title: Laulan syksyn ruusut kukkimaan

text: Kaikki sävellykset Kassu Halonen – Kisu Jernström ja sanoitukset Vexi Salmi, paitsi kappaleet 9 ja 11 (säv. ja san. P. Hailio). Kaikkien kappaleiden sovituksesta vastasi Kassu Halonen.


title: D-segmentti

text: D-segmentti tai ylempi keskiluokka on eurooppalaisen kokoluokituksen keskiluokkaa eli C-segmenttiä suurempi autojen kokoluokka.


title: D-segmentti

text: Ylemmän keskiluokan autoja ovat esimerkiksi Ford Mondeo, Opel Insignia ja Volkswagen Passat.


title: Ville Syväjärvi

text: Ville Kauko Kalervo Syväjärvi (s. 23. kesäkuuta 1983 Rovaniemi) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja, mutta kykeni pelaamaan myös oikeana laitapuolustajana.


title: Ville Syväjärvi

text: Syväjärvi on Rovaniemen Palloseuran kasvatti ja debytoi Veikkausliigassa kaudella 2004. Hän pelasi RoPS:ssa kauteen 2006 asti, muttei saanut enää kaudeksi 2007 uutta sopimusta joukkueeseen. Tämän jälkeen hän siirtyi Kakkosessa pelanneeseen Someron Voimaan, mutta palasi jo yhden kauden jälkeen Rovaniemelle FC Santa Clausin riveihin. Kaudeksi 2009 hän teki sopimuksen RoPS:n kanssa.


title: Jutta Rüdiger

text: Tohtori Jutta Rüdiger (14. kesäkuuta 1910 Berliini – 13. maaliskuuta 2001 Bad Reichenhall) oli saksalainen psykologi, kansallissosialistisen puolueen tyttöjärjestö Bund Deutscher Mädelin johtaja 1937–1945.


title: Jutta Rüdiger

text: Jutta Rüdiger syntyi Berliinissä, mutta kasvoi Düsseldorfissa, missä hänen isänsä työskenteli insinöörinä. Hän opiskeli psykologiksi Würzburgissa, missä hän liittyi 1920-luvun lopulla kansallissosialistisen opiskelijaliiton jäseneksi. Vuodesta 1933 lähtien hän työskenteli ammatinvalintapsykologian assistenttina Düsseldorfissa. Hän toimi myös aktiivisesti BDM:ssä, joka oli saanut alkunsa 1930 vain pojille tarkoitetun Hitler-Jugendin vastineena. Vuonna 1935 hänestä tuli BDM:n Ruhr-Ala-Reinin alueen johtaja ja 1937 koko BDM:n johtaja sen ensimmäisen johtajan Trude Mohrin joutuessa eroamaan naimisiin mentyään. Samalla hän liittyi myös kansallissosialistiseen puolueeseen.


title: Jutta Rüdiger

text: BDM:n johtajana Rüdigerin titteli oli BDM:n varavaltakunnanjohtaja, mikä merkitsi että hänen asemansa oli alisteinen Hitler-Jugendin johtaja Baldur von Schirachille, vuodesta 1940 alkaen tämän seuraaja Arthur Axmannille. Tämä oli natsien politiikan mukaista: naisten organisaatioiden tuli aina olla miesten vastaaville alisteisia. von Schirach teki kaikkensa estääkseen BDM:n pääsyn autonomiseksi tai joutumisen naisjärjestö Nationalsozialistische Frauenschaftin, NSF:n, alaiseksi, jonka johtajaa Gertrud Scholtz-Klinkiä hän piti kilpailijanaan.


title: Jutta Rüdiger

text: BDM:n jäsenyys tuli pakolliseksi 10–18-vuotiaille tytöille 1936 ja lakia vahvistettiin 1939, mutta jäsenyys ei koskaan ollut yhtä systemaattista kuin Hitler-Jugendiin kuuluminen oli pojille. Hitler-Jugendin tarkoitus oli esikouluttaa poikia asepalvelusta varten ja natsi-ideologia ei hyväksynyt naisten aseistamista. BDM:n tyttöjen tarkoitus natsi-Saksassa oli kasvaa natsimiesten vaimoiksi ja äideiksi, synnyttää useita lapsia arjalaisen rodun vahvistamiseksi.


title: Jutta Rüdiger

text: Vuoteen 1941 tultaessa Saksaa vaivasi kuitenkin akuutti työvoimapula miesten ollessa rintamalla. Tämän vuoksi BDM-tyttöjä painostettiin pakolliseen työvelvollisuuteen, normaalisti maatiloille tai ase- ja ampumatarviketeollisuuteen, ylemmän tai keskiluokan tyttöjen päätyessä yleensä toimistotöihin. Rüdigeristä tuli useiden miljoonien suuruisen naistyövoimareservin johtaja, joka ohjasi joukkojaan sinne, minne työvoimaministeriö tarvitsi lisätyövoimaa.


title: Jutta Rüdiger

text: Vuodesta 1943 alkaen BDM myös toimitti tuhansittain tyttöjä ilmatorjuntapatterien palvelukseen Saksan kaupunkien suojaksi. Tämä oli ainoa taistelutehtävä, jonka natsihallitus naisille hyväksyi. Niinkin nuoret kuin 13-vuotiaat tytöt miehittivät ilmatorjuntatykit tuhoten liittoutuneiden koneita. Monet kaatuivat pommien tai lentokoneiden tulituksen takia. Toisen maailmansodan viimeisinä päivinä jotkut BDM:n tytöt taistelivat yhdessä Hitler-Jugendin poikien kanssa eteneviä liittoutuneiden joukkoja vastaan, mutta tätä hallitus ei koskaan määrännyt tehtäväksi ja Rüdiger kiisti sodan jälkeen, että olisi hyväksynyt tämän.


title: Jutta Rüdiger

text: Yhdysvaltalaiset pidättivat Rüdigerin 1945 ja hän vietti kaksi ja puoli vuotta turvasäilössä. Häntä ei syytetty mistään erityisestä rikoksesta eikä häntä koskaan tuotu tuomioistuimen eteen. Vapauduttuaan hän palasi Düsseldorfiin lapsipsykologiksi. Nykyhistorioitsija Michael Kater pitää häntä ”natsien vanhoihin arvoihin takertuneena”. Vuonna 2000 Rüdiger sanoi haastattelussa: ”Kansallissosialismi ei ole toistettavissa. Siitä voidaan ottaa käyttöön vain arvoja, joihin me sitouduimme: toveruus, valmius tukea toinen toista, urheus, itsekuri eikä vähäisimpänä kunnia ja uskollisuus. Näiden ohessa jokaisen nuoren ihmisen on löydettävä tiensä itse.” Jutta Rüdiger kuoli 90-vuotiaana vuonna 2001.


title: Ihmisoikeudet alueittain ja maittain

text: Luettelo ihmisoikeuksiin liittyvistä aiheista alueittain ja maittain.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: ATLAS (A Toroidal LHC ApparatuS) on yksi kuudesta LHC-hiukkaskiihdyttimen koelaitteistosta.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Idea ATLAS -kokeesta syntyi vuonna 1992, jolloin suunnitelmat EAGLE- ja ASCOT -ilmaisimista yhdistettiin ja päätettiin rakentaa yhteinen ilmaisin LHC:hen. ATLAS -kokeilua ehdotettiin sen nykyisessä muodossa vuonna 1994 ja se sai virallista rahoitusta CERN:iltä vuoden 1995 alussa. Uusia maita, yliopistoja ja laboratorioita liittyi mukaan kokeiluun seuraavina vuosina. LHC:n ja Atlaksen käynnistyi virallisesti 10. syyskuuta 2008.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Kokeilun tarkoituksena on tutkia ilmiöitä, joihin liittyy hyvin massiivisia hiukkasia, jotka eivät olleet havaittavissa aiemmilla vähäenergiaisemmillä hiukkaskiihdyttimillä. Tähän mennessä kaikki löydetyt hiukkaset on pystytty ennustamaan etukäteen standardimallin avulla.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: LHC:ssä kaksi hiukkassuihkua tulevat törmäämään noin 7 TeV energialla, mikä on noin 10 kertaa enemmän kuin mihin ennen LHC:tä pystyttiin. Atlaksen tehtävänä on havainnoida näitä törmäyksiä. Atlaksen on pystyttävä muun muassa mittaamaan hiukkasten suunta, liikemäärä ja varautuneen hiukkasen merkki, mittaamaan elektronien, fotonien ja hadronien energia sekä tunnistamaan jo tunnetut tai vielä tuntemattomat hiukkaset.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Yksi Atlaksen tärkeimmistä tehtävistä on tutkia standardimallin tämänhetkisiä ongelmia kuten Higgsin bosonia, joka ilmeisesti antaa hiukkasille niiden massan. Jos Higgsin bosonia ei löydetä Atlaksella voidaan olettaa, että Higgsin mekanismi ei toimi, vaan on olemassa jokin toinen ilmiö, joka selittää hiukkasten massan. Atlaksella tutkitaan myös uusia fysiikan teorioita kuten supersymmetriateoriaa ja supersäieteoriaa.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: ATLAS-havaitsimen kanavan, jossa LHC:n lähettämät protonisuihkut törmäävät, ympärillä on toisiaan yhä suurempia sylintereitä. Ne voidaan jakaa neljään pääosaan: sisäinen havaitsin (Inner detector), kalorimetrit, myoni spektrometri (muon spectrometer) ja magneettijärjestelmä. Jokainen näistä koostuu monista kerroksista. Sisäinen havaitsin jäljittää hiukkasia tarkasti, kalorimetrit mittaavat helposti pysähtyvien hiukkasten energioita ja myonijärjestelmä tekee ylimääräisiä mittauksia erittäin läpitunkevista myoneista. Kaksi magneettikenttää taivuttavat varautuneet hiukkaset sisäiseen havaitsimeen ja myonispektrometriin, minkä johdosta niiden liikemärän voi mitata.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Ainoat vakaat hiukkaset joita ei voi suoraan havaita ovat neutriinot. Niiden läsnäolo on päätelty huomaamalla liikemäärän epätasapaino havaittujen hiukkasten kesken. Jotta tämä toimisi, havaitsimen pitää olla ilmatiivis ja havaita kaikki muut hiukkaset ilman katvealueita.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Sisäinen havaitsin mittaa suunnan, liikemäärän ja sähköisesti varautuneiden hiukkasten etumerkin jokaisessa protoni-protoni törmäyksessä. Se sisältää kolme erilaista järjestelmää sensoreita upotettuina magneettikenttään samansuuntaisesti sädeakseliin nähden.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Sisäinen havaitsin alkaa muutaman senttimetrin päästä protonisäteen akselista, laajenee 1,2 metrin säteelle, ja on seitsemän metriä pitkä sädepiippu mukaan lukien. Sen perustehtävä on jäljittää hiukkasia havaitsemalla niiden vuorovaikutuksen irrallisten pisteiden materiaalin kanssa, paljastaen yksityiskohtaista tietoa hiukkasen tyypistä ja sen liikemäärästä. Magneettikenttä, joka ympäröi sisempää havaitsijaa saa varautuneet hiukkaset kaartumaan. Kaartumisen suunta paljastaa hiukkasen varauksen ja kaartumisen kulma sen liikemäärän. Jäljen alkupiste antaa hyödyllistä tietoa hiukkasten tunnistamiseen; esimerkiksi, jos ryhmä jälkiä näyttää olevan lähtöisin eri pisteestä kuin alkuperäinen protoni - protoni törmäys, se saattaa olla merkki siitä, että hiukkaset tulivat pohja (bottom)-kvarkin luhistumisesta. Sisemmässä havaitsijassa on kolme osaa, jotka on selitetty alapuolella.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Sisin osa sisäisestä havaitsimesta, sisältää kolme kerrosta ja yhteensä 1744 moduulia. Havainnoitsija-aine on 250 nanometriä paksua piitä. Jokainen moduuli sisältää 16 lukemasirua ja muita elektronisia komponentteja. Pienin yksikkö, josta voidaan saada lukema, on pikseli. Yhdessä moduulissa on karkeasti ottaen 47000 pikseliä. Pikselihavaitsijassa on kaikkiaan 80 miljoonaa lukemakanavaa, joka on n. 50% kaikista lukemakanavista. Pikselihavaitsija altistuu törmäyskohdan läheisyydessä suurille säteilymäärille, joten jokaisen komponentin täytyy olla säteilysuojattu.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Keskimmäinen osa sisempää havaitsinta. Sen käyttötarkoitus ja rakenne on samanlainen kuin pikselihavaitsijalla, mutta pitkillä, kapeilla liuskoilla pikemminkin kuin pienillä pikseleillä, peittäen käytännössä suuremman alan. STC on kriittisin osa sisemmästä havaitsimesta, koska se mittaa hiukkasia paljon suuremmalla alalla kuin pikselihavaitsin, useammilla näytepisteillä karkeasti yhtenäisellä (vaikkakin yksiulotteisella) tarkkuudella. Se on koottu neljästä kaksinkertaisesta tasosta piiliuskoja ja sen pinta-ala on kaikkiaan 61 neliömetriä.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Uloin komponentti sisimmästä havaitsijasta. Se rakennettiin Yhdysvalloissa ja noin puolet moduuleista tulee Indianan Yliopistosta. Se sisältää monta pientä putkia, joiden halkaisija on neljä millimetriä ja jotka ovat 144 cm pitkiä. Tämä antaa paljon karkeamman tuloksen kuin kaksi muuta havaitsijaa, tarpeellinen uhraus suuren alueen peittämisen ja erilaisen, täydentävän mallin takia. Jokainen putki on täytetty kaasulla, joka ionisoituu kun varautunut hiukkanen kulkee sen läpi. Ionit tuottavat tarkan korkeajännitteisten johdon, joka kulkee putken läpi, luoden sarjan signaaleja monissa putkissa, minkä ansiosta hiukkasen reitti voidaan mitata. Se sisältää myös vaihtelevia materiaaleja hyvin erilaisilla taitekertoimilla, jotka saavat varautuneet hiukkavarautuneet hiukkaset lähettämään siirtymäsäteilyä ja jättämään paljon vahvempia signaaleja jokaisessa putkessa. Koska syntyvän siirtymäsäteilyn määrä on suurin korkeasti suhteellisilla hiukkasilla (ne, joiden nopeus on lähellä valon nopeutta), ja tarkan energian hiukkaset ovat sitä nopeampia mitä kevyempiä ne ovat, hiukkasreitit joilla on monta hyvin vahvaa signaalia voidaan tunnistaa kuten kevyimmät varaukselliset hiukkaset, elektronit.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Kalorimetrit on sijoitettu solenoidin magneetin ulkopuolelle, joka ympäröi sisäistä havaitsinta. Niiden tarkoitus on mitata hiukkasen energiaa absorboimalla hiukkanen. On kaksi perus kalorimetrijärjestelmää: sisempi elektromagneettinen kalorimetri ja ulompi hadroninen kalorimetri. Kummatkin ovat näytteitä ottavia kalorimetreja eli molemmat absorboivat energiaa.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Elektromagneettinen kalorimetri absorboi energiaa hiukkasista, jotka vuorovaikuttavat elektromagneettisesti (hiukkaset ja fotonit). Energiaa imevä pinta on lyijyä ja ruostumatonta terästä. Nestemäistä argonia käytetään näytteenottoaineena ja kryostaattia vaaditaan EM-kalorimetrin ympärille pitämään sitä riittävän kylmänä.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Hadronikalorimetri absorboi energian hiukkasista, jotka läpäisevät EM-kalorimetrin. Nämä hiukkaset ovat pääosin hadroneita. Energiaa absorboiva aine on teräs.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Lähes 100 000 kertaa maan magneettikenttää suurempi magneettikenttä, saadaan aikaan suurella sähkövirralla ontossa lieriön muotoisessa käämissä. Tämä sädeakselin suunteinen kenttä kääntää jokaisen hiukkasen, joka tulee törmäyspisteestä. Jos hiukkanen kääntyy kohtisuoraan säteeseen, se jatkaa kohtisuoraan ja kiertää ympyrää, minkä halkaisija on verrannollinen hiukkasen liike-energiaan. Hyvin hitaan hiukkasen tie voi ”käpertyä kokoon” havaitsijan läheisyydessä, kun taas ne jotka ovat hyvin nopeita ja joilla on iso halkaisija voivat päästä koko havaitsijan läpi.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Pyörimisen suunta magneettikentässä (myötä- tai vastapäivään) kertoo hiukkasen varauksen etumerkin. Jos hiukkanen ei kulje kohtisuorassa sädettä vastaan kenttä muuttaa sen radan soikioksi, jonka suuruus on verrannollinen liikemäärään.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Ulompi magneettikenttä on sijoitettu kalorimetrien ulkopuolelle myonihavaitsimen luo. Tämä magneettikenttä on 26 metriä pitkä ja 20 metriä halkaisijaltaan ja se voi varastoida jopa 1,2 gigajoulea energiaa.


title: ATLAS (koelaitteisto)

text: Myonit ovat ainoita hiukkasia, jotka pystyvät kulkemaan kaikkien kalorimetrien läpi ja saavuttamaan uloimmat kuoret. Myonijärjestelmä mittaa tarkemmin myoneiden liikemäärän ja varauksen etumerkin kuin sisemmät jäljittimet.


title: Ympäristöpolitiikka

text: Ympäristöpolitiikka on ympäristön tilaan vaikuttavaa politiikkaa. Ympäristöpolitiikkaan liittyvät paikalliset ja maailmanlaajuiset ympäristökysymykset ja kansainväliset, valtiolliset ja kunnalliset sopimukset ja ohjauskeinot, keskustelu, tutkimus ja rahoitus. Ympäristöpolitiikkaan vaikuttavat puolueet, rahoittajat, asukkaat, yhteisöt, yhdistykset, kansalaisliikkeet ja lehdistö. Ympäristöpolitiikka vaikuttaa biodiversiteettiin eli luonnon monimuotoisuuteen ja kansanterveyteen.


title: Ympäristöpolitiikka

text: Ympäristökysymykset saivat maailmanlaajuisesti laajaa julkisuutta Rachel Carsonin Yhdysvalloissa julkaisemasta kirjasta "Äänetön kevät" vuonna 1962. Rachel Carson havaitsi ja todisti vesibiologina, että silloin keksitty ja yleisesti käytetty DDT tappoi lintuja ja kaloja. Hän kirjoitti asiasta tieteellisesti ja laajalle yleisölle ja vetosi teollisuuteen kemikaalin käytön rajoittamiseksi. Nykyään DDT:n käyttöä on rajoitettu kansainvälisin ympäristösopimuksin. Siitä lähtien kemikaalien käytön eduista ja haitoista on tehty maailmanlaajuisesti tutkimusta ja ympäristöpolitiikkaa.


title: Ympäristöpolitiikka

text: Britannian hiiliteollisuuden 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa käyttämät puhdistustekniikat olivat nykypäivään verrattuna tehottomampia. Hiiltä käytettiin laajasti lämmittämiseen ja energianlähteenä. Hiilen epäpuhtaudet aiheuttivat Britanniassa laajan kansanterveydellisen ongelman keuhkosairauksien lisääntymisenä ja väestön eliniän laskuna. Tilannetta on verrattu tämän päivän Aasian ja Kiinan hiilenkäyttöön.


title: Ympäristöpolitiikka

text: Suomen ympäristöhallintoon sisältyy ympäristöministeriö, Suomen ympäristökeskus ja alueelliset ympäristökeskukset. Suomen ympäristölainsäädäntöä uudistettiin Euroopan Unioniin liittymisen johdosta noin vuonna 2000 vastaamaan yhteisön lainsäädäntöä. Tavoitteena oli vähentää hajanaisuutta. Suomen ympäristölainsäädäntöön sisältyy muun muassa vesilaki, ilmansuojelulaki, maankäyttö- ja rakennuslaki, naapuruussuhdelaki, melulaki, ympäristövahinkolaki, öljyvahinkolaki, maa-aineslaki, kaivoslaki, ydinvastuulaki, jätelaki ja kemikaalilaki. Suomi on demokratia, jossa on lehdistö ja kansalaisliikkeet vaikuttavat ympäristöpolitiikkaan. Ympäristöpolitiikkaan vaikuttavia kansalaisyhdistyksiä on esimerkiksi Suomen luonnonsuojeluliitto.


title: Ympäristöpolitiikka

text: Euroopan Unioni säätää ympäristödirektiivejä ja asetuksia. Ne ovat osa kaikkien EU-maiden ympäristölainsäädäntöä.


title: Ympäristöpolitiikka

text: Monet ympäristöön liittyvät kysymykset eivät rajoitu kansallisiin rajoihin. Kansainvälisiin ympäristösopimuksiin sisältyy:


title: Wasastjerna

text: Wasastjerna on suomalainen aatelissuku. Suku on vanhan ruotsalaisperäisen Falander-suvun haara, jolla on yhteinen alkuperä Tigerstedt-aatelissuvun kanssa. Abraham Falander aateloitiin Ruotsissa vuonna 1808 – yhdessä Anders Johan Bergwaldin kanssa – ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1809 sukuna numero 2196 nimellä "Wasastjerna". Suomen ritarihuoneelle suku introdusoitiin sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 162. Ruotsissa vaikuttanut Bergwaldin sukuhaara on sammunut.


title: Wasastjerna

text: Abraham Falanderin suku polveutuu Ruotsin Taalainmaan Falunista lähtöisin olevasta Falander-suvusta. Vuoritilallinen Matias Andersinpojan poika Ericus Falander (1606/1608–1672) siirtyi 1631 Suomeen ja toimi myöhemmin Kokkolan kirkkoherrana. Hänen toiseksi vanhin poikansa aateloitiin 1691 nimellä Tigerstedt ja on siten Tigerstedtien aatelissuvun kantaisä. Wasastjernat ovat kuitenkin toisen pojan, lääninrovasti Jakob Falanderin jälkeläisiä. Hänen pojanpoikansa, vaasalainen kauppaneuvos Abraham Falander sekä Vaasan hovioikeuden kanneviskaali Anders Johan Bergwald kieltäytyivät Suomen sodan aikana toukokuussa 1808 – venäläisten vallattua Vaasan – antamasta uskollisuudenvalaa Venäjän keisarille. Sen johdosta heidät tuomittiin ensin kuolemaan, mutta tuomio lievennettiin maastakarkotukseksi. Matkalla Ruotsiin he tapasivat saman vuoden lokakuussa Ahvenanmaalla Lemlandin pappilassa kuningas Kustaa IV Aadolfin, joka kiitoksena heidän osoittamastaan uskollisuudesta aateloi heidät molemmat nimellä "Wasastjerna". Kahden miehen yhteinen suku introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen syyskuussa 1809 aatelisena sukuna numero 2196.


title: Wasastjerna

text: Abraham Wasastjerna palasi 1810 Suomeen ja kaikki Suomen Wasastjernat ovat hänen jälkeläisiään. Ruotsiin jääneen Bergwaldin sukuhaara sammui hänen kuollessaan lapsettomana vuonna 1828. Suku on tämän jälkeen ollut edustettuna Ruotsin Ritarihuoneella Suomesta muuttaneiden jäsenten ansiosta vuosina 1891–1925 ja uudelleen 1982–2007.


title: Wasastjerna

text: Abraham Wasastjernan jälkeläiset keräsivät kauppiaina ja teollisuudenharjoittajina suuren omaisuuden, johon kuului muun muassa Östermyran ruukki Pohjanmaalla. Suuri osa omaisuudesta menetettiin Gustaf August Wasastjernan henkilökohtaisessa konkurssissa vuonna 1871. 1900-luvulla eräät suvun jäsenet suomensivat sukunimensä muotoon "Vaasantähti".


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text:
Tämä artikkeli käsittelee Suomen ympäristöpolitiikka ja siihen liittyviä asioita.
Suomen ympäristöhallintoon sisältyvät ympäristöministeriö, Suomen ympäristökeskus ja alueelliset ympäristökeskukset.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Suomen ympäristölainsäädäntöä uudistettiin Euroopan Unioniin liittymisen johdosta vastaamaan yhteisön lainsäädäntöä. Tavoitteena oli vähentää hajanaisuutta. Suomen ympäristölainsäädäntöön sisältyvät muun muassa vesilaki, ilmansuojelulaki, maankäyttö- ja rakennuslaki, naapuruussuhdelaