Paasivuori

text: Kokemäen Säpilänniemessä syntyneen Paasivuoren vanhemmat olivat pienviljelijä Aukusti Nestor Kallio ja Maria Lehtilä. Hän kävi kansakoulun ja vuonna 1925 iltakauppakoulun. Paasivuori suoritti Taideteollisuuskeskuskoulussa graafillisen alan latojan kurssin 1932 ja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa kansansivistystutkinnon (sosionomi) 1941. Hän työskenteli käsinlatojana vuosina 1924–1941.


title: Tyyne Paasivuori

text: Paasivuori oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1954–1958 ja 1962–1974 edustaen Helsingin kaupungin vaalipiiriä. Hän kuoli kesällä 1974 kesken edustajakautensa ja hänen seuraajakseen nousi Pauli Burman. Paasivuori oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956 ja 1962 vaaleissa. Hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon ja oli Sosialidemokraattisten naisten keskusliiton varapuheenjohtaja. Paasivuorella oli myös lukuisia muita luottamustehtäviä.


title: Tyyne Paasivuori

text: Tyyne Paasivuori oli naimisissa vuodesta 1934 kansanedustaja Arvo Paasivuoren kanssa.


title: Five for Fighting

text:
Five for Fighting on muusikko John Ondrasikin taiteilijanimi.
Hänen albuminsa "America Town" (2000) sai vuonna 2001 platinalevyn Yhdysvalloissa laulun "Superman (It's not easy)" ansiosta.


title: Martti Leskinen

text: Martti Eino Leskinen (31. joulukuuta 1899 Kuopion maalaiskunta – 4. maaliskuuta 1985 Kuopio) oli pienviljelijä, ammattiyhdistysmies ja SKDL:n kansanedustaja.


title: Martti Leskinen

text: Leskisen vanhemmat olivat työmies Taavetti Leskinen ja Tyyne Säämänen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti 1928 Työväen Akatemian. Leskinen oli renkinä vuosina 1916–1918 ja Suomen sisällissodan jälkeen hän oli poliittisista syistä vangittuna 1918–1919. Vapauduttuaan Leskinen oli vuosina 1919–1928 lastaustöissä ja savotoissa eri paikkakunnilla, muun muassa Kajaanissa, Suomussalmella ja Haminassa. Hän toimi Kotkan ammattiyhdistysneuvoston toimitsijana ja Suomen kuljetustyöntekijäin liiton järjestäjänä 1928–1929 sekä puheenjohtajana 1929–1930. Leskinen joutui 1930 uudestaan poliittisista syistä kahdeksi vuodeksi vankilaan ja päästyään vapaaksi hän oli maanviljelijänä Kuopion maalaiskunnassa vuosina 1933–1958.


title: Martti Leskinen

text: Leskinen oli SKDL:n kansanedustajana Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä vuosina 1948–1951 ja 1954–1958. Hänet valittiin valitsijamieheksi vuosien 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Leskinen toimi myös Kuopion maalaiskunnan kunnanvaltuuston puheenjohtaja, SKDL:n liittoneuvoston jäsen ja n puheenjohtaja. Hän kuului Pohjois-Savon maakuntaliiton johtokuntaan sekä Maalaiskuntien liiton ja Pienviljelijäin liiton liittovaltuustoihin.


title: Martti Leskinen

text: Leskinen oli naimisissa vuonna 1922 Hilja Maria Tuovisen kanssa ja vuodesta 1933 Aino Vilhelmiina Antikaisen kanssa.


title: Karl Julian Karlsson

text: Karl Julian (K. J.) Karlsson (sukunimi aikaisemmin Eriksson; 5. tammikuuta 1866 Västanfjärd – 13. huhtikuuta 1911 Vihti) oli kansanopiston johtaja, päätoimittaja ja RKP:n kansanedustaja.


title: Karl Julian Karlsson

text: Karlssonin vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Eriksson ja Engla Charlotta Hollsten. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1892. Karlsson toimi Lounais-Suomen ruotsalaisen kansanopiston johtajana Paraisilla 1893–1895, Ahvenanmaan kansanopiston johtajana Finströmissä 1895–1900 sekä Hagan kuninkaankartanon vuokraajana ja maanviljelyskoulun johtajana 1900–1902. Hän oli Pietarsaaren ruotsalaisen yhteiskoulun matematiikanopettajana 1903–1904 ja Porvoon ruotsalaisen kansanopiston opettajana 1907–1911. Samaan aikaan Karlsson oli myös Ruotsalaisen kansanpuolueen matkapuhujana 1908–1909 ja Borgåbladetin toimittajana ja päätoimittajana 1908–1911. Hän omisti myös säteritilan Ahvenanmaalla Finströmissä.


title: Karl Julian Karlsson

text: Karlsson oli säätyvaltiopäivillä talonpoikaissäädyn jäsenenä vuosien 1904–1906 valtiopäivillä ja tämän jälkeen hän oli RKP:n kansanedustajana ensimmäisessä eduskunnassa vuosina 1907–1908 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli myös jäsenenä Porvoon kaupunginvaltuustossa.


title: Karl Julian Karlsson

text: Karlsson oli naimisissa vuodesta 1893 Aina Emilia Schaumanin kanssa.


title: Minä (filosofia)

text: Minä tai itse on mielenfilosofinen käsite, joka viittaa henkilön olemukselliseen, muuttumattomaan ytimeen, joka koostuu sellaisista ominaisuuksista, jotka erottavat henkilön muista yksilöistä. Filosofisena ongelmana on määritellä, mitä nämä ominaisuudet ovat, ja tähän on ollut useita lähestymistapoja.


title: Minä (filosofia)

text: Minä on usein käsitetty yhdeksi olioksi, joka liittyy idiosynkraattiseen tietoisuuteen. Se on myös käsitetty moraaliseksi toimijaksi, joka on vastuussa henkilön ajatuksista ja teoista, sekä substanssiksi, joka pysyy samana ajan kuluessa. Näin eri ajan hetkiin sijoittuvat ajatukset ja teot kuuluvat kuitenkin samalle henkilölle. Minän yksilölliset piirteet määrittelevät sen sosiaalisen identiteetin.


title: Minä (filosofia)

text: Historiallisesti ajatus minästä on liittynyt usein läheisesti ajatukseen sielusta ja myöhemmin ajatukseen mielestä. Useimmat filosofiset kuvaukset minästä on esitetty ensimmäisessä persoonassa. Tämä pätee muun muassa René Descartesin, John Locken, David Humen ja William Jamesin esityksiin. Tällaiset kuvaukset viittaavat usein henkisiin kvalioihin. Kolmannen persoonan kuvaukset ovat sen sijaan pyrkineet objektiivisuuteen ja operationalismiin. Toiselle henkilölle yksilön minä ilmenee vain tämän käytöksen ja itseilmaisun, kuten puheen, kautta.


title: Minä (filosofia)

text: Jo Hume suhtautui minän olemassaoloon skeptisesti. Friedrich Nietzsche kritisoi ”minän” ajatusta, samoin kuin subjektin käsitettä, rajusti. Suurin osa nykyajan mielenfilosofeista katsoisi omaksumansa fysikalismin seurauksena, ettei minää olemuksellisena muuttumattomana ytimenä ole olemassa. Ajatuksen minästä illuusiona hyväksyvät monet filosofit, kuten Daniel Dennett ja Thomas Metzinger. Sen sijaan ajatus olemuksellisesta mutta muuttuvaisesta, aineellisesta ytimestä — joka muodostuu vaihtuvista synaptisisista yhteyksistä — vaikuttaa järkevältä kehityspsykologian, kehitysbiologian ja neurotieteiden empiiristen tutkimustulosten valossa.


title: Minä (filosofia)

text: Platon jakoi sielun kolmeen osaan, järkisieluun, intosieluun ja haluavaan sieluun. Järkisielun hän katsoi olevan kuolematon. Tätä hän käsitteli ennen kaikkea dialogissaan "Faidon", jonka pääasiallisena tarkoituksena oli juuri sielun kuolemattomuuden todistaminen.


title: Minä (filosofia)

text: Aristoteles seurasi monin tavoin Platonin ajatuksia, ja määritteli sielun elävän olennon ydinolemukseksi. Hän ei kuitenkaan Platonin ja monien uskonnollisten perinteiden tavoin hyväksynyt sielun ruumiista erillistä olemassaoloa. Hänelle sielu oli enemmän ruumiin toimintaan liittyvä periaate, täsmällisemmin elävän ruumiin ”ensimmäinen aktuaalisuus”.


title: Minä (filosofia)

text: Platonin ja Aristoteleen ajatuksilla oli suuri vaikutus kautta keskiajan, jolloin näiden sielua koskevia ajatuksia yhdisteltiin kristinuskon ajatukseen kuolemattomasta sielusta.


title: Minä (filosofia)

text: Avicenna kirjoitti vankeudessa ollessaan sielun substantiaalisuudesta ja itsetajunnasta. Hän esitti ajatuskokeen, joka kehotti lukijoita ajattelemaan itsensä leijumassa paikallaan ilmassa, eristettynä kaikista aistimuksista, jopa omaa ruumista koskevista aistimuksista. Hän esitti, että tässä tilassa ihmisellä olisi silti itsetietoisuus. Näin hän päätteli, ettei ajatus minästä ollut loogisesti riippuvainen mistään aineellisesta, ja ettei sitä tullut nähdä vain suhteessa muihin asioihin, vaan ensisijaisena annettuna substanssina.


title: Minä (filosofia)

text: René Descartes esitti myöhemmin hyvin samanlaisen ajatuksen (cogito ergo sum) katsoessaan, että voi abstrahoida pois kaikki ulkoiset kappaleet ja jopa oman ruumiinsa, mutta ei omaa tietoisuuttaan.


title: Minä (filosofia)

text: David Hume huomautti, että meillä on tapana pitää itseämme samana henkilönä kuin olimme vuosia sitten, vaikka olemme muuttuneet monin tavoin. Tällöin voidaan tarkastella sitä, mitkä puolet voivat muuttua ilman että minä itse muuttuu. Hume kuitenkin kielsi, että henkilön ominaisuudet ja minä, jolla noiden ominaisuuksien oletetaan olevan, olisivat eri asioita. Kun tarkastelemme itseämme, emme ole koskaan tietoisia mistään muusta kuin jostakin partikulaarisesta havainnosta. Hänen mukaansa ihmisen minä on kimppu tai kokoelma erilaisia havaintoja, jotka seuraavat toisiaan käsittämättömällä nopeudella, ja ovat jatkuvassa liikkeessä ja muutoksen tilassa (ns. mielen kimpputeoria).


title: Minä (filosofia)

text: Humen näkemyksen mukaan nämä havainnot eivät kuulu millekään oliolle. Hume vertaa sielua valtioyhteisöön, joka ei säilytä identiteettiään jonkun yhden säilyvän ydinsubstanssin ansiosta, vaan koostumalla useista erilaisista, toisiinsa liittyvistä mutta jatkuvasti muuttuvista osista. Kysymys minästä muuttuu siis kysymykseksi siitä, miten tällaista yksilöllisen kokemuksen löyhää yhtenäisyyttä luonnehditaan.


title: Minä (filosofia)

text: Daniel Dennettillä on deflatorinen teoria minästä. Minät eivät ole fysikaalisesti havaittavia. Sen sijaan ne ovat käytännöllistä fiktiota, aivan kuten painopiste, joka on hyödyllinen käsite ratkaistaessa fysiikan ongelmia, vaikka painopisteen ei tarvitse vastata mitään todellista — esimerkiksi vanteen painopiste on sen keskellä, tyhjässä ilmassa. Vastaavasti, ihmiset kertovat usein tarinoita itselleen ja toisilleen ymmärtääkseen maailmaa, ja esiintyvät usein yhtenä hahmona näissä tarinoissa, ja tämä käytännöllinen mutta fiktionaalinen hahmo on minä.


title: Minä (filosofia)

text: Itämaisissa filosofisissa ja uskonnollisissa perinteissä ihmisyksilön katsotaan usein olevan yksilöllisen olemassaolon illuusiossa, jossa se kuvittelee olevansa erillinen muusta luomakunnasta, ja kuvittelee, että sen tulee taistella yksilöllisen olemassaolonsa puolesta. Todellisuudessa se on kuitenkin vailla itsetietoisuutta ja tietämätön todellisesta luonnostaan. Minä identifioidaan usein samaksi kuin mieli ja tietoisuus ajasta. Se ajattelee pyrkien varmistamaan oman olemassaolonsa tulevaisuudessa, sen sijaan että vain tietäisi itsensä ja nykyhetken.


title: Minä (filosofia)

text: Monien perinteiden hengellisenä tavoitteena on tämän minän lakkauttaminen, mikä mahdollistaa itsetietoisuuden omasta todellisesta luonnosta. Tätä kutsutaan esimerkiksi valaistumiseksi tai Nirvanaksi.


title: Mustesydän

text: Mustesydän on Cornelia Funken kirjoittaman fantasiatrilogian ensimmäinen osa (alkup. "Tintenherz", ). Mustesydän-trilogian toinen osa on nimeltään Musteloitsu (alkup. "Tintenblut", engl. "Inkspell"). Kolmas osa ilmestyi suomeksi syyskuussa 2009 nimellä Mustemaailma (alkup. "Tintentod", engl. "Inkdeath"). Trilogian ensimmäisestä osasta on myös tehty elokuva.


title: Mustesydän

text: Meggie Folchart on Mo'n tytär. Meggiellä on vaaleat hiukset kuten äidillään. Kun Mo luki Meggien äidin, Resan Mustesydämeen, Meggie oli kolmen vanha. Hän on hyvin läheinen isänsä kanssa ja on perinyt tältä tämän rakkauden kirjoihin ja lukemiseen. Mustesydämen tapahtumien aikaan Meggien on kaksitoistavuotias, Musteloitsun aikaan kolmetoista. Myös Meggie osaa lukea hahmoja eloon kirjoista kuten isänsä. Elokuvassa Meggieä näyttelee Eliza Bennett.


title: Mustesydän

text: Mortimer Folchart , joka kolmanteen kirjaan mennessä tunnetaan useammallakin nimellä: vaimolleen ja tyttärelleen hän on Mo, Velhokieli niille, joille hänen lukemisen lahjansa on tärkein piirre, ja Närri - mustemaailman sankarirosvo. Hän on ammatiltaan kirjansitoja tai kirjanparantaja kuten Meggie tai hän itse joskus sanoo. Hän on Meggien isä ja Resan mies. Molla on ihmeellinen lahja, ja tästä lahjasta lähtee koko tarina alun perinkin. Kun Mo ensimmäistä kertaa luki Mustesydän-nimistä kirjaa ääneen tietäen Resan pitävän siitä, hänen vaimonsa katosi heidän kahden kissansa kanssa ja tilalle tulivat Capricorn, Basta ja Tomusormi. Elokuvassa Mota näyttelee Brendan Fraser, jolle kirjailija on omistanut Musteloitsu-kirjan ja jota hän on käyttänyt Mon esikuvana.


title: Mustesydän

text: Theresa Folchart eli Resa. Resa joutui Mustemaailmaan, Mustesydämen tapahtumapaikoille vahingossa, kun hänen miehensä Mo lukee hänelle kyseistä kirjaa ääneen. Mustemaailmassa Resa työskenteli jonkin aikaa naisilta kielletyssä työssä, jonka paljastuttua hän joutui Capricornin linnaan palvelustytöksi. Kahdesti hän yritti karata ja toisella kerralla onnistui jolloin käärme puri tätä kesken paon. Tomusormi löysi tämän ja auttoi piiloon, mutta Capricornin miehet löysivät Tomusormen, hakkasivat hänet henkihieveriin ja palauttivat Resan vangiksi linnaan. Resa myös opetti Tomusormen lukemaan ja kirjoittamaan ja näiden välillä vallitsee luottamukseen perustuva ystävyys. Meidän maailmaamme hän palasi, kun Capricornin palkkaama väliaikainen lukija Darius luki hänet ulos kirjasta. Ikävä kyllä Resa palasi mykkänä, mutta sai myöhemmin äänensä takaisin palatessaan Mustemaailmaan kirjassa Musteloitsu. Elokuvassa Resaa näyttelee Sienna Guillory.


title: Mustesydän

text: Elinor Loredan on Resan täti, joka asuu Pohjois-Italiassa järven rannalla ja hänen taloonsa asti näkyy myös vanha linna minkä tarinoita Elinor höystää mielellään mitä karmeimmilla yksityiskohdilla. Elinor on kirjatoukka ja hänen kirjahyllynsä pursuavat arvokkaita kirjoja, joita hän suojelee kuin omia lapsiaan. Rikas kirjatoukka ja voi kai odottaa, että rikas kirjatoukka laittaa kaikki rahansa kirjoihin. Elinor rakastaa kirjojaan niin paljon, että murtuu täysin, kun kirjassa Capricornin miehet saapuvat Elinorin taloon ja polttavat kaikki kirjat, jättäen jälkeensä vain kuolleen kukon, joka on Capricornin tunnusmerkki. Ensimmäisen kerran Tomusormen nähdessään Elinor arveli heti tulennielijän aiheuttavan ongelmia eikä sen vuoksi pahemmin pidä tästä. Kutsuu tätä usein myös ivaillen tulitikunpureskelijaksi. Hänen arvokkaimmat kirjansa polttivat Capricornin miehet ja hän hautoi kostoa moisesta hirvittävästä teosta. Ei kirjan alussa pidä edes Meggiestä josta kuitenkin muodostuu vanhalle naiselle hyvin tärkeä henkilö. Hänet on kirjassa kuvattu vanhaksi ja hieman ylipainoiseksi. Elokuvassa Elinoria näyttelee Helen Mirren.


title: Mustesydän

text: Capricorn Mustesydän-teos, jonka ympärille trilogia kietoutuu, kertoo Capricornista. Kirjalla on sellainen nimi koska se kertoo miehestä, jolla on musteenmusta sydän. Capricornia kuvaillaan "värittömäksi kuin lasillinen maitoa". Miehen tunteista kerrotaan sen verran, että hänen sydämensä on niin musta, ettei hän kykene edes nauttimaan tekemistään julmuuksista. Capricorn haluaa siepata Mon, koska tämän uskomattomasta lahjasta olisi hyötyä hänelle; Mo voisi lukea hänelle muista tarinoista uskomattomia aarteita. Takaisin Mustemaailmaan Capricorn ei halua palata, koska näkee paremman tulevaisuuden itselleen meidän maailmassamme. Mustesydän-kirjan lopussa Meggie lukee sanat jotka tappavat Capricornin ja useimmat hänen miehistään Meggien viimeisten virkkeiden kohdalla epäröidessä. Elokuvassa häntä näyttelee Andy Serkis.


title: Mustesydän

text: Tomusormi on tulennielijä, jonka Mo lukee ulos Mustemaailmasta. Enemmän kuin mitään muuta Tomusormi halusi palata kotiin Mustesydämen maisemiin, ja siksi hän oli valmis liittymään Capricornin puolelle ja kavalsi Mo'n ja Meggien olinpaikan tälle. Capricorn lupasi, että Tomusormi pääsisi takaisin omaan maailmaansa, jos toisi Mon tyttärineen sekä heidän hallussaan olevan Mustesydän-kirjan. Capricorn kuitenkin huijasi Tomusormea ja poltti jokaisen Mustesydämen painoksen yhtä lukuun ottamatta. Tomusormi pelasti kertaalleen Resan, mutta Capricornin miehet löysivät piilopaikan, hakkasivat Tomusormen henkihieveriin ja veivät Resan takaisin Capricornin kylään. Resa myös opetti Tomusormen lukemaan ja näiden välillä vallitsee ystävyys, mutta Tomusormi vaikuttaa usein siltä, että hän tuntisi enemmänkin Resaa kohden, ha kenties tästä syystä hän ei myöskään kertonut Mo'lle ja Meggielle Resan olevan meidän maailmassamme tai Resalle tämän miehestä ja tyttärestä. Tomusormella on vaimo, Roxane sekä kaksi tytärtä, Brianna ja Rosanna, joista jälkimmäinen kuoli sinä aikana jonka Tomusormi vietti meidän maailmassamme. Kerran Basta viilteli Tomusormen kasvot mustasukkaisuudesta Roxanea kohtaan; siitä on yhä jäljellä kolme vaaleaa arpea Tomusormen kasvojen poikki. Tomusormi on kaikkien aikojen taitavin tulentanssittaja ja hänen mukanaan kulki ennen Gwin-näätä. Gwinin Tomusormi jättää meidän maailmaamme palatessaan Mustemaailmaan, koska Fenoglio kirjoitti alun perin kirjaansa tämän kuolevan näädän vuoksi ja Tomusormi hankkii uuden näädän, Hiipparin vaikka hän hieman epäileekin onko järkevää hankkia uutta jos entinenkin saattoi syöstä hänet kuolemaan. Mutta toisen kirjan alussa, Meggie ja Farid tuovat tämän näädän mukanaan ja silloin kuolema on palannut. Faridin ansiosta juttu ei kuitenkaan pääty Tomusormen kuolemaan. Musteloitsu-kirjassa Tomusormi kuolee pelastaessaan Faridin, jolloin kirjan juoni ei kuljekaan kuin Fenoglio on kirjoittanut. Basta oli tappanut Faridin iskemällä tälle veitsen selkään, ja Tomusormi kutsui Kuoleman valtiattaret eli Valkeat rouvat luokseen tanssittamalla tulta näille Kuoleman apulaisille jotka samaan aikaan sekä pelkäävät, että ihannoivat tulta. Näin hän vaihtoi oman henkensä Faridin henkeen. Sarjan kolmannessa kirjassa Velhokieli Mo kuitenkin tekee kauppaa Valkeiden rouvien kanssa ja tuo Tulentanssittajan kuolleista, ja mukanaan tällä on muutamia näppäriä uusia temppuja. Elokuvassa Tomusormea näyttelee Paul Bettany.


title: Mustesydän

text: Farid Mo luki Faridin ulos Tuhannen ja yhden yön saduista jossa hän toimi rosvojen apurina. Farid on rakastunut Meggieen ja hän on Tomusormen oppipoikana, ja melkein yhtä taitava kuin opettajansa itse. Tomusormen näätä Gwin on erittäin kiintynyt Faridiin ja poika on taitava tulen kanssa, niin kuin Tomusormikin tämän opetettua häntä. Hän on hyvin kiintynyt Tomusormeen ja murtuu tämän kuollessa Musteloitsussa vannoen pelastavansa tämän. Faridilla on tummat hiukset ja pikimustat silmät. Elokuvassa Faridia näyttelee Rafi Gavron.


title: Mustesydän

text: Basta on Capricornin uskollisin mies. Kirjassa kerrottiin, että hän repisi vaikka sydämen rinnastaan Capricornin vuoksi. Bastassa on monia erikoisia piirteitä: ensiksikin, piparmintunhajuinen hengitys, joka ainakin Tomusormen arvelujen mukaan liittyy johonkin naikkoseen, joka ei pahanhajuisen hengityksen vuoksi suostunut suutelemaan Bastaa. Toiseksi, hän kuljettaa aina mukanaan veistä, joka on hänelle ystävistä rakkain ja jota kohtelee melkein rakkaudella. Basta on myös hyvin taikauskoinen ja hänellä on aina kaulassaan jokin amuletti, joka suojaa häntä pahalta. Hänen ongelmansa tuhopolttajana on myös se, että hän pelkää tulta, sillä kerran hänen toteuttaessaan Capricornin käskyjä tuli nuoli hänen käsivartensa kyynärpäihin saakka. Siitä saakka hän on pitänyt pitkähihaisia paitoja, ja toisin kuin Capricornin mustapaitaiset "varikset", hänen paitansa oli lumivalkea. Basta ei osallistu mielellään pieniin julmuuksiin kuten kissojen ja oravien surmaamiseen, vaikka hänen veitsensä lentääkin tarkasti, mutta ihmisten pelosta hän nauttii. Basta kantaa Tomusormelle kaunaa siitä, että Tomusormen vaimo Roxane valitsi hänet eikä Bastaa, ja kostoksi tästä hän on viillellyt Tomusormen kasvoihin kolme syvää arpea, jotka Tomusormi tosin jättää Valkeille rouville palatessaan. Basta on aina vihannut tätä Tulentanssittajaa ja onnistuu Musteloitsu-kirjassa iskemään veitsensä Faridin selkään. Mo kuitenkin tappaa Bastan ennen kuin tämä ehtii nauttia voitostaan. Bastaa näyttelee elokuvassa Jamie Foreman.


title: Mustesydän

text: Fenoglio Vanha mies joka kirjassa kirjoitti Mustesydämen (ei saa olla sekoitettavissa Cornelia Funkeen). Hänen sukuaan mainitaan kirjassa kolme; lapsenlapset, joista yksi on Pippo, joka kavalsi heidät Capricornin miehille. Mustesydämen lopussa Fenoglio päätyy Mustemaailmaan jostain syystä Meggien lukiessa tekstiä joka takaisi Varjon tappavan Capricornin ja hävittävän tämän miehet. Mustemaailmassa hän toimii runoilijana ja tarinankertojana, toimii siinä hommassa myös paljon ilveilijöiden kanssa. Hän on kiintynyt Capricorniin ja Bastaan loistavina pahiksina, mutta toteaa itsekin, että heidät oli parempi tavata ihan vain kirjan sivuilla, ei luonnossa. Elokuvassa Fenogliota näyttelee Jim Broadbent


title: Mustesydän

text: Capricornin miehet joita kutsuttiin yleisesti mustatakeiksi. Kirjassa ei mainittu moniakaan nimeltä. Cockerell (elokuvassa Matt King)oli se, joka vastasi eniten murhatöistä. Hän ontui Dariuksen luettua hänet paikalle virheellisesti eikä osannut tähdätä sen paremmin kuin muutkaan mustatakit. Lättänenä (elokuvassa Steven Speirs) sai lempinimensä siitä, että hänen nenänsä liiskaantui kun Darius luki hänet meidän maailmaamme.


title: Mustesydän

text: Darius oli Capricornin lukija ennen Mota, jota Basta pilkkasi änkyttäjäksi. Hänestä tulee Elinorin kirjastonhoitaja kun hän muuttaa Mon ja Meggien poppoon mukana Elinorin taloon. Hän vannoi ettei enää ikinä lue ääneen pelkonsa vuoksi joka turmelee hänen lukemansa hahmot jollain tavalla. Esim. Resan äänenmenetys, Cockerellin ontuminen ja Lättänenän nenän litistyminen.


title: Mustesydän

text: Mortola: eli Harakka. Capricornin äiti jota Capricorn ei kuitenkaan myönnä sillä häpeää sekä äitinsä, että omaansa alhaista syntyperää. Capricornin kuolema satutti Mortolaa kovasti ja hän vannoi kostoa Mo'lle. Musteloitsussa hän onnistuukin ampumaan tätä ja miltei tappamaan tämän. Elokuvassa Mortolaa näyttelee Lesley Sharp.


title: Mustesydän

text: Kaikki alkaa yhdeksän vuotta ennen itse kirjan tapahtumia. Kirjojen entisöijä Mortimer ”Mo” Folchart istuu mukavasti olohuoneessaan ja lukee Mustesydän-nimistä kirjaa ääneen vaimolleen Resalle. Heidän kolmivuotias tyttärensä Meggie leikkii lattialla. Äkkiä, kesken lukemisen, Resa katoaa ja Mon olohuoneessa seisoo hänen sijastaan kolme vierasta miestä. Mon onnistuu ajaa miehet ulos talostaan, ja sen jälkeen hän ja Meggie ovat matkustaneet ympäriinsä. Mutta vaimoaan Mo ei saanut takaisin, vaikka yritti lukea kirjaa yhä uudestaan ja uudestaan.´Eräänä sateisena yönä, kun Meggie on kasvanut jo kaksitoistavuotiaaksi, heidän talonsa eteen ilmestyy salaperäinen mies. Mies on tulentanssittaja Tomusormi, jonka Mon taianomainen ääni repi irti omasta tarinastaan yhdeksän vuotta sitten. Tomusormi on tullut varoittamaan Mota Capricornista, joka on päässyt hänen jäljilleen. Capricorn oli yksi Mustesydämen henkilöistä, itse asiassa koko kirja kertoi hänestä; sen nimi on Mustesydän, koska se kertoo miehestä, jonka sydän on musta kuin tummin muste. Capricorn on kiinnostunut Mon erityislaatuisesta lahjasta lukea hahmoja eloon kirjoista. Capricorn on lähettänyt asialle parhaan miehensä Bastan, jonka mukana kulkeva veitsi on pelottavan vikkelä. Mo, Meggie ja Tomusormi hakevat turvapaikkaa Resan tädin, kirjatoukka Elinorin luota, mutta tulevat näin kiskoneeksi hänetkin mukaan vaarojen vyyhtiin. Ja kun Capricornin miehet sieppaavat Mon Tomusormen Meggielle pitämän pikku tulinäytöksen aikana ja samaisen miehen kavalluksen vuoksi, ei Meggiellä ja Elinorilla ole muuta vaihtoehtoa kuin lähteä hakemaan häntä Capricornin kylästä.


title: Minä (täsmennyssivu)

text: Minä tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Choi Yo-Sam

text: Choi Yo-Sam (16. lokakuuta 1973 Jeongeup, Etelä-Korea – 3. tammikuuta 2008 Soul, Etelä-Korea) oli korealainen nyrkkeilijä ja WBC-liiton kevyen kärpässarjan maailmanmestari vuodet 1999–2002. Choi kuoli vuonna 2008 nyrkkeilykehässä saamiinsa vammoihin.


title: Choi Yo-Sam

text: Choi aloitti ammattilaisuransa vuonna 1993 ja voitti ensimmäiset 11 ottelua peräkkäin. Ensimmäisen tappionsa Choi koki Yang Sang-Ikiä vastaan Etelä-Korean kevyen kärpässarjan mestaruusottelussa 24. marraskuuta 1995. Joulukuussa 1996 Choi voitti Kaukoidän ja Tyynenmeren alueen kevyen kärpässarjan titteliottelun japanilaista Kenzo Andoa vastaan. Hän puolusti titteliään kolme kertaa onnistuneesti, kunnes 17. lokakuuta 1999 sai mahdollisuuden WBC-liiton maailmanmestaruusotteluun thaimaalaista Saman Sorjaturongia vastaan. Choi voitti ottelun tuomariäänin ja piti hallussaan maailmanmestaruustitteliä kolmen vuoden ajan. Kolme kertaa Choi puolusti mestaruuttaan menestyksekkäästi, kunnes hävisi teknisellä tyrmäyksellä meksikolaiselle Jorge Arcelle 6. heinäkuuta 2002.


title: Choi Yo-Sam

text: Menetettyään maailmanmestaruutensa Choi palasi kehiin vasta seuraavan vuoden toukokuussa. Kahden tyrmäysvoiton jälkeen hän pääsi WBA-liiton kevyen kärpässarjan mestaruusotteluun Beibis Mendozaa vastaan häviten tälle. Seuraavana vuonna Choi otteli tällä kertaa kärpässarjan WBA-liiton mestaruudesta Lorenzo Parraa vastaan. Choi kärsi jälleen tappion tuomariäänin. 16. lokakuuta 2007 Choi voitti WBO-liiton mannertenvälisen mestaruuden kärpässarjassa äänivoitolla Terdkiat Jandaengista.


title: Choi Yo-Sam

text: Choi puolusti ensimmäisen kerran mannertenvälistä titteliään 25. joulukuuta 2007 indonesialaista Heri Amolia vastaan. Choi voitti ottelun tuomariäänin, vaikka Amol oli iskenyt hänet kanveesiin vain viisi sekuntia ennen viimeisen erän loppua. Melkein heti, kun Choi oli julistettu ottelun voittajaksi, hän menetti tajuntansa.


title: Choi Yo-Sam

text: Choille tehtiin vielä joulupäivänä aivoleikkaus aivoverenvuodon takia. Leikkauksen jälkeen hän vajosi koomaan. Keskiviikkona 2. tammikuuta 2008 häntä hoitaneen Asan-sairaalan yhdeksänhenkinen paneeli julisti Choin aivokuolleeksi ja samalla kerrottiin, että Choi irrotetaan elintoimintoa ylläpitävistä laitteista torstaina . Sairaalasta vahvistettiin torstaina 3. tammikuuta Choin kuolleen .


title: Pentti Savolainen

text: Pentti Olavi Savolainen (s. 14. kesäkuuta 1930 Polvijärvi) on filosofian tohtori, diplomiurkuri, tietokirjailija ja professori sekä yksi kolmesta Savonlinnan oopperajuhlien perustajasta.


title: Pentti Savolainen

text: Savolainen teki elämäntyönsä Savonlinnassa, aluksi tuomiokirkon urkurina ja Savonlinnan Musiikkipäivien toiminnanjohtajana sekä Savonlinnan lyseon musiikinopettajana. 1970-luvun alusta lähtien hän toimi perustamansa Savonlinnan musiikkiopiston rehtorina, vuodesta 1967 Savonlinnan oopperajuhlien hallituksen varapuheenjohtajana ja vuodesta 1982 puheenjohtajana sekä juhlien johtajana eläkkeelle siirtymiseensä (1991) saakka. Savonlinnan oopperajuhlien lisäksi Savolainen on perustanut myös Savonlinnan musiikkiopiston (1957) ja Savonlinnan balettijuhlat (2002), viimeksi mainitun yhdessä kaupunginjohtaja Jorma Auvisen ja kouluneuvos Maunu Paajasen kanssa.


title: Pentti Savolainen

text: Savolainen opiskeli Sibelius-Akatemiassa kanttoriurkuriksi (1952), musiikinopettajaksi (1953) ja diplomiurkuriksi (1957). Myöhemmin hän jatkoi musiikinopintojaan Münchenissä, Wienissä ja Haarlemissa. Sittemmin hän opiskeli musiikkitiedettä ja kulttuurifilosofiaa Jyväskylän yliopistossa , jossa väitteli filosofian tohtoriksi (1999) aiheenaan oopperan merkitys kansallisen kulttuuri-identiteetin rakentajana.


title: Pentti Savolainen

text: Pentti Savolainen tunnetaan Suomen merkittävimpien laulajien säestäjänä. Hän on tehnyt lukuisan määrän radio- ja tv-ohjelmia ja levyttänyt muun muassa Martti Talvelan, Matti Salmisen, Matti Lehtisen, Tom Krausen, Matti Tuloiselan, Tommi Hakalan sekä Heimo Haiton kanssa. Viimeinen levytys Matti Salmisen kanssa äänitettiin Savonlinnan Oopperajuhlien 100-vuotisjuhlakonsertista kesällä 2012 Savonlinnan tuomiokirkossa.


title: Pentti Savolainen

text: Savolaisen kirjallinen tuotanto käsittää lähes parikymmentä teosta; joukossa musiikin historiaa, Suomalaisen kulttuurin kehitystä, musiikkitiedettä ja muun muassa Aino Acktén, Martti Talvelan,Tom Krausen ja vuonna 2017 Timo Mustakallion elämäkerta. Osa julkaisuista on käännetty saksan, englannin ja unkarin kielelle. Hän on kirjoittanut myös nejä kuunelmaa Aino Acktésta Yleisradiolle sekä oopperalibreton "Aino Ackté". Kesällä 2012 hänellä oli Radio Classicissa kuusi osaa käsittävä esitelmäsarja aiheesta "Suomalaisen oopperan tarina". Eläkevuosinaan Espanjassa hän on pitänyt jatkuvaa pakinasarjaa myös Radio Finlandiassa.


title: Smart Crossblade

text: Smart Crossblade on smart-automerkin erikoismalli, jota valmistettiin vain 2000 kappaletta vuonna 2002. Auto on tehty W450-korimallin Fortwon alustalle ja vastaakin täysin Fortwota muuten paitsi ulkoiselta olemukseltaan. Vanteet ovat aina mustat kolmipuolaiset alumiinivanteet. Autoa sai vain mustana punaisella keinonahkasisustalla. Vakiovarusteena on auton yli vedettävä suojapeite.


title: Smart Crossblade

text: Autossa tuulilasin virkaa ajaa noin 20 cm korkea muovilippa, joka ohjaa ilmavirran pääsääntöisesti auton yli. Kattoa ei ole, ja auto onkin täysin vesisateen kestävä. Kaikissa säilytyslokeroissa ja penkkien verhoiluissa on poistumisaukot vedelle. Autot on numeroitu yksilöllisesti, ja numerointi kaiverrettu teräslaattaan, joka on sijoitettu kojelauden etuosaan.


title: Smart Crossblade

text: Veho on maahantuonut Suomeen vain yhden Crossbladen, joka oli myöhemmin esillä useissa tapahtumissa.


title: Viipurin maakunta-arkisto

text: Viipurin maakunta-arkiston rakennus sijaitsee Viipurin Tervaniemessä. Se valmistui vuonna 1933, ja nykyään rakennuksen tiloissa toimii Venäjän valtionarkiston Leningradin alueen Viipurin arkisto (LOGAV). Alun perin Viipurin maakunta-arkisto oli yksi viidestä Suomeen 1920- ja 1930-luvuilla perustetusta maakunta-arkistosta. Sen toimintaa on vuodesta 1953 lähtien jatkanut Mikkelin maakunta-arkisto.


title: Viipurin maakunta-arkisto

text:
Viipurin maakunta-arkiston rakentaminen aloitettiin keväällä 1932. Venäläiset olivat jo 1910-luvun alussa rakentaneet paikalle kreikkalaiskatolista varuskuntakirkkoa, joka kuitenkin jäi keskeneräiseksi ensimmäisen maailmansodan sytyttyä vuonna 1914. Suomen itsenäistymisen jälkeen 1920-luvulla Viipurin kaupunki mietti puolivalmiille kirkolle uutta käyttötarkoitusta, ja suunnitelmissa oli muun muassa konserttitalo, mutta lopulta 1930-luvun alussa paikalle päätettiin rakentaa tilat Viipurin maakunta-arkistolle. Suunnittelijaksi valittiin arkkitehti Uno Ullberg. Alkuperäisen kirkkorakennuksen oli piirtänyt tunnettu venäläinen arkkitehti Vasili Kosjakov. Ullberg käytti suunnittelussa hyväksi kirkon rakenteita, niin että graniittiset perustukset ja kulmaosien seinämassat säilytettiin, mutta muut seinät ja pilarit purettiin. Alkuperäiset tiilet riittivät kuitenkin lähes koko arkistorakennukseen. Rakentaminen suoritettiin kokonaan valtion omana työnä ilman ulkopuolista urakoitsijaa, minkä vuoksi kustannusarvio alitettiin 0,8 miljoonalla markalla. Työmaan valvonnasta huolehti arkkitehti Heikki Lankinen.
Viisi arkistokerrosta käsittävät rakennuksen eteläpäädyn ja keskiosan. Niiden huonekorkeus on vain 2,3 metriä ja hyllytilaa on yhteensä 11,5 kilometriä. Rakennuksen pohjoispäädyssä on kolme kerrosta, joista ensimmäisessä sijaitsevat eteisaula, toimistot ja kirjansitomo, toisessa arkistonhoitajan huone, tutkijansalit ja käsikirjasto sekä ylimmässä arkistonhoitajan asunto. Lisäksi pohjakerroksessa on kaksi asuntoa vahtimestaria ja muuta henkilökuntaa varten. Maakunta-arkisto otettiin käyttöön tammikuussa 1934. Se toimi Viipurissa jatkosodan loppuun saakka, minkä jälkeen arkistomateriaalista noin puolet saatiin evakuoitua Kuopioon ja Äänekoskelle, joista ne vuonna 1953 sijoitettiin Mikkeliin. Yli 100 000 dokumenttia jäi kuitenkin Viipuriin, missä ne edelleen ovat arkistoituna.


title: San Antonio

text: San Antonio on usean paikan nimi. Niistä moni on saanut nimensä portugalilaisen pyhimyksen Antonius Padovalaisen mukaan.


title: Olli Simula

text: Olli Simula (s. 1948), professori emeritus (Aalto-yliopisto), oli Teknillisen korkeakoulun (TKK) informaatio- ja luonnontieteiden tiedekunnan dekaani vuosina 2008–2010. Teknillisen korkeakoulun tietotekniikan professorina hän työskenteli vuodesta 1997 lähtien. Vuosina 1989–1996 Simula oli TKK:ssa teknillisen fysiikan apulaisprofessorin virassa.


title: Olli Simula

text: Simulan keskeisiä tutkimuskohteita ovat digitaalinen signaalinkäsittely, neuroverkot ja niiden hyödyntäminen tiedon louhinnassa ja visualisoinnissa sekä oppivat menetelmät sovelluksineen.


title: Edgar Laprade

text: Edgar Louis Laprade (10. lokakuuta 1919 Mine Centre, Ontario – 28. huhtikuuta 2014 Thunder Bay, Ontario) oli kanadalainen NHL-jääkiekkoilija. Keskushyökkääjä Laprade pelasi New York Rangersissa.


title: Pelle Miljoona & Linnunlaulu

text: Pelle Miljoona & Linnunlaulu oli vuosina 1986-1989 toiminnassa ollut Pelle Miljoonan yhtye.


title: Esko Mustonen

text: Esko Ilmari Mustonen (15. elokuuta 1926 Oulu – 28. syyskuuta 1999 Tampere) oli suomalainen radiotoimittaja. Hän työskenteli Suomen Yleisradiossa vuodesta 1956 lähtien.


title: Esko Mustonen

text: Ennen radiotoimittajaksi ryhtymistään Mustonen oli opiskellut näyttelijäksi. Hän työskenteli muun muassa Vaasan ja Kemin kaupunginteattereissa 1940-luvun lopulla.


title: Esko Mustonen

text: Toimittajanuransa Mustonen aloitti 1950-luvun alussa sanomalehti Kalevassa sekä Yleisradion Oulun paikallislähetyksissä. Vuodesta 1961 lähtien hän oli toimittajana myös Katso-lehdessä.


title: Esko Mustonen

text: Esko Mustonen muistetaan parhaiten radio-ohjelmasta Sävellahja 22000. Ohjelma aloitettiin kenraali A.E. Martolan aloitteesta vuonna 1956 ja sillä kerättiin rahaa erilaisiin hyväntekeväisyystarkoituksiin. Ensimmäinen keräyskohde olivat Unkarin kansannousun kukistamisessa kärsineet henkilöt. Mustonen toimi ohjelman juontajana yli 20 vuotta ja hänen persoonallisen otteensa ansiosta ohjelmalla oli parhaimmillaan yli miljoona kuuntelijaa. Ohjelma kuultiin sunnuntaisin silloisessa radion Yleisohjelmassa.


title: Esko Mustonen

text:
Sävellahjan lisäksi Mustonen toimitti Yleisradiossa myös Päivän peiliä.
Esko Mustonen jäi Yleisradiosta eläkkeelle vuonna 1986. Sävellahja-ohjelmaa jatkettiin vielä tämän jälkeen toimittaja Juhani Merikallion johdolla. Vuoden 1990 kanavauudistuksen jälkeen ohjelma lähetettiin Ylen ykkösellä.


title: Esko Mustonen

text: Esko Mustonen toimi myös musiikkialan taustavaikuttajana. Hän veti 1970- ja 80-luvuilla Lappeenrannan humppafestivaaleja Heikki Hietamiehen kanssa. Mustosen kädestä lähti useita iskelmiä, joista Erkki Junkkarinen teki tunnetuksi tangon "Sinun kanssasi tähtisilmä".


title: Esko Mustonen

text: Elämänsä aikana Esko Mustonen harrasti myös rajatietoa, jonka alalta hän julkaisi eläkevuosinaan viisi kirjaa.


title: Adolf Tandefelt

text: Adolf Tandefelt (8. elokuuta 1747 Hartola – 5. tammikuuta 1822 Helsinki) oli vapaaherra ja suomalainen virkamies.


title: Adolf Tandefelt

text: Tandefelt kirjoitti ylioppilaaksi Turussa vuonna 1761. Hän opiskeli oikeustiedettä ja toimi eri tehtävissä Turun hovioikeudessa. Tandefelt nimitettiin Vaasan hovioikeuden hovioikeudenneuvokseksi 1775. Vaasan läänin vt. maaherraksi Tandefelt nimitettiin vuonna 1778, Oulun läänin maaherraksi 1782 ja takaisin Vaasan lääniin vakinaiseksi maaherraksi 1785. Tandefelt erotettiin virastaan 1794.