title: Miekanhiontakivi

text: Sekä Gotlannin että Hämeen hiomauurrekivet ovat poikkeuksetta yhteydessä veteen. Suomessa kivet sijaitsevat sisävesistöjen rannoilla, kun taas Gotlannissa kivet sijaitsevat vanhoilla rantaviivoilla, lähteiden, purojen ja jokien rannoilla tai peräti rantavedessä.


title: Miekanhiontakivi

text:
Gotlannissa on määrällisesti eniten hiomauurteellisia kiviä ja kallioita. Gotlannista tunnetaan noin 3 600 hiomauurretta, joista noin 700 on tehty kiinteään kalkkikivikallioon ja loput sijaitsevat noin 800 maakivessä. Runsaimpiin esiintymisalueisiin kuuluu Ronehamn Halorissa, missä todettiin vuonna 1866 olevan peräti 52 hiomauurrekiveä. Vuonna 1934 niistä oli jäljellä enää 13.
Etelä-Ruotsista hiomauurteellisia kiviä ja kallioita tunnetaan Gotlannin ohella eniten Hallannista ja Pohjois-Skånesta. Ruotsissa kaikkein huomiota herättävin hiomauurrekohde on Gantofta Skånessa. Gantoftassa solassa sijaitsevassa hiekkakiviseinämässä on tuhansia pystyjä ja viistoja uurteita, joista osa on hyvin vaikeasti saavutettavissa kallion lipan alla. Uurteet peittävät käytännössä koko seinämän, eikä vastaavan kokoluokan hiomauurrekallioita ole löydetty muualta.


title: Miekanhiontakivi

text: Suomen tunnetut miekanhiontakivet sijaitsevat Hattulan Tyrvännössä (kolme kappaletta) ja Hämeenlinnan Lammilla (kaksi kappaletta), Lopella (yksi kappale) ja Juankoskella (yksi kappale). Kaksi näistä kivistä on tuhottu: Lammin Lahdenpohjan kivi räjäytettiin tietä tehtäessä 1933 ja Lopen Sajaniemen Pälsin kivi on räjäytetty joskus 1900-luvun alkupuolella. Lieson nuorisoseura kaivoi Lahdenpohjan kiven räjäytettyjä kappaleita esiin vuonna 1972.


title: Miekanhiontakivi

text: Yhteistä kaikille Suomen hiomauurrekiville on, että ne sijaitsevat tai ovat sijainneet aivan veden ääressä. Koska Vanajavettä on laskettu vuoteen 1857 mennessä yhteensä kolme metriä, eivät Tyrvännön hiomauurrekivet enää sijaitse rannassa vaan vanhalla rantatörmällä. Sen sijaan ennen järvenpinnan laskemista on ainakin Tyrvännön Kirkkovalkaman kivi saattanut ainakin tulvien aikaan olla veden allakin. Lammin Vanhakartanon hiomauurrekivi sijaitsee Ormajärven rannassa, Lammin Lahdenpohjan särjetty kivi Kuohijärven Tollikonlahden rannassa ja Lopen Sajaniemen Pälsin kivi on sijainnut Loppijärven rannassa Sajaniemessä. Vuonna 2015 löytynyt Juankosken Muurutvirran kivi on siirretty alkuperäiseltä paikaltaan, mutta sekin sijaitsee veden lähellä Putaansaaressa.


title: Miekanhiontakivi

text: Joistakin ruotsalaisista kirkoista, esimerkiksi Sjonhemin kirkosta Gotlannista, tunnetaan hiomauurteita. Uurteet on joko tehty kirkkoihin tai sitten kirkkorakenteissa on kierrätetty vanhempia hiomauurrekiviä. Hiomauurteita tunnetaan jopa hallantilaisesta 1100-luvulle ajoittuvasta kastemaljasta, joka on mahdollisesti peräisin Snöstorpin kirkosta. Samanlaisia uurteita tunnetaan kirkoista muualtakin Euroopasta, esimerkiksi Saksasta, Ranskasta, Luxemburgista ja Tšekistä. Arthur Nordén tietää kertoa, että Saksan Brandenburgissa sijaitsevan Pyhän Gotthardin kirkon graniittiseinään on asetettu kaksi hiekkakivikuutiota, jotta ”kansalle suotaisiin tilaisuus hioa niihin uurteitaan ja kuppejaan”.


title: Miekanhiontakivi

text: Hiomauurteellisia kiviä ja kallioita tunnetaan Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Suomen ohella muualtakin Euroopasta. Hiomauurteita on runsaasti esimerkiksi Luxemburgissa, siellä erityisesti kallionkolojen seinissä. Uurteet ovat kuitenkin muodoltaan ja sijainniltaan erilaisia kuin Pohjoismaista tunnetut. Ranskasta puolestaan tunnetaan gotlantilaisten miekanhiontakivien näköisiä kiviä, joita kutsutaan nimellä "polissoir", "hioimet", ja jotka liitetään kiviesineiden hiomiseen neoliittisella kivikaudella. Pohjoismaiden ulkopuolella hiomauurteet onkin yleensä ajoitettu kivikautisiksi, ja ne liittynevät useimmiten kivityökalujen hiomiseen. Tällaisia työstöjälkiä tunnetaan Australiasta ja Yhdysvalloista asti. Miekanhiontakivi-termillä viitataan kuitenkin yksinomaan Pohjoismaista, ennen kaikkea Ruotsista ja Suomesta tunnettuihin uurteellisiin kiviin.


title: Miekanhiontakivi

text: Skandinaviassa uurteellisia kiviä pidetään rautakautisina, sillä niistä valtaosa sijaitsee rautakautisella rantalinjalla. Kivien sijaintipaikat nousivat Gotlannissa merenpinnan yläpuolelle vasta 400-luvulla jaa. Kiviä on vaikea ajoittaa muuten kuin suhteessa vedenpinnan vaihteluihin, mutta Gotlannissa on kuitenkin saatu 900-luvulle sijoittunut radiohiiliajoitus hiomauurrekiven päällä olleesta hiilikerroksesta. Gotlannissa hiomauurteita on tavattu myös joistakin rautakaudelle ajoittuvista kuvakivistä. Erityisesti Gotlannissa hiomauurteelliset kivet ja kalliot ajoitetaankin tyypillisesti viikinkiaikaisiksi (800–1000-luvuille jaa.).


title: Miekanhiontakivi

text: Hiomauurrekivet on Suomessakin ajoitettu myöhäisrautakaudelle niiden läheisyydessä olevien muinaisjäännösten perusteella. Lammin tuhottua kiveä lukuun ottamatta kaikkien hämäläisten hiomauurrekivien ympäristöstä tunnetaan etenkin viikinki- ja ristiretkiaikaan (800–1150 jaa.) ajoittuvia kalmistoja. Myös kiviin liittyvän kansanperinteen puuttumisen on tulkittu viittaavan muinaisjäännösten korkeaan ikään.


title: Miekanhiontakivi

text: Kivien arvellaan useimmiten liittyneen kuppikivien lailla esikristillisiin uskomuksiin, mutta hiomauurteiden hiomiselle on esitetty useita muitakin selityksiä astronomisista merkeistä kalastusmagiaan. Käytännössä vain kulttikäyttöä tai liittymistä sepäntöihin tai muuhun esineen hiontaan pidetään yleisesti perusteltuina vaihtoehtoina. Termi miekanhiontakivi on käännöslaina ruotsista (). Ruotsissakin sana on ilmeisesti oppitekoinen ja perustuu tutkijoiden vanhempaan käsitykseen kivien käyttötarkoituksesta. Vanhalla kansalla ei tiettävästi ollut kiville miekan hiontaan liittyvää nimitystä.


title: Miekanhiontakivi

text: Erään arvelun mukaan hiomauurrekiviä on voitu käyttää sepäntöissä. Tähän viittaisi se, että Gotlannissa monien miekanhiontakivien lähistöllä on metallinkäsittelyyn viittaavia paikannimiä ja kivien ympäriltä on löytynyt rautakuonaa. Eräästä hiekkakivisen miekanhiontakiven urasta on myös löytynyt kohonneita rautapitoisuuksia. Kivien käytännöllistä tulkintaa puolustaneet ovat ehdottaneet myös, että hiomauurrekivissä olisi hiottu hioinkiviä, kivikautisia kirveitä tai todella miekkoja. Jo pelkästään hiomauurteiden maankohoamiseen perustuva ajoitus sulkee kuitenkin ruotsalaisten kivien kohdalla pois kivikautisen käytön mahdollisuuden.


title: Miekanhiontakivi

text: Hiomauurrekivien rituaalista käyttötarkoitusta on perusteltu sillä, että uurteet sijaitsevat usein epäkäytännöllisesti esimerkiksi pystypinnalla ja saattavat ristetä toisiaan. Uurteita on löytynyt myös selvästi kulttiyhteyteen viittaavista kohteista, kuten hautalatomuksen kulmakivestä Öjassa Gotlannissa ja kuvakivien kuvapinnoilta. Miekanhiontakivien ympäristöä ei ole Suomessa arkeologisesti kaivettu, eikä niistä ole Ruotsista eikä Suomesta paljoakaan kansanperinnettä toisin kuin kuppikivistä. Joskus hiomauurteet esiintyvät samoissa kivissä kuin kupit, esimerkiksi Lopen tuhotussa hiomauurrekivessä oli kiven laella kuppeja.


title: Miekanhiontakivi

text: Teoriat, jotka olettavat hiomauurteiden syntyneen muusta kuin jonkin esineen hionnasta esittävät eri mahdollisuuksia uurteiden syntytavasta. Sören Gannholm olettaa Gotlannin hiomauurteiden syntyneen jonkinlaisen heilurin avulla. Skånen hiomauurteet hän olettaa jonkinlaisella noin metrin halkaisijaltaan olevalla pyörällä tehdyiksi. Ammattiarkeologien piirissä uurteita on puolestaan ehdotettu kivellä hiotuiksi.


title: Miekanhiontakivi

text: Ensimmäisen kerran hiomauurrekivet mainitsee kirjallisuudessa todennäköisesti Hans Nilsson vuonna 1632 teoksessa "Guthilandiske Cronica". Nilsson puhuu kivistä, jotka ovat pinnastaan ”kuin taiteltuja tyynyjä”, ja hän pitää niitä luonnon muovaamina, ”Jumalan kauniina luomuksena”. Ruotsissa tieteelliseen sävyyn hiomauurrekivistä kirjoitti ensimmäisenä P. A. Säve vuonna 1866. Säve aikalaisineen käytti kivistä nimeä ”sliparesten”, "hiojankivi", mutta pian käyttöön vakiintui uuden tulkinnan myötä termi "miekanhiontakivi".


title: Miekanhiontakivi

text: 1900-luvun alussa vakiintuneeseen käsitykseen miekanhiontakivistä kivikautisesta hionnasta syntyneinä toi uutta valoa 1930-luvulla geologi Henrik Munthe antaessaan rannansiirtymään perustuvan ajoituksen Gotlannin miekanhiontakiville. Munthe pureutui aiheeseen syvällisesti ja julkaisi seuraavina vuosina useamman artikkelin Gotlannin kivistä Ymer- ja Gotländskt Arkiv -julkaisuissa. Samoihin aikoihin John Nihlén ehdotti miekanhiontakivien liittyneen rautakautiseen kulttiin. Torsten Mårtensson yritti 1936 Fornvännen-lehdessä ehdottaa hiomauurteille käytännöllistä selitystä hioinkivien työstöstä syntyneinä. Oskar Lidén kritisoi seuraavana vuonna Mårtenssonin päätelmiä ja yritti osoittaa hiomauurrekivet kivikautisiksi niiden päälle kertyneen humuksen perusteella. Arthur Nordén puolestaan argumentoi 1942 myös Mårtenssonin teoriaa vastaan, puolusti miekanhiontakivien rituaalista funktiota ja esitteli samalla ulkomaisia esimerkkejä uurteista ja kupeista. Tämän jälkeen keskustelu jatkui lähinnä Gotländskt Arkiv -lehdessä, missä muun muassa K. J. Johansson ehdotti 1965, että miekanhiontakivissä olisi todella hiottu miekkoja. Lennart Swanström kirjoitti 1995 voimakkaasti hiomauurrekivien ja viikinkiaikaisen raudantyöstön yhteydestä Gotlannissa. Keskustelua on käyty muidenkin kuin ammattiarkeologien keskuudessa, ja esimerkiksi Sören Gannholm julkaisi 1993 kirjan "Gotlands slipskåror – Stenålderns kalendrar?", jossa hän pyrkii todistamaan hiomauurteiden toimineen kivikauden kalenterina.


title: Miekanhiontakivi

text: Ensimmäinen maininta hiomauurrekivistä Suomessa on C. A. Gottlundilta vuodelta 1857 Finlands Allmänna Tidning -lehdessä. Gottlund kuvailee Lammin Ormajärven Vanhakartanon kahdeksanuurteista hiomauurrekiveä, jota pitää muinaisena kirjoituksena. Seuraavan kerran muinaisjäännöstyyppiä käsitteli vasta vuonna 1935 Nils Cleve, joka ajoitti kaksi tuolloin tunnettua kiveä viikinkiajalle ympäröivien muinaisjäännösten avulla. Cleven jälkeen aihetta ovat käsitelleet mm. Sakari Pälsi ja Aarne Äyräpää sekä viime vuosina Sirkka-Liisa Seppälä ja Jyri Saukkonen sekä Ilari Aalto.


title: Tatra

text: Tatra voi tarkoittaa:


title: Carl Icahn

text:
Carl Celian Icahn (s. 16. helmikuuta 1936 Queens, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pääomasijoittaja ja miljardööri. Hänen omaisuutensa arvo oli vuonna 2009 yhdeksän miljardia dollaria. Icahn kasvoi Queensissä New Yorkissa. Hän valmistui kandidaatiksi (psykologia) Princetonin yliopistosta, ja jatkoi lääketieteen opinnoilla New Yorkin yliopistossa, jossa opinnot jäivät kuitenkin kesken. Icahnilla on 1980-luvulta periytyvä maine aggressiivisena aktivistisijoittajana.
Yleisurheilustadion Icahn Stadium New Yorkissa on nimetty Icahnin mukaan. Hän rahoittaa muun muassa myös Princetonin yliopiston perinnöllisyystieteen laboratoriota, joka myös on nimetty hänen mukaansa.


title: Carl Icahn

text: Vuonna 1985 Icahn osti rahoitusta tarvinneen Trans World Airlinesin. Saatuaan yhtiön hallintaansa hän myi sen kannattavimpia osia kilpailijoille. Icahn pakotettiin eroamaan 1992, jolloin yhtiön konkurssianomus oli jo vireillä. TWA meni konkurssiin 1993. Icahn omisti 1980-luvulla myös Texacoa ja USX:ia.


title: Carl Icahn

text: Icahn omisti 2000-luvun alussa 3,3 % Time Warnerista. Hän pyrki erottamaan pääjohtaja Richard Parsonsin ja jakamaan yhtiön vuonna 2006, mutta ei saanut osakkeenomistajien kannatusta. Helmikuussa 2006 tehdyn sopimuksen mukaan Time Warner osti omia osakkeita 20 miljardin dollarin arvosta, leikkasi kustannuksia 500 miljoonan dollarin edestä vuonna 2007 ja nimitti hallitukseen kaksi Icahnia konsultoivaa riippumatonta jäsentä.


title: Carl Icahn

text: Icahn sijoitti kaksi miljardia dollaria ruotsalaiseen Cevian Capitaliin. Cevian Capital hankki vuonna 2005 noin neljän prosentin osuuden suomalaisesta Metsosta. Keväällä 2006 Cevian Capitalin johtava osakas Christer Gardell valittiin yhtiön hallitukseen. Icahn ja Cevian Capital ostivat vuonna 2004 3 % Skandiasta ja 9,9 % Lindexistä. Cevian vähensi 27. kesäkuuta 2006 Lindex-omistustaan 5,6 prosenttiin ja 18. heinäkuuta 2006 4,4 prosenttiin.


