title: Temppeli (mormonismi)

text: Temppeleiden toinen merkitys on, että niissä suoritetaan pyhiä toimituksia sijaistoimituksina kuolleiden puolesta. Mormonien käsityksen mukaan Kristus ja edesmenneet apostolit saarnaavat kuolleille tuonelassa, joten heidän on mahdollista kuulla siellä pelastuksen sanoma, nöyrtyä parannukseen ja uskoa evankeliumi. Koska kaste ja konfirmaatio ovat mormoniteologian mukaan pelastukseen ehdottomasti välttämättömiä, ei ilman pätevää kastetta ja konfirmaatiota kuolleilla kuitenkaan ole pelastuksen toivoa, ellei heitä kasteta ja konfirmoida. Jumala jakaa heillekin siunauksiaan siten, että elävät voivat suorittaa temppeleissä nämä toimitukset kuolleiden puolesta sijaistoimituksina. Tällöin elossa oleva kastetaan ikään kuin kuolleen sijasta. Myös temppeleissä suoritettavat korkeammat toimitukset, sinetöinti ja endaumentti, voidaan suorittaa sijaistoimituksina. Miehet voidaan myös asettaa pappeuteen edesmenneiden sijasta. Nykyään mormonit suorittavat näitä sijaistoimituksia lähes yksinomaan omien edesmenneiden sukulaistensa puolesta, kirkon alkuaikoina niitä toimitettiin laajemminkin vainajien puolesta. Mormoniteologian mukaan sijaistoimitukset eivät vaikuta ihmisen iäisyyskohtaloon, ellei hän ota niitä vastaan. Kirkon käsityksen mukaan temppelit ja niissä suoritettavat sijaistoimitukset ovat Jumalan rakkauden ja oikeudenmukaisuuden suuria ilmentymiä.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Kolmanneksi temppelit ovat erityisiä Jumalan läsnäolon ja kohtaamisen paikkoja. Niissä ihminen voi oppia oman osansa maailmankaikkeudessa, kohdata Jumalansa hiljaisuudessa ja rukouksessa sekä miettiä elämäänsä.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Mormonikirkon jäsenet eivät yleensä puhu temppelin ulkopuolella niissä suoritettavista toimituksista. Virallisesti selitetään, että toimitukset eivät ole salaisia ("secret"), mutta kylläkin niin pyhiä ("sacred"), ettei niistä voi puhua kirkkoon kuulumattomien kanssa. Käytännössä rituaalit ovat kuitenkin juuri niiden pyhyyden takia salaisia. Tämä yhteinen pyhiin toimituksiin osallistuminen on kirkon jäsenille tärkeä yhteenkuuluvuutta muokkaava tekijä ja täten tärkeä sosiaalinen tekijä kirkon jäsenten elämässä.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Temppelin vihkimisen jälkeen sinne pääsevät vain arvolliset kirkon jäsenet. Pääsy edellyttää kirkon jäseneltä vähintään vuoden kestänyttä jäsenyyttä, uskoa kirkon julistamaan evankeliumiin sekä kirkon opetuksen mukaista elämää. Temppeliin astuvalta edellytetään niin kutsuttua temppelisuositusta. Tämä on asiakirja, jonka allekirjoittavat sekä temppeliin haluavan jäsenen seurakunnan piispa että hänen vaarnanjohtajansa. Kumpaakin allekirjoitusta edeltää haastattelu, jossa temppeliin pyrkivän kelvollisuus arvioidaan. Lopuksi myös temppeliin pyrkivä itse allekirjoittaa temppelisuosituksen vakuutukseksi siitä, että hän pitää itseään arvollisena. Temppelisuositus on voimassa kaksi vuotta.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Alle 18-vuotiaan kirkon jäsenen on mahdollista hankkia niin kutsuttu rajoitettu temppelisuositus. Sen avulla hän pääsee temppeliin suorittamaan sijaistoimituksia (kasteita ja konfirmaatioita) kuolleiden puolesta. Hän ei kuitenkaan saa osallistua endaumenttiseremoniaan. Tämän luvan saamisen edellytyksenä on 12 vuoden ikä ja pojilla myös pappeus.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Temppeliin pyrkivältä kysytään haastattelussa:


title: Temppeli (mormonismi)

text: Ennen temppelin vihkimistä käyttöön sinne pääsevät sen sijaan kaikki halukkaat. Kirkolla on tapana järjestää temppelin valmistuttua ja ennen sen vihkimistä avoimien ovien päivät, jolloin kiinnostuneet saavat tutustua temppeliin opastetuilla kiertokäynneillä. Samalla heille kerrotaan temppelistä ja kirkon toiminnasta. Helsingin temppelin avoimien ovien päivien aikana rakennukseen tutustui noin 56 000 ihmistä. Samanlaiset avoimet ovet järjestään myös, mikäli temppelissä on suoritettu peruskorjaus. Tämän jälkeen temppeli vihitään uudelleen käyttöönsä.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Vaikka myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko on onkin erityisesti profiloitunut temppeleiden rakentajana, ovat useat muutkin myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvat kirkot ja yhteisöt rakentaneet omia temppeleitään tai ainakin yrittäneet temppeleiden rakentamista.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Kristuksen yhteisöllä on tällä hetkellä kaksi toiminnassa olevaa temppeliä. Vanhin myöhempien aikojen pyhien rakentama temppeli Kirtlandissä, Ohiossa, kuuluu Kristuksen yhteisölle. Lisäksi yhteisöllä on vuonna 1994 käyttöön vihitty temppeli Independecessä, Missourissa. Toisin kuin MAP-kirkon temppelit, Kristuksen yhteisön temppelit ovat avoinna yleisölle. Niissä pidetään kaikille avoimia jumalanpalveluksia sunnuntaisin ja suurina juhlapyhinä, Independencen temppelissä järjestetään myös rukoushetki maailmanrauhan puolesta joka päivä puolelta päivin.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Profeetta Joseph Smith pyhitti elinaikanaan temppelin paikan Independecessä. Hänen mukaansa sinne pystytettävä temppeli tulisi olemaan Uuden Jerusalemin keskus. Temppeliä ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Smithin kuoleman jälkeen eräs hänen johtamastaan liikkeestä eronnut ryhmä, Church of Christ (Temple Lot), ("Kristuksen kirkko (temppelin paikka)"), hankki temppelialueen haltuunsa. Kirkko yritti rakentaa paikalle temppelin, ja temppelin paikalle luotiin perustukset. 1929 alkaneen suuren laman takia rakennustyöt jouduttiin kuitenkin keskeyttämään, eikä niitä ole sen jälkeen jatkettu. Church of Christ (Temple Lot) ei tällä hetkellä suunnittele rakennustöiden uudelleen aloittamista. Se ei liioin ole suostunut myymään temppelin paikkaa MAP-kirkolle, joka useaan otteeseen on tarjoutunut ostamaan sen. Kirkko katsoo olevansa temppelin paikan suojelija ja varjelija aina siihen asti, kunnes myöhempien aikojen pyhät yhdistyvät yhdeksi kirkoksi ennen Jeesuksen paluuta takaisin ja asettumista temppeliinsä.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Church of Jesus Christ of Latter Day Saints (strangiitit), jotka erosivat Smithin kuoleman jälkeen myöhempien aikojen pyhien liikkeestä James E. Strangin johtamana, alkoivat rakentaa omaan temppeliään keskuspaikkaansa Voreehen Wisconsinissa 1840-luvulla. Rakennustyöt keskeytyivät kuitenkin pian varojen puutteessa. Tiettävästi toista temppeliä alettiin rakentaa liikkeen myöhempään keskuspaikkaan Beaver Islandille Michigan-järvellä. Kirkko ei ole yrittänyt rakentaa uusia temppeleitä profeetta James E. Strangin kuoltua.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Apostolic United Brethren-nimisellä yhteisöllä on ollut oma temppelinsä Ozumbassa, Meksikossa.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Moniavioisuutta harjoittava Fundamentalistinen myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko (FMAP-kirkko) on rakentanut oman temppelinsä eräälle yhteisön kommuuneista lähellä Eldoradoa Texasissa. Rakennus vihittiin käyttöön 2004.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Mantissa, Utahissa toimiva Tosi ja elävä myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko uskoo, että viimeisinä päivinä yhteisö ottaa haltuunsa nykyään MAP-kirkolle kuuluvan Mantin temppelin. Tämän jälkeen Jumalan viha pyyhkäisee pois kaikki jumalattomat, jotka eivät ole temppelin muurien suojassa. Vain temppelistä turvaa etsivät vanhurskaat selviävät hengissä.


title: Albert Abraham Michelson

text: Albert Abraham Michelson (19. joulukuuta 1852 – 9. toukokuuta 1931) oli saksalais-amerikkalainen fyysikko, joka tunnetaan erityisesti nimeään kantavasta Michelsonin–Morleyn kokeesta. Michelson sai vuonna 1907 ensimmäisenä yhdysvaltalaisena Nobelin fysiikanpalkinnon ansioistaan tarkkojen optisten instrumenttien kehityksessä sekä näillä suoritetuista valon spektrin ja meteorologian tutkimuksista.


title: Albert Abraham Michelson

text: Michelson syntyi juutalaisen kauppiaan perheeseen vuonna 1852 preussilaisessa Strelnon kaupungissa (nykyään Puolassa sijaitseva Strzelno). Michelsonin perhe muutti kaksivuotiaan poikansa kanssa Yhdysvaltoihin vuonna 1855. Hän varttui Nevadan osavaltiossa sijaitsevassa Virginia Cityssä, jossa hänen isänsä työskenteli. Lopulta perhe kuitenkin muutti San Franciscoon, Kaliforniaan, missä hän päätti lukio-opintonsa vuonna 1869.


title: Albert Abraham Michelson

text: Michelson matkasi vuonna 1869 Annapolikseen, jossa presidentti Ulysses S. Grant nimesi hänet Yhdysvaltain laivastoakatemiaan. Hänestä tuli fysiikan ja kemian opettaja ja hän toimi William T. Sampsonin alaisuudessa. Michelson päätti palata Eurooppaan vuonna 1880 jatkaakseen opintojaan siellä. Hän vieraili muun muassa Berliinin ja Heidelbergin yliopistoissa sekä Collège de Francessa ja École polytechniquessa, Pariisissa. Michelson erosi Yhdysvaltain laivastosta ja palasi vuonna 1883 takaisin Yhdysvaltoihin ottaakseen vastaan hänelle tarjotun professorin paikan Clevelandissa, Ohiossa. Vuonna 1890 hän sai hyvin samankaltaisen fysiikan professuurin Clarkin yliopistosta ja lopulta fysiikan professuurin Chicagon yliopistosta kaksi vuotta myöhemmin.


title: Albert Abraham Michelson

text: Michelsonille myönnettiin ensimmäisenä yhdysvaltalaisena tiedemiehenä Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1907. Samana vuonna hän sai myös Copley-mitalin, vuonna 1916 Henry Draper -mitalin ja vuonna 1923 Royal Astronomical Societyn kultamitalin. Myös yksi Kuun kraatteri on nimetty hänen mukaansa.


title: Albert Abraham Michelson

text:
Michelson liittyi uudelleen Yhdysvaltain laivastoon ensimmäisen maailmansodan sytyttyä, ja vuonna 1918 hän palasi takaisin Chicagoon. Hän kuitenkin erosi virastaan vuonna 1929 ja aloitti tutkimukset Mount Wilsonin observatoriossa Kaliforniassa. Observatoriossa Michelson työskenteli loppuelämänsä. Hän kuoli 78 vuoden ikäisenä vuonna 1931.
Michelson meni naimisiin Illinoisista kotoisin olevan Edna Stantonin kanssa vuonna 1899. Perheeseen syntyi yksi poika ja kolme tytärtä.


title: Albert Abraham Michelson

text: Ollessaan töissä Yhdysvaltain laivastossa Michelson alkoi suunnitella valonnopeuden mittaamista Léon Foucault’n mukaan nimetyllä Foucault’n menetelmällä. Varakkaan appensa ansiosta hän kykeni rakentamaan parempaan optiikkaan ja pitempään matkaan perustuvan koejärjestelyn kuin Focault itse aikoinaan. Simon Newcomb kiinnostui Michelsonin suunnittelemasta kokeesta. Michelson mittasi vuonna 1879 valonnopeudeksi 299 910±50 km/s. Mittaustensa jälkeen Michelson muutti Washingtoniin auttamaan Newcombia. Newcombin järjestämässä vastaavanlaisessa kokeessa valonnopeudeksi mitattiin 299 860±30 km/s, joka on hyvin lähellä Michelsonin aiemmin saamaa tulosta. Michelson jatkoi vielä tutkimuksia ja julkaisi vuonna 1883 valonnopeudeksi 299 853±60 km/s.


title: Albert Abraham Michelson

text: Michelsonin ja Edward Morleyn vuonna 1887 suoritetussa kokeessa oli tarkoituksena mitata valonnopeutta eri suunnista ja todeta, mistä suunnasta mitattuna valolla on suurin nopeus. Ennen 1900-lukua valon ajateltiin olevan mekaanista aaltoliikettä, joka tarvitsee väliaineen jossa se voi edetä. Väliaineeksi ehdotettiin eetteriä. Maapallon pyörimisliikkeen auringon ympäri pitäisi aiheuttaa ”eetterituulen”, jonka takia valon nopeus pitäisi olla noin 30 kilometriä sekunnissa suurempi valon tullessa siitä suunnasta, mihin aurinko kulkee ja maa on sillä puolen aurinkoa, että sen nopeus on tämän 30 kilometriä aurinkoa suurempi, kuin valo joka tulee sivusuunnasta. Kokeessa Michelson ja Morley eivät kuitenkaan havainneet poikkeamaa. Kokeen lopputuloksena oli siis se, ettei eetteriä ole olemassa. Samaan tulokseen päätyi Albert Einstein omissa pohdinnoissaan vuosia myöhemmin. Michelson ei itse luopunut eetterikäsityksestä, vaan piti tekemiään kokeita epäonnistuneina.


title: Albert Abraham Michelson

text: Yhdessä Morleyn kanssa tehty koe osoitti, ettei valonnopeus riipu havaitsijan liikkeestä. Tämä on Einsteinin tulkinta tehdystä kokeesta ja se on yksi suppean suhteellisuusteorian peruspilareista. Michelson myös ehdotti valon aallonpituuden käyttöä pituusyksikön määritelmässä. Hänen tekemänsä mittaukset valonnopeudesta olivat aikansa tarkimpia.


title: Colón

text: Colón on espanjankielinen sukunimi, joka esiintyy myös paikannimenä ja rahayksiköiden nimenä. Latinalaisen Amerikan Colón-nimiset paikat ja rahayksiköt ovat saaneet nimensä Kristoffer Kolumbuksen () mukaan.


Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopisto oli Leningradissa 1922–1936 toiminut kommunistinen koulutuslaitos. Koulun tarkoituksena oli kouluttaa ei-venäläisiä puoluekaadereita Neuvostoliiton omaan käyttöön sekä ulkomaille kommunistijohtajia, jotka osaisivat koordinoida mahdollista vallankumousta, sisällissotaa ja johtaa maata sen jälkeen. Alkuun koulu oli suunnattu lähinnä balteille ja suomalaisille, mutta sinne ruvettiin myöhemmin ottamaan opiskelijoita muistakin Euroopan maista. Koulu ei nimestään huolimatta ollut yliopistotasoa, vaikka kurssit kestivätkin pisimmillään neljä vuotta. Monet oppilaat saivatkin poliittista jatkokoulutusta Lenin-koulussa Moskovassa. 1930-luvun puolivälissä Neuvostoliitossa kiristynyt suhtautuminen vähemmistökansallisuuksiin johti laitoksen lakkauttamiseen.


title: Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopisto

text: Yliopiston olemassaolon aikana siellä opiskeli useita satoja suomalaisia, ja he muodostivat yli puolet kaikista oppilaista. Suomalaisista 314 ehti suorittaa täydet opinnot ja valmistua. Koulussa opiskelivat muun muassa Suomen kommunistisen puolueen kansanedustajat Aimo Aaltonen, Ville Pessi ja Elli Stenberg. Yrjö Sirola johti koulua kahteen otteeseen 1920-luvulla.


text: Oppilaitoksen edeltäjinä olivat kurssit, joita järjesti Neuvostoliiton kommunistipuolueen suomalaisen järjestön keskustoimiston alainen sivistysjaos. Sitä johti aluksi Ebba Aholainen ja vuodesta 1921 Väinö Rautio. Kursseilla opettajina oli merkittäviä suomalaiskommunisteja, kuten Leo Laukki, Jussi Lumivuokko, Kullervo Manner ja Yrjö Sirola. Vuonna 1921 sikäläinen Suomen Kommunistinen puolue ehdotti suomalaisen puoluekoulun perustamista, ja se aloitti toimintansa seuraavan vuoden puolella. Siihen yhdistettiin saman vuoden aikana vastaavat virolainen ja latvialainen puoluekoulu, ja näin syntyi Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopisto.


text: Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopiston lisäksi Neuvostoliitossa toimi myös Idän vähemmistökansallisuuksien yliopisto.


title: Ikaalisten vapaakirkko

text:
Ikaalisten Vapaakirkon talon rakennutti 1800-luvun lopussa tyttärelleen Hällfors-niminen Vatulan reservikomppanian upseeri. Talo on alusta alkaen palvellut Vapaakirkon rukoushuoneena. Talon piirustukset on laatinut tamperelainen Karl Sandelin vuonna 1892. Talo sijaitsee niin kutsutun Vanhan Kauppalan tontilla numero 26 ja on eräs parhaiten säilyneistä Vanhan Kauppalan alkuperäisistä rakennuksista.
Pohjaratkaisultaan L-kirjaimen muotoinen rakennus sijaitsee tonttinsa koillisnurkassa. Rakennuksessa on kolmiopääty kaikkiin suuntiin. Rakennuksen seinät ovat vaakalaudoitetut ja ullakkovyöhykkeet pystylautdoitetut. Ikkunoiden puitejako on kuusiruutuinen ja kussakin ullakkopäädyssä on pyöröikkuna. Räystästä kannattelevat koristeelliset tukipalkit. Talon kivijalka on tehty säännöllisiksi louhituista harmaakivistä.


title: Ikaalisten vapaakirkko

text: Rakennuksen sisäosien keskeinen tila on kirkkosali. Salin sisäkatto on taitteinen. Salin seinäpinnat on jäsennelty pilasterein. Salissa on piirustusten mukaan ollut alun perin myös lehterit, mutta nämä on purettu jossain vaiheessa pois. Samoin vanha erillinen saarnatuoli on siirretty pois. Salin eteisen katto on telttamainen. Kirkkosalin sisustus vastaa pitkälti alkuperäistä, sen sijaan sen ohessa oleva asunto-osa on modernisoitu ja seinät levytetty.


title: Ikaalisten vapaakirkko

text: Vapaakirkon rakennus sijaitsee Ikaalisten vanhan kauppalan alueella alueen tärkeimpiin kuuluvan puistokadun, Poppelikadun varrella.


title: Comayagua

text: Comayagua on kaupunki Hondurasissa noin 80 km pääkaupunki Tegucigalpasta San Pedro Sulan suuntaan menevän moottoritien varrella. Sen asukasluku on noin 156 000 ja se on Comayaguan departementin pääkaupunki.


title: Comayagua

text: Comayagua sijaitsee vuoristossa, joten sen ilmasto on miellyttävän viileä trooppisesta sijainnista huolimatta. Päivän ylin lämpötila on alle 30 astetta lokakuusta helmikuuhun, muulloin vähän yli 30 astetta. Yön alin on 15-20 astetta. Eniten sataa syys- ja lokakuussa.


title: Comayagua

text: Kaupungin perusti nimellä Santa María de la Nueva Valladolid konvistadori Alonso de Cáceres Yucatánin kuvernööri Francisco de Montejon käskystä 8. joulukuuta 1537. Vuodesta 1540 se oli Uuden Espanjan Hondurasin piirin pääkaupunki. Siirtomaiden itsenäistyessä kaupunki oli Hondurasin pääkaupunki Keski-Amerikan liittovaltion aikana. Kun maa julistautui itsenäiseksi, pääkaupungin asema vaihteli kulloinkin vallassa olleen ryhmittymän mukaan Tegucigalpan kanssa, josta tuli virallisesti pääkaupunki 1880.


title: Comayagua

text: Nykyisin Comayaguasta on tullut yksi Hondurasin merkittävimmistä turistikohteista. Se tunnetaan siirtomaa-aikaisesta arkkitehtuuristaan, varsinkin vanhoista kirkoistaan. Kaupungin katedraalissa on Amerikkojen vanhin kello. Kaupungissa on sekä arkeologinen museo että siirtomaa-ajan uskonnollisen taiteen museo.


title: Comayagua

text: Noin 16 km kaupungin eteläpuolella on Soto Canon lentotukikohta, jossa on Hondurasin ilmavoimien akatemia ja jossa Yhdysvaltain USSOUTHCOMin Joint Task Force Bravo (JTF-B) on sijoitettuna.


title: Klindamysiini

text: Klindamysiini on linkosamidiryhmään kuuluva antibiootti. Sitä valmistetaan puolisynteettisesti sen esiasteesta linkomysiinistä, jota eristetään "Streptomyces lincolnensis" -sädesienestä.


title: Klindamysiini

text: Klindamysiinin kemiallinen nimi on 7-deoksi-7-kloorilinkomysiini, kemiallinen kaava CHClNOS, moolimassa 424,98 g/mol ja CAS-numero 18323-44-9.


title: Klindamysiini

text: Klindamysiinin toimintamekanismina on bakteerien proteiinisynteesin esto, joka aiheutuu lääkkeen sitoutumisesta bakteerin ribosomin 50S-alayksikköön erytromysiinin tapaan. Klindamysiini tehoaa hyvin anaerobisiin bakteereihin, kuten "Bacteroides"- ja "Fusobacterium"-sukujen jäseniin. Lääke on tehokas myös monia grampositiivisia kokkibakteereja vastaan. Klindamysiini imeytyy hyvin suun kautta otettaessa, ja sen puoliintumisaika seerumissa on noin 2–3 tuntia.


title: Klindamysiini

text: Klindamysiiniä, Suomessa nimellä "Dalacin" käytetään anaerobisten bakteerien aiheuttamiin infektioihin, kuten hengitystieinfektioihin, sepsikseen ja peritoniittiin. Toinen käyttöaihe on "Staphylococcus aureus" -bakteerin aiheuttamien luuinfektioiden hoito. Klindamysiinivoiteella voidaan hoitaa paikallisesti vaikeaa aknea.


title: Klindamysiini

text: Yleinen haittavaikutus on ripuli, jota esiintyy noin 10 prosentilla klindamysiinillä hoidetuista henkilöistä. Muita mahdollisia sivuvaikutuksia ovat pahoinvointi, vatsakipu, ihottumat ja pseudomembranoottinen koliitti.


title: San Pedro Sula

text: San Pedro Sula on Hondurasin toiseksi suurin kaupunki ja teollisuuskeskus. Sen asukasluku on noin 754 000. Se sijaitsee maan luoteisosassa Cortésin departementissa Sulan laaksossa noin 60 km etelään Karibian rannikolta sijaitsevasta Puerto Cortésista.


title: San Pedro Sula

text: Kaupungin perusti vuonna 1536 konkvistadori Pedro de Alvarado nimellä Villa de San Pedro de Puerto Caballos. Ympäröivien kylien alkuperäisväestö määrättiin työvelvollisiksi. Aluksi kaupunkia ympäröivät suot ja trooppiset metsät, eikä maanviljelyyn ollut paljon mahdollisuuksia. Kaupungissa oli kuitenkin rahapaja, jossa lyötiin kolikoita muualta tuodusta kullasta, kunnes se siirrettiin Comayaguaniin ja San Pedrosta tuli pieni kylä aina 1800-luvulle ja rautatien valmistumiseen ja banaaninviljelyn aloittamiseen saakka. Villa oli espanjalaisessa järjestelmässä yhden pykälän kaupungin alapuolella, ja Hondurasin kongressi tunnusti San Pedro Sulan kaupungiksi vasta 1902, jolloin se oli jo maan toiseksi suurin. Vuonna 1888 kaupungissa oli 1714 asukasta ja 1950-luvun alussa jo 20 000.


title: San Pedro Sula

text: San Pedro Sula on keskeinen teollisuuskaupunki. Sitä ympäröivällä maaseudulla tuotetaan elintarvikkeita sekä vientiin että kotimaiseen käyttöön, ja kaupungissa on elintarvike-, rehu- ja tekstiiliteollisuutta.


title: San Pedro Sula

text: Kaupungissa on kaksi kansallisessa liigassa pelaava jalkapallojoukkuetta, Real C.D. España ja Club Deportivo Marathón, joka pelaa omalla stadionillaan.


title: San Pedro Sula

text: San Pedro Sula ei ole varsinainen matkailukohde, mutta hyvien kulkuyhteyksien varrella ja sen Ramón Villeda Moralesin kansainvälinen lentokenttä on yksi maan vilkkaimmista.


title: San Pedro Sula

text: San Pedro Sulaa on sanottu yhdeksi maailman vaarallisimmista kaupungeista. Siellä on jengien lisäksi paljon huumepiirejä. Vuonna 2012 kaupungissa tehtiin 173 murhaa sataatuhatta asukasta kohti - luku on maailman suurin sotaakäyvien alueiden ulkopuolella.


title: Eurooppatie E45

text: Eurooppatie E45 (E45) on Norjan Alattion ja Italiassa Sisilian saarella sijaitsevan Gelan välinen eurooppatie. Tien pituus on 4 920 kilometriä.


title: Eurooppatie E45

text: Alattio – Koutokeino – Hetta – Palojoensuu – Kaaresuvanto – Jällivaara – Storuman – Östersund – Mora – Säffle – Trollhättan – Göteborg … Frederikshavn – Flensburg – Hampuri – Hannover – Nürnberg – München – Innsbruck – Brennersola – Bolzano – Verona – Bologna – Napoli – Salerno – Villa San Giovanni … Messina – Catania – Syrakusa – Gela


title: Eurooppatie E45

text: Aiemmin tie päättyi pohjoisessa Göteborgiin, käytännössä jo Frederikshavniin Tanskaan. Marraskuussa 2006 tietä kuitenkin jatkettiin Ruotsin Kaaresuvantoon muuttamalla Ruotsin valtatie 45 eurooppatieksi. Eurooppatiet määrittelevässä sopimuksessa E45:n pohjoiseksi päätepisteeksi oli määritelty "Karesuando" eli nimenomaan Ruotsin Kaaresuvanto. Karesuandosta on silta Muonionjoen yli Suomen Kaaresuvantoon, jossa lyhyt seututie 959 vie E8-tielle.


title: Eurooppatie E45

text: Tietä esitettiin myöhemmin jatkettavaksi Alattioon (Alta) reittiä Kaaresuvanto – Palojoensuu – Hetta – Kautokeino – Alattio. Vuonna 2016 Suomen ja Norjan hallitukset tekivät Euroopan talouskomissiolle virallisen anomuksen tien jatkamisesta edellä mainittua reittiä Alattioon ja anomus hyväksyttiin samana syksynä.Tien numeroinnin jatke Kaaresuvannosta Alattioon toteutettiin 9. helmikuuta 2018.


title: Jena Malone

text: Jena Malone (s. 21. marraskuuta 1984 Sparks, Nevada) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi lapsinäyttelijänä elokuvasta "Viattomuuden loppu" ("Bastard out of Carolina", 1996), josta hän voitti Young Artist -palkinnon ja oli myös aikanaan siihen mennessä nuorin ehdokas Screen Actors Guild -palkinnon saajaksi.


title: Jena Malone

text: Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Aina vierelläsi" (1998), "Donnie Darko" (2001) ja "Saved!" (2004). Hän näyttelee Johanna Masonia "Nälkäpeli"-elokuvasarjan kolmessa viimeisessä osassa.


title: Al-Sahab

text: Al-Sahab (myös As-Sahab, arabiaksi: السحاب) on mediatoimisto, joka tuottaa pääasiassa videoita sekä al-Qaidasta että Afganistanissa käytävistä taisteluista. Al-Sahab on myös julkaissut jonkin verran kirjoja ja ääninauhoja sekä haastatellut eri henkilöitä. Videot käsittelevät usein ajankohtaisia aiheita, kuten esimerkiksi Palestiinan tilannetta ja Yhdysvaltain presidentinvaaleja.


title: Al-Sahab

text: Al-Sahab ilmeisesti tuotti videon, jolla kerrottiin muslimien kokemista vääryyksistä eri maissa. Videota levitettiin muslimimaissa vuoden 2001 alkupuolella ja se sai huomiota myös länsimaisessa mediassa. Sen jälkeen Al-Sahab on julkaissut säännöllisesti erilaista materiaalia. Al-Sahab toimii nykyisin tärkeänä julkaisijana al-Qaidalle, mutta se ei kuitenkaan vastaa kaikista järjestön julkaisuista.


title: Al-Sahab

text: Videot tulevat eri lähteistä ja kulkevat useiden välikäsien kautta, minkä jälkeen ne käsitellään lopulliseen muotoon ennen niiden julkaisemista. Samoin myös kirjoitettu tai äänitetty materiaali. Materiaali on yleensä korkealaatuista ja usein myös käännettynä eri kielille.


title: Al-Sahab

text: Joulukuussa 2007 Al-Sahab ilmoitti vastaanottavansa Ayman al-Zawahirille osoitettuja kysymyksiä yksityishenkilöiltä, organisaatioilta ja journalisteilta. Zawahiri sai satoja kysymyksiä. Osaan näistä kysymyksistä vastattiin huhtikuussa 2008 julkaistuilla ääninauhoilla.


title: Al-Sahab

text: Mediatoimiston alkuvuosina materiaali saatettiin uutiskanavien julkaistavaksi. Tällä hetkellä materiaali levitetään pääasiassa Internetin välityksellä.


title: Al-Sahab

text: Al-Sahabin takana olevasta mediatoimistosta ei tiedetä kovinkaan paljoa. Todennäköisesti sillä on käytössä ammattimainen editointistudio. Eräiden arvioiden mukaan yhdysvaltalaisella Adam Gadahnilla olisi merkittävä rooli mediatoimiston toiminnassa.


title: Al-Sahab

text: Pakistanin tiedustelupalvelu on kertonut, että kyseinen toimisto saattaa sijaita Pakistanissa, vaikkakaan siitä ei ole esitetty päteviä todisteita. Pakistanin tiedustelupalvelusta on myös kerrottu, että sillä olisi merkittävää tietoa al-Sahabista, mutta se ei kuitenkaan ole vielä täysin perillä kyseisen mediatoimiston toiminnasta.


title: Mikko Hyppönen

text:
Mikko Hermanni Hyppönen (s. 1969) on F-Securen tutkimusjohtaja. Hän tuli yhtiöön vuonna 1991, joka toimi silloin nimellä Data Fellows. Hyppönen tunnetaan myös julkisista esiintymisistään tietoturvallisuusaiheista, ja hän on Computer Antivirus Researcher's Organisationin jäsen vuodesta 1995 lukien.
Hyppönen on valittu useana peräkkäisenä vuonna Tietoviikko-lehden Vuoden 100 ICT-vaikuttajaa -listalle. Vuonna 2011 hän oli 61. sijalla "Foreign Policy" -lehden sadan merkittävimmän kansainvälisen ajattelijan listalla.


title: Mikko Hyppönen

text: Heinäkuussa 2011 Hyppönen piti puheen kansainvälisessä TED-tilaisuudessa. Lokakuussa 2013 hän puhui Brysselin itsenäisessä TED-tapahtumassa NSA:n harjoittamasta maailmanlaajuisesta joukkovalvonnasta.


title: Mikko Hyppönen

text: Hyppönen on yksi seuratuimmista tietoturva-asiantuntijoista Twitterissä ja samalla yksi seuratuimmista suomalaisista Twitterissä.


title: Matti Pitkänen (täsmennyssivu)

text: Matti Pitkänen voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Hilkka Rantaseppä-Helenius

text: Rantaseppä-Helenius työskenteli Tuorlan observatoriossa 1956–1962 assistenttina ja sitten observaattorina, kun se paikka vapautui. Observaattorina hän jatkoi kuolemaansa saakka. Tähtitieteellis-optillinen seura rakensi Kevolan tähtitornin hänen kotitilalleen vuonna 1963.


title: Hilkka Rantaseppä-Helenius

text: Rantaseppä-Helenius kuoli tapaturmaisesti 50-vuotiaana jäädessään kotipihallaan luisumaan lähteneen oman pakettiautonsa alle. Hänen 5-vuotias poikansa pelastui autosta vahingoittumattomana.


title: Naruto: Uzumaki Chronicles

text: Naruto: Uzumaki Chronicles () on Cavian kehittämä peli vuodelta 2005. Se perustuu Masashi Kishimoton luomaan anime- ja mangasarja Narutoon. Toisin kuin aiemmat PlayStation 2:n Naruto-pelit, jotka ovat olleet tappelupelejä, tämä on toiminta-/seikkailupeli. Tämä on myös ensimmäinen 3D Naruto-peli, joka ei käytä cel-shading grafiikkaa.


title: Naruto: Uzumaki Chronicles

text: Pelille on kehitetty jatko-osa, , joka julkaistiin Japanissa 16. marraskuuta 2006.


title: 007 rakastettuni

text: 007 rakastettuni () on Lewis Gilbertin ohjaama "James Bond" -elokuva vuodelta 1977. Kymmenennessä Bond-elokuvassa James Bondia esittää kolmatta kertaa Roger Moore, ja muissa pääosissa ovat Barbara Bach, Curd Jürgens ja Richard Kiel. Elokuvan nimi on peräisin Ian Flemingin romaanista " 007 rakastettuni".


title: 007 rakastettuni

text: Elokuva oli Suomen teattereissa vuoden 1977 toiseksi suosituin yli 434 000 katsojallaan. Parempaan ylsi vain Edvin Laineen "Viimeinen savotta".


title: 007 rakastettuni

text: Brittiläisiä ja neuvostoliittolaisia ydinsukellusveneitä on kadonnut selittämättömästi ja joku on yrittänyt hankkia itselleen uusinta huipputeknologiaa hyödyntävän sukellusveneiden jäljitysjärjestelmän. James Bond (Roger Moore) lähetetään Egyptiin hakemaan jäljitysjärjestelmän tekniset tiedot sisältävää mikrofilmiä, mutta saman käskyn on saanut KGB-agentti Anya Amasova (Barbara Bach). Bond ja Amasova kilpailevat mikrofilmistä, kunnes he kohtaavat suurikokoisen salamurhaajan nimeltä Jaws eli Rautahammas (Richard Kiel). He selviytyvät Jawsin hyökkäyksestä. Käy ilmi, että MI6 ja KGB ovat sopineet yhteistyöstä kadonneiden sukellusveneiden kohtalon selvittämiseksi.


title: 007 rakastettuni

text: Mikrofilmin paljastuessa merentutkija Karl Strombergin (Curd Jürgens) omaisuudeksi Bond ja Amasova lähetetään tapaamaan häntä. Stromberg asuu Sardinian edustalla Atlantis-nimisessä palatsissa, jonka voi laskea veden alle. He vierailevat Atlantiksessa ja saavat tietää, että Stromberg on rakentanut "Liparus"-nimisen valtaisan öljytankkerin. Bondin ja Amasovan poistuessa Atlantiksesta ja ajaessa Lotus Esprit -urheiluautolla heidän perääsä lähtevät Strombergin kätyrit joukossa Jaws. Lopulta auto suistuu tieltä ja putoaa talon päälle, ja vain Jaws selviää. Takaa-ajon päätteeksi Q:n auto syöksyy mereen. Koska Bondin auto on kuitenkin Q:n (Desmond Llewelyn) suunnittelema ja erikoisvarusteinen, se muuntuu sukellusveneeksi. Meren alla Strombergin sukeltajat hyökkäävät heidän kimppuunsa, mutta he selviytyvät ja varmistuvat siitä, että Stromberg on sukellusveneiden katoamisen takana. Näihin aikoihin Bond saa selville, että hänen Itävallassa surmaamansa KGB-agentti olikin Amasovan rakastaja ja että Amasova on vannonut tappavansa Bondin tehtävän päätyttyä.


title: 007 rakastettuni

text: Bond ja Amasova astuvat Yhdysvaltain laivastolle kuuluvaan "USS Wayne" -ydinsukellusveneeseen, jonka tehtävänä paikantaa "Liparus". "Liparuksen" löydyttyä sukellusvene joutuu öljytankkerin sisään, ja paljastuu, että "Liparus" on suunniteltu sukellusveneiden kaappaamiseen. Stromberg on aluksen kyydissä, joten hän paljastaa Bondille ja Amasovalle suunnitelmansa: koska hän pitää ihmiskuntaa turmeltuneena, hän lähettää kaksi kaappaamansa sukellusvenettä laukaisemaan ydinohjukset Moskovaan ja New Yorkiin. Seurauksen on Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välinen tuhoisa ydinsota. Sen jälkeen Stromberg voi aloittaa uuden vedenalaisen sivilisaation johtamisen. Stormberg palaa Atlantikseen ja ottaa Amasovan mukaansa, mutta sen jälkeen Bond onnistuu vapauttamaan kaapattujen sukellusveneiden miehistöt ja aloittaa "Liparuksessa" ankaran taistelun. Vaikka Bondin johtamat merimiehet onnistuvat murtautumaan tankkerin komentosillalle, sukellusveneet ehtivät laukaista ydinohjukset. Bond kuitenkin ohjelmoi ohjukset niin, että ne osuvat kaapattuihin sukellusveneisiin. Hetken kuluttua "Liparus" laukaisee itsetuhonsa, jolloin Bond ja merimiehet pakenevat uppoavalta tankkerilta "USS Waynen" kyydissä.


title: 007 rakastettuni

text: "Liparuksen" upottua Pentagon antaa käskyn tuhota Atlantis mahdollisimman nopeasti. Bond kuitenkin haluaa pelastaa Amasovan, joten hän tunkeutuu Atlantikseen ja tappaa Strombergin, mutta joutuu kaksintaisteluun Jawsin kanssa. Bondin onnistuu pudottaa Jaws vesialtaaseen, jossa on tiikerihai, jonka Jaws kuitenkin tappaa teräshampaillaan ja valtavilla käsivoimillaan. Bond vapauttaa Amasovan, mutta samalla hetkellä "USS Wayne" alkaa tulittaa Atlantista torpedoilla. Hyökkäyksessä pahoin vaurioitunut Atlantis tuhoutuu, ja agenttikaksikko pakenee Strombergin pakokapselilla. Pakokapselissa Amasova antaa Bondille anteeksi rakastajansa kuoleman. Kun kapseli saapuu yhdysvaltalaiselle sotalaivalle, M (Bernard Lee) ja kenraali Gogol (Walter Gotell) näkevät Bondin ja Amasovan suutelemassa, ja päälliköt mykistyvät kauhusta.


title: 007 rakastettuni

text: Elokuvan ohjaaja Lewis Gilbert ohjasi tätä ennen elokuvan "Elät vain kahdesti" ja myöhemmin "Kuuraketin". "007 rakastettuni" on ensimmäinen Bond-elokuva, jota Harry Saltzman ei enää ollut tuottamassa Albert R. Broccolin kanssa, vaan hänen tilalleen tuli William P. Cartlidge.


title: 007 rakastettuni

text: Harry Saltzman joutui talousongelmien vuoksi luopumaan James Bond -elokuvien tuottamisoikeuksista. Ohjaajaksi suunniteltiin ensin Guy Hamiltonia, joka oli aikaisemmin ohjannut useita James Bond -elokuvia, muun muassa elokuvan "007 ja Kultasormi". Hamilton ei kuitenkaan ollut käytettävissä, sillä hänen tavoitteenaan oli ohjata Warner Bros. -studion elokuva "Teräsmies". Toive ei kuitenkaan toteutunut. "007"-elokuvan ohjaajaksi valittiin Lewis Gilbert.


title: 007 rakastettuni

text: Ohjaajan varmistuttua syntyi ongelmia käsikirjoituksen suhteen. Alkuperäisen suunnitelman mukaan tarkoitus oli kuvata elokuvaversio James Bond -romaanien kirjoittajan Ian Flemingin romaanista "007 rakastettuni", mutta koska Fleming oli ennen kuolemaansa antanut oikeudet elokuvakäyttöön ainoastaan James Bond -romaanien nimille, suunnitelma jouduttiin hylkäämään. Elokuvan käsikirjoitus kirjoitettiin useita kertoja uudelleen, ja alun perin pääkonnaksi kaavailtiin Bondin arkkivihollista Ernst Stavro Blofeldia, jota Bond yritti jäljittää itse kirjassa. Koska Blofeldin oikeudet kuitenkin olivat "Pallosalaman" tuottajan Kevin McCloryn hallussa, hahmoa ei käytetty elokuvassa, vaan hänen tilalleen kehitettiin erakkomainen merentutkija Karl Stromberg, josta tuli ensimmäinen nimenomaan James Bond -elokuvia varten luotu konna.


title: 007 rakastettuni

text: Elokuvan lopussa oleva laivastokohtaus tehtiin juuri valmistuneella 007-stagella. Se on iso halli, jossa tehtiin monet muut Bond elokuvan vaikeimmin lavastettavat kohtaukset. Halli paloi 1985.


title: 007 rakastettuni

text: Richard Kielin käyttämät rautahampaat olivat niin epämukavat, että hän pystyi käyttämään niitä vain 35 sekuntia kerrallaan. Stuntmies käytti niiden tilalla foliolla päällystettyä appelsiininkuorta.Elokuvan alun kohtaus, jossa Bond syöksyy jyrkänteeltä alas suksilla, on Mount Asgardin rinteellä. Stunt-näyttelijä kohtauksessa oli Rick Sylvester.Elokuvan soundtrackin sävellyksestä oli vastuussa ensi kertaa Marvin Hamlisch, sillä aikaisempien James Bond -elokuvien säveltäjä John Barry ei ollut käytettävissä. Soundtrackin kappaleet ovat diskotyylisiä ja niihin kuuluu James Bond -elokuvien tunnuskappaleen diskoversio ”Bond 77”.


title: 007 rakastettuni

text: Elokuvan alun ”Nobody Does It Better” -laulun lauloi yhdysvaltalainen laulaja Carly Simon. Kappale on ensimmäinen James Bond -laulu, jota ei ole nimetty elokuvan mukaan, joskin sanoituksissa mainitaan lause ”the spy who loved me”. Vuonna 2004 American Film Institute valitsi kappaleen 76. sijalle luettelossaan ”sadan parhaan elokuvalaulua”.


title: Kuuraketti

text: Kuuraketti ("Moonraker") on Lewis Gilbertin ohjaama yhdestoista "James Bond" -elokuva vuodelta 1979. Elokuvassa James Bondia näyttelee neljättä kertaa Roger Moore. "Kuuraketin" tunnuskappaleen esittää Shirley Bassey. Elokuva pohjautuu hyvin löyhästi Ian Flemingin romaaniin "Kuuraketti".


title: Kuuraketti

text: Alun perin yhdentenätoista Bond-elokuvana piti olla "Erittäin salaisen", mutta EON-tuotantoyhtiö halusi tehdä vastauksen ensimmäiseen "Tähtien sota" -elokuvaan ja teki "Kuuraketin". Elokuva oli vuoden 1979 tuottoisin elokuva. Elokuva oli ehdolla vuoden 1979 Oscar-palkinnon saajaksi parhaista erikoistehosteista. Tunnusmelodian laulanut Bassey on esittänyt myös "007 ja Kultasormi" sekä "Timantit ovat ikuisia" -elokuvien tunnusmusiikit.


title: Kuuraketti

text: Avaruussukkula kaapataan Yhdysvalloissa kesken kuljetuksen. MI6:n agentti James Bond (Roger Moore) saa tehtäväksi selvittää sukkulan tapausta. Hän matkustaa Kaliforniaan tapaamaan Drax Industries -yhtiön johtajaa Hugo Draxia (Michael Lonsdale) ja tapaa siellä samalla Holly Goodheadin (Lois Chiles) ja Changin (Toshiro Suga).


title: Kuuraketti

text: Draxin kehotuksesta Chang yrittää tappaa Bondin painovoimasimulaattorissa mutta epäonnistuu. Bond löytää Draxin työhuoneesta piilotetun kassakaapin ja saa vihjeitä tämän suunnitelmista. Hän lähtee Venetsiaan, jossa hän tapaa jälleen Goodheadin, joka paljastuu CIA-agentiksi. Bond löytää Draxin salaisen laboratorion ja näytteen hermokaasusta, jota Drax aikoo käyttää suunnitelmassaan.


title: Kuuraketti

text: Bond etenee Rio de Janeiroon, jossa hän kohtaa jälleen Jawsin (Richard Kiel). Kohtauksen jälkeen Jaws rakastuu naiseen nimeltään Dolly (Blanche Revalec). Q (Desmond Llewelyn) analysoi Bondin varastaman hermokaasun, ja paljastuu, että se on valmistettu harvinaisesta orkidealajista, jota kasvaa Amazonin yläjuoksuilla. Amazonilla Bond tapaa jälleen Jawsin, ja ajojahti päättyy Bondin paetessa riippuliitimellä. Bond löytää sademetsän keskeltä Draxin sukkulalaukaisukeskuksen. Bondin tullessa keskukseen hänet työnnetään lampeen, jossa oli vedessä elävä kuristajakäärme. Drax heittää Bondin ja Goodheadin sukkulan laukaisualustalle, mutta he pakenevat ilmastoventtiiliä pitkin ja hiipivät kuudenteen avaruussukkulaan.


title: Kuuraketti

text: Draxin avaruusasemalla Bond ja Goodhead tuhoavat tutkanhäirintälaitteen, ja se kutsuu paikalle Yhdysvaltojen sukkulan. Drax kertoo suunnittelevansa Nooan arkkia luodakseen oman imperiumin. Bond saa Jawsin puolelleen tämän ymmärtäessä Draxin käyttäneen tätä hyväkseen: Bond korostaa, että Drax tarvitsee imperiumiinsa vain "täydellisiä" ihmisiä. Jaws ja Dolly tutkailevat pitkään toistensa vähemmän täydellisiä olemuksia, jolloin hyväksikäytetty jätti ymmärtää, että heitäkin odottaa julma kohtalo.


title: Kuuraketti

text: Bond ampuu Draxia Q:n kehittämällä ranneaseella, työntäen Draxin ilmalukkokammioon ja sitä kautta avaruuteen. Bond, Goodhead, Jaws ja Dolly pelastuvat tuhoutuneelta avaruusasemalta. Bond aloittaa Goodheadin kanssa Draxin hermokaasupallojen metsästyksen, ja sen tehtyään he lähtevät kiertämään sukkulalla maapalloa hiukan henkilökohtaisissa merkeissä.


title: Kuuraketti

text: Soundtrackit elokuvaan sävelsi John Barry ja tunnuskappaleen "Moonraker" lauloi Shirley Bassey.


title: Kuuraketti

text: Tapahtumapaikat


title: Kuuraketti

text:
Kuvauspaikat
Goodheadin laitteistoa, joita Bond kokeilee:


title: Erittäin salainen

text: Erittäin salainen ("For Your Eyes Only") on John Glenin ohjaama järjestyksessä 12. "James Bond" -elokuva vuodelta 1981. Elokuvassa James Bondia näyttelee viidennen kerran Roger Moore, ja muissa pääosissa näyttelevät Carole Bouquet, Chaim Topol, Lynn-Holly Johnson ja Julian Glover. Elokuva tunnuskappaleen ”For Your Eyes Only” laulaa Sheena Easton.


title: Erittäin salainen

text: Elokuvan käsikirjoituksesta vastasivat Richard Maibaum ja Michael G. Wilson, ja juoni on edeltäjää "Kuurakettia" realistisempi. MI6:n johtaja M ei esiinny elokuvassa, koska roolin esittäjä Bernard Lee kuoli syöpään ennen elokuvan kuvauksia. Elokuvassa M:n mainitaan olevan lomalla. Elokuvan alkukohtauksessa esiintyvä Ernst Stavro Blofeld ei esiinny virallisesti, koska "Pallosalaman" aikaisen oikeuskiistan takia Blofeldin hahmon oikeudet siirtyivät Kevin McClorylle. Blofeld esiintyy myös Kevin McCloryn epävirallisessa Bond-elokuvassa "Älä kieltäydy kahdesti".


title: Erittäin salainen

text: James Bond (Roger Moore) on vaimonsa Teresa Bondin haudalla, kun pappi tulee ilmoittamaan, että toimiston lähettämä helikopteri on tullut hakemaan Bondia. Kyseessä on kuitenkin Bondin vanhan vihollisen Ernst Stavro Blofeldin ansa: Blofeld tappaa kopterin pilotin ja ottaa sen komentoonsa kauko-ohjaimella. Hän lennättää kopteria ympäriinsä säikytellen Bondia, joka kuitenkin repii kauko-ohjauksen johdon irti, nappaa Blofeldin kyytiin ja pudottaa hänet tehtaan savupiippuun.


title: Erittäin salainen

text: Vanhaan miinaan osunut brittiläinen vakoilualus "St. Georges" uppoaa Albanian rannikolla Joonianmerellä. Mukana uppoaa myös Britannian puolustusministeriölle elintärkeä ATAC-laite, jolla ministeriö pitää yhteyttä Kuninkaallisen Laivaston Polaris-sukellusveneisiin. Jos toinen suurvalta löytäisi ATAC:in veden alta, sukellusveneiden ballistiset ydinohjukset olisivat käytettävissä länsimaita vastaan. Palkkamurhaaja Hector Gonzales murhaa salaisen palvelun palkkaaman meriarkeologi Timothy Havelockin ja hänen vaimonsa, mutta tytär Melina (Carole Bouquet) selviää iskusta. MI6 lähettää Bondin selvittämään Gonzalesin toimeksiantajaa, mutta Melina tappaa tämän ennen kuin mitään selviää. Bond ja Melina pakenevat Melinan Citroën 2CV:lla Gonzalesin kätyreitä.


title: Erittäin salainen

text: Käy ilmi, että Gonzalesin toimeksiantaja on Emile Locque (Michael Gothard). Bond matkustaa Italiaan ja tapaa siellä yhteyshenkilönsä Luigi Ferraran (John Moreno). Ferrara esittelee Bondille kreikkalaisen liikemiehen ja tiedonantajan Aris Kristatoksen (Julian Glover), jonka mukaan Locquen esimies on kreikkalainen salakuljettaja Milos Columbo (Chaim Topol). Bond kohtaa Italiassa myös Melinan ja he joutuvat Columbon kätyrien hyökkäyksen kohteeksi. Myöhemmin itä-saksalainen ampumahiihtäjä Erich Kriegler (John Wyman) yrittää ampua Bondin. Kriegler ja pari muuta kätyriä jahtaavat Bondia moottoripyörillä ja Bond pakenee suksilla. Myöhemmin Columbo saa tietää Bondin ja Kristatosin keskusteluista ja hänen apurinsa toimittavat Bondin Columbon laivalle. Bond saa tietää, ettei Locque olekaan Columbon vaan Kristatoksen palveluksessa. Kristatos on tehnyt sopimuksen KGB:n kanssa ATAC:in hankkimisesta ja myymisestä. Kristatos oli lavastanut Columbon roistoksi, koska tämä tiesi liikaa hänen KGB-yhteyksistään.


title: Erittäin salainen

text: Bond osallistuu Columbon johtamaan hyökkäysretkeen Kristatosin tehtaaseen, mistä he nappaavat Locquen. Bond kiristää häneltä tietoja Kristatoksen piilopaikasta ja sitten tappaa hänet. Bond sukeltaa Melinan kanssa Neptune-pienoissukellusveneellä troolarin hylkyyn etsimään ATAC:ia. Laite löytyy, ja räjähdeansoitus puretaan, mutta heidän palattuaan Neptuneen heidän kimppuunsa hyökkää suurempi vedenalaislaite: öljyteollisuutta varten rakennettu Mantis, jonka Bondin ohjaama Neptune kuitenkin tyrmää. Pinnalla odottaa Kristatos, joka ottaa ATAC:in haltuunsa ja yrittää tappaa Bondin ja Melinan onnistumatta kuitenkaan.


title: Erittäin salainen

text: Bond menee Kristatoksen piilopaikkaan Meteoraan, jossa Kristatoksen on määrä luovuttaa laite KGB:n johtajalle kenraali Gogolille (Walter Gotell). Kristatoksen kätyri Apostis huomaa kallionkylkeä kiipeävän Bondin ja yrittää tappaa hänet, mutta Bond tappaakin hänet kivikiilalla. Huipulle päästyään Bond nostaa muut ryhmän jäsenet ylös korihissillä. Bond joutuu kamppailuun Kristatoksen henkivartijan Erich Krieglerin kanssa, jonka hän suistaa rotkoon.


title: Erittäin salainen

text: Kristatos yrittää paeta ATAC sylissään helikopterilla, mutta Columbo tappaa hänet heittoveitsellä ja luovuttaa ATAC:in Bondille. Kenraali Gogol vaatii sitä itselleen. Bond heittää ATAC:in vuorenjyrkänteeltä alas selityksenä liennytys. Gogolin kätyri aikoo ampua Bondin, mutta kenraali kieltää ja poistuu paikalta helikopterilla sarkastisesti nauraen. Myöhemmin Bondiin otetaan yhteyttä radiolaitteella, jossa sanotaan pääministerin haluavan puhua hänen kanssaan. Bond jättää laitteen papukaijalle, jolloin silloisen pääministeri Margaret Thatcherin ääni keskustelee papukaijan kanssa. Bond ja Melina vetäytyvät Melinan isän huvialukselle viettämään romanttista iltaa.


title: Erittäin salainen

text: Tapahtumapaikat:


title: Erittäin salainen

text: Kuvauspaikat:


title: Erittäin salainen

text: "Helsingin Sanomien" Ilja Rautsin mukaan elokuva on ”tuttua rutiinia harvoilla kohokohdilla”.


title: Viritystila

text: Viritystila on kvanttimekaniikassa systeemin eli atomin, molekyylin tai esimerkiksi atomiytimen kvanttimekaaninen tila, joka on energialtaan korkeammalla kuin sen perustila. Perustila on siis systeemin alin energiatila ja muut tilat ovat viritystiloja.


title: Viritystila

text: Atomi voi virittyä elektronin noustessa perustilaansa korkeammalle energiatilalle esimerkiksi säteilyn antaessa sille tarvittavan energian. Viritystila on epästabiili ja pyrkii purkautumaan takaisin perustilaan, jossa energia on minimissään. Yleensä atomin viritystilan purkautuessa syntyy karakteristista säteilyä eli luminesenssia, mutta viritystila voi purkautua myös esimerkiksi fononina.


title: Archibald Butt

text: Majuri Archibald Willingham Butt (26. syyskuuta 1865 Augusta, Georgia – 15. huhtikuuta 1912) oli vaikutusvaltainen sotilasavustaja Yhdysvaltain presidenteille Theodore Rooseveltille ja William Howard Taftille.


title: Archibald Butt

text: Ennen Rooseveltin sotilasavustajaksi pääsemistään Butt työskenteli toimittajana ja palveli Espanjan ja Yhdysvaltojen sodassa luutnanttina. Vuonna 1912 Butt oli kuuden viikon lomalla Euroopassa ja astui "RMS Titanic" -alukseen palatakseen Pohjois-Amerikkaan. Butt oli yksi niistä 1500 ihmisestä, jotka hukkuivat Titanicin törmättyä jäävuoreen.


title: Octopussy – mustekala

text: Octopussy – mustekala () on John Glenin ohjaama 13. "James Bond" -elokuva vuodelta 1983. Elokuvassa James Bondia näyttelee kuudennen kerran Roger Moore. Octopussyn tunnuskappaleen laulaa Rita Coolidge. Octopussya näyttelevä Maud Adams oli jo aikaisemmin näytellyt Andrea Andersia elokuvassa "007 ja kultainen ase".


title: Octopussy – mustekala

text: Suomessa kenraali Orlovin repliikki, jonka hän lausuu viimeisinä sanoinaan ja joka päättyy "”– – huomenna Neuvostoliiton sankari”" sensuroitiin ulkopoliittisista syistä johtuen elokuvateatterikopioista päällekirjoittamalla suomennos piiloon X-kirjaimilla.


title: Octopussy – mustekala

text: Kuolettavasti haavoittunut brittiagentti 009 kompastelee sisään Britannian suurlähetystöön Itä-Saksassa väärennetty Fabergén pääsiäismuna mukanaan, jolloin MI6 alkaa epäillä neuvostoliittolaisten osallisuutta. Aito Fabergé-muna on ilmestynyt lontoolaiseen huutokauppaan. James Bond (Roger Moore) lähetetään tutkimaan, kuka on myyjä ja miksi 009 murhattiin pelkän väärennetyn munan vuoksi.


title: Octopussy – mustekala

text: Kun maanpaossa elävä afgaaniprinssi Kamal Khan (Louis Jourdan) haluaa ostaa munan mihin hintaan hyvänsä, Bond seuraa häntä hänen palatsiinsa Intiaan. Khan työskentelee luopiolle neuvostokenraali Orloville (Steven Berkoff), joka on toimittamassa Khanille jäljennöksiin vaihdettavia korvaamattoman arvokkaita neuvostoaarteita. Khan salakuljettaa väärennöksiä länteen salaperäisen Octopussyn (Maud Adams) avulla. Rikas Octopussy on Octopus-kultin johtaja ja asuu kelluvassa palatsissa Intiassa. Palatsia vartioivat Octopus-kultin naispuoliset jäsenet, joilla kullakin on mustekalatatuointi. Octopussy on kuitenkin muutakin kuin salakuljettaja, sillä hänellä on laillisiakin liiketoimia, kuten laivanrakennusta, hotelleja, karnevaalien järjestämistä ja jopa sirkuksia. Sirkus on erinomainen kulissi, jonka takana voidaan salakuljettaa arvoesineitä.


title: Octopussy – mustekala

text: Khanin pyytää Bondia illalliselle palatsiinsa tiukan backgammon-pelin jälkeen, mutta Bond joutuukin vangiksi. Hän onnistuu pakenemaan ja näkee Orlovin saapuvan palatsiin. Bond salakuuntelee Orlovin ja Khanin keskustelua, ja käy ilmi, että he suunnittelevat tapaavansa Itä-Saksassa Karl-Marx-Stadtissa, jonne Octopussyn sirkus on menossa esiintymään. Bond pääsee palatsista pakoon, tosin norsun selässä Khanin metsästysjoukkojen takaa-ajamana. Bond pelastuu roistojen kynsistä amerikkalaisten matkailijoiden avulla.


title: Octopussy – mustekala

text: Bondin soluttautuessa Octopussyn palatsiin tämä ihastuu Bondiin, ja heistä tulee liittolaisia. Khanin onnistuu kuitenkin salata "aito" suunnitelmansa jopa Octopussylta: hän aikoo piilottaa erääseen Fabergé-väärennöksiä sisältävään kuormaan ydinpommin, jonka Octopussyn sirkus salakuljettaisi tietämättään Eurooppaan. Ydinkärki räjähtäisi samaan aikaan, kun Yhdysvaltain ilmavoimat pitäisivät lentoesitystä Länsi-Saksan tukikohdassaan. Ydinräjähdyksen näyttäessä onnettomuudelta Eurooppa vaatisi luopumista ydinaseista, jolloin koko Eurooppa olisi täysin puolustuskyvytön taistelemaan Orlovin neuvostojoukkoja vastaan.


title: Octopussy – mustekala

text: Bond yrittää estää ydinpommia kuljettavaa junaa lähtemästä Orlovin tukikohdasta Itä-Saksasta. Junaa yrittävät pysäyttää myös KGB:n joukot, jotka ovat saaneet selville Orlovin suuruudenhullun suunnitelman. Länsi-Saksan rajavartijat ampuvat Orlovin tämän ylittäessä rajaa laittomasti. Paikalle saapunut KGB:n kenraali Gogol (Walter Gotell) on pettynyt Orloviin ja sanoo, että tämä on häpeäksi univormulleen. Viimeisiksi sanoikseen Orlov sanoo olevansa huomenna Neuvostoliiton sankari. Bond tunkeutuu junaan, jossa Khanin kätyrit ajavat häntä takaa. Bond putoaa junasta, mutta lähtee sen perään autolla. Khan ja hänen henkivartijansa Gobinda (Kabir Bedi) palaavat Intiaan odottamaan uutista "ydinonnettomuudesta" Itä-Saksassa. Amerikkalaisten sotilastukikohdassa Bond pysäyttää pommin juuri ajoissa.


title: Octopussy – mustekala

text: Bond, Octopussy ja hänen kulttinsa jäsenet saapuvat Khanin palatsiin, jossa Khanin ja Octopussyn kätyrien välille puhkeaa taistelu. Khan sieppaa Octopussyn ja pakenee pienellä lentokoneella. Bond hyppää koneen siivelle, jolloin Khan yrittää pudottaa hänet alas tekemällä koneella hengenvaarallisia kierroksia ja käännöksiä. Bondin pitäessä pintansa Khan käskee Gobindaa kiipeämään ylös koneen katolle ja tappamaan Bondin. Bond heittää Gobindan alas ja pelastaa Octopussyn ennen kuin kone törmää vuoreen ja räjähtää.


title: Octopussy – mustekala

text: Bondiksi Octopussyyn kaavailtiin alun perin James Brolinia, mutta Bondina jatkoi Roger Moore. Elokuvan perustuu Ian Flemingin lyhyeen novelliin "Mustekala; Hetken huumaus; Smaragdipallo" (Gummerus 1967) ("Octopussy and The Living Daylights", 1966).


title: Octopussy – mustekala

text: Tapahtumapaikat:


title: Octopussy – mustekala

text: Kuvauspaikat:Ei Q-laitteistoa


title: Octopussy – mustekala

text: Erään suomalaiskriitikon mukaan elokuva on parhaita Mooren 007-elokuvia. Hovin sarjakuvaestetiikka koettelee hänen mukaansa komiikan rajoja. Ensi-iltakritiikit olivat Suomessa murskaavia. Kymmenestä suomalaisesta kriitikosta yksi antoi elokuvalle kaksi tähteä, kaksi yhden tähden ja seitsemän ei ollut elokuvaa arvioinut. Keskiarvoksi tuli 0,63 tähteä neljästä.


title: Reginald Lee

text:
Reginald Robinson Lee (19. toukokuuta 1870 – 6. elokuuta 1913) oli
toinen RMS Titanicin tähystäjistä Frederick Fleetin soittaessa komentosillalle ja sanoessa "Iceberg, right ahead!" (Jäävuori suoraan edessä!). Lee selvisi onnettomuudesta, mutta hän kuoli keuhkokuumeeseen runsas vuosi myöhemmin.


title: Anita Wachter

text: Anita Wachter (s. 12. helmikuuta 1967 Bartholomäberg, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä.


title: Anita Wachter

text: Wachter voitti olympiakultaa alppiyhdistetyssä 1988. Albertvillen kisoissa neljä vuotta myöhemmin hän saavutti hopeaa alppiyhdistetyssä sekä suurpujottelussa. MM-kisoista hänellä on kaksi hopeaa ja kolme pronssia. Maailmancupin kokonaiskilpailun voiton Wachter saavutti kaudella 1992–1993, lisäksi hänellä on suurpujottelucupin voitot kausilta 1989–1990 ja 1993–1994. Hän voitti 19 osakilpailua, joista 14 suurpujottelussa.


title: Anita Wachter

text: Hän on naimisissa toisen alppihiihtäjän Rainer Salzgeberin kanssa.


title: Turvehoito

text: Turvehoito on hoitokeino, jossa käytetään turvetta kehon rentouttamiseen ja puhdistamiseen.


title: Turvehoito

text:
Suomalainen hoitoturve on peräisin suoalueilta. Turve nostetaan 2–4 metrin syvyydestä, jossa siihen on vuosituhansien aikana kerääntynyt erilaisia bioaktiivisia aineita kuten humus- ja humiinihappoja. Hoidon yhteydessä nämä hapot pääsevät imeytymään solutasolle. Turve sisältää lisäksi runsaasti erilaisia mineraaleja, kuten magnesiumia, sinkkiä ja kuparia. Turvehoito vilkastuttaa aineenvaihduntaa, jolloin kehosta poistuu runsaasti nesteitä ja kuona-aineita. Turvehoidon vaikutus perustuukin pitkälti elimistön vastustuskyvyn paranemiseen ja aineenvaihdunnan tehostumiseen.
Käytettävä turve on puhtaasti luonnontuote. Siihen ei ole lisätty mitään lisäaineita. Turpeen ei ole myöskään todettu aiheuttavan allergioita. Käyttötilanteessa turpeeseen lisätään ainoastaan vettä, jotta tuote olisi helpommin levitettävissä. Hoitotilanteessa turve pyritään pitämään kosteana esimerkiksi sumutinpulloa käyttämällä. Lämpö edistää turpeen vaikutusta, minkä vuoksi saunoja ja kylpyjä pidetään ihanteellisena paikkoina turvehoidoille.


title: Turvehoito

text: Turve levitetään kostealle iholle ja sen annetaan vaikuttaa noin puoli tuntia saunan lämmössä. Lämpötilan ei kuitenkaan tulisi olla yli 60 astetta. Turve pidetään kosteana esimerkiksi sumuttimen avulla. Hoidon aikana tulisi juoda runsaasti vettä, sillä se vilkastuttaa aineenvaihduntaa. Lopuksi turve huuhdellaan pois puhtaalla vedellä.


title: Turvehoito

text: Ammeeseen sekoitetaan 2–3 kg turvetta. Vaihtoehtoisesti turve voidaan levittää suoraan iholle, jolloin annetaan vaikuttaa noin viisi minuuttia. Kylvyn annetaan vaikuttaa noin puoli tuntia.


title: Turvehoito

text: Huoneenlämpöinen turveseos levitetään iholle ja kääritään muovikalvolla ja huovalla. Hoito on tehokas muun muassa lihasjännitys poistamiseen.


title: Turvehoito

text: Turve levitetään puhdistetulle iholle ja sen annetaan vaikuttaa noin 20 minuuttia. Turve poistaa kasvoista ylimääräistä nestettä. Se onkin tehokas myös rasittuneille ja turvonneille silmille hauteena käytettynä. Kasvojen päälle asetettu lämmin pyyhe tehostaa vaikutusta. Erityisen hyvin turvenaamio sopii rasvaiselle iholle. Naamiota voidaan käyttää 1–2 kertaa viikossa.


title: Turvehoito

text: Paikallisesti voidaan hoitaa muun muassa niskaa, hartioita, jalkoja. Turve levitetään Hoidettavaan kohtaan, minkä jälkeen alue peitetään muovikelmulla sekä pyyhkeellä. Tämä hoitomuoto on mahdollinen myös sydän- ja verisuonitauteja sairastaville. Paikallishoito sopii erityisesti reumasärkyjen, urheiluvammojen ja ihon hoitoon.


title: Turvehoito

text: Kädet tai jalat sivellään turpeella, kääritään muoviin ja upotetaan lämpimään veteen 20-40 minuutiksi. Hoito vilkastuttaa ääreisverenkiertoa ja voi auttaa esimerkiksi erilaisiin ihottumiin.


title: Rob Schroeder

text: Robert 'Rob' Schroeder (11. toukokuuta 1926, El Dorado, Arkansas – 3. joulukuuta 2011, Dallas, Texas, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui vain yhteen Grand Prix -kilpailuun, joka oli hänen kotikilpailunsa Yhdysvaltain Grand Prix 1962. Hän ei saavuttanut F1-urallaan yhtään MM-pistettä. Hän ajoi myös sarjan ulkopuolisissa osakilpailuissa. Schroeder kuoli sydänsairauksiin dallasilaisessa sairaalassa vuonna 2011.


title: Wihurin Sibelius-palkinto

text: Wihurin Sibelius-palkinto on Wihurin kansainvälisten palkintojen rahaston myöntämä palkinto kansainvälisesti tunnetulle ja tunnustetulle taidemusiikin säveltäjälle. Palkinto on yksi klassisen musiikkimaailman arvostetuimmista ja rahallisesti suurimmista palkinnoista. Ensimmäinen Wihurin Sibelius-palkinto jaettiin vuonna 1953 Jean Sibeliukselle, jonka mukaan palkinto on nimetty. Vuoteen 2017 mennessä Wihurin Sibelius-palkintoja on jaettu yhteensä 18 kappaletta, joista viimeisin vuonna 2017 jaettu oli arvoltaan 150 000 euroa. Sen sai eteläkorealainen säveltäjä Unsuk Chin. Wihurin Sibelius-palkinnon jakamista varten on asetettu viisijäseninen asiantuntijalautakunta, joka koostuu arvostetuiden suomalaisten musiikki-instituutioiden edustajista. Asiantuntijalautakuntaan on kuulunut musiikkitieteen professoreita ja säveltäjiä.


title: Wihurin Sibelius-palkinto

text: Palkintoja voivat saada sekä yksityiset henkilöt että yhteisöt kansallisuuteen, uskontoon, rotuun tai kieleen katsomatta.


title: Calf

text: Calf on suomalainen rockyhtye, joka on perustettu vuonna 1998 Vantaan Korsossa.


title: Calf

text: 13-vuotiaat kaverukset Antti, Jyri ja Samuli perustivat Calf-nimisen yhtyeen vuonna 1998, ala-asteen päättyessä. Yhtyeen nimi löytyi sanakirjasta – sen piti olla nelikirjaiminen kuten suosikkiyhtye Blurilla ja samasta syystä nimen piti myös alkaa vierasperäisellä kirjaimella. Yläasteikäisinä pojat sävelsivät omia kappaleitaan ja harjoittelivat koulun musiikkiluokassa välitunneilla ja koulun jälkeen. Yhdeksännen luokan alkaessa yhtye oli ottanut mukaansa Samulin serkun Sakarin kosketinsoittimiin ja esiintynyt Vernissan ja Glorian kaltaisissa paikoissa, sekä Nuori Osaaja -kilpailun voiton jälkeen jopa olympiastadionilla Young Aid 2000 -tapahtumassa.


title: Calf

text: Vuoden 2003 alussa Sakari päätti jättää yhtyeen, ja Calf oli jälleen kolmihenkinen. Pojat aloittivat uuden kosketinsoittajan etsimisen ja lopulta oikea henkilö löytyi Vaskivuoren lukion vanhojen tanssien jatkoilta. Katja oli rinnakkaisluokkalainen tyttö, jonka Samuli tiesi harrastavan pianonsoittoa. Nopean keskustelun jälkeen Katja sanoi olevansa valmis liittymään yhtyeeseen. Muutamaa kuukautta myöhemmin Calfin uusi kokoonpano tuli toiseksi Ääni ja vimma -kilpailussa ja aloitti uuden demon äänitykset.


title: Calf

text: Vuoden 2004 toukokuussa ilmestyi omakustanteena julkaistu "Säteet"-EP, jota käytettiin paljolti demomateriaalina levy-yhtiöille ja jonka tiimoilta yhtye keikkaili paljon pääkaupunkiseudulla. Heinäkuussa 2004 muusikko ja tuottaja Lauri Järvilehto ja Kemopetrol-yhtyeen kosketinsoittaja ja säveltäjä Kalle Koivisto näkivät Calfin esiintymässä Semifinalissa, mihin he olivat tulleet katsomaan Calfin jälkeen esiintynyttä yhtyettä. He kuitenkin innostuivat Calfista niin paljon, että ilmoittivat haluavansa tuottaa heidän levynsä. Vuoden 2004 lopussa yhtye teki ensimmäisiä ulkomaankeikkojaan viisipäiväisellä matkalla Puolaan.


title: Calf

text: Vuonna 2005 levy-yhtiöt alkoivat kiinnostua yhtyeestä, ja monien neuvotteluiden ja demojen vaihteluiden jälkeen Calf solmi levytyssopimuksen Elements Musicin kanssa ja aloitti debyyttilevynsä äänitykset yhdessä Kalle Koiviston ja Lauri Järvilehdon sekä äänittäjä Kari Huikurin kanssa.


title: Calf

text: Calf oli mukana marraskuussa 2007 julkaistulla Leevi and the Leavings -tribuuttialbumilla "Melkein vieraissa", jolla se esitti kappaleen ”Raparperitaivas”. Yhtye jäi samassa yhteydessä keikkatauolle.


title: Calf

text:
Calfin musiikissa kuuluu vaikutteita muun muassa suomirockista ja brittipopista. Yhtyeen jäsenten mukaan heidän lempiartisteihinsa kuuluvat muun muassa The Beatles, U2, Duran Duran, Coldplay, Blur, Oasis, Eppu Normaali ja Egotrippi.
Calf on tehnyt historiansa aikana noin sata keikkaa ja keikkaillut muun muassa Stellan, Liekin, PMMP:n ja Smakin kanssa.


title: Orvokki Manninen

text: Orvokki Johanna Manninen (o.s. Ojala, s. 6. lokakuuta 1947 Vimpeli) on suomalainen entinen yleisurheilija.


title: Orvokki Manninen

text: Manninen saavutti 1960-luvun loppupuoliskolla SM-kisoista yhteensä kaksi kultaa, kymmenen hopeaa ja viisi pronssia. Mitalit tulivat pikamatkoilta, aitajuoksusta, 5-ottelusta ja viesteistä. 5-ottelussa hän sijoittui pronssille PM-kilpailuissa 1967. Maaotteluissa hän edusti Suomea 12 kertaa.


title: Orvokki Manninen

text: Mannisen ennätys 100 metrillä oli 12,1 ja 200 metrillä 25,0. Orvokki Mannisen tytär Johanna Manninen on myös pikajuoksija.


title: Suomi talviolympialaisissa 1936

text: Suomi osallistui vuoden 1936 talviolympialaisiin Garmisch-Partenkirchenissä noin 30 hengen joukkueella. Se sai yhteensä kuusi mitalia: yhden kullan, kaksi hopeaa ja kolme pronssia.


title: Mary Ellen Mark

text: Mary Ellen Mark (20. maaliskuuta 1940 Philadelphia, Pennsylvania – 25. toukokuuta 2015 New York, New York) oli yhdysvaltalainen valokuvaaja. Hänet tunnetaan erityisesti pysäyttävistä muotokuvistaan ja yhteiskunnallisesti kantaa ottavasta kuvajournalismistaan.


title: Mary Ellen Mark

text: Markin kuvia on ilmestynyt muun muassa Vanity Fairissa, Lifessä, Rolling Stonessa ja The New Yorkerissa. American Photo Magazinen lukijat äänestivät Markin kaikkien aikojen vaikutusvaltaisimmaksi naisvalokuvaajaksi. Suomessa Markin kuvia on esitelty laajasti Salon taidemuseon Veturitallissa, jossa oli esillä vuonna 2006 näyttelykokonaisuudet "American Odyssey" ja "Twins".


title: Mary Ellen Mark

text: Mark kuoli myelodysplastiseen oireyhtymään 75-vuotiaana Manhattanilla 25. toukokuuta 2015.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Tämä artikkeli käsittelee asuntorahoitusta Suomessa Toisen maailmansodan jälkeen eli noin 1940-luvun puolivälistä eteenpäin.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Suomi lähti liikkeelle sodan jälkeen aika ankarista taloudellisista olosuhteista. Voimavarat olivat sodassa huvenneet ja kansakunta joutui ponnistelemaan vielä pitkään selvitäkseen ankarista sotakorvausvelvoitteistaan. Rahoitusmarkkinoilla tästä oli luonnollisena seurauksena tiukka rahoitus- ja valuuttamarkkinoiden säännöstely, muiden elintarvike- ja tuontitavaroiden säännöstelyn lisäksi. Rahoitusmarkkinoilla sääntely vain jäi ikään kuin pysyväksi olotilaksi, jatkuihan se asuntorahoituksen osalta aina 1980-luvun loppupuolelle saakka.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Asumisen olosuhteet eivät teollistuvassa yhteiskunnassa olleet erinomaiset. Samaan aikaan oli vielä ratkaistavana iso siirtoväen ja rintamasotilaiden asumisen ongelma. Valtiovallan tukemia rahoitusjärjestelyjä ongelmien ratkaisemiseen tarvittiin silloin kipeästi. Mielenkiintoinen lähde on 1940-luvun lopun tilasto ”Siirtoväen ja rintamasotilaiden asuttamisen rahoittamisesta annetun lain” mukaisten lainojen tilasto rahalaitoksittain. Noin 216 000 ihmistä oli saanut lainaa asumisensa järjestämiseen tämän lain avulla, pääomamäärältään n. 450 Mmk. Lainapankkeina toimivat suuruusjärjestyksessä Osuuskassat, Suomen Hypoteekkiyhdistys ja Säästöpankit. Liikepankkeja ei tässä sodanjälkeisessä ”asuntorahoitus-tilastossa” esiintynyt. Niiden lainaresurssit suuntautuivat teollistamishankkeiden rahoittamiseen.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Näkökulma Helsingistä 1950-luvulta.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Asuntopula oli huutava. Ihmiset tulivat työn hakuun kaupunkiin, asumisen järjestäminen oli vaikeaa. Vallitseva asumismuoto oli vuokra-asunto. Vuokraltaan säännösteltyjä vuokra-asuntomarkkinoita täydensivät hyvin laajat alivuokra-asuntomarkkinat. Pieni alivuokralaisasunto oli monen nuoren Helsinkiin muuttavan ensimmäinen asumismuoto kodista lähtemisen jälkeen.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Aravajärjestelmä luotiin silloin asunto-ongelmien ratkaisemiseksi. Iso ”Limppu” Lindblom ja Teuvo Aura ovat ainakin nimiä, jotka tässä yhteydessä on mainittava. Alkuvuosina pääpaino aravarahoituksessa oli pientalojen rahoituksessa. Silloin luotiin muun muassa kuuluisa rintamamiestalon standarditalotyyppi. Kerrostalojen osalta uudisrakentamisessa päästiin vauhtiin laajemmin vasta seuraavalla vuosikymmenellä.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Tiukan rahamarkkinoiden sääntelyn ja hyvin niukkojen pääomien aikana 50-luvulla asuntolainan saaminen tavalliselle ihmiselle oli kuitenkin hyvin vaikeaa. Useimmille ainoa tunnettu ”lainamarkkina” oli Pukevan Kappakeskuksen aikaansa edellä ollut osamaksutili vaatteiden hankkimiseksi. Oma asunto ja asuntolaina olivat vasta kaukaisia haaveita.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Patoutunut asumisolojen parantamisen tarve ja parantuneet rahoitusmahdollisuudet muun muassa aravan kautta loivat aivan uuden ilmiön, asuntosäästämisen. Ihmiset suorastaan jonottivat pankkeihin voidakseen avata itselleen asuntosäästötilin ja päästä sitä kautta joskus aikanaan, vuosien säästämisen jälkeen, kiinni omaan asuntoon. Samaan aikaan kehitetty palkka pankkiin -järjestelmä ja asuntosäästötilien kasvavat varat loivat pankeille mahdollisuuksia asuntolainojen myöntämiselle.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Myös pankkikenttä muuttui. Osuus- ja säästöpankit, Työväen Säästöpankki ja Postisäästöpankki olivat hyvin aktiivisia asuntosäästämisen käynnistämisessä ja kasvattivat markkinaosuuksiaan ja pakottivat myös liikepankit lisäämään panostuksiaan yksityishenkilöasiakkaisiin. Isoja aluerakennuskohteita käynnistettiin ja asuntoja rakennettiin ennätystahtiin. Omistus-aravalaina oli oiva väline silloin pienentämään asunnon ostajan maksettavaksi tulevaa kauppahintaa ja samalla asuntolainan tarvetta.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Silti asuntolainan saanti oli tiukalla. Asiakkaan oli sovittava pankkinsa kanssa vuosikausia kestävästä säännöllisestä säästämisestä asuntosäästötililleen, jotta tarvittava omarahoitusosuus eli yleensä puolet asunnon ostohinnasta oli saatu kasaan.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text:
Uusi asunto varattiin sitten aikanaan pankin rakennuttajan kanssa sopimasta asuntosäästö-kohteesta. Ja neuvoteltiin pankin kanssa asuntolaina omarahoitusosuuden loppuosuuden maksamista varten.
Asuntolainan osalta ei asiakkaalla siinä tilanteessa ollut kovin paljon neuvoteltavaa. Laina-ajat olivat lyhyitä, 7–8 vuotta, mutta toisaalta olihan asiakas jo tottunut ja osoittanut asuntosäästäessään kykynsä maksujen hoitamiseen. Lainat oli sääntelyn mukaisesti sidottu peruskorkoon, muita vaihtoehtoja ei ollut. Korkojen verovähennysoikeus oli silloin hyvin merkittävä ja auttoi ratkaisevasti korkean inflaation ja siihen nähden kohtuullisen korkotason kautta lainojen takaisinmaksussa.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Suurten ikäluokkien 60–70-luvun asuntolainat saatiin maksettua kunnon inflaation ja reippaiden verovähennysten avulla.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text:
Siirryttäessä 1970- ja 80-luvulle tilanne asunnon ostajan kannalta vähitellen helpottui, mutta ei ratkaisevasti. Suomessa jäi muihin länsivaltoihin verrattuna rahoitusmarkkinoiden sääntely päälle ja tilanne ikään kuin vakiintui. Siihen totuttiin ja sitä pidettiin jopa luonnollisena. Sukupolvet, jotka 50–80 luvuilla kävivät koulunsa ja siirtyivät työelämään eivät olleet koskaan mitään muuta vaihtoehtoa nähneet. Muissa länsimaissa sääntely purettiin vuosikymmeniä aikaisemmin ja Ruotsissakin noin 10 vuotta ennen Suomea.
Säännöstellyissä olosuhteissakin asuntorahoitus kehittyi. Enää ei sentään tarvinnut jonottaa pankkiin saadakseen avatuksi itselleen asuntosäästötilin. Omasäästöosuudenkin tiukat vaatimukset hiukan lieventyivät ajan oloon. Lainaa alkoi jo saada muihinkin tarkoituksiin kuin oman asunnon ostamiseen. Pankitkin jo olivat kilpailevinaan keskenään, ei kuitenkaan hinnalla, mutta ainakin konttoriverkostojen määrällä ja sillä kuinka hienoja ATK-ratkaisuja kukin pankki keksi asiakkailleen leveällä, viranomaisten määräämällä korkokatteella kehittää. Sillä luotiin jälkeenpäin katsoen perusta suomalaisen pankkitekniikan myöhempien aikojen menestystarinalle. Ei myöskään ollut suoranaisia palvelumaksuja, nehän olivat piilossa lainojen ja talletusten korkoerossa. Asiakkaat ne silti silloinkin maksoivat. Mielenkiintoista tässä Suomalaisen rahoitusjärjestelmän pitkässä hännässä on se, että vuosikymmenien aikana meille syntyi pankinjohtajien ja pankkiasiakkaiden sukupolvi, joka ei koskaan ollut elänyt muissa kuin säännöstellyillä markkinoilla. Myöhemmät säännöstelyn purkamiseen liittyvät tapahtumat asettuvat tästä syystä ymmärrettävämmäksi.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Kaikki se mihin oli totuttu ja opittu alkoi muuttua. Rahoitusmarkkinoiden säännöstelyä oli pakko alkaa purkaa. Se aloitettiin kuitenkin ehkä selvästi liian myöhään ja liian suunnittelemattomasti. Joidenkin mukaan myös liian nopeasti, mutta oikeasti askeleet olivat vaiheittaisia ja siihen kului koko vuosikymmen.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Asuntorahoitus- ja erityisesti kiinteistörahoitusmarkkinoilla alkoi tapahtua. Kun vuosikymmeniä kestäneiden säännöstelyajan rahoitusmarkkinoiden aikana niin pankinjohtajat kuin asiakkaat olivat ”oppineet” muun muassa että


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Rahoitusmarkkinoiden säännöstelyn purkaminen tarkoitti aluksi sitä, että pankkijärjestelmän ulkopuolelle alkoivat syntyä omat, ns. harmaan rahan markkinat. Pian pankitkin huomasivat tarpeen olla uudessa rahoituskentässä mukana ja niin harmaat rahamarkkinat kanavoitiin pankkien notariaattiosastojen kautta hoidettavaksi. Ratkaisu oli pankkijuristien keksimä hyvin luova ratkaisu, jossa pankki taseen ulkopuolella keräsi ns. notariaattitalletuksia ja välitti niitä edelleen lainaksi notariaattilainoina pankkitaseiden ulkopuolella ilman mitään säännöstelyä ja täysin vapaasti hinnoitellen, markkinahintaan.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Kun pääomien niukkuuteen totutetut suomalaiset huomasivat pankkilainoja nyt alkavan saada varsin vapaasti, muun muassa ilman tiukkoja ennakkosäästämisvelvoitteita, niin lainoja myös otettiin. Kysyntä suorastaan ryöpsähti, ja siitä ainoa looginen seuraus on hintojen lähteminen kovaan nousuun.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Harmaan rahan markkinoina tunnettu taseen ulkopuolinen rahamarkkina vakiintui ja muuttui jo virallisemmaksi markkinarahamarkkinaksi. Pankit yhä enemmän rahoittivat luotonantoaan muun muassa sijoitustodistuksilla, ja näin syntyivät kahden koron markkinat.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Pankkien asuntolainat ja valtaosa muustakin lainanannosta tapahtui korkosääntelyn alla vielä peruskorkoisena, varainhankinnassa yhä suuremman osuuden siirtyessä vapaasti hinnoiteltuun markkinarahaan. Siitä seurasi kannattavuuden heikentyminen ja peruskorkolainojen kriisi. Hallinnollisin toimin peruskorko-ongelmaan ei löytynyt ratkaisua, vaikka Paavo Prepula säästöpankkimiehenä kovasti yritti. Itse asiassa pankit jäivät yhä pahenevaan peruskorkoloukkuun. Ainoaksi ulospääsytieksi muodostui peruskorkoisesta luotonannosta luopuminen, joka edellytti uusien viitekorkojen luomista.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Uuden korkomaailman luomisen aloitti KOP. SYP ja Postipankki seurasivat heti perässä. KOP:ssa koron kehittäjänä kunnostautui Heikki Koivisto, joka hyvänä ekonomistina kehitti koron, joka matemaattisen tarkasti sai arvonsa aina kulloinkin viimeisen 6 kk:n aikana tapahtuneesta markkinakorkojen kehityksestä. Sitä en tiedä, kuka korolle nimen keksi, mutta nimi oli aivan loistava, Kansalliskorko. Jos Kansalliskorko olisi viitekorkokisan voittanut, olisihan se ollut KOP:lle hieno juttu. Mutta näin ei käynyt. Kansalliskorko oli tosiaan matemaattisen tarkka 6 kk:n historiakehityksen perusteella, mutta samalla se tarkoitti, että korko oli aina, joka ikinen päivä, väärällä tasolla. Kun korko muuttui, tapahtui se historian perusteella ja saattoi vaikkapa nousta silloin, kun markkinakorko jo laski ja päinvastoin. Ei myöskään SYP-viitekorko menestynyt.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Postipankki lähti vahvana markkinarahapankkina kehittämään viitekorkoa kansainvälisten mallien mukaan ja siksi kuuluisa esikuva finanssimaailman keskuksesta Lontoosta, siis Libor-korko otettiin lähtökohdaksi. Syntyi suomalaisten pankkien interbank-markkinoiden suureen volyymiin ja jokaisen pankkipäivän noteerauksiin perustuva PSP-Helibor-korko. Ainoa ongelma oli valittu nimi korolle, jota suomalaismielinen pääjohtaja Heikki Tuominen ei tahtonut millään hyväksyä. Puhui vain kaiken maailman helikoptereista. Ongelma ratkaistiin pääjohtajan sihteerin Heli Puputin avulla, jonka etunimen mukaan nimiongelmastakin selvittiin.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Noin puolen vuoden sekavan viitekorkoympäristön jälkeen Suomen Pankki kysyi Postipankilta, olisiko pankki valmis luopumaan viitekoron PSP-etuliitteestä, jos keskuspankki ajaisi läpi Heliborin käyttöönoton kaikissa pankeissa ja siihen suostuttiin.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text:
Kun Heliborin lisäksi seuraavina vuosina kehitettiin vielä pitkät, 3 ja 5 vuoden jaksoittain vaihtuvat viitekorot ja vuoden 90-alusta PSP-Prime viitekorko, alkoivat asuntorahoituksen kehittämisen kannalta markkinaympäristön edellytykset olla kunnossa.
Pankkien peruskorossa kohtaama pitkiin asuntolainoihin liittyvä suuri, rakenteellinen korkoriski pystyttiin poistamaan uusilla markkinakorkoihin sidotuilla viitekorkoratkaisuilla ja asuntolainoituksen osalta se tarkoitti laina-aikojen radikaalia pidentämismahdollisuutta.
Enää ei pankkien tarvinnut rahoituksen niukkuuden eikä myöskään korkoriskin takia pyrkiä mahdollisimman nopeaan rahan kiertoon ja sitä kautta hyvin lyhyisiin laina-aikoihin.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Seuraukset olivat varsin rajut. Parhaimmatkin ekonomistit, heidän joukossaan silloin Suomen Pankissa neuvottelukumppanina viitekorkoasioissa ollut Sixten Korkman, osasivat kyllä odottaa ratkaisuilla olevan asuntolainakysyntää lisäävää vaikutusta. Kysynnän rajuus kuitenkin yllätti, toisaalta se oli kuitenkin hyvin ymmärrettävää. Säännöstelyajan patoutunut lainakysyntä, uskomus lainanoton siunauksellisuuteen ja asuntojen ja kiinteistöjen hintajouston mahdottomuus alaspäin olivat kaikki toki taustalla, mutta suurin yksittäinen tekijä oli kuitenkin laina-ajan vapautumisella, siis pidentymisellä.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Silloisessa vahvan markan ympäristössä markkinakorot olivat hyvin korkeita, asuntolainatkin pitkiä aikoja tuolla 14–15 %:n paikkeilla. Kun tällä korkotasolla aikaisemmin sai asuntolainan maksimissaan ehkä 10 vuodeksi, niin uudet korot mahdollistivat laina-ajan reippaan pidentämisen. Kun asuntolaina-asiakas saattoi ottaa asuntolainansa kaksi kertaa pidemmällä laina-ajalla kuin aikaisemmin, tarkoitti se samalla myös sitä, että asiakkaan maksukyky mahdollisti huomattavasti suuremman asuntolainan. Ja näinhän myös tehtiin. Ja hinnat nousivat.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text:
Monen tekijän yhteissummana Suomi ajautui suureen lamaan. Rahamarkkinoiden sinänsä välttämättömään vapautumiseen liittynyt villiintyminen ja ylikuumentuminen, vahvan markan politiikka, idänkaupan romahtaminen yli yön ym. olivat kaikki yhdessä viemässä Suomen taloutta romahdukseen.
Asuntomarkkinoilla kuplan puhkeaminen oli dramaattista. Suurin piirtein voi sanoa, että kaikkien asuntojen hinnat puolittuivat siitä, mitä ne muutama vuosi aikaisemmin olivat korkeimmillaan olleet. Joksikin aikaa asuntomarkkinat oikeastaan lakkasivat olemasta.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Kaikki suomalaiset kohtasivat laman ongelmat, vähintäänkin joku läheinen sukulainen tai tuttava joutui ongelmiin. Varmasti siksi myös toipuminen on ollut hidasta. Asuntomarkkinoiden kannalta asennemuutokset olivat suuria.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Laman jälkeen työelämään siirtyneet sukupolvet olivat nähneet ongelmat ja asumisratkaisuissaan päätyivät hyvin vahvasti pidättäytymään oman asunnon hankkimisesta, koska se olisi tietänyt asuntolainan ottamista. Vuokra-asuminen ja uusi vuokra-asuntoa lähellä oleva asumisoikeusasuminen nousivat suureen arvoon. Suomi oli 90-luvun alkuun mennessä maa, jossa sodan jälkeisen suuren asuntopulan ongelmat oli ratkaistu vahvalla panostuksella asuntosäästämiseen ja verohelpotuksin kannustettu oman asunnon hankintaan.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Omistusasunnoissa asuikin perheistä 90-luvun alussa jo 72 %, joka oli korkea luku muihin maihin verrattuna. Lama ja siitä seurannut kehitys laski omistusasumisosuuden 63 %:iin (2002) ja vasta nyt viime vuosina on luku alkanut kasvaa. Samaan aikaan muissa Euroopan maissa on omistusasumisen osuus ollut koko ajan kasvussa. Suomi on pudonnut jo alle Euroopan maiden keskiarvon.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Suomessa on nyt pitkän kehityksen seurauksena asiakkaan näkökulmasta hyvät ja toimivat asuntorahoitusmarkkinat. Kilpailu pankkien kesken on kovaa ja se on koitunut asiakkaiden eduksi. Asuntolainojen hinnat ovat Suomessa euroalueen alhaisimmat. Muutkin asuntolainojen ehdot ovat asiakkaalle hyviä. Lainaa saa riittävän pitkällä laina-ajalla, ennakkosäästö- ja vakuusvaatimukset ovat kansainvälisten käytäntöjen mukaisia, ei ainakaan niitä tiukempia jne. Ehkä ainoa negatiivinen rakenteellinen asia on suomalaisten asiakkaiden ylisuuri halukkuus ottaa itselleen liian suuri korkoriski sitä kautta, että laina sidotaan mieluummin lähtötilanteessa edullisempaan lyhyeen viitekorkoon kuin hiukan kalliimpaan, mutta turvallisempaan pidempään korkoon.


title: Suomalaisen asuntorahoituksen historia

text: Asuntojen hintojen nousu ja siihen liittyvät riskit on asia, joka on syytä tiedostaa, mutta johon rahoituksen kautta ei säännöstelystä vapailla markkinoilla ole mahdollisuutta vaikuttaa. Siinä on avainkysymyksiä erityisesti tarjontapuolella vaikuttaa siihen, että edullisen korkotason luoma hyvä kysyntä ei liikaa siirtyisi asuntojen hintoihin.


title: Hybrid Theory EP

text: Hybrid Theory EP on Linkin Parkin vuonna 1999 tehty omakustanne-EP. Yhtyeen nimi EP:n aikoihin oli vielä Hybrid Theory, jonka huomaa jo EP:n nimestä. EP:n uusintapainosversion saivat vain viisisataa ensimmäistä Linkin Parkin viralliseen faniklubiin, Linkin Park Undergroundiin liittynyttä jäsentä. EP sisältää seitsemän kappaletta yhtyeen alkuajoilta, mm. instrumentaaliset "Technique"n ja "Ambient"in sekä myöhemmin 2000-luvulla uudelleen äänitetyn "High Voltage"n alkuperäisversion.


title: Koiravero

text: Koiravero oli Suomessa entisen koiraverolain (590/1979, poistettu lainsäädännöstä vuonna 2018) nojalla mahdollisesti peritty kunnallinen maksu viisi kuukautta täyttäneestä koirasta. Lain mukaan koiravero saattoi olla enintään 50 euroa kalenterivuodelta, suuruudesta päätti kunnanvaltuusto. Se saattoi myös tehdä päätöksen, ettei kunnassa peritä lainkaan koiraveroa.Laki 357/1991


title: Koiravero

text: Veroa perivien kuntien lukumäärä romahti vuodesta 1991 jolloin kunnat saivat oikeuden päättää itsenäisesti sen perimättä jättämisestä. Päätökset luopumisesta perustuivat hyvin pieneen tuottoon nähden korkeisiin perintäkustannuksiin sekä mahdottomuuteen ylläpitää ajantasaista veroluetteloa verotettavista koirista.


title: Koiravero

text: Vuonna 2016 Suomessa oli 313 kuntaa, joista enää vain kaksi peri koiraveroa, Helsinki (50 €/2016) ja Tampere (34 €/2016). MTV uutisten 10.7.2016 mukaan sekä Helsingissä että Tampereella koiraveron maksamatta jättäminen on yleistä, arviolta vain 15-25% näiden kuntien koirista oli enää ilmoitettu verolle. Vuonna 2017 molemmat kaupungit Helsinki ja Tampere tekivät päätöksen luopua koiraverosta 1.1.2018 alkaen. Näiden päätösten jälkeen ei Suomessa ollut yhtään kuntaa joka olisi enää perinyt koiraveroa, joten vuonna 2018 hallitus teki esityksen jonka mukaan koiraverolaki poistuu Suomen lainsäädännöstä.


title: Koiravero

text: Suomen Kennelliiton tavoite on ollut poistaa koiraverolaki Suomesta.


title: Koiravero

text: Vuonna 1800 Ruotsin säädyt myöntyivät suostuntaan, jonka mukaan koirista oli maksettava valtiolle veroa. Vuonna 1878 Suomessa annettiin asetus, jonka mukaan kunnallisverojen kanssa kerättiin koirista veroa korvaukseksi kotieläimistä, jotka olivat kuolleet vesikauhuun. Sen, mitä verosta korvauksien jälkeen jäi jäljelle, sai käyttää kunnan muihin menoihin.


title: Koiravero

text: Vuotuinen vero oli maalla kaksi markkaa ja kaupungeissa ja kauppaloissa kuusi markkaa riippumatta siitä kuinka pitkän ajan vuodesta koira oli omistajan hallussa. Koirasta oli tehtävä ilmoitus maistraatille, järjestysmiehelle tai kruununnimismiehelle. Ulkomaisesta koirasta vero oli maksettava, jos koira oli kuukautta pidemmän ajan Suomessa. Ilmoittaessaan koiran verotettavaksi sai omistaja veromerkin, joka kiinnitettiin koiran kaulapantaan. Koirat, joilla ei ollut veromerkkiä, sai poliisi ottaa kiinni ja tappaa, ellei omistaja vaatinut sitä kaupungissa kahden ja maalla neljän vuorokauden kuluessa itselleen. Ilmoittamattomasta koirasta oli maksettava kaksinkertainen koiravero ja sakkoa 10–20 markkaa.


title: Koiravero

text: Asetuksella 34/1882 vero poistettiin maaseudun koirilta toistaiseksi. Uusi koiraveroasetus annettiin 1894. Sen mukaan kunta sai päättää veron suuruuden tietyissä rajoissa. Porolappalaiset ja muut porokarjan omistajat vapautettiin verosta. Koiravero kannettiin edelleen kunnallisverojen yhteydessä ja kunta sai käyttää verotulot mielensä mukaan kunnallisiin tarkoituksiin. Uutuus asetuksessa oli se, ettei asetus koskenut neljää kuukautta nuorempia koiria.


title: Koiravero

text: Vuonna 1942 koiraverosta vapautettiin valtion ja suojeluskuntajärjestön koirat, poroja paimentavat koirat, invalidien ja aistiviallisten avustaja- ja opaskoirat sekä maanpuolustustehtäviin koulutetut palveluskoirat.


title: Koiravero

text: Vuonna 1979 uusitussa koiraverolaissa vapautettiin verosta viittä kuukautta nuoremmat koirat. Lisäksi verosta vapautettiin myös vahingoittuneen hirvieläimen jäljestämiseen koulutetut koirat, jotka oli sitouduttu luovuttamaan poliisin käyttöön. Samoin vapautettiin verosta diplomaattien koirat ja tieteellisiin kokeisiin käytettävät koirat..


title: Koiravero

text: Vuonna 1991 uusitussa koiraverolaissa kunnanvaltuustoille annettiin oikeus olla kantamatta lainkaan koiraveroa. Lakimuutoksen jälkeen monet kunnat luopuivat nopeasti sen perimisestä. Viimeisenä koiraverosta luopuivat Helsinki ja Tampere, vuoden 2018 alusta.


title: FilmiFIN

text: FilmiFIN on vuonna 2004 perustettu elokuviin keskittynyt verkkojulkaisu. FilmiFIN tarjoaa elokuvista kiinnostuneille päivittäin DVD- ja elokuva-arvioita, filmialan uutisia, artikkeleita ja haastatteluja. Kaikkiaan FilmiFINissä on julkaistu yli 4200 elokuva-alan uutista sekä yli 1500 elokuva-, DVD- ja Blu-ray-arviota.


title: FilmiFIN

text:
Filmiranking on kaikille avoin, maksuton arvostelupalvelu. Viikoittain karttuva Filmiranking-tietokanta listaa elokuvat ja televisiosarjat muun muassa toimituksen ja lukijoiden suosikkien, yleisarvosanan, lajityypin ja ikärajan mukaan. Filmiranking luotiin osaksi FilmiFINiä vuonna 2006.
FilmiFIN tavoittaa kuukausittain noin 110000–130000 yksittäistä lukijaa (11/2008).


title: Mulkkujärvi

text: Mulkkujärvi on järvi Alavuden kunnassa Sydänmaalla. Järvestä johtaa Mulkkuoja (tai -joki) reilun kilometrin päässä lännempänä sijaitsevaan Kuorasjärveen. Mulkkujärvestä noin puolet on avovettä. Mulkkujärvellä voi nähdä paljon lintubongareita, sillä järven läheisyydessä viihtyy esimerkiksi kahlaajia. Järven rannalla on lintutorni, laavu sekä järven ympärillä patikointireitti. Järven nimi perustuu siihen, että aikoinaan sekä Isosta- että Vähästä-Mulkkujärvestä on niitetty ennen kortetta.


title: Mulkkujärvi

text: Järven eteläpuolella sijaitsee Larvaneva ja läheisyydessä Vähä-Mulkkujärvi, joka on Kuortaneen puolella.


title: Irina Privalova

text: Irina Anatolevna Privalova (, s. aik. Sergejeva, o.s. Privalova, s. 22. marraskuuta 1968 Malahovo) on venäläinen yleisurheilija, olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari.


title: Irina Privalova

text: Privalova on monipuolinen yleisurheilija joka on menestynyt niin pikajuoksussa kuin aitajuoksussakin. Hänellä on yhteensä 16 ulkoratojen arvokisamitalia, joista yhdeksän on henkilökohtaisia. Euroopan-mestaruuskilpailuista hänellä on kolme henkilökohtaista kultaa, mutta MM-kisoista tai olympialaisista vain yksi henkilökohtainen arvokisavoitto. Sen hän saavutti Sydneyn olympialaisissa uudesta lajistaan 400 metrin aidoista. Sen hän vaihtoi päälajikseen vuodeksi 2000 ja Sydneyn olympialaisten loppukilpailu oli hänen uransa viides 400 metrin aitajuoksukilpailu. Sydneyn olympialaisten jälkeen Privalova kokeili myös 800 metrin juoksua, jolla ei kuitenkaan juurikaan menestynyt.


title: Irina Privalova

text:
Hallikisoista Privalovalla on ainutlaatuinen sarja, sillä hänellä on maailmanmestaruudet 60 metriltä
(1991), 200 metriltä (1993) ja 400 metriltä (1995). Hallimaailmanennätys hänellä on 50 metrillä (5,96) ja 60 metrillä (kahdesti 6,92).


title: Irina Privalova

text: Privalovaa valmentaa hänen miehensä Vladimir Paraštšuk. Privalovalla on kolme lasta.


title: The All-Seeing Eye

text: The All-Seeing Eye, joka tunnetaan myös nimellä "ASE" oli pelipalvelimen etsintäohjelma, jonka on suunnitellut ja toteuttanut suomalainen yhtiö UDPSoft. Vaikka UDPSoftilla ei ollut GameSpyn markkinointiresursseja, ASE:n käyttäjämäärä kasvoi nopeasti ja tasaisesti. ASE myytiin Yahoo!:lle vuoden 2004 syyskuussa.


title: The All-Seeing Eye

text: Maalis- ja huhtikuussa 2008 Yahoo! lähetti sähköpostia tai postia ASE:n tilaajille ja ilmoitti että ASE:n tukeminen lopetetaan 15. toukokuuta 2008. Kaikille ASE:n tilanneille palautetaan 15 dollarin tilausmaksu.


title: Kaviokuume

text: Kaviokuume ("acute laminitis") on hevosen sairaus, jossa kavion uloimman kerroksen, sarveiskavion, ja sen sisäpuolella olevan martokavion välinen sälekerros ("lamina") tulehtuu. Nimestään huolimatta kaviokuumeeseen ei juuri koskaan liity ruumiinlämmön kohoaminen. Sairaus johtuu tavallisimmin aineenvaihduntahäiriöstä. Kaviokuumeen taustalla voi olla myös tulehdus (esim. kohtutulehdus), tai sen voi laukaista kavioihin kohdistuva mekaaninen rasitus. Kaikkia sairauden syntyyn vaikuttavia tekijöitä ei toistaiseksi tunneta.


title: Kaviokuume

text: Kaviokuume on vakava sairaus, joka vaurioittaa hevosen kavioita usein pysyvästi. Lievissäkin tapauksissa kavion kasvu häiriintyy, mikä näkyy renkaina sarveiskavion pinnalla. Vakavissa tapauksissa kavion seinämän ja kavioluun väliset liitokset vaurioituvat niin pahoin, että kavioluu alkaa kääntyä (rotaatio) ja painua alaspäin kavion sisällä.


title: Kaviokuume

text: Klassisessa kaviokuumetapauksessa kavioissa on kohonnut pulssi, ja sairauden tunnistaa takakenoisesta asennosta, johon hevonen asettuu siirtääkseen painonsa mahdollisimman paljon takajaloille. Hevonen myös aristaa kipeitä kavioitaan, ja kaviot voivat olla kuumat. Liikkeelle lähteminen ja varsinkin ympyrällä liikkuminen on hankalaa. Kaviokuumeen tyypillisimmät oireet esiintyvät yleensä kummassakin etukaviossa, mutta oireita voi olla missä tahansa jalkojen yhdistelmässä tai vain yhdessä jalassa. Kaviokuumeen oireet voivat olla huomattavasti edellä kuvattua lievemmät ja epäselvemmät, ja sen vuoksi sairaus on hyvin salakavala. Hevonen on voinut sairastaa piilevää kaviokuumetta pitkäänkin ennen kuin epätyypilliset oireet osataan yhdistään juuri kaviokuumeeseen. Edes selkeää ontumista ei aina esiinny.


title: Kaviokuume

text: Sairauden syynä on tavallisesti ruokintavirhe; useimmiten liian runsas väkirehuruokinta, rehevä laidun tai äkillinen ruokinnanmuutos. Kaviokuume puhkeaa yleensä kesäisin laitumella. Ponirodut ovat hyvän rehunkäyttökykynsä vuoksi erityisen alttiita lihomiselle ja siten myös kaviokuumeelle.


title: Kaviokuume

text: Joissain tapauksissa kaviokuumeen laukaisee mekaaninen rasitus. Se voi olla ratsastus tai ajo kovalla pinnalla tai suoranainen kengitysvirhe, kuten liian ohueksi vuoltu antura. Syynä voi olla myös viereisen jalan loukkaantuminen (ontuma, murtuma tms.). Hevosen varoessa kipeää jalkaansa viereisen jalan rasitus kasvaa.


title: Kaviokuume

text: Muita syitä voivat olla vakavat yleissairaudet, kuten hevosen metabolinen oireyhtymä (EMS) ja Cushingin oireyhtymä (aivolisäkkeen pars intermedian dysfunktio, PPID). Jotkin lääkeaineet on myös yhdistetty kaviokuumeeseen. Kortisonilääkkeitä pidettiin aiemmin yhtenä mahdollisena syynä, mutta sittemmin tutkimuksissa niiden aiheuttama kaviokuumeriski on todettu hyvin pieneksi. Varsoneen tamman kaviokuumeen syynä voi olla jälkeisten kiinni jäämisestä seurannut tulehdus.


title: Kaviokuume

text: Sairauden hoito on aloitettava ensi tilassa oireiden ilmettyä. Hevonen on pidettävä karsinalevossa vähintään kolme viikkoa. Väkirehut jätetään kokonaan pois ruokinnasta, ja heinän tulisi olla mahdollisimman vähäsokerista. Lihavaa hevosta tulisi laihduttaa. Paksu (noin 30–40 cm) kerros hiekkaa tai kuiviketta karsinassa tukee kaviota kavioseinämien lisäksi myös anturasta, mikä voi lieventää kipua.


title: Kaviokuume

text: Lievissä kaviokuumetapauksissa on aiemmin saatettu suositella hevosen kävelyttämistä verenkierron parantamiseksi. Sittemmin tämä on todettu haitalliseksi, ja kaviokuumepotilaalle suositellaan täyttä lepoa. Kiistanalaista on jalkojen kylmäämisen hyödyllisyys tai haitallisuus. Kylmääminen lumella tai vedellä voi lievittää kipua, mutta toisaalta se supistaa verisuonia ja heikentää kavioiden verenkiertoa, joka ei kaviokuumeisella toimi muutenkaan normaalisti.


title: Kaviokuume

text: Kaviokuumeen hoidossa käytetään eläinlääkärin määräämiä kipu- ja tarvittaessa muita lääkkeitä. Kaviokuume on voimakas kiputila, joten kipulääkityksen tulee olla riittävä jo eläinsuojelullisista syistä. Tulehduskipulääkkeinä käytetään esimerkiksi fluniksiinia ja meloksikaamia.


title: Kaviokuume

text: Akuutissa vaiheessa kipeiden kavioiden kengät on hyvä poistaa. Jatkohoitoa ajatellen asiantunteva kengitys on ensiarvoisen tärkeää. Kengitys tehdään vasta kipuoireiden poistuttua, eläinlääkärin ohjeiden mukaan, ja apuna käytetään röntgenkuvia, joista nähdään kavioluun asennossa mahdollisesti tapahtuneet muutokset. Tapauksesta riippuen voidaan käyttää erilaisia kenkiä (esim. sydänorsikenkä tai ns. idioottikengitys, jossa kenkä kiinnitetään kavioon kärkiosa taaksepäin). Yleensä kaviota lyhennetään kärjeltä, jotta se pyörähtäisi liikkeessä paremmin.


title: Eino Kankaanpää

text: Eino Mikael Kankaanpää (14. syyskuuta 1914 Humppila – 3. joulukuuta 1974 Seinäjoki) oli pankinjohtaja ja Keskustapuolueen kansanedustaja. Koulutukseltaan hän oli agrologi. Kankaanpää nousi eduskuntaan varapaikalta 27. tammikuuta 1970 Vaasan vaalipiiristä Toivo Antilan tilalle.Kansakoulun jälkeen Kankaanpää valmistui Hyvinkään pienviljelyneuvojaopisto 1939. Sen jälkeen hän toimi Pienviljelijäin keskusliiton piirikonsulenttina 1939–1955, Etelä-Pohjanmaan osuuspankkien liiton toiminnanjohtajana 1955–1961, Jalasjärven osuuspankin johtajana 1961–1974. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosina 1962 ja 1968.


title: Eino Kankaanpää

text: Kankaanpää viljeli myös maatilaa Jalasjärvellä ja istui paikallisessa kunnanvaltuustossa. Lisäksi hän toimi Etelä-Pohjanmaan maatalousteknikkojen yhdistyksen puheenjohtajana sekä oli Maatalousteknikkojen liiton johtokunnan, Osuuskassojen keskusliiton hallintoneuvoston ja Etelä-Pohjanmaan maatalouskeskuksen johtokunnan jäsen.


title: Eino Kankaanpää

text: Sotilasarvoltaan Kankaanpää oli yliluutnantti.


title: Olivier Beretta

text: Olivier Beretta (s. 23. marraskuuta 1969 Monte Carlo) on monacolainen autourheilija. Hän kilpaili kaudella 1994 Formula 1 -sarjassa Larrousse-tallin kuljettajana. Hänen tallikaverinaan toimi Érik Comas. Beretta osallistui kymmeneen Grand Prix -kilpailuun, mutta ei onnistunut saavuttamaan niissä yhtään MM-pistettä. Beretta sai tallista potkut, kun hän jäi ilman sponsorirahojaan. Kausilla 2003 ja 2004 hän testasi Williams-tallin autoa.


title: Olivier Beretta

text: Beretta on menestynyt urheiluautoluokissa huomattavasti F1-uraansa paremmin. Hän muun muassa otti luokkavoiton Le Mansin 24 tunnin ajossa Viper GTS-Rs:llä vuonna 1999 (kokonaissijoitus 10.). Lisäksi hän on voittanut useita luokkamestaruuksia ALMS-sarjassa.


title: Ciara

text: Ciara Princess Harris (s. 25. lokakuuta 1985 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen laulaja, kirjoittaja, tanssija, tuottaja ja näyttelijä. Hän laulaa R&B-, pop-, hip hop- ja dance-musiikkia.


title: Ciara

text: Vuonna 2004 Ciaran esikoisalbumi "Goodies" (2004) pääsi Billboard 200 -listan kolmanneksi ja sitä myytiin 2,6 miljoonaa kappaletta.


title: Ciara

text: Ciaran toinen albumi ilmestyi 5. joulukuuta 2006. Se on nimeltään "". Se myi yli 300 000 kappaletta ensimmäisellä viikollaan ja nousi Billboard 200 -listan ykköseksi.


title: Ciara

text: Ciaran kolmas studioalbumi "Fantasy Ride" julkaistiin toukokuussa 2009. Albumilta julkaistiin singlet "Never Ever" (mukana Young Jeezy), "Love Sex Magic" (mukana Justin Timberlake), Like a Surgeon" ja "Work" (mukana Missy Elliott).


title: Ciara

text: Ciara on näytellyt televisioelokuvassa "All You've Got" sekä elokuvassa "Mama I Want to Sing".


title: Ciara

text: Ciaralla on toukokuussa 2014 syntynyt poika rapmuusikko Futuren kanssa.


title: Tynnyri

text: Tynnyrillä tarkoitetaan yleensä taivutetuista laudoista ladottua lieriötä (esimerkiksi tammesta tehtyä), jonka toinen pää on suljettu. Joskus sillä tarkoitetaan myös umpinaisia metallilieriöitä, jollaisia käytetään nykyään muun muassa polttoöljyn käsittelyssä sekä varastoinnissa.


title: Tynnyri

text: Tynnyriä käytettiin ennen myös tilavuusmittana. Vuodesta 1855 Ruotsissa tynnyri nestetavaran mittana oli 125,62 litraa ja kuivatavaran mittana 146,35 litraa. Suomessa tynnyri kuivatavaraa oli 164,88 litraa. Tervatynnyrin koko oli 125 litraa (Rostockin mitta).


title: Tynnyri

text: Tynnyreitä valmistetaan myös seuraavista materiaaleista:Nykypäivänä suurin osa tynnyreitä menee teollisuuskäyttöön, ja ne valmistetaan yleisimmin teräksestä tai muovista.


title: Sameli Tala

text: Samuel Rafael "Sameli" Tala (16. elokuuta 1893 Jalasjärvi – 6. tammikuuta 1961) oli suomalainen kestävyysjuoksija.


title: Sameli Tala

text: Sameli Tala osallistui Pariisin olympialaisissa 3 000 metrin joukkuejuoksuun. Alkuerässä hän oli kolmen joukossa mutta loppukilpailussa hän menetti kultamitalin, ollen Suomen edustajista neljäntenä Paavo Nurmen, Ville Ritolan ja Elias Katzin jälkeen kun joukkuekilpailun tuloksiin laskettiin kolmen parhaan urheilijan sijoitukset.


title: Sameli Tala

text: Kalevan kisoissa Tala voitti kolme mestaruutta 5 000 metriltä ja yhden 1 500 metriltä. Vuonna 1916 hän juoksi hopealle kun hävisi uusinnassa Albin Stenroosille. He olivat juosseet jaetulle kärkisijalle mutta sen ajan sääntöjen mukaisesti voitosta uusittiin ja Tala hävisi tämän uusinnan parilla metrillä.


title: Sameli Tala

text: Tala edusti urallaan Jalasjärven Jalasta ja Viipurin Urheilijoita. Hänen 23-vuotiaana kuollut veljensä Matti Tala oli myös juoksija.


title: Sameli Tala

text: Sameli Tala kuoli vuoden 1961 loppiaisena juuri Jalasjärvellä hiihdetyn maakuntaviestin lähtöaikaan. Urheiluväki hiljentyi hetkeksi kunnioittamaan kunnioitetun urheilumiehen muistoa.


title: James Kirk

text: James Nichol Kirk (s. 2. toukokuuta 1986 Vancouver) on kanadalainen näyttelijä. Hänellä on ollut roolit muiden muassa elokuvissa "Final Destination – Viimeinen määränpää 2" (2003) ja "She's the Man" (2006).


title: Nyystölä

text: Nyystölä on kylä Padasjoella. Nyystölässä sijaitsee kaksi Nuijasodan muistomerkkiä. Toinen, 14. tammikuuta 1597 tapahtuneen verilöylyn muistoksi pystytetty patsas, on Veriniityn laidassa Kirkkomäellä eli nykyisellä Nuijapatsaanmäellä. Toinen on Eskolanmutkassa oleva niin sanottu Aunekivi, jonka äärellä väitetään 13. tammikuuta 1597 tehdyn se petollinen sopimus, jonka rikkomisesta seurasti 14. tammikuuta 1597 verilöyly. Aunekiven kuparilaatta tosin lienee väärän kiven kyljessä, niin kuin Nuijapatsaskin on väärällä aukealla, kuten Toivo Jalli on selostanut kirjassaan "Nuijamiehestä nuijasotaan".


title: Nyystölä

text: Yhden selityksen mukaan kylän nimi tulee alun perin paikalliseen Werhon kartanoon viittaavasta nimityksestä "Ny Ställe", uusi paikka; vastaavasti vanha paikka olisi Lammin Ormajärven itärannalla Sankolan kylässä sijaitseva Vanhakartano eli Gammelgård. Toisen selityksen mukaan Padasjoen Hinttolan, Inkilän, Kaukelan, Osoilan ja Virmailan kylien nimien tapaan lä-päätteinen Nyystölä olisi johdettu henkilön etunimestä.


title: Nyystölä

text: Nyystölässä on myös lintutorni, josta näkee Nyystölänlahdelle.


title: Van Halen II

text:
Van Halen II on hard rock -yhtye Van Halenin toinen albumi, joka ilmestyi vuonna 1979. Hitiksi albumilta nousi jo singlenä julkaistu "Dance The Night Away", joka muodostui hitiksi tanssiklubeilla ja nousikin sijalle 15. Billboard Hot 100 -listalla ollen yhtyeen ensimmäinen top 20 -hitti. Myöhemmin tunnetuiksi kappaleiksi on tullut "Somebody Get Me A Doctor" ja singlenä julkaistu "Beautiful Girls". Albumilla on myös Eddie Van Halenin kitarasoolokappale "Spanish Fly". Albumi on myynyt 5-kertaista platinaa eli yli 5 miljoonaa kappaletta Yhdysvalloissa.Billboard (Pohjois-Amerikka)
Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: Ernesti Hentunen

text: Ernesti Hentunen (22. heinäkuuta 1885 Pietari – 3. marraskuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen asianajaja, lehdenkustantaja ja populistinen poliitikko. Hentunen julkaisi pitkään "Totuuden Torvi" -sensaatiolehteä ja johti vuosina 1944–1951 perustamaansa Radikaalista Kansanpuoluetta.


title: Ernesti Hentunen

text: Ernesti Hentusen vanhemmat olivat pietarinsuomalainen viilari Otto Fredrik Hentunen ja Maria Gustava Pääkkönen. Hentunen pääsi ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Normaalilyseosta 1906 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1908. Hän suoritti myös oikeustutkinnon 1915. Hentunen toimi uransa alkuvaiheissa "Inkeri"-lehden toimittajana Pietarissa 1908–1909 sekä kielten opettajana vuosina 1909–1916 Kristiinankaupungissa, Nurmeksessa ja Terijoella. Asianajajan ammattia Hentunen ryhtyi harjoittamaan 1916 suoritettuaan oikeustutkintonsa edellisenä vuonna. Hän oli myös vähäosaisten oikeusasiamiehenä Helsingissä.


title: Ernesti Hentunen

text: Vuonna 1918 Hentunen joutui joksikin aikaa vankileirille, kun häntä syytettiin yhteistyöstä punaisten kanssa. Hentusta ei lopulta tuomittu, mutta kokemus synnytti hänessä pysyvän kaunan Suomen vallanpitäjiä kohtaan. Hentunen toimi vuonna 1930 niin sanotusta ”Rovaniemen murhapoltosta” syytettyjen lappilaisten kommunistinuorten puolustusasianajajana oikeudessa. Hän kertoi lapualaisten pahoinpidelleen hänet matkalla ensimmäiseen oikeudenistuntoon.


title: Ernesti Hentunen

text: "Helsingin Sanomat" julkaisi 7. syyskuuta 1928 uutisen, jonka mukaan Hentunen olisi kavaltanut hoitamansa kuolinpesän varoista 100 000 markkaa, kirjoittanut katteettomia shekkejä ja poistunut maasta. Uutinen peruttiin pian, mutta Hentunen haastoi "Helsingin Sanomien", "Hufvudstadsbladetin" ja "Suomen Sosiaalidemokraatin" vastaavat toimittajat oikeuteen kunnianloukkauksesta. Hän haastoi myös saman "Helsingin Sanomilta" lainatun uutisen julkaisseiden maaseutulehtien päätoimittajia oikeuteen ja kirjoitti "Totuuden Torvi" -lehdessään panevansa syytteeseen kaikki maan sanomalehdet.


title: Ernesti Hentunen

text: Vuonna 1928 Hentunen alkoi julkaista "Totuuden Torvea", jossa ensimmäistä kertaa Suomessa arvosteltiin julkisesti poliitikkoja, kansanedustajia ja virkamiehiä taitamattomuudesta, väärinkäytöksistä ja lehmänkaupoista. Hentunen tuomittiin lehdessä julkaistuista jutuista kahdesti vankeuteen ja lopulta hän poistui Suomesta 1933, ennen kuin hänen olisi pitänyt mennä jälleen istumaan vankeustuomiota. Hänen mielenterveytensä tutkittiin 1933, koska häntä epäiltiin "hulluksi", mutta lääkäri ei havainnut siihen viittaavaa.


title: Ernesti Hentunen

text: Hentunen vietti suurimman osan seitsemästä maanpakolaisvuodestaan Baltiassa ja Ranskassa. Pariisissa hän toimi löytötavaratoimiston virkailijana ja sattui kerran ostamaan lunastamatta jääneiden löytötavaroiden huutokaupasta Sorbonnen yliopiston professorin viitan. Palattuaan rikostensa vanhettua Suomeen 1940 Viron kautta Hentunen esiintyi viittaa todisteena käyttäen professorina. Hän kertoi väitelleensä Sorbonnen yliopistossa tohtoriksi ja opettaneensa siellä siviilioikeutta. Väitteiden todenperäisyyttä oli hankala varmistaa sekasortoisissa oloissa Pariisin ollessa miehitettynä.


title: Ernesti Hentunen

text: Suomessa Hentunen perusti vuoden 1941 alussa Siirtoväen puolueen, jonka oli tarkoitus ajaa evakkoon joutuneiden karjalaisten asiaa. Viranomaiset epäilivät kuitenkin Hentusen toimivan Neuvostoliiton hyväksi, eikä puoluetta hyväksytty yhdistysrekisteriin. Lopullisesti puolueen toiminta kuihtui jatkosodan sytyttyä. Jatkosodan aikana Hentunen ryhtyi maanpetoksesta syytettynä olleen kommunisti Aimo Rikan puolustusasianajajaksi, ja hänet asetettiin tämän vuoksi kotiarestiin 1942. Hän pääsi arestista seuraavana vuonna luvattuaan pysyä erillään politiikasta.