title: Carl Icahn

text: Kun lääkealan yritys Mylan Laboratories julkaisi 2004 aikeensa ostaa King Phamaceuticalsin, Icahn osti yrityksen osakkeita. Icahnin mukaan Mylan tarjosi King Pharmaceuticalsista liikaa. Hän arvosteli myös Mylanin pääjohtajan palkkaa liian korkeaksi ja oli sitä mieltä, että yritystä johdettiin väärin. Vuonna 2005 Mylan luopui yrityskaupasta perustellen sitä sillä, että oli saanut yhtiöstä uusia tietoja.


title: Carl Icahn

text: Icahn oli merkittävä vähemmistöomistaja Yahoossa, kun se neuvotteli 2008 ostotarjouksesta Microsoftin kanssa. Icahn vaati, että Microsoftin tarjous olisi hyväksyttävä, kun taas varsinkin toimitusjohtaja Jerry Yang vastusti hyväksymistä. Tarjousta ei hyväksytty. Yahoon kurssi putosi sittemmin tuntuvasti ja toimitusjohtaja Yang erosi.


title: Arno Breker

text: Arno Breker (19. heinäkuuta 1900 Wuppertal – 13. helmikuuta 1991 Düsseldorf) oli saksalainen kuvanveistäjä, joka tunnetaan suosiostaan natsi-Saksan aikana ja siitä, että hänen taiteensa vetosi vahvoihin vallanpitäjiin myös toisen maailmansodan jälkeen.


title: Arno Breker

text: Breker syntyi Eberfeldissä Pohjois-Saksassa ja opiskeli kuvanveistoa Düsseldorfin taideakatemiassa. Vuonna 1927 hän muutti Pariisiin, missä hän tutustui moniin merkittäviin taidemaailman vaikuttajiin. Vuosina 1932–1933 Breker oleskeli Roomassa Preussin kulttuuriministeriön hänelle myöntämän apurahan turvin, ja palasi Saksaan 1934 taiteilija Max Liebermannin neuvosta. Breker voitti hopeamitalin vuoden 1936 olympialaisten kuvanveistokilpailussa.


title: Arno Breker

text: Arno Breker tunnetaan ennen muuta yhtenä natsien ”hovitaiteilijoista”. Hän liittyi natsipuolueeseen vuonna 1937. Varsinkin Adolf Hitler piti Brekerin aikaansaannoksista, ja natsit työllistivät häntä runsaasti vuosina 1933–1942 tilaamalla veistoksia muun muassa Berliinin olympialaisiin ja julkisiin rakennuksiin.


title: Arno Breker

text: Breker osallistui natsi-Saksan kulttuurihallintoon Valtakunnan kuvataidekamarin varapuheenjohtajana ja kulttuurisenaattorina. Hän myös veisti muotokuvat suurimmista natsijohtajista. Breker esiintyy Adolf Hitlerin ja Albert Speerin rinnalla useissa valokuvissa, jotka otettiin Pariisissa kesäkuussa 1940.


title: Arno Breker

text: Brekerin veistotyyli on uusklassista ja sellaisena yhteensopivaa natsien arkkitehtonisten ihanteiden kanssa. Tietyt yksityiskohdat hänen töissään, kuten esimerkiksi tummien ja vaaleiden sävyjen vahvat kontrastit sekä hahmojen lihasten melodramaattinen jännittyneisyys ovat tuoneet tutkijoiden mieleen 1500-luvun italialaisen manierismin.


title: Arno Breker

text: Kun Arno Brekerin veistokset olivat olleet esillä Pariisin maailmannäyttelyssä Saksan paviljongissa 1937, Josif Stalin lähetti agenttinsa Brekerin luokse pyytäen häntä tekemään töitä Neuvostoliitossa. Breker kieltäytyi. Kun Stalin pyysi toistamiseen hävinneen maan luultavasti vaikeissa sodanjälkeisissä olosuhteissa työskennellyttä kuvanveistäjää Neuvostoliittoon vuonna 1946, Breker kieltäytyi jälleen ja sanoi ”yksi diktatuuri riittää minulle”.


title: Arno Breker

text: Breker toimi Hitlerin nimittämänä kuvataiteen professorina Berliinissä toisen maailmansodan loppuun saakka. Vaikka hänen työnsä eivät sodan tuhoista sanottavammin kärsineet, tuhosivat liittoutuneet niistä suurimman osan miehitysaikana. Vuonna 1948 Breker tuomittiin sakkoihin toiminnastaan natsien ”myötäjuoksijana”.


title: Arno Breker

text: Hän jatkoi työskentelemistä tuttuun uusklassiseen tyyliinsä veistäen huomattavan paljon muotokuvia vahvoista johtajista. Kuuluisiin malleihin lukeutuvat Konrad Adenauer, Ludwig Erhard ja Anwar Sadat. Breker veisti myös muun muassa ystävänsä Jean Cocteaun rintakuvan. Veistäjä sai yhä enemmän tilaustöitä saksalaisilta yrityksiltä 1950-luvulta alkaen.


title: Arno Breker

text: Breker onnistui häivyttämään läheiset suhteensa natsihallintoon ja hänen maineensa normalisoitui vähitellen. Hänen nimeään kantava museo avattiin Nörvenichin linnaan vuonna 1985.


title: Arno Breker

text: Kesällä 2006 hänen näyttelynsä avaaminen Schwerinissä, Saksassa herätti protesteja ja keskustelua siitä, pitäisikö natsitaidetta esittää.


title: Nico Robin

text: Nico Robin ( ) on hahmo One Piece -manga- ja animesarjassa. Hän on seitsemäs Olkihattujen jäsen ja opiskelee arkeologiaa.


title: Nico Robin

text: Robinin kiinniottopalkkio on tällä hetkellä 80 miljoonaa berryä, joka tekee hänestä kolmanneksi vaarallisimman Olkihattujen jäsenen (Sanji on kuitenkin Robinia vahvempi, mutta Sanji esiintyy vähemmän taisteluissa ja on saanut pienemmän palkkion). Nico Robin sai ensimmäisen etsintäpalkkionsa kahdeksanvuotiaana, koska hän tuhosi kuusi Merivoimien laivaa pirunmarjavoimillaan. Kuitenkin takaumassa näytettiin, ettei se pitänyt paikkansa. Hänen syömänsä kukkakukkamarja antaa hänelle kyvyn saada mikä tahansa ruumiinosansa versoamaan kuin kukka mistä tahansa, ja niin monta kun hän itse haluaa. Useimmiten Robin käyttää kykyään kasvattaakseen käsiään.


title: Nico Robin

text: Vaikka Maailmanhallitus sanoi valeena Nico Robinin olevan vaarallinen hänen tuhoamien kuuden laivan takia, oikeasti he halusivat napata Robinin, koska hän osaa tulkita poneglyfejä. Tämän taidon avulla hän voisi saada selville "todellisen historian", jonka Maailmanhallitus haluaa pitää salassa. He toivovat, että hänen taitonsa tulkita poneglyfejä auttaisi heitä löytämään muinaisen aseen, Plutonin. Nico Robin on jo sarjassa sanonut, ettei se tieto häntä kiinnosta.


title: Nico Robin

text: Tämän hetkisessä 4Kids-dubissa hänellä on eteläamerikkalainen aksentti, johtuen todennäköisesti hänen lehmityttövaikutteisesta pukeutumisestaan ollessaan "Miss All Sunday".


title: Nico Robin

text: Nico Robin on faniäänestyksen mukaan viidenneksi suosituin hahmo One Piecessä, mikä tekee hänestä suosituimman naishahmon.


title: Nico Robin

text: Nico Robin on 188cm pitkä, 28-vuotias (30-vuotias aikahypyn jälkeen) ja hänen syntymäpäivänsä on 6 helmikuuta. Oda on kertonut, että Nico Robinin eläinhahmo on kurki, väri purppura ja hän tuoksuu kukille.


title: Nico Robin

text: Robin on mystinen, vakava, hiljainen ja eristäytyvä hahmo. Monet ajattelevat hänen olevan kylmä ja sydämetön, mutta oikeasti Robin on kiltti persoona joka ajattelee ensin ennen kuin toimii. Joskus hän vain puhuu, jos jotain kiinnostavaa tai tärkeää on tapahtumassa. Hän rakastaa historian opiskelua.


title: Nico Robin

text: Aluksi Robin yritti pitää välimatkaa muihin ihmisiin, jopa ystäviinsä, koska hän ajatteli menneisyyden ja vihollisten karkottavan heidät kuitenkin pois. Siitä syystä hän kutsuu usein tovereitaan heidän työtehtäviensä mukaan. Namia navigaattoriksi, Zoroa Mr. Samuraiksi, Usoppia Pitkänenäksi, Sanjia Mr. Kokiksi, Chopperia Mr. Lääkäriksi ja Luffya kapteeniksi. Luffystä hän silloin tällöin käyttää tämän oikeaa nimeä. Hän on ainoa Olkihatuista, jota ei näytetä hassuilla ilmeillä, toisin kuin esim. Luffya. Vaikka Robin ei omaa hullunkurisia ilmeitä, hän osaa hauskuttaa muita kukkakukkavoimillaan. Enies Lobbyn jälkeen Nico Robin seurustelee enemmän tovereittensa kanssa, sillä hän tietää, ettei häntä koskaan aiota hylätä.


title: Nico Robin

text: Robin on viisain ja järkevin Olkihatuista. Hän tietää paljon meristä ja maailmasta, ja useimmiten pysyy rauhallisena yllättävissä tilanteissa analysoiden niitä. Tämä erottaa hänet muista Olkihatuista, jotka panikoivat vastaavissa tilanteissa.


title: Nico Robin

text: Sanji nähdään usein flirttailevan niin Robinille kuin Namillekin, ja hän oli Luffyn kanssa ensimmäisen, joka hyväksyi Robinin Olkihattuihin.


title: Nico Robin

text: Huolimatta Robinin yrityksistä pitää etäisyyttä, hän sai uusia ystäviä. Nami on sanonut, että Robin on ainoa joka ymmärtää häntä. Lisäksi Robin on ainoa, jota Nami ei pomota. Chopper pelkäsi aluksi Robinia, mutta nykyisin Chopperin pelko on tiessään. Nico Robin kunnioittaa todella paljon myös Frankya, joka suojeli häntä Enies Lobbyssä. Tämän vuoksi Robin halusi Frankyn liittymään Olkihattuihin ja puristi tätä kiveksistä kukkakukkavoimillaan tuottaen suunnatonta tuskaa Frankylle niin kauan kunnes hän liittyisi.


title: Nico Robin

text: Koska Nico Robin on arkeologi, hän pitää suuressa arvossa muinaisia ihmisten kädenjälkiä ja rakennuksia. Hän voi jopa uhrata itsensä niiden vuoksi, esimerkiksi taivassaarella, taistellessaan Yamaa, Enerin "täydennysjoukkojen" johtajaa vastaan. Yama tuhosi monta muinaista rakennusta ja Robin esti sen riskeeraten itsensä. Saatuaan Yaman houkuteltua pois raunioiden luota hän vieritti Yaman jyrkänteeltä alas, taittoi tämän sormet ja ennen maahan putoamista taittoi Yaman selän.


title: Nico Robin

text: Robinin unelmat ja persoona ovat saaneet vaikutteita hänen menneisyyden kolmelta läheiseltä: Jaguar D. Saulolta, äidiltään Nico Olvialta ja Professori Clover. Professori Clover teki hänestä arkeologin; hänen tutkimuksensa saivat Robinin kiinnostumaan todellisesta historiasta. Robin sai lukea kirjastosta kirjoja, joista hän opetteli historiaa. Hänen äitinsä Olvia antoi Robinille uutta rohkeutta elää ja toteuttaa unelmansa. Jaguar D. Saulo, joka oli Robinin ensimmäinen ystävä, antoi Robinille rohkeutta etsiä uusia ystäviä ja opetti hänet nauramaan vaikka se sattuisi, mikä vahvisti hänen hiljaisuuttaan, ujoutta ja herttaista hymyä.


title: Nico Robin

text: Robinin unelmana on löytää Rio-poneglyfi, josta hän saisi selville "todellisen historian".


title: Nico Robin

text: Robin syntyi Ohara-nimisellä saarella ja on arkeologiperheestä. Hänen äitinsä, Nico Olvia lähti merille etsimään todellista historiaa Robinin ollessa kaksivuotias. Olvia jätti Robinin veljensä ja tämän vaimonsa, Ms.Rojin, huostaan. Roji ei välittänyt Robinista ja kohteli tätä huonosti, tehden aina vain selvemmäksi sen, ettei halunnut koskaan Nico Robinia perheeseensä. Hän halusi Robinin pysyvän pois hänen silmistään, eikä antanut hänen osallistua juhliin. Robinin pirunmarjavoimat pelottivat saaren asukkaita, mikä sai lapsia kiusaamaan häntä. Aikuiset eivät olleet sen parempia, sillä he yleensä moittivat Robinia, jos hän käytti pirunmarjavoimiaan, vaikka Robin käytti niitä vain puolustaakseen itseään kiusaajilta. Hänen ainoat ystävänsä olivat "Tiedon puun" (Tree of Knowledge) oppilaat ja professori Clover. Hänen äitinsä ystävinä he yrittivät pitää Robinista huolta.


title: Nico Robin

text: Vain kahdeksan vuoden iässä Robin pääsi läpi arkeologitentistä ja virallisesti pääsi tutustumaan Tiedon puuhun. Kuitenkin, kerrottuaan hänen haluavan opiskella "todellista historiaa", toiset arkeologit muistuttivat todellisen historian opiskelun olevan kiellettyä ja laissa rangaistavaa. Robin kertoi, että oli käyttänyt pirunmarjavoimiaan vakoillakseen Tiedon puuta, ja saanut selville, että yöllä he opiskelivat salaa todellista historiaa Tiedon puun kellarissa. Tämä säikäytti opiskelijat, ja sai professori Cloverin nuhtelemaan häntä ja Clover sanoi, että jos Robin yrittäisi vakoilla vielä kerrankin, hänelle annettaisiin porttikielto Tiedon puuhun.


title: Nico Robin

text: Robin juoksi itkien saaren luoteisosassa olevalle rannalle, jossa hän tapasi haaksirikkoutuneen jättiläisen, Jaguar D. Saulon. Heistä kahdesta tuli nopeasti ystäviä ja Robin kävi tervehtimässä häntä neljän päivän ajan, kun Saulo rakensi lauttaa. Saatuaan selville olevansa Oharassa, hän varoitti Robinia tulevista sotalaivoista, jotka tuhoaisivat Oharan maan tasalle arkeologejen ja poneglyfejen vuoksi.


title: Nico Robin

text: Samana päivänä Nico Olvia rantautui Oharan saarelle (Saulon auttoi Olviaa pakenemaan Merivoimilta pari päivää aikaisemmin). Hän ilmoitti arkeologeille, että Merivoimat tappoivat hänen toverinsa. Merivoimat olivat tehneet johtopäätöksen, jonka mukaan heidän laivalleen jääneet tavarat olisivat Oharasta kotoisin ja Oharan olevan heidän tukikohtansa. Siispä Merivoimat suuntasivat Oharaan, todennäköisesti tappamaan kaikki. Arkeologit kuitenkin kieltäytyivät lähtemästä ja halusivat jäädä suojelemaan Tiedon puuta ja sen tietoja, jotka he olivat keränneet vaivalla. Olvian huomattua, että CP9 on rantautunut Oharaan, hän juoksi pois Tiedon puusta. Robin juoksi kohti Tiedon puuta ja matkalla Olvia ja Robin juoksivat toistensa ohi, tunnistamatta toisiaan.


title: Nico Robin

text: Robinin saavuttua Tiedon puulle, hän kysyi professori Claverilta hänen äitinsä sijainnista. Koska Olvia oli etsintäkuulutettu nainen, hän ei halunnut enää minkäänlaisia välejä Robiniin, jotta Robin pysyisi turvassa. Siksi Clover sanoi, ettei hänen äitinsä ole saarella, mutta Robin tuntui olevan varma asiasta. Nopeasti Clover vaihtoi puheenaihetta ja käski Robinin paeta. Robin kieltäytyi ja CP9 saapui paikalle etsien poneglyfejä.


title: Nico Robin

text: Agentit käskivät muiden paitsi opiskelijoiden menemään evakuointilaivaan, tai heidät tuhottaisiin. Nico Olvia joutui kasvotusten Spandinen, CP9:n johtajan kanssa, ja hänen agenttinsa kukistivat Olvian.


title: Nico Robin

text: Tiedon puun luona, arkeologit oli vangittu ja viety ulos puusta. Clover käski uudelleen Robinin paeta, mutta edelleen Robin kieltäytyi. Spandine ja hänen agenttinsa vahingoittivat Olviaa pahasti. Olvia havaitsi Robinin kuullessaan tämän nimen. Agentit löysivät poneglyfit Tiedon puun kellarista, ja arkeologit tuomittiin kuolemaan Sengokun Buster Call -hyökkäyksen mukana. Silloin Clover alkoi puhua, ja sanoi Maailmanhallituksen haluavan 100 vuotta vanhan Todellisen historian pysyvän salassa. Ennen kuin hän ehti paljastaa tämän sivilisaation nimen, häntä ammuttiin rintaan ja haavoittui vakavasti.


title: Nico Robin

text: Saulon huomattua taistelualuksien saapuneen, hän juoksi etsimään Robinia. Hyökkäyksen alkaessa Oharaan, selvisi samalla, että Robin osaa tulkita poneglyfejä. Koska pommitus oli alkanut, kaikki arkeologit koottiin yhteen. Robin ja Olvia kohtasivat, ja hetken kuluttua Saulo tuli.


title: Nico Robin

text: Paljastui, että Saulo oli entinen Merivoimien lippueamiraali, joka päästi Nico Olvian vapaaksi. Olvia pyysi, että Saulo veisi hänen tyttärensä turvallisesti pois saarelta, ja kertoi Robinille, että hänen pitää elää. Robin halusi jäädä äitinsä luokse, mutta Olvia ei antanut hänen jäädä. Oli vielä jotain, mitä hänen piti tehdä.


title: Nico Robin

text: Saulo toteutti Olvian toiveen ja vei Robinin saaren rannalle, mutta taistelualukset huomasivat hänet ja aloittivat tulittamisen. Hän tuhosi monta taistelualusta, kunnes Kuzan (tunnetaan myöhemmin nimellä Aokiji) saapui taistelemaan. Samalla Robin yritti päästä kukkakukkamarjavoimillaan evakuointilaivaan, mutta Spandine kertoi heille Robinin olevan arkeologi, joten hän ei päässyt kyytiin.


title: Nico Robin

text: Laiva kuitenkin tuhoutui lippueamiraalin (joka myöhemmin tunnetaan nimellä Akainu) käskystä. Syyksi hän kertoi sen, että kyydissä saattoi olla joku arkeologi. Tämä järkytti Sauloa ja jopa Kuzania. Saulo yritti paeta Robinin kanssa, mutta Kuzan jäädytti Saulonin jalan pirunmarjavoimillaan. Kuzanin jäädyttäessä Sauloa, Saulo käskee Robinin paeta merelle. Robin kieltäytyi sanoen, ettei hänellä ole ketään merellä. Silloin Saulo lupasi, että Robin joskus löytäisi mereltä tovereita, eikä hän koskaan olisi täysin yksin. Saulo viimeiseksi teokseen nauroi jäätyessään kokonaan. Syynä nauruun se, että hänen mielestään kuuluu nauraa, vaikka olisi surullinen.


title: Nico Robin

text: Tiedon puun luona, Olvia, Clover ja monet muut heittivät kirjaston kirjoja mereen, jotta ne säästyisivät palamiselta, ja toivoen, että tulevaisuudessa joku löytäisi ne. He ymmärsivät etteivät he enää voineet muutakaan tehdä, sillä kaikkialla heidän ympärillään vallitsi tuli. Olvia pyysi itsekseen anteeksi, ettei jättänyt Robinille hyvästejä.


title: Nico Robin

text: Robin juoksi Saulon rakentaman laudan luokse, ja törmäsi siellä Kuzaniin. Kuzan kuitenkin päästi Nico Robinin menemään, sillä Saulo uhrasi henkensä tämän vuoksi. Hän kuitenkin vakuutti, ettei ole Robinin ystävä. Jos Robin tekisi jotain pahaa, hän lähtisi Robinin perään. Robin lähtee lautalla pois saarelta Kuzanin tekemää jääreittiä kulkien. Muistaen Saulon sanat, Robin yritti nauraa oloaan helpottaakseen, mutta se oli vaikeaa Oharan palaessa hänen silmiensä edessä. Robin on ainoa, joka selvisi Oharasta.


title: Nico Robin

text: Hänelle koitui kova elämä, kiitos hänen 79 miljoonan kiinniottopalkkion, jonka Spandine asetti (selittäen syyksi kuuden sota-aluksen upottamisen piilottaakseen Oharan tapahtumat julkisuudelta). Monet ihmiset olivat aluksi Robinin ystäviä, mutta tajutessaan olevansa vaarassa Nico Robinin ollessa heidän huostassaan, Robin aina käännytettiin pois. Ihmiset kaikkialla uskoivat, että Robin on todelliseksi vaaraksi ja tuhoaisi koko maailman mikäli häntä ei tapettaisi. Hänen luottamuksensa joka kerralta vähentyi. Robinille ilmestyi mielikuva, että kukaan ihminen ei suo hänelle onnea ja totesi hänen kohtalokseen, että hänet aina hylätään ja petetään. Siksi hänestä itsestään tuli petosten mestari, ja hän liittoutui merirosvojen ja muiden alamaailman rikollisten kanssa suojellakseen itsensä, ja kun vaara uhkaa hän pettää muut. Hän ei kuitenkaan koskaan lopettanut unelmoimasta Tosi historian selvittämisestä, ja teki mitä vain löytääkseen Rio-poneglyfejä. Neljä vuotta sitten hänen ollessa 24-vuotias, Nico Robin liittyi Baroque Worksiin ja auttoi kaapparilordi Sir Crocodilea saamaan Alabastan haltuunsa ja löytämään muinaisen aseen, Plutonin olinpaikan. Vastalahjaksi Crocodile suojelisi häntä.


title: Nico Robin

text: Sarjassa Nico Robin ilmestyi ensi kertaa Whiskey Peak osan lopussa Olkihatuille nimellä "Miss All Sunday" (englannin dubissa Miss Sunday). Hän oli Baroque Works organisaation varajohtaja ja hän tuhosi Igaramin laivan, joka toimi syöttinä. Miss All Sunday antoi Olkihatuille ikitikun joka johti olemattomuuden saarelle, jotta heidän ei tarvitsisi mennä Little Garden-nimiselle saarelle(jonne he kuitenkin joutuivat/menivät), joka on hyvin vaarallinen. Näin he pääsisivät helpommin Alabastaan. Luffy kuitenkin rikkoi ikitikun sanoen ettei vihollinen määräile heitä . Viville selvisi, että Miss All Sunday oli antanut hänen seurata itseään ja selvittää kuka on Baroque Worksin johtaja. Miss All Sundayn oli tarkoitus saada itse selville Vivin oikea henkilöllisyys.


title: Nico Robin

text: Myöhemmin Alabasta osassa selvisi, ettei Nico Robin välitä ollenkaan Baroque Worksista ja auttoi välillä vihollisiaan. Hän kutsui kaikkia hävinneitä agentteja surkimuksiksi, auttoi Luffyn pois juoksuhiekasta ja antoi Pelille (jonka hän aikaisemmin nujersi) käskyn auttaa Luffyä. Lisäksi Miss All Sunday ei koskaan suoraan totellut johtajansa käskyjä. Miss All Sundayllä oli kieroutunut huumorintaju. Esimerkiksi hän piti Olkihattuja pilkkanaan jo alussa ja teki julman tempun tehdessään valekuolemaniskun Viville Pelin silmien edessä. Kuitenkin hänellä oli omat motiivinsa miksi hän teki niin.


title: Nico Robin

text: Lopulta Nico Robin paljastui petturiksi ja ei kertonut Sir Crocodilelle, missä muinainen ase Pluton on. Poneglyfi sisälsi tietoa Plutonista, mutta Robin valehteli sen sisältävän vain historiaa. Koska Plutonin sijainnin selvittäminen oli olennaisin syy Robinin Baroque Worksiin liittämiselle, Crocodile sanoi Robinin rikkoneen heidän sopimuksensa ja lävisti Miss All Sundayn koukullaan. Robin paljasti myöhemmin kuningas Cobralle, että hän liittyi Baroque Worksiin vain päästäkseen Alubarnan palatsin kellarikerrokseen, jossa hän uskoi "tosi poneglyfin" sijaitsevan. Miss All Sunday tiesi ettei pääsisi käsiksi poneglyfiin jollei auttaisi Baroque Worksia. Hänen mielestään kuningaskunnan tuho olisi 100 vuotta kadoksissa olleen historian selvittämisen arvoinen. Kuitenkin tosi poneglyfi ei sijainnutkaan siellä ja Robin oli valmis kuolemaan tuhoutuvan pohjakerroksen kanssa, koska uskoi ettei hän voisi toteuttaa unelmaansa. Kuitenkin Luffy otti hänet ja kuninkaan mukaansa ja vei heidät turvaan.


title: Nico Robin

text: Luffyn voitettua Sir Crocodilen, Robin ilmaantui heidän Going Merry-laivalleen. Hän kertoi Olkihatuille, että Luffy rankaisi häntä julmasti viemällä hänet turvaan vaikka hän halusi kuolla. Siksi Robin sanoi, että hyvitykseksi Olkihattujen pitäisi ottaa hänet mukaansa. Vaikka monet heistä eivät halunneet Robinin liittyvän, Luffy antoi Robinille luvan liittyä joukkoon saman tien. Olkihatuista suurin osa olivat Robinia vastaan mutta pian Robin sai heidät ystävikseen. Taivassaarelle päästyään Nico Robin löysi yhden tosi poneglyfeistä, ja se antoi hänelle uutta voimaa jatkaa unelmaansa.


title: Nico Robin

text: Davy Back Fight-nimisen kilpailumielisen taistelun jälkeen Nico Robin törmää lapsuudestaan tuttuun Kuzaniin, joka tunnetaan nykyisin Aokijina. Hän on nykyisin yksi kolmesta päällikköamiraalista. Aokiji päätti, että Olkihatut olivat liian vaarallisia eloonjätettäviksi, erityisesti Nico Robin. Hän paljasti heille hieman Robinin synkästä menneisyydestä: Robin oli liittoutunut moniin joukkoihin ja jokainen niistä on tuhoutunut, mutta ainoastaan Nico Robin on selvitessä. Aokijin mukaan Robin manipuloi joukkoja ja hylkäsi heidät lopuksi. Sanoessaan Olkihatuille, että Nico Robin saattaisi jonain päivänä pettää heidätkin, Robin yritti tappaa Aokijin todistaakseen olevansa luotettava. Surmanisku ei kuitenkaan tepsinyt Aokijin Hie Hie no Mi (Ice Ice Fruit/jääjäämarja) voimiin ja hän jäädytti Robinin. Jos Olkihatut eivät olisi pelastaneet häntä, Aokiji olisi murskannut Nico Robinin palasiksi.


title: Nico Robin

text: Myöhemmin Water Seven-osan aikana Nico Robin katosi kaupungilla ja myöhemmin paljastui, että Nico Robin on pettänyt Olkihatut ja liittoutunut Maailman hallituksen salaisen organisaation, CP9:n kanssa. CP9:n käskystä, Robin lavasti Olkihatut syyllisiksi Water Sevenin pormestarin, Iceburgin, murhayritykseen. Hänen tekonsa ei kuitenkaan ollut tämän vapaasta tahdostaan. Robin yritti lavastuksen avulla saada Olkihatut lähtemään Water Sevenistä. Jos näin ei tapahtuisi, Buster Call (hyökkäys joka tuhosi Nico Robinin kotisaaren, Oharan) lähetettäisiin Water Seveniin ja Olkihatut tapettaisiin koko saaren mukana. Olkihattuja ei tapettaisi, jos hän luovuttaisi itsensä Maailmanhallitukselle. Myöhemmin Olkihatut törmäsivät Nico Robiniin Water Sevenissä ja he halusivat Robinin palaavan takaisin. Hän ei kuitenkaan suostunut vaan kylmänä vastasi, että hänen sisällään on pimeys, joka ei voi jäädä heidän luokseen. Kun Robin ja CP9 olivat lähteneet, Olkihatut saivat tietää Nico Robinin todellisen syyn jättää Olkihatut pormestarilta. He päättivät lähteä Nico Robinin ja CP9:n perään kulkemalla ensin merijunilla ja päätyen Enies Lobbyyn. Tällä kertaa CP9 ei päättänyt jättää Olkihattuja eloon. Vaikka he olivat solmineet sopimuksen Nico Robinin kanssa, etteivät he koske Olkihattuihin, sopimus oli voimassa vain Water Sevenissä. Olkihatut itse seurasivat heitä Enies Lobbyyn.


title: Nico Robin

text: Kun Olkihatut saapuivat Oikeuden tornin luokse, Robin yhä kieltäytyi tulemasta Olkihattujen mukaan, vaikka he olivat ainoat Oharan asukkaiden jälkeen, jotka ovat olleet hänelle kilttejä. Kuitenkin Robin uskoi, että jonain päivänä Olkihatut pettäisivät hänet. CP9:n johtaja, Spandam nauroi ja osoitti tornin yllä olevaa Maailmanhallituksen lippua, ja sanoi Maailmanhallitukseen kuuluvan yli 170 maata. Tämä suuri voima jahtasi Nico Robinia, ja vain hullu ottaisi Nico Robinin taakakseen tästä syystä. Luffy käski Sogekingiä polttamaan Maailmanhallituksen lipun, mikä oli sodanjulistus Maailmanhallitusta vastaan. Tämä oli Luffyn tapa kertoa Robinille, että hänen vihollisensa ovat myös Olkihattujen vihollisia. Robin järkyttyi ja tajusi, ettei todennäköisesti ketkään muut voisi olla hänelle yhtä hyviä ystäviä kuin Olkihatut. Muistaessaan Saulon sanoneen, että kukaan ei ole luotu maailmaan täysin yksinäiseksi, Nico Robin alkoi itkeä. Luffy käski Robinia sanoa ääneen, että hän haluaa elää. Nico Robin huusi niin, että kaikki varmasti kuulisivat, että hän haluaa elää. Olkihatut ryhtyivät Robinin pelastus hommiin ja yksi kerrallaan he kukistivat kaikki CP9:n jäsenet, ja pakenivat jopa Buster Call hyökkäykseltä. Viimeisenä tekonaan ennen Enies Lobbystä pakenemista, Nico Robin katkaisi Spandamin selän "Seis Fleur Vääntö" hyökkäyksellä.


title: Nico Robin

text: Juhliessaan pakoa Water 7:ssä Olkihattujen ja muiden ystävien kanssa, Robin törmäsi taas Aokijiin. Hän kertoi Robinille, että 20 vuotta sitten hän päästi Robinin menemään vain, koska Saulo oli hänen ystävänsä. Koska Robin ei ollut niinkin pitkän ajan aikana löytänyt paikkaansa maan päällä, päätti Aokiji panna kaikelle pisteen. Kuitenkin Enies Lobbyn tapahtumien jälkeen Aokiji huomasi, että Robin on löytänyt paikkansa. Tämän hän kuitenkin halusi kuulla vielä Robinin suusta. Kuullessaan haluamansa sanat Aokiji hymyili ja lähti sanoen Nico Robinille, että niin kauan kuin hän on elossa, ei Ohara ole kuollut. Aokijin lähdettyä hymyssä suin Robin liittyi taas ystäviensä kanssa juhlimaan.


title: Nico Robin

text: Enies Lobbyn tapahtumien jälkeen Nico Robin sai uuden kiinniottopalkkionsa, 80.000.000 berryä uuden kuvan kanssa. Palkkion nousu oli todella pieni muihin Olkihattupiraatteihin verrattuna (lukuun ottamatta Chopperia). Luvussa 437 kun Franky kieltäytyi liittymästä Olkihattuihin, Nico Robin käytti voimiansa saadakseen Frankyn suostumaan (Robin rutisti Frankyn kiveksiä). Tämä oli tuskallisin mahdollinen pakottamiskeino ja jopa muut Olkihatut pyysivät Nico Robinia lopettamaan. Luffy jopa anoi ettei hän muuta Frankyä naiseksi. Robin hymyili ja sanoi, että kun merirosvo löytää aarteen, he eivät millään irrota siitä otettaan.


title: Nico Robin

text: Robin on syönyt pirunmarjan nimeltä Hana Hana no Mi/Flower Flower Fruit/kukkakukkamarja, jonka antamien voimien avulla hän voi luoda ruumiinosiaan versoamaan mistä vain (paitsi merestä ja ilmasta), kuten esimerkiksi itsestään, esineistä ja seinistä. Hänen strategiset kykynsä ynnättynä pirunmarjavoimillaan tekevät hänestä yhden vaarallisimmista Olkihattujen jäsenistä. Esimerkiksi Alabastassa Robin voitti yksin suuren joukon merivoimia. Pirunmarjavoimiensa avulla hänen ei tarvitse itse liikkua minnekään hakemaan tiettyä esinettä huoneen toisesta päästä, vaan hänen versoavien käsiensä avulla hän voi tuoda sen itselleen. Lisäksi hän voi taistella vihollistaan vastaan kaukaa. Voimat sopivat myös hyvin vakoiluun, sillä Robin voi kopioida silmiään ja korviaan esimerkiksi pöydän alle, josta kukaan ei osaisi epäillä vakoojan löytyvän. Taisteluissa Robin kopioi useimmiten käsiään ja hyökkää taittamalla vihollisen luita tai lyömällä monilla käsillä yhtä aikaa. Vihollisella on kuitenkin mahdollisuus iskeä käsiin voimalla, joka vahingoittaa Robinin oikeita käsiä. Tämä on Robinin heikkous. Vaikka Robinilla on mahdollisuus kopioida muitakin ruumiinosiaan, tähän mennessä on nähty hänen kopioivan vain käsiään, silmiään, korviaan ja jalkojaan.


title: Nico Robin

text: Mangassa Eiichiro Oda paljasti, että Nico Robin voi kopioida ruumiinosiaan korkeintaan noin kaksisataa. Animessa tämä ei kuitenkaan päde, sillä neljännessä One Piece elokuvassa, Dead End Adventure, Nico Robin vetää Going Merryn pois maan päältä tuhansien käsien avulla.


title: Nico Robin

text: Robin tietää myös hyvin paljon historiasta ja kulttuureista. Hän on luultavasti ainoa maan päällä, joka enää osaa tulkita poneglyfeihin kirjoitettuja merkkejä. Tämän taidon avulla Robin aikoo selvittää Todellisen historian. Suurin osa taidoista on peräisin hänen lapsuuden ajoiltaan, jolloin hän salaa opiskeli Oharan kirjastossa. Nico Robin ei ole tavallista ihmistä nopeampi ja vaikka hänellä on pirunmarjavoimat, hän ei jaksa nostaa ilman pirunmarjavoimia kuin tavallisen naisen verran. Tämä tekee hänestä enemmän Usoppin ja Namin kaltaisen, kuin esimerkiksi Zoron ja Sanjin, joilla on yli-inhimilliset voimat luonnostaan. Pirunmarjavoimiensa avulla hän kuitenkin sijoittuu voimakkaimpien jäsenten joukkoon.


title: Nico Robin

text: Uusimmissa One Piece-luvuissa on paljastunut, että Robin voi myös lentää pirunmarjavoimiensa avulla vähän aikaa, viisi sekuntia. Hän luo selästään kasvamaan kaksi siipeä, jotka koostuvat molemmat 50:stä kädestä. 2 vuoden aikahypyn jälkeen Robin on oppinut myös kloonaamaan itsensä


title: Vempele

text: Vempele on Abloy-lukkojen auki saamiseksi käytettävä väline, kansankielellä tiirikka. Vempeleellä voi avata vanhanmallisen Abloy Classic -lukon, jossa ei vielä ollut vapaasti pyörivää ensimmäistä haittaa. Vempeleen käyttö vaatii kuitenkin taitoa, joten Abloy-lukon saa auki yleensä vain tiirikoinnin harrastaja, ammattirikollinen tai lukkoseppä.


title: Insinööri-ekonomisti

text: Insinööri-ekonomisti oli neuvostoliittolainen talouspainotteinen insinöörintutkinto, jonka tarkoituksena oli antaa teollisuustaloudellinen pätevyys teollisen tuotannon laskenta- ja suunnittelutehtäviin.


title: Viesti miljardien vuosien takaa

text: Viesti miljardien vuosien takaa () on tieteen popularisoija Richard Dawkinsin evoluutiota käsittelevä kirja, joka ilmestyi vuonna 1995. Teos kertoo darwinistisesta evoluutiosta, eli siitä miten luonnonvalinta on ohjannut ikivanhaa geenien keskeytymätöntä virtaa ja miten tämä on johtanut nykyiseen elämän monimuotoisuuteen. Teos sisältää myös lainauksia Dawkinsin aikaisemmista kirjoituksista.


title: Viesti miljardien vuosien takaa

text: Teos on julkaistu 26 maassa ilmestyvässä Tieteen huiput -sarjassa, jossa merkittävät tutkijat kertovat tieteenalojensa uusista saavutuksista lyhyesti ja kansantajuisesti. Dawkinsin kirjoittamista teoksista se on siten lyhyin. Kirjan kuvitti Dawkinsin puoliso Lalla Ward ja suomeksi sen käänsi Risto Varteva.


title: Viesti miljardien vuosien takaa

text: Teos koostuu viidestä luvusta, alkusanoista ja hakemistosta.


title: Viesti miljardien vuosien takaa

text: Ensimmäisessä luvussa "Digitaalivirta" valotetaan tietä myöhemmille kertomalla geenien keskeytymättömästä virrasta läpi geologisten aikajaksojen.


title: Viesti miljardien vuosien takaa

text: Toinen luku "Juurille Afrikkaan" käsittelee sitä miten ihmisten historiaa pystytään jäljittämään geenien avulla aina lähimpiin yhteisiin esi-isiin saakka. Toisessa luvussa keskitytään myös Raamatusta tuttuun tarinaan ihmisten esiäiti Eevasta, eli äitilinjan tutkimukseen.


title: Viesti miljardien vuosien takaa

text: Kolmas luku "Hiljaa hyvä tulee" selittää miten evoluution päämekanismi luonnonvalinta on ainoa vaihtoehto, mikä voi luoda luonnossa havaittavaa elämän monimuotoisuutta ja monimutkaisuutta.


title: Viesti miljardien vuosien takaa

text: Neljäs luku ,"Jumalan hyötyfunktio", keskittyy käsittelemään elämän "hyötyfunktiota", geenien toimintaa ja sitä miten itsekkäästi ne ajavat omaa etuaan jatkaakseen DNA:n säilymistä. Neljännessä luvussa selitetään myös miten tarkoituksenmukaisuuden näkeminen monimuotoisessa elämässä on tyypillinen harha.


title: Viesti miljardien vuosien takaa

text: Kirjan viimeinen eli viides luku "Monistumispommi" kertoo elämän kehittymisen merkkipaaluista Maassa ja spekuloi miten vastaava prosessi voisi tapahtua kaukana avaruudessa.


title: Studio Pierrot

text: Studio Pierrot () on tokiolainen animaatiostudio, jonka perustivat vuonna 1979 tammikuussa Tatsunoko Productionin entiset työntekijät.


title: Studio Pierrot

text: "Tämä lista voi olla epätäydellinen""Tämä lista voi olla epätäydellinen"


title: Korallikaktukset

text: Korallikaktukset ("Rhipsalis") on suku kaktuskasvien ("Cactaceae") heimossa. Lajit kasvavat päällyskasveina. Useita suvun lajeja kasvatetaan huonekasveina.


title: Korallikaktukset

text: Korallikaktusten tieteellinen nimi tulee kreikankielen sanasta, joka tarkoittaa korinpunontaa. Se viittaa niiden hoikkiin ja taipuisiin varsiin, jollaiset useimmilla lajeilla on.


title: Korallikaktukset

text: Korallikaktukset ovat trooppisten metsien päällyskasveina riippuvaoksaisia pensaita. Varren nivelvälit ovat liereitä, toisinaan kulmikkaita, palteisia tai litteitä, ja enemmän tai vähemmän piikittömiä. Uudet varret kehittyvät yksittäin tai ryhmittäin vanhempien kärkeen tai sen lähelle. Areolit ovat pieniä. Kukat ovat pieniä, niiden kehä ratasmainen ja tavallisesti valkoinen; pohjus on tavallisesti kalju mutta toisinaan pehmeäsukasellinen. Toisinaan kukassa on rengasmainen mesiäiskehrä (diskus). Hedelmä on pieni, marjamainen ja pinnalta paljas, ja siinä on runsaasti pienen pieniä, mustia siemeniä, joissa on tahmea ja hyytelömäinen lisäke. Tämä on selvästi sopeutuma lintujen suorittamaan levitykseen.


title: Korallikaktukset

text: Korallikaktuksia kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikan keski- ja pohjoisosissa, Keski-Amerikassa ja Karibian saarilla. Hiuskorallikaktus ("Rhipsalis baccifera") on levinnyt mahdollisesti lintujen levittämänä myös Afrikkaan, Madagaskariin ja Intian valtameren saarille Sri Lankaan asti, ei kuitenkaan Intian niemimaalle. Lajien keskittymä on Itä-Brasiliassa.


title: Korallikaktukset

text: Korallikaktusten suvussa katsotaan olevan 35 lajia:


title: Paanajärven kansallispuisto

text: Paanajärven kansallispuisto on kansallispuisto Karjalan tasavallan luoteisosassa, Louhen piirissä Suomen rajan pinnassa. Puisto sijaitsee Suomelle ennen sotia kuuluneella Sallan-Kuusamon alueella, ja sen alueella sijaitsi aiemmin Paanajärven kylä.


title: Paanajärven kansallispuisto

text:
Paanajärven kansallispuistossa on lähes koskematon luonto. Eläimistö ja kasvisto on runsasta ja maisemat erinomaiset. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1992 ja on 1 040 neliökilometrin laajuinen, heti rajan takana Suomessa on Oulangan kansallispuisto.
Paanajärven kansallispuiston tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat Ruskeakallio, Kivakkakoski ja Kivakkatunturi, Mäntykoski, Nuorunen ja itse järvi, Paanajärvi.


title: Paanajärven kansallispuisto

text: Puisto on saanut WWF:n PAN Parks sertifikaatin.


title: Paanajärven kansallispuisto

text: Kansallispuistoon pääsyyn vaaditaan lupa. Sen voi lunastaa maksua vastaan kansallispuiston vierailijakeskuksesta, joka sijaitsee Pääjärven kylässä.


title: Paanajärven kansallispuisto

text: Puiston "helmenä" on Paanajärvi, joka on 24 km pitkä, 1,5 km leveä ja 128 m syvä. Puiston joissa on paljon koskia ja melkoisia vesiputouksia. Vesistöissä on paljon arvokalaa.


title: Edgar Purnell Hooley

text: Edgar Purnell Hooley (1860–1942) keksi öljysoran. Hän oli vuonna 1901 matkalla ohi paikan, missä tehtiin tervaustyötä. Maanmittarina Nottinghamshiressä työskennellyt Hooley näki kerran, miten tervatynnyri oli kaatunut tielle ja tahraamisen välttämiseksi tervan päälle oli levitetty soraa. Tämä alue oli selkeästi vähemmän pölyinen kuin ympäröivä tie, mikä innosti Hooleyn kehittämään ja patentoimaan öljysoran Isossa-Britanniassa.


title: Edgar Purnell Hooley

text: Hooley antoi yhtiölleen nimeksi Tar Macadam (Purnell Hooley's Patent) Syndicate Limited. Hän ei kuitenkaan ollut liikemiehenä yhtä taitava kuin keksijänä, eikä saanut tuotettaan myydyksi. Pian hänen yhtiönsä osti kansanedustaja Sir Alfred Hickman. Tämä omisti terästehtaan, jonka toiminnasta syntyi huomattava määrä kuonaa. Öljysorayhtiö käynnistettiin uudelleen vuonna 1905, ja saavutti heti suurmenestyksen. Nykyään yhtiö toimii nimellä Tarmac plc, ja se on yksi Ison-Britannian suurimmista rakennusmateriaalien tuottajista.


title: Aapo

text: Aapo on suomalainen miehen etunimi, Abraham-nimen lyhentymä. Väestörekisterikeskuksen mukaan kesäkuun 2017 alkuun mennessä on Aapoksi nimetty 6 549 miestä ja alle 5 naista. Aapon nimipäivä on 18. joulukuuta. Nimestä esiintyy almanakassakin samalla päivällä myös muunnos "Aappo", joka on annettu 775 miehelle.


title: Aleksis

text: Aleksis on suomalainen miehen etunimi, joka juontaa juurensa kreikan nimestä "Alexandros" (Ἀλέξανδρος, ). Useissa muissa kielissä nimi esiintyy muodossa Alexis, ja joissakin maissa se on käytössä myös naisen nimenä. Kreikan kielessä nimi merkitsee ’auttajaa, puolustajaa’..


title: Aleksis

text: "Aleksiksen" nimipäivä on suomalaisessa kalenterissa 10. lokakuuta, Aleksis Kiven päivänä. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi "Aleksis" on Suomessa vuoden 2015 loppuun mennessä annettu 1 843 miehelle ja alle viidelle naiselle. Vierasperäisessä "Alexis"-muodossa nimi on annettu 457 miehelle ja alle 57 naiselle.


title: Aleksis

text: "Aleksis"-nimeä on vanhastaan taivutettu muodossa "Aleksin". Näin taivutettuna nimi saattaa kuitenkin sekaantua viime vuosina suosittuun Aleksi-nimeen. Nykyohjeen mukaan nimeä voidaankin taivuttaa kolmella tapaa: Mahdollisia genetiivimuotoja ovat "Aleksiksen", "Aleksisin" ja "Aleksin". Vastaavat partitiivimuodot ovat "Aleksista", "Aleksisia" ja "Aleksia". Vierasperäistä "Alexis"-nimeä taivutetaan yleensä käyttämällä "i"-sidevokaalia: "Alexisin", "Alexisia".


title: Pohjoinen pallonpuolisko

text: Pohjoinen pallonpuolisko on maapallon päiväntasaajan pohjoispuolinen osa. Pohjoinen pallonpuolisko kattaa suurimman osan maapallon maa-alueista ja 88–90 prosenttia väestöstä.


title: Pohjoinen pallonpuolisko

text: Maanosista pohjoiseen pallonpuoliskoon kuuluvat kokonaan vain Pohjois-Amerikka ja Eurooppa. Melkein koko Aasia on pohjoisella pallonpuoliskolla joitain kaakkoisia, pääasiassa Indonesiaan kuuluvia saaria lukuun ottamatta. Afrikasta on pohjoisella pallonpuoliskolla noin kaksi kolmasosaa, muun muassa koko Sahara. Oseaniasta pohjoiseen pallonpuoliskoon kuuluu vain muutama saari Tyynellä valtamerellä. Etelä-Amerikassa vain muutama valtio sijaitsee kokonaan tai edes osittain pohjoisella pallonpuoliskolla. Australia ja Antarktis ovat kokonaan eteläisellä pallonpuoliskolla. Kun pohjoisella pallonpuoliskolla on kesä, eteläisellä pallonpuoliskolla on talvi. Kun Suomessa on juhannus, Aurinko paistaa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirille.


title: Nauvon keskiaikainen hylky

text: Nauvon keskiaikainen hylky on Nauvon ulkosaaristoon 1300-luvulla uponneen puurakenteisen aluksen hylky. Hylky löydettiin sattumalta vuonna 1996 biologisten sukellustutkimusten yhteydessä. Uppoamispaikalta on löydetty kirkonkello, pronssipatoja sekä niiden osia, hioimia sekä 10–15 metrin mittaisen puurunkoisen aluksen jäänteitä. Meriarkeologisia kaivauksia on suoritettu elokuussa 2006. Kirkonkellon lisäksi hylystä on nostettu joitain metalliosia, jotka on jo konservoitu.


title: Nauvon keskiaikainen hylky

text: Uppoamispaikka sijaitsee Saaristomeren kansallispuistossa Storskärin saariryhmän alueella Egelskärin lähellä. Luonnonsuojelusyistä alueella liikkuminen on kielletty ilman kansallispuiston lupaa.


title: Nauvon keskiaikainen hylky

text: Aluksen jäänteet sekä lasti lepäävät merenpohjassa rinteessä noin 5–20 metrin syvyydessä alueella, jonka halkaisija on noin 30 metriä. Itse hylyn runko lepää vedenalaisessa kanjonissa ja on suurimmalta osaltaan hautautunut pohjasedimentin alle.


title: Nauvon keskiaikainen hylky

text: Aluksen keramiikkalastin osia on ajoitettu aiempien löytöjen perusteella 1310–1330-luvuille, ja ne ovat todennäköisesti alasaksilaista alkuperää nykyisen Kölnin lähettyviltä. Lastiin kuului myös norjalaista liuskekiveä sekä tanskalaista kalkkikiveä. Todennäköisesti alus oli haaksirikkoutuessaan matkalla jostain hansakaupungista Turkuun.


title: Nauvon keskiaikainen hylky

text: Aluksesta on lisäksi löytynyt ehjänä säilynyt tynnyri, jonka ympärille on muodostunut ruostekerros. Museoviraston meriarkeologisessa konservointilaboratoriossa suoritetuissa tutkimuksissa tynnyristä löytyi rautaharkkoja, jotka ovat todennäköisesti ns. Osmond-rautaa.


title: Piiskakäärme

text: Piiskakäärme ("Dryophis prasinus" tai "Ahaetulla prasina") on käärmelaji, joka elää laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa kuten Indonesiassa, Filippiineillä, Thaimaassa, Vietnamissa, Intiassa ja eteläisessä Kiinassa. Sitä pidetään myös lemmikkinä, ja Vietnamissa siitä tehdään lääkettä.


title: Ann Bell

text: Ann Bell (s. 29. huhtikuuta 1940, Wallasey, Cheshire) on brittiläinen televisionäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten toisen maailmansodan ajan vankileirille sijoittuvasta "Tenko"-sarjasta 1980-luvulta sekä vuoden 2002 versiosta Forsytein tarusta Hester-tätinä. Hän on usein vieraillut myös monissa muissa tunnetuissa brittisarjoissa kuten Sydämen asialla, Holby Cityn sairaala sekä Hercule Poirot.


title: Sara Wacklin

text: Sara Elisabeth Wacklin (26. toukokuuta 1790 Oulu – 28. tammikuuta 1846 Tukholma) oli oululaissyntyinen kirjailija ja naiskoulutuksen edelläkävijä.


title: Sara Wacklin

text: Wacklin aloitti jo nuorena apuopettajana elättääkseen itsensä sekä leskeksi jääneen äitinsä. Hän toimi Gustafva Sofia Hjärnen perheessä kotiopettajattarena 1810-luvulla ja sai Hjärnen salongista kirjallisia vaikutteita. Vierailtuaan ulkomailla Wacklin palasi Ouluun ja perusti tasokkaan tyttökoulun, jossa annettiin muun muassa korkeampaan teoreettiseen ajatteluun ohjaavaa opetusta. Tyttökoulu tuhoutui Oulun suurpalossa vuonna 1822. Tulipalo kohtasi myös hänen Turussa sijainnutta pensionaattiaan vuonna 1827.


title: Sara Wacklin

text: Toimittuaan Turun-aikojensa jälkeen Oulussa Wacklin muutti 1830-luvulla Helsinkiin, jonne hän avasi koulun aivan ydinkeskustaan. Vuonna 1835, 45 vuoden ikäisenä, Wacklin suoritti opettajattaren tutkinnon Pariisin yliopistossa tiettävästi ensimmäisenä suomalaisena naisena.


title: Sara Wacklin

text: Ennen kuolemaansa Wacklin kirjoitti kolmiosaisen teoksen "Hundrade minnen från Österbotten" (1844–1845, suom. "Sata muistelmaa Pohjanmaalta", 1872–1876), joka on Suomen historian kannalta merkittävä teos. Kirjasarja sisältää lyhyitä kertomuksia, jotka sijoittuvat enimmäkseen Ouluun ja sen lähiseuduille. Päähenkilöinä on tavallisia ihmisiä, mutta myös kuuluisia henkilöitä. Teoksessa on nähty olevan sekä romanttisia että realistisia piirteitä.


title: Lipunryöstö

text: Lipunryöstö (tai viirinryöstö) on leikki, josta on useita versioita. Videopelien Capture the Flag -pelimuotoa kutsutaan toisinaan suomeksi lipunryöstöksi.


title: Lipunryöstö

text: Pelialueena voi olla esimerkiksi jalkapallokenttä. Ensin jaetaan pelaajat kahteen yhtä suureen joukkueeseen. Sitten pelialue jaetaan kahteen osaan. Kummankin joukkueen lippu laitetaan näkyviin oman alueen päähän. Lippu voi olla tavallinen lippu. Lippuja pitää olla kummallakin puolella yksi kappale, ja ne laitetaan molempien joukkueiden omaan aloituspaikkaan. Lippu voi olla myös pieni ja kevyt esine.


title: Lipunryöstö

text: Tavoitteena pelissä on saada toisen joukkueen lippu/viiri omalle alueelle (niin että ei jää kiinni). Jos joku vastapuolen pelaajista on toisen joukkueen alueella hänet voidaan ottaa kiinni ja laittaa ”vankilaan”. Oman joukkueen jäsen voi pelastaa ”vangin” juoksemalla ”vankilaan” (penkki tai muu, hiekkaan piirretty ympyrä) ja koskettamalla ”vankia”. ”Vanki” ja pelastaja ovat turvassa kun ovat päässeet omalle puolelleen. Toisessa versiossa on muuten samat säännöt, mutta tällä kertaa lippu/viiri piilotetaan. Eli vastapuolen pitää ensiksi löytää lippu ja saada se omalle puolelleen niin ettei jää kiinni.


title: Lipunryöstö

text: Pelin toinen versio on lähes samanlainen. Lipunryöstön paikka voi olla esimerkiksi metsä, jossa lippu pitää olla puussa, eikä maassa. Pelialue rajataan esimerkiksi sinisten ja punaisten puoliin. Lipun tai vankilan luona ei saa olla vartioimassa, vaan koko ajan pitää liikkua. Lipun voi myös ottaa omalta puolelta käymättä vastustajan puolella, mikäli yltää ottamaan lipun, joka on onnistuttu siirtämään lähelle rajaa.


title: Lipunryöstö

text: Lipunryöstö () on videopelien moninpelimuoto, jossa kaksi kilpailevaa joukkuetta pyrkii sieppaamaan toisen joukkueen lipun ensimmäisenä omalle alueelleen. Alue määräytyy useimmiten rajalla, joka ympäröi omaa lippua ja joka pelistä riippuen erikokoinen. Oman ja vieraan lipun tunnistaminen on yleensä toteutettu niin että kummallekin ryhmälle on määrätty oma värinsä (useimmiten punainen ja sininen), jota myös lipun väri tottelee.


title: Pyreneittenkurjenpolvi

text: Pyreneittenkurjenpolvi ("Geranium pyrenaicum") on 20–60 senttimetriä korkeaksi kasvava, kesä-syyskuussa sinipunaisena kukkiva kasvi. Pienehköillä, usein pareittain asettuneilla kukilla on läpimittaa 15–20 mm. Kasvia tavataan useimmiten niityillä ja metsien tai pensaikkojen reunoilla. Suomessa pyreneittenkurjenpolvea tavataan lähinnä puutarhoissa ja vain harvoin viljelyksiltä luontoon karanneena. Sen nokalliset hedelmät sijaitsevat yleensä pareittain.


title: Pyreneittenkurjenpolvi

text: Pyreneittenkurjenpolvea esiintyy luonnonvaraisena Pyreneiden niemimaalla, Britteinsaarilla ja paikoin Keski-Euroopassa sekä Ruotsissa Skoonesta Upplantiin.


title: Stadio Giuseppe Meazza

text: Stadio Giuseppe Meazza eli San Siro on jalkapallostadion Milanossa, Italiassa. Se on kahden Serie A:ssa pelaavan suurseuran kotikenttä. Se myös täyttää 4. luokan.


title: Stadio Giuseppe Meazza

text: San Sirosta tuli vuonna 1926 AC Milanin kotiareena. Stadionille mahtui tuolloin 35 000 katsojaa. Vuonna 1955 Internazionale jätti oman Arena-stadioninsa ja muutti San Sirolle. Nykyään 80 018-paikkaisella stadionilla on pelattu kaksi Euroopan Cupin loppuottelua sekä vuosien 1934 ja 1990 MM-kilpailuja. Stadion on nimetty 1920-, 1930- ja 1940-luvuilla AC Milanissa ja Internazionalessa pelanneen Giuseppe Meazzan kunniaksi.


title: Ahkeraliisa

text: Ahkeraliisa ("Impatiens walleriana") on "Balsaminaceae"-heimoon kuuluva, koristekasvina yleinen palsami- eli häpykannuslaji. Sen kantamuotojen luontaista kasvualuetta ovat Itä-Afrikan tropiikki ja etenkin Sansibarin saari Afrikan itärannikolla. Suomessa ahkeraliisaa on kasvatettu huonekasvina 1800-luvulta alkaen, nykyisin se on myös suosittu ulkoistutuskasvi.


title: Ahkeraliisa

text: Lehdet ovat soikeita suippokärkisiä ja hammaslaitaisia. Terälehdet ovat ruusumaiset. Kukat ovat lajikkeesta riippuen valkoiset, erilaisten punaisten sävyiset tai violetit, joskus myös kaksivärisenä valkoisen kanssa. Yksittäiskukat ovat litteät. Kukat ovat yksinkertaisia tai kerrottuja. Kasvutapa on matala ja leveäkasvuinen.


title: Ahkeraliisa

text: Sisäkasvina ahkeraliisa viihtyy valoisalla ikkunalla, suojattuna kaikista voimakkaimmalta auringonpaisteelta. Se vaatii runsaasti kastelua, mutta mullan pitää kuivahtaa ennen seuraavaa kastelukertaa. Kesäkuumalla alustalle voi jättää hieman vettä seisomaan. Lannoitus pitäisi tehdä kerran viikossa. Eduksi on, jos kasvin voi sijoittaa talveksi 14–18 °C lämpöön. Leikataan myös kesällä.


title: Ahkeraliisa

text: Puutarhakasvina ahkeraaliisaa kasvatetaan yksivuotisena kesäkukkana. Huolehditaan runsaasta kastelusta ja lannoituksesta. Niitä käytetään ryhmäkasvina kesäkukkaryhmässä, tai peittämään aukkoja perennaryhmissä. Ahkeraliisaa voi lisätä sekä pistokkaista, joita voi ottaa elokuussa, että siemenistä, jotka kylvetään helmikuussa hiekansekaiseen multaan.


title: Ahkeraliisa

text: Uudenguineanliisa eli sateenkaaripalsami ("Impatiens" x "hawkeri") on ahkeraliisalle läheistä sukua oleva "Impatiens"-risteymä, joka on yleistynyt viime vuosina Suomessa kesäisissä ulkoistutuksissa.


title: Justin Whalin

text: Justin Whalin (s. 6. syyskuuta 1974, San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten esiintymisistään Dungeons & Dragons ja Child's Play 3 elokuvissa sekä roolistaan Daily Planetin valokuvaaja Jimmy Olsenina televisiosarjassa Teräsmieheni.


title: Isokäenrieska

text: Isokäenrieska ("Gagea lutea") on 15–25 senttimetriä korkeaksi kasvava, monivuotinen kasvi. Se kukkii huhti-toukokuussa pienin, 1,5–2,5 cm levein kukin. Kukat ovat tähtimäisiä ja niissä on kuusi kehälehteä, joiden selkäpuolella on vihreä juova. Verson tyvellä kasvava aluslehti on tasasoukka ja kouruinen, kasvin tukilehdet ovat karvalaitaisia. Isokäenrieskan hedelmät ovat pieniä kotia, jotka sisältävät runsaasti siemeniä. Siemenet sisältävät muurahaisia houkuttelevan rasvalisäkkeen (elaiosomin). Vaateliasta kasvia tavataan puolivarjossa kosteahkoilla lehtoalueilla ja puistonurmikoilla. Isokäenrieska muistuttaa harvinaista puistokäenrieskaa ("Gagea pratensis").


title: Heinätorin puisto

text: Heinätorin puisto on Hollihaan kaupunginosassa Oulun kantakaupungin ruutukaava-alueella sijaitseva puisto.


title: Heinätorin puisto

text: Puistoa rajaavat Torikatu, Heinätorinkatu, Kirkkokatu ja Limingankatu, joka puiston kohdalla on katkaistu moottoriajoneuvoliikenteeltä. Limingankadun puolella puistoa rajaa arkkitehti Wolmar Westlingin suunnittelema Heinätorin koulu, joka on valmistunut vuonna 1875. Heinätorinkadun puolella on leikkikenttäalue. Puiston halkaisevat diagonaalisesti käytävät, joiden leikkauksessa puiston keskellä on suihkulähde.


title: Heinätorin puisto

text: Puistokortteli oli vuoden 1824 asemakaavassa varattu heinätoriksi. Heinätori oli yksi kolmesta Oulun torista, joilla ympäröivien maalaiskuntien asukkaat saivat myydä tuotteitaan. Nimensä mukaisesti torilla on ollut tarkoitus käydä heinäkauppaa. Tori toimi nykyisen puiston paikalla vuoteen 1913 saakka.


title: Heinätorin puisto

text: Heinätorille rakennettiin Oulun ensimmäisen vesijohtosuunnitelman mukaisesti arkkitehti Viktor J. Sucksdorffin suunnittelema vesisäiliö vuonna 1902. Vesisäiliön toiminta jatkui 1920-luvun loppuun, mutta vesijohtoverkon laajenemisen myötä vedenjakelupaikan tarve väheni. Torni purettiin vuonna 1937. Puistoksi aukio istutettiin vuonna 1915.


title: Heinätorin puisto

text: Johan W. Miesmaan suunnitelmien mukaisesti puiston reunoille istutettiin vuonna 1915 puistolehmuksia, mutta varsinainen puistoalue oli perunapeltona 1918-1923, kunnes se nurmetettiin. 1950-luvulla puistoon istutettiin poppeleita ja 1965 istutuksia uusittiin, samalla kun leikkikenttää laajennettiin. Kun puistoa uudistettiin 2006-2007, kesäkukkaistutuksia lisättiin. Puistossa on lehmusten ja poppeleiden ohella hopeakuusia, vaahteroita ja venäjänomenapuita. Kukka- ja pensasistutuksiin kuuluvat verenpisara ja unkarinsyreeni.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Salmi () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Pitkärannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Laatokan Lunkulanlahteen laskevan Tulemajoen suussa 36 kilometriä Pitkärannasta kaakkoon. Taajamassa on 1 900 ja kunnassa 3 700 asukasta (vuonna 2011).


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Salmin kunnan pinta-ala on 1 256 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Pitkärannan, pohjoisessa Loimolan, koillisessa Vieljärven ja kaakossa Viteleen kuntiin sekä etelässä Laatokkaan. Pinta-alasta suurin osa on metsää ja vesialuetta.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Kunta sijaitsee Laatokkaan rajoittuvan Aunuksen tasangon luoteisosassa. Sen alueella virtaavia jokia ovat Uuksunjoki, Tulemajoki ja Miinalanjoki eli Änäjoki. Järviä ovat Laatokan lisäksi Karkunlampi, Muljana, Vepsäislampi, Sudimusjärvi, Pitkäjärvi eli Kaijanpää, Palojärvi, Saarijärvi, Ponkolanjärvi, kaksi Likolampea ja Mustalampi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat Karkun uraani, mineraalivärit, rautamalmi, hiekka, sora, turve ja sapropeeli.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 11 kylää: Karkku, Kaukajärvi (ven. Kavgozero), Kavaino (ven. Kovaino), Kirkkojoki, Lunkulansaari, Manssila, Mantsinsaari, Miinala, Orusjärvi, Rajakontu ja Räimälä. Suurimmat asutuskeskukset ovat Salmin ohella 700 asukkaan Räimälä ja 500 asukkaan Miinala. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 66 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 10 % valkovenäläisiä, 10 % karjalaisia, 4 % suomalaisia, 3 % ukrainalaisia ja 2 % tataareja.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Salmi oli Suomeen kuuluneen Salmin kunnan keskustaajama talvi- ja jatkosotaan asti, jolloin alue luovutettiin Neuvostoliitolle. Rajakonnun, Kavainon ja Kaukajärven kylät sijaitsivat vanhan rajan Venäjän-puolella.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Salmin kautta kulkee Aunuksen ja Värtsilän välinen A130-maantie. Taajamasta on linja-autoyhteydet Pitkärantaan, Aunukseen ja Petroskoihin. Kunnan läpi menee myös Lotinapellon ja Jänisjärven välinen rautatie, jolla on Salmin asema, Karkunkylän, Rajakonnun sekä 97 ja 109 kilometrin pysähdyspaikat. Salmin asemalla pysähtyy päivittäin kaksi kaukojunaa.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Kunnassa toimii pienimuotoista puunjalostus-, rakennus-, elintarvike- metalli- ja ompelimoteollisuutta. Maatalous on keskittynyt lihakarjan kasvatukseen ja kalanviljelyyn. Tulemajoella on kaksi vesivoimalaa. Kaivannaisista hyödynnetään uraania, mineraalivärejä, turvetta, hiekkaa ja soraa.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, sisäoppilaitos, kansantaiteen talo kirjastoineen ja paikallissairaala. Siellä on myös joukko kauppoja, kahvila, posti, pankki ja huoltoasema.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Kunnan alueella sijaitsevia kulttuuriperintökohteita ovat Mantsinsaaren arkeologiset löydöt, Stolbovan rauhan rajakivi Rajakonnussa, Salmin raunioitunut Pyhän Nikolauksen kirkko (1824), Orusjärven talvikirkko (1910), Rajakonnun ja Orusjärven vanhat asuintalot sekä toisen maailmansodan sotilashaudat. Majoituspalveluja tarjoavat Salmin länsipuolella sijaitseva lomakylä sekä Räimälän ja Lunkulansaaren vierasmajat. Karkussa on lasten kesäleiri ja Hiilikankaan länsipuolella metsästys- ja kalastusmaja.


title: Suomen Lähetysseura

text: Suomen Lähetysseura ry (, "joka ulkomailla tunnetaan Felminä") on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virallinen lähetysjärjestö. Se perustettiin vuonna 1859. Ensimmäisenä lähetysjohtajana toimi K. J. G. Sirelius vuosina 1872–1876.


title: Suomen Lähetysseura

text: Suomalaisten lähetystyöntekijöiden koulutus Lähetyskoulussa alkoi Sireliuksen johdolla vuonna 1862. Ensimmäiset lähetystyöntekijät saapuivat Saksan Lounais-Afrikan Ambomaalle 1870. Sittemmin työ on laajentunut noin kolmeenkymmeneen maahan viidelle mantereelle.


title: Suomen Lähetysseura

text: Strategian 2017-2022  mukaisesti Lähetysseuran visiona on, että sanoma Jumalan rakkaudesta toteutuu kaikkialla maailmassa ilona, rauhana ja oikeudenmukaisuutena. Tähän tavoitteeseen vievät neljä toivon teemaa:


title: Suomen Lähetysseura

text: "Todistamme Jumalan rajoja ylittävästä rakkaudesta. Se tarkoittaa Lähetysseuran kumppaneiden kanssa ylitettäviä maantieteellisiä, kulttuurisia ja sosiaalisia rajoja todistaaksemme Jumalan rakkaudesta sanoin ja teoin."


title: Suomen Lähetysseura

text: "Puolustamme syrjittyjen ihmisarvoa ja –oikeuksia. Teemme työtä syrjittyjen ryhmien aseman ja ihmisoikeuksien vahvistamiseksi."


title: Suomen Lähetysseura

text: "Muutamme maailmaa oikeudenmukaisemmaksi. Kamppailemme taloudellisen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolesta."


title: Suomen Lähetysseura

text: "Rakennamme rauhan ja sovinnon edellytyksiä"


title: Suomen Lähetysseura

text: Vuonna 2017 Lähetysseuralla on noin 50 kehitysyhteistyöhanketta 12 maassa Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Kehitysyhteistyömme rahoitus tulee pääosin ulkoasiainministeriöltä osana Suomen virallista kehitysyhteistyörahoitusta. Vuonna 2017 ulkoministeriön määrärahat ovat 5,1 miljoonaa euroa. Lisäksi kehitysyhteistyötä rahoitetaan seurakunnilta, yksityisiltä ihmisiltä ja yhteisöiltä saaduilla lahjoituksilla.


title: Suomen Lähetysseura

text: Suomen Lähetysseuran käsitys lähetystyöstä on kokonaisvaltainen: se koostuu sekä kirkollisesta työstä että kehitysyhteistyöstä. Lähetysseura toimii paikallisten kumppaneiden kautta. Kumppaneina toimivat kirkot ja kristilliset järjestöt ympäri maailmaa.


title: Suomen Lähetysseura

text: Vuoden 2017 lopussa Suomen Lähetysseuralla oli yhteensä yli 200 työntekijää, joista puolet ulkomaantyössä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Ensimmäinen rekisteröity miespari siunattiin kehitysyhteistyötehtäviin Kambodžaan. Toinen miehistä vihittiin papiksi 2013, toinen mies on maatalous- ja metsätieteiden tohtori. Helsingin hiippakunnan piispa Irja Askola siunasi heidät lähetystyöhön valtakunnallisten lähetysjuhlien yhteydessä. Lähettämistä perusteltiin sillä, että Suomen Lähetysseura noudattaa yhdenvertaisuuslakia, vaikka lähettämispäätös herätti voimakasta arvostelua ja keskustelua myös Lähetysseuran sisällä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Suomen Lähetysseura perustettiin 19.1.1859. Aluksi kannatettiin saksalaisia lähetysseuroja ja sitten valittiin saksalainen Herman Onasch Suomen Lähetysseuran nimikkolähetiksi. Herman Onasch toimi Gossnerin lähetysseuran Suomi-nimisellä asemalla Intiassa. Onaschin kirjoittamia lähetyskirjeitä julkaistiin "Suomen lähetyssanomat" ja "Missionstiding för Finland" -lehdissä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Suomen Lähetysseuran lähetyskoulu perustettiin 1862, koulun johtajaksi valittiin Klemens Johan Gabriel Sirelius ja uskonnon opettajana toimi pastori August Wilhelm Lucander, hänen kuoltuaan vuonna 1865 tehtävään valittiin pastori Carl Gustav Tötterman.


title: Suomen Lähetysseura

text: Saksalaisen Reinin Lähetysseuran lähetystyöntekijän Carl Hugo Hahnin vuonna 1866 lähettämästä vetoomuksesta johtuen, lähetysseura valitsi lähetysalueeksensa Ambomaan Saksan Lounais-Afrikasta.


title: Suomen Lähetysseura

text: Ensimmäiset Suomessa koulutetut lähetystyöntekijät vihittiin tehtäväänsä lähetysseuran vuosijuhlassa v. 1868.


title: Suomen Lähetysseura

text: Ensimmäiset lähetysseuran omat lähetit, Botolf Berhard Björklund, Pietari Kurvinen, Martti Rautanen, Karl Leonhard Tolonen, Karl August Weikkolin, Karl Emanuel Jurvelin ja käsityöläiset Juho Heinonen, Erkki Juntunen ja Antti Piirainen saapuivat Kapkaupunkiin 1868 ja pääsivät v. 1870 Ambomaalle, Ondongan heimon alueelle.


title: Suomen Lähetysseura

text: Lähetystyöntekijät matkustivat Ambomaalle härkävaljakoilla, jonne saavuttuaan he saivat asunnokseen irlantilaisen kauppiaan Grendonin rakentaman pienen talon, jonka Hugo Hahnin lahjoitti Suomen Lähetysseuralle.


title: Suomen Lähetysseura

text: Seuraavana päivänä 10.7.1870, saapumisensa jälkeen, Pietari Kurvinen piti Omandongon kuningas Shikongo sha Kalululle puheen:


title: Suomen Lähetysseura

text: Puheen jälkeen he pitivät suuren viikunapuun alla ensimmäisen jumalanpalveluksen Ambomaalla, puhuen hererokielellä kuninkaan lapsille ja alamaisille.


title: Suomen Lähetysseura

text: Lähetysasemia rakennettiin v. 1871–1872 Ongandjeraan, Ondongan Omandongoon, Uukuambiin ja Oukuanjamaan.


title: Suomen Lähetysseura

text: Lähetystyöntekijät olivat ostaneet matkansa varrelta Saksasta kauppatavaroita, joita oli tarkoitus myydä Afrikassa, ruuan ja kaiken muun tarvittavan hankkimiseksi. Tavarat olivat kuitenkin osittain käyttökelvottomia.


title: Suomen Lähetysseura

text: Lähetysseura oli kehottanut lähetystyöntekijöitä viljelemään maata ja siten hankkimaan oman toimeentulonsa, pyrkimyksensä oli saada lähetyskenttä kannattamaan itse itsensä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Lähetystyöntekijät saivat vaatteiden yms. ostamista varten olla yhteistaloudessa vuoteen 1873 asti, mutta varojen käyttämistä valvomaan oli asetettu Kapmaalla Suomen Lähetysseuran asiamiehenä toiminut kauppias Ritter, joka kysyi vuodesta 1872 lähtien Lähetysseuran johtokunnalta luvan lähetystyöntekijöiden tilauksiin.


title: Suomen Lähetysseura

text: Varhaisin lähetystyö Ambomaalla tapahtui vaikeissa olosuhteissa. Lähetystyöntekijöiden aikaa kului tarpeellisten rakennusten rakentamiseen ja kunnossa pitämiseen, kaupankäyntiin, ruuan ja varusteiden hankkimiseen pitkien matkojen päästä. Paikalliset asukkaat suhtautuivat usein välinpitämättömästi tai vihamielisesti lähetystyöntekijöihin. Lähetystyöntekijöillä ei useimmiten ollut toiminnassa tarvittavia varoja ja kauppatavaroita tarpeeksi, joten he joutuivat turvautumaan ruuan saamisessa paikallisten ihmisten apuun. Heimopäälliköt kokivat heidät taakkana, jouduttuaan elättämään heitä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Useimmat Ambomaan heimojen kuninkaat olivat odottaneet saavansa lähetystyöntekijöiden kautta rikkautta, aseita ja vankkureita, mutta koska eivät niitä saaneet, he alkoivat suhtautua lähetystyöntekijöitä kohtaan välinpitämättömästi.


title: Suomen Lähetysseura

text: Lähetystyötä vaikeuttivat arabialaiset orjakauppiaat ja eurooppalaiset paloviinakauppiaat, jotka pelkäsivät oman toimintansa vaikeutuvan lähetystyöntekijöiden toiminnan vuoksi. He yrittivät sen vuoksi saada heimopäälliköitä suhtautumaan vihamielisesti lähetystyöntekijöitä kohtaan, mm. väittäen että lähetystyöntekijät yrittävät anastaa heidän valtansa.


title: Suomen Lähetysseura

text: Ensimmäiset neljä pakanaa kastettiin 1881.


title: Suomen Lähetysseura

text: Pietari Kurvinen kirjoitti v. 1877 ensimmäisen oshindongan kielellä kirjoitetun kirjan: "ABD Moshindonga: omukanda uatango koshindonga ua piangoa" (‘ABD oshindongan kielellä: ensimmäinen kirja oshindongan kielellä’). Kyseessä oli aapinen. Reijo Tolonen kirjoitti "Lutherin Vähän katekismuksen" ja Skoglund raamatunhistorian. Martti Rautasen kääntämä oshindongankielinen "Uusi Testamentti" ilmestyi v. 1903.


title: Suomen Lähetysseura

text: Vuonna 1893 Ambomaalle perustettujen seurakuntien jäsenmäärä oli 545 henkeä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Lähetystyöntekijät pitivät tärkeänä tavoitteena seurakuntaan liitettyjen ihmisten säädyllistä vaatettamista, jonka johdosta maahan tuotiin kankaita ja vaatteita, myöhemmin myös yritettiin kasvattaa puuvillaa ja kutoa kankaita.


title: Suomen Lähetysseura

text: Seurakuntien jäsenmäärä kasvoi v. 1899 mennessä 725 jäseneen, jonka lisäksi oli useita kasteoppilaita.


title: Suomen Lähetysseura

text: 1800-luvun viimeisinä vuosina Lähetysseuran ja Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen tiet erkanivat. Aiemmin nämä järjestöt olivat järjestäneet yhteiset Lähetys- ja evankeliumijuhlat. Nyt Evankeliumiyhdistys päätti 1898 aloittaa oman lähetystyön Japanissa. Pastori Alfred E. Wellroos perheineen ja neiti Esteri Kurvinen (Ambomaan veteraanin Pietari Kurvisen tytär) saapuivat Nagasakiin 13.12.1900.


title: Suomen Lähetysseura

text: Vuonna 1898 Lähetysseuran johtajaksi valittiin lehtori Jooseppi Mustakallio, joka toimi tässä tehtävässä 1898–1913. Vuonna 1900 hän suoritti Suomen Lähetysseuran pitkään suunnitelmissa olleen Ambomaan lähetyskentän tarkistuksen, vieraillen Olukondan, Ondangwan ja Oniipan sekä Omulongan lähetysasemilla ja kouluissa. Matkan aikana kiinnitettiin huomiota myös lähetystyöntekijöiden olosuhteisiin ja sen seurauksena korotettiin lähetystyöntekijöiden palkkoja.


title: Suomen Lähetysseura

text: Lähetysseuralla oli v. 1903 työntekijöitä Ambomaalla kahdeksan lähetystyöntekijää ja kolme naisopettajaa, he työskentelivät viidellä päälähetysasemalla ja 12 sivuasemalla. Heidän apunaan oli 27 afrikkalaista työntekijää.


title: Suomen Lähetysseura

text: Vuonna 1901 Suomen Lähetysseura aloitti lähetystyön Kiinassa Hunanin maakunnassa. Ensimmäisenä lähetysseuran lähetystyöntekijänä toimi Hannes Sjöblom. Joulukuussa 1913 lähetettiin apulaisjohtaja Hannu Haahti tarkastusmatkalle Kiinaan, selvittämään helluntailiikkeen aiheuttamia ongelmia, joiden seurauksena kaksi mieslähettiä ja kaksi naislähettiä erosi Lähetysseurasta. Toiminta Kiinassa keskeytettiin vuonna 1949 vallankumouksen vuoksi. Työ on sittemmin aloitettu uudelleen.


title: Suomen Lähetysseura

text: Mustakallion siirryttyä seurakuntavirkaan v. 1914, valittiin uudeksi lähetysjohtajaksi Matti Tarkkanen, joka tunnettiin miehenä, joka puolusti Raamatun jumalallista arvovaltaa, uudenaikaista raamattukritiikkiä vastaan.


title: Suomen Lähetysseura

text: Ennen ensimmäisen maailmansodan puhkeamista, iloittiin lähetystyölle avautuneista ovista, Uno Paunu kirjoitti "Vartija"-lehdessä: ”Nykyhetki on pakanamaailmassa miltei rajattomien tilaisuuksien aikaa. Ovet ovat avoinna pakanamaailmaan niin, kuin ei koskaan ennen.”


title: Suomen Lähetysseura

text: Maailmansodan alettua Lähetysseuran johtokunta kokoontui elokuun alussa 1914 puheenjohtajansa Robert Hermansonin johdolla keskustelemaan Ambomaalla olevien lähetystyöntekijöiden tilanteesta. Sodan tähden aikaisemmat yhteydet lähetystyöntekijöihin menetettiin, rahalähetykset Afrikkaan saatiin toimimaan vaikutusvaltaisen Englantilaisen lähetysseuran kautta. Uusia lähettejä tarvittiin Ambomaalle, Euroopan kautta Afrikkaan matkustaminen ei onnistunut Englannin viranomaisten vastustuksen vuoksi, mutta seitsemän aikuista ja yhden lapsen käsittävä ryhmä matkusti Siperian kautta Etelä-Afrikkaan lähtien huhtikuun alussa v. 1917, saapuen perille neljän kuukauden kuluttua. Tämä reitti sulkeutui pian Venäjän vallankumouksen vuoksi, joka myös vaikeutti yhteydenpitoa Kiinassa toimiviin lähetystyöntekijöihin.


title: Suomen Lähetysseura

text: Vuonna 1924 aloitettiin työ kolmannessa kohteessa, juutalaisten keskuudessa silloisessa Palestiinassa, pastori Aapeli Saarisalon matkustettua maahan. Ensimmäisen vuoden hän toimi Jerusalemissa ja siirtyi sitten Galileaan Gennesaretin järven etelärannalla olevaan Kinneretin maanviljelyssiirtolaan. Terveydellisten syiden vuoksi hän palasi Suomeen v. 1926. Aili Havas matkusti Jerusalemiin 1932 ja aloitti opinnot kaupungin hepreankielisessä yliopistossa, toimien lähetystyössä vuoteen 1969 saakka.


title: Suomen Lähetysseura

text: Vuonna 1925 vihittiin seitsemän ambomaalaista papin virkaan.


title: Suomen Lähetysseura

text: Toisen maailmansodan jälkeen työ laajeni voimakkaasti uusille alueille Afrikassa ja Aasiassa.


title: Suomen Lähetysseura

text: Ensimmäiset oshindongankieliset koko "Raamatut" saatiin käyttöön 1955. Ambomaan ja Okavangon seurakuntien yhteinen jäsenmäärä v. 1958 oli yli 100 000 ihmistä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Suomalaisten työn tuloksena syntyi nykyinen Namibian evankelisluterilainen kirkko, ELCIN, joka itsenäistyi vuonna 1954. Jäsenmäärä on nykyisin puoli miljoonaa.


title: Suomen Lähetysseura

text: 1980-luvulla aloitettiin työ Euroopan ei-kristittyjen siirtolaisten parissa sekä Latinalaisessa Amerikassa. Venäjän Pietari tuli työalueeksi 1990-luvulla ja Viro 2000-luvulla.


title: Suomen Lähetysseura

text: Suomen Lähetysseuran suurin vuotuinen tapahtuma on Lähetysjuhlat, jotk  järjestetään touko-kesäkuussa ja vuodesta 2017 joka toinen vuosi yhdessä Kirkkopäivien kanssa. Lähetysjuhlia on järjestetty Suomen Lähetysseuran perustamisesta, vuodesta vuodesta 1859 alkaen. Vuodesta 1901 ne on järjestetty vuosittain. Alkuaikoina juhlat pidettiin aina Helsingissä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Juhlien ohjelmaan kuuluu mm. raamattutunteja, seuroja, draamaa ja tietoa lähetyksen ajankohtaisista tapahtumista. Lisäksi on lasten ja nuorten ohjelmaa. Musiikin osuus juhlilla on vahva. Esiintyjinä on paikallisia ryhmiä sekä kansainvälisiä kuoroja ja yhtyeitä.


title: Suomen Lähetysseura

text: Juhlien aikana pidetään Suomen Lähetysseuran vuosikokous.


title: Suomen Lähetysseura

text: Katso myös luettelo lähetysjuhlista.


title: Suomen Lähetysseura

text: Vuosittain noin 30 vapaaehtoista lähtee Felm Volunteeriksi Suomen Lähetysseuran ulkomaantyöhön. Felm Volunteerit toimivat erilaisissa tuki- ja asiantuntijatehtävissä 2–12 kuukauden ajan. Felm Volunteeriksi lähteminen edellyttää Lähde liikkeelle -koulutuksen suorittamista.


title: Suomen Lähetysseura

text: Seura julkaisee " Suomen Lähetyssanomia ", joka on lähetystyöstä ja kehitysyhteistyöstä kertova aikakauslehti ja vanhin Suomessa yhtäjaksoisesti ilmestyvä aikakauslehti. Se ilmestyy 11 kertaa vuodessa. Levikki on noin 15 000. Päätoimittaja on toiminnanjohtaja Rolf Steffansson.


title: Suomen Lähetysseura

text: Kumbukumbu Suomen Lähetysseuran museo oli Lähetystalossa Helsingissä toiminut kulttuurihistoriallinen erikoismuseo, joka oli perustettu 1931. Museon kokoelmissa oli etnografista esineistöä ja taideteoksia paristakymmenestä Afrikan ja Aasian maasta. Kokoelmat ovat olleet vuodesta 2015 Suomen kansallismuseon hallussa ja valokuva-arkisto Kansallisarkistossa.


title: Gareth Gates

text: Gareth Paul Gates (s. 12. heinäkuuta 1984, Bradford, Iso-Britannia) on brittiläinen pop-laulaja, joka tuli tunnetuksi vuonna 2002 sijoituttuaan toiseksi Britannian Pop Idol -kisassa.


title: Gareth Gates

text: Vaikka Gareth ei voittanut kilpailua, hän kuitenkin sai nopeasti levytyssopimuksen Simon Cowellin levy-yhtiöstä BMG. Hänen ensimmäinen singlensä oli cover-versio "Unchained Melody", joka muistetaan parhaiten Righteous Brothersin esittämänä vuonna 1965. Garethin versio nousi listan kärkeen Britanniassa ja pudotti samalla kolme viikkoa kärjessä olleen Pop Idol -voittajan, Will Youngin toiseksi. Albumi julkaistiin marraskuussa ja nousi listalla toiseksi heti David Grayn jälkeen myyden tuplaplatinaa.


title: Gareth Gates

text: Myös seuraavat julkaisut pärjäsivät hyvin ja keväällä 2003 hän sai esittää Comic Relief -hyväntekeväisyyssinglen, cover-version vuoden 1970 Norman Greenbaumin hitistä "Spirit In The Sky". Kappale meni listan kärkeen, kuten Comic Relief -singleillä on tapana. Toinen albumi ei sen sijaan pärjännyt Britanniassa yhtä hyvin kuin edeltäjänsä mutta saavutti kuitenkin hyviä sijoituksia Aasiassa.


title: Gareth Gates

text: Vuonna 2005 Gareth alkoi työskennellä kolmannen albumin parissa mutta jätti levy-yhtiönsä huhtikuussa 2006. Hän aikoo kuitenkin julkaista uutta materiaalia tulevaisuudessa uuden levy-yhtiön kautta.


title: Gareth Gates

text: Gareth muistetaan myös hänen vaikeasta änkytyksestään, josta hän pääsi lopulta eroon McGuire-ohjelman avulla. Toisen albumin jälkeen hän alkoi kouluttautua ohjaajaksi samaan ohjelmaan auttaakseen muita saman ongelman kanssa kamppailevia.


title: Kaukovainion suuralue

text: Kaukovainion suuralue on yksi Oulun kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue käsittää Oulun kaupungin eteläiset kaupunginosat Kaukovainion ja Hiirosen, ja se sijaitsee Oulujoen eteläpuolella, rajoittuen keskustan, Oulunsuun, Maikkulan, Kaakkurin ja Höyhtyän suuralueisiin. Suuralueella asuu noin 6 500 asukasta, ja siellä on yhteensä 1 841 työpaikkaa. Ruokakuntia on yhteensä 3 805 (1.1.2012).Peruspalvelut on keskitetty pääasiassa Kaukovainion keskukseen.


title: Kaukovainion suuralue

text: Kaukovainion keskuksessa sijaitsee perusasteen 1.–9. luokille koulutusta tarjoava Kaukovainion koulu. Kotkantiellä sijaitsevat myös Oulun seudun ammattikorkeakoulun kulttuurin ja tekniikan yksiköt, OSAO:n liiketalouden ja tekniikan yksiköt sekä Oulun aikuiskoulutuskeskus.


title: Kaukovainion suuralue

text: Alueen tärkeimmät liikenneväylät ovat Poikkimaantie ja Joutsentie sekä valtatiet Vt 4 ja Vt 22.


title: Tarik ibn Zijad

text: Tarik ibn Zijad (, Ṭārik ibn Zijād; k. noin 715 tai 720) oli islamilaisten umaijadien sotapäällikkö, joka valloitti Pyreneiden niemimaalla sijainneen länsigoottien valtakunnan.


title: Tarik ibn Zijad

text: Tarik oli berberi, syntynyt mahdollisesti joskus vuoden 670 tienoilla, ja kääntyi muslimiksi islamia levittävien arabien valloittaessa Pohjois-Afrikan. Hän toimi Tangerin joukkojen johtajana Ifriqiyan käskynhaltijan Musa ibn Nusairin alaisuudessa. Tämä oli vastikään saanut yhteydenottoja länsigoottien valtakunnasta, joissa toivottiin muslimien sekaantuvan goottien vallanperimykseen. Musan lähettämän menestyksekkään ensimmäisen Marokosta länsigoottien valtakuntaan 710 hyökänneen Tarif ibn Malikin pienen retkikunnan jälkeen sai Tarik alaisuuteensa yli 7 000 sotilasta (suurin osa berbereitä) ja lähti Ceutasta tehtävänään hyökätä salmen yli Afrikasta Eurooppaan.


title: Tarik ibn Zijad

text: Tarikin ensimmäinen voitto oli maihinnousu ja Gibraltarin valloitus 30. huhtikuuta 711. Paikka nimettiin hänen mukaansa (Jabal al-Tarik, Tarikin vuori), josta myöhemmin muotoutui nimi Gibraltar; samoin Gibraltarinsalmi sai nimensä tästä. Tästä päivästä alkaen arabit aloittivat niemimaan, eli nykyisten Espanjan ja Portugalin, valloituksen. Pian niemimaata hallitseva, mutta jo heikentynyt länsigoottien (visigootit) valtakunta nousi valloittaja-armeijaa vastaan.


title: Tarik ibn Zijad

text: Länsigooteilla oli käynnissä valtataistelu, ja itse asiassa Tarikin olivat kutsuneet maahan edellisen kuninkaan Vitizan perilliset, jotka näin halusivat päästä eroon kuningas Roderikista. Kuultuaan muslimien maahantunkeutumisesta pohjoisessa sotinut Roderik joutui kiireesti matkaamaan niemimaan eteläkärkeen ja kokoamaan samalla isomman armeijan. Tarik puolestaan sai Afrikasta lisäjoukkoja runsaat 5 000 sotilasta ja saattoi lisäksi saada tukea monilta goottijohtajilta (lähinnä Vitizan kannattajia), joista useimmat ilmeisesti luottivat saavansa vallan itselleen ja islamilaisen sotapäällikön poistuvan maasta, kunhan tämä voittaisi kuninkaan.


title: Tarik ibn Zijad

text: Muslimien ja länsigoottien joukot kohtasivat 19. heinäkuuta 711 niemimaan eteläosassa Rio Guadaleten luona Guadaleten taistelussa, jossa Tarik saavutti ratkaisevan voiton. Kuningas Roderik kaatui ilmeisesti taistelussa, mikä romahdutti goottien puolustuksen, ja Guadaleten jälkeen koko valtakunta joutui hajaannukseen. Huomattuaan goottivaltakunnan heikkouden Tarik lähti vastoin Musa ibn Nusairin ohjeita etenemään nopeasti, ja pystyikin pian valloittamaan Córdoban, Málagan ja sitten pääkaupunki Toledon.


title: Tarik ibn Zijad

text: Kesäkuussa 712 Musa ibn Nusair saapui Espanjaan 18 000 miehen armeijan (pääasiassa arabeja) kanssa ja valloitti muun muassa Sevillan. Ajatuksena oli rangaista Tarikia vastoin käskyjä toimimisesta, mutta samalla uuden kilpailevan valloitusarmeijan tulo nopeutti länsigoottien tuhoa, ja valtakunnan viimeiset puolustajat perääntyivät aina Zaragozaan ja Navarraan saakka. Niemimaata ryhdyttiin kutsumaan arabialaisella nimellä al-Andalus, joka oli peräisin vandaaleista, joilta myös nimi Andalusia tulee. Arabit pystyivät etelässä asettumaan valtaan, mutta berbereille tuli pohjoisessa raja vastaan, kun vuoristoissa noustiin vastarintaan. Voimansa yhdistäneiden Tarikin ja hänen päällikkönsä Musan suunnitellessa hyökkäystä yli Pyreneiden 714, komensi kalifi al-Walid I heidät molemmat tulemaan Damaskokseen. Kalifi oli raivoissaan siitä, että he olivat pelkästään tiedottaneet hänelle valloituksistaan, mutta olivat muuten toimineet täysin omin päin eivätkä hänen komennossaan. Sekä Tarik että Musa menettivät kaikki arvoasemansa ja joutuivat lopullisesti epäsuosioon.


title: Tarik ibn Zijad

text: Tarikia koskevat tiedot, mukaan lukien hänen puheensa sotilailleen, ovat pääosin peräisin muslimilähteistä vuoden 850 jälkeen. Aikalaislähteistä hänet mainitsee vain "Vuoden 754 kronikka", joka on ilmeisesti kirjoitettu Toledossa. On mahdollista, että hänessä yhdistyy kahta samannimistä henkilöä koskevat tiedot (Tarik ibn Amr, ja Tarik ibn Zijad). On myös esitetty, että Tarik ei ole nimi vaan partisiippimuoto verbistä "taraqa", joka muun muassa tarkoittaa valloittamista. Eräs mahdollisuus on, että nimi tulee Gibraltarista, joka taas olisi arabialainen muunnos latinankielisestä nimestä "altus" eli korkea, jolloin nimen alkuun olisi lisätty arabian korkeaa tarkoittava sana GBR.


title: Kupittaan rautatieasema

text:
Kupittaan rautatieasema (, ) on Suomen rataverkolla Turussa rataosalla sijaitseva rautatieasema. Se sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Turun päärautatieasemalta Kupittaalla Turku Science Parkin välittömässä tuntumassa. Kupittaan vanha asemarakennus on vuodelta 1914 ja sijaitsee noin sata metriä nykyisestä asemasta luoteeseen. Rakennuksen on suunnitellut John Stolpe. Aseman entinen nimi vuoteen 1946 saakka oli Turku Itäinen (ruots. Åbo Östra).
Kupittaan asema sijoittui jo vanhastaan tiheään asutulle alueelle; Turun tuomiokirkko sijaitsee vain noin kilometrin päässä asemalta länteen. Aseman itäpuolella sijaitsi Kaarinan kuntaan kuulunut Nummen taajaväkinen yhdyskunta, joka liitettiin Turkuun vuonna 1939. Asemalta rakennettiin 1920-luvulla tehdasradat halkosahalle, tiilitehtaalle ja betonivalimolle. Aseman läheisyyteen maailmansotien välisenä aikana rakentuneelle Itäharjun teollisuusalueelle rakennettiin sivuraide vuonna 1949, mutta se jäi tarpeettomaksi kuljetusten siirryttyä junista autoihin ja purettiin vuonna 1993. Kupittaan asema alennettiin Turun rautatieaseman alaiseksi linjatoimistoksi vuonna 1963. Henkilöliikenne Kupittaan asemalla lopetettiin rantaradan paikallisliikenteen lakkautuksen myötä vuonna 1979. Se aloitettiin kuitenkin jälleen vuonna 1988, kun kaikki rantaradan henkilöjunat alkoivat pysähtyä Kupittaalla.


title: Kupittaan rautatieasema

text: Asemalla pysähtyvät kaikki Helsingin ja Turun välillä liikennöivät junat. Asemalla on keskilaituri, jonka kummallakin puolella on raide. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Turkuun raiteelta 2. Kupittaan rautatieasema kuuluu osana Turun liikennepaikkaan, ja liikenteenohjaus hoidetaan Turun asemalta käsin. Asemalta on yhteys Turun kaupungin sisäisiin linja-autovuoroihin 32, 42 ja 58.


title: Kupittaan rautatieasema

text: Kupittaan alkuperäinen puinen asemarakennus vuodelta 1914 poistui VR:n käytöstä, kun nykyinen asema valmistui vuonna 1995. Arvokasta puurakennusta ei kuitenkaan purettu, se on ollut sittemmin muun muassa ravintolakäytössä. Kupittaan uuden aseman rakentamisen yhteydessä koko ratalinja siirrettiin useita metrejä alemmas. Uusi asema rakennettiin radan yläpuolelle. Radan yli rakennettiin myös uusi silta korvaamaan entinen tasoristeys. Radan rinnalle rakennettiin uusi ykköstien moottoritielinjaus. Aseman läheisyyteen on noussut useita uudisrakennuksia, joissa on muun muassa liiketiloja sekä yliopistojen ja Turun yliopistollisen keskussairaalan tiloja.


title: Kupittaan rautatieasema

text: Aseman lipunmyynti lakkautettiin 2. elokuuta 2014, mutta asemalla on kaksi lippuautomaattia sisällä ja yksi ulkona.


title: DHA

text: DHA () on roskapostittajien käyttämä tekniikka, jonka avulla he keräävät toimivia sähköpostiosoitteita.


title: DHA

text:
Tekniikkaa käytettäessä roskapostittajat lähettävät postia järjestelmällisesti muodostettuihin osoitteisiin. Sähköpostiosoitteiden käyttäjätunnusosa on muodostettu esimerkiksi generoimalla kaikki alle 15 merkkiä pitkät kirjainten ja numeroiden yhdistelmät tai käyttämällä eri etu- ja sukunimien yhdistelmiä. Jokainen käytetty sähköpostiosoite, jota sähköpostipalvelin ei ilmoita olemattomaksi tulkitaan toimivaksi osoitteeksi.
Kerättyjä osoitelistoja myydään tavallisesti toisille roskapostittajille.


title: Eugenie (prinsessa)

text: Yorkin prinsessa Eugenie (Eugenie Victoria Helena; s. 23. maaliskuuta 1990) on Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan Elisabet II:n pojan prinssi Andrew'n nuorempi tytär. Prinsessa Eugenie on kruununperimysjärjestyksessä yhdeksäntenä.


title: Eugenie (prinsessa)

text: Prinsessa Eugenie meni naimisiin yökerhon omistajan ja tapahtumajärjestäjä Jack Brooksbankin kanssa 12. lokakuuta 2018. Häät pidettiin Windsorin linnan Pyhän Yrjön kappelissa.


title: Stockmannin Moskovan tavaratalot

text: Stockmannilla () oli 31. tammikuuta 2015 asti Venäjän pääkaupungissa Moskovassa neljä eri tavarataloa. Niistä yksi sijaitsi keskikaupungilla Metropolis-kauppakeskuksessa ja kolme muuta keskustan ulkopuolella sijaitsevissa kauppakeskuksissa; yksi kauppakeskus Mega Etelässä, yksi kauppakeskus Mega Pohjoisessa ja yksi kauppakeskus Mega Idässä. Lisäksi Smolenskajan tavaratalo lakkautettiin jo aiemmin.


title: Stockmannin Moskovan tavaratalot

text: Tavaratalot siirtyivät pois Stockmannin omistuksesta Reviva Holdings Limited -yhtiölle 1. helmikuuta 2016 alkaen. Uusi omistaja aikoo siirtää tavaratalot omistamansa Debenhams-brändin alle vuoden 2018 alkuun mennessä.


title: Stockmannin Moskovan tavaratalot

text: Stockmann avasi ensimmäiset myymälänsä Moskovassa jo Neuvostoliiton aikana vuonna 1989, mutta ensimmäinen täysimittainen tavaratalo avautui Smolenskajalle vasta vuonna 1998. Näin se oli Stockmannin toinen täysimittainen tavaratalo ulkomailla Tallinnan tavaratalon jälkeen. Tavarataloa on avaamisen jälkeen laajennettu vuonna 2002.


title: Stockmannin Moskovan tavaratalot

text: Toukokuussa 2008 Stockmann joutui sulkemaan tavaratalon vuokranantajien laittoman toiminnan vuoksi. Siitä huolimatta, että Moskovan kansainvälinen välitystuomioistuin ratkaisi Smolenskajan tavaratalon vuokrakiistan Stockmannin eduksi, lopettivat vuokranantajat sähkönjakelun Stockmann-tavarataloon ja tekivät toiminnallaan tavaratalon aukipitämisen mahdottomaksi. Smolenskajan tavaratalon korvikkeeksi avattiin kuitenkin helmikuussa 2009 Venäjän uusin Stockmann Moskovan uudessa Metropolis-kauppakeskuksessa.


title: Stockmannin Moskovan tavaratalot

text: Tavaratalon kellarikerroksessa sijaitsi elintarvikkeita myynyt Herkku-osasto () sekä kioski, joka myi lehtiä ja tupakkatuotteita.


title: Stockmannin Moskovan tavaratalot

text: Ensimmäisessä kerroksessa sijaitsivat miesten pukeutuminen, aluspukeutuminen, sukat ja asusteet, kosmetiikka, laukut, palvelupiste sekä löytötavarat. Toisessa kerroksessa sijaitsivat naisten pukeutuminen, aluspukeutuminen, sukat ja asusteet, nuorten pukeutuminen sekä lasten pukeutuminen. Kolmannessa kerroksessa oli kodin tuotteiden myymälätilat, joissa myytiin kodin tekstiilejä, keittiötuotteita sekä leluja.


title: Stockmannin Moskovan tavaratalot

text: Vuonna 2004 Stockmann avasi Moskovassa kaksi uutta tavarataloa Ikealta vuokratuissa tiloissa. Mega Etelän tavaratalo aloitti toimintansa 17. huhtikuuta ja Mega Pohjoisen 15. joulukuuta. Vuonna 2006 avattiin uusi tavaratalo Moskovan kaakkoispuolella sijaitsevaan Mega Itä -kauppakeskukseen. Stockmann aikoi alun perin sulkea Mega-keskusten tavaratalot, mutta päätti sittemmin luopua koko Venäjän liiketoiminnasta ennen niiden lopullista sulkemista. Uusi omistaja päätti jatkaa myös Mega-keskusten tavaratalojen toimintaa.


title: Stockmannin Moskovan tavaratalot

text: Tavaratalojen lisäksi Stockmannilla on ollut liiketoimintaa Moskovassa Seppälä- ja Bestseller-myymäläketjujen kautta.


title: Monni

text: Monni eli säkiä ("Silurus glanis") on monnikaloihin kuuluva kookas makean veden petokala, joka Suomesta on hävinnyt sukupuuttoon.


title: Monni

text: Monni muistuttaa jonkin verran madetta, muttei ole sille mitään sukua. Ruumis on edestä liereä mutta takaa kalamaisesti litistynyt. Pää on kookas ja kuono pyöreä. Suu on huomattavan suuri, pienten piikkihampaiden täyttämä, ja sitä ympäröi kuusi viiksisäiettä. Silmät taas ovat kovin pienet. Selkäevä ja vatsaevät ovat pienet, mutta peräevä on pitkä ja leveä ja ulottuu pyrstöevään asti.


title: Monni

text: Monni voi kasvaa usean metrin mittaan, mutta yleensä saaliiksi saadaan puolen-puolentoista metrin mittaisia alle 40-kiloisia kaloja. Yli kolmimetrisistä ja 150-kiloisia suurmonneja on pyydystetty niin Ruotsista, Virosta kuin muualtakin, ja Venäjällä on saatu pyydystettyä neljämetrisiäkin. Suurimpien ja vanhimpien monnien arvellaan olevan 5–6-metrisiä. Ne voivat painaa jopa 300 kilogrammaa. Monni kasvaa nopeasti ja voi elää kymmeniä vuosia. Kaksivuotiaat monnit ovat toistakiloisia ja kymmenessä vuodessa kalojen pituus on yli metrin. Monni on sukukypsä 3–5-vuotiaana, alle 2-kiloisena.


title: Monni

text: Monni on Keski- ja Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kala, jonka levinneisyys lännessä ulottuu Ranskaan ja Reinin alueelle. Esiintymisen painopiste on kuitenkin Mustaanmereen ja Kaspianmereen laskevissa joissa. Pohjoisimpana se esiintyy Äänisen vesistöalueella, kuten Suojoessa. Nykyisin Suomea lähimmät monnit elävät Karjalan tasavallassa Taipaleenjoen suun hitaasti virtaavissa osissa. Laji on siellä kuitenkin hyvin harvinainen ja mahdollisesti jo hävinnyt. Monneja elää myös muutamissa Laatokan Karjalan itäosan joissa sekä eteläiseen Laatokkaan laskevissa joissa, kuten Olhavanjoessa. Lähes kaikki Karjalan monnipopulaatiot ovat pienentyneet, syynä siihen pidetään vesien saastumista. Myös Keski-Ruotsissa ja Virossa Peipsijärven-Vörtsjärven alueella on yhä jonkin verran monneja.


title: Monni

text: Suomessa monni ei liene koskaan ollut kovin yleinen ja laajalle levinnyt laji. 1800-luvun alkupuolella monnia esiintyi Suomessa Vanajaveden vesistön alueella ainakin Janakkalassa, Hattulassa, Lammilla ja Kalvolassa, sekä Karjalankannaksen vesistöissä. Melko varmoja havaintoja monnista tunnetaan samalta ajalta myös Ähtäristä, Puulavedeltä ja Ruokolahdelta. Nyky-Suomen alueen viimeiset sisävesien monnit pyydettiin Janakkalan Kernaalanjärvestä vuonna 1866. Kaksi vuotta aiemmin samasta järvestä oli noussut 171 cm:n mittainen yksilö. Suomen vakituisesta kalastosta monni poistui Pariisin rauhassa, kun monnin esiintymisalueet Karjalankannaksella siirtyivät Neuvostoliitolle. Suomenlahdesta monneja saatiin satunnaisesti 1960-luvulle asti. Lämpimiä vesiä suosivana kalana monni oli Suomessa levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla. Tämä lienee yksi syy lajin katoamiseen Hämeestä: vähenemisen arvellaan alkaneen jo parituhatta vuotta sitten ilmaston kylmenemisen myötä. Monnin lopullisen häviämisen syynä lienee kuitenkin ollut ihmisen tekemät toimenpiteet vesistöissä. Esimerkiksi Kernaalanjärvestä laji hävisi vedenpinnan laskun ja puunjalostustehtaan jätevesien vuoksi.


title: Monni

text: Monnit saalistavat pääasiassa öisin. Päiväsaikaan ne lepäilevät pohjalla. Saaliiksi niille kelpaavat lähes kaikki vesieläimet, kuten erilaiset kalat, sammakot ja nuoret vesilinnut. Suurten yksilöiden kerrotaan syöneen Keski-Euroopassa jopa jokea ylittäneitä kulkukissoja. Ihmiselle monneista ei kuitenkaan ole vaaraa.


title: Monni

text: Monni kutee veden lämmettyä kesä-elokuussa. Naaras laskee munat koiraan kaivamaan pesäkuoppaan, joka sijaitsee matalassa vedessä kasvillisuuden joukossa. Kutukertoja on useita. Koiras vartioi ja puolustaa sekä kehittyviä mätimunia että pieniä poikasia.


title: Monni

text: Poikaset syövät aluksi planktonia ja pieniä pohjaeläimiä, mutta kasvun myötä ne siirtyvät suurempiin saaliisiin.


title: Monni

text: Monni on lähes ainoa kalalaji, jolle kalastettaessa syötin hajulla on merkitystä ja voimakashajuisia syöttejä käytetään usein monnin kalastuksessa.


title: Stonetone

text: Stonetone on Espoossa vuodesta 2004 hiljalleen muotoansa saanut ja vuonna 2006 "Giants II"-EP:n myötä syntynyt punkrock -yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita vaihtoehtorockista sekä reggaesta. Yhtye on tehnyt uransa aikana yhden levyn, viisi EP:tä ja kaksi musiikkivideota. Yhtye julkaisi "Would be Warriors" -debyyttialbuminsa lokakuussa 2014.


title: Stonetone

text: Bonus Track: Red to White -single


title: Kernaalanjärvi

text: Kernaalanjärvi tai myös Kernalanjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kernaalan kylän lähellä ja Janakkalan kirkonkylän eteläpuolella sijaitseva järvi.


title: Kernaalanjärvi

text: Järven pinta-ala on 445 ha ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 14,6 kilometriä. Saaria on kolme, jotka kaikki ovat yli aarin kokoisia. Niiden yhteispinta-ala on 30 aaria ja rantaviivan yhteispituus 360 metriä. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy.. Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 78,00 ja 79,80 metrin välillä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 14 597 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 7,9 metriä.


title: Kernaalanjärvi

text: Rannat ovat Hiidenjoen ja Tuulensuunjoen välillä Kernaalassa pääasiassa peltomaata ja samoin on eteläpäässä Uhkoillassa. Kaakkoisrannat ovat suorantaa, joista osa ovat luonnonsuojelualueita ja Kukonnokassa sijaitsee Röyhynsuolla turvetuotantoalueita. Järven lähiympäristössä sijaitsee parikymmentä maatilaa ja järven rannoille on rakennettu yli 60 vapaa-ajan asuntoa. Valtatie 3 ohittaa järven kilometrin päästä ja sen kohdalla sijaitsee tien ylittävä Linnatuuli. Järven lounaisrannassa on yleinen uimaranta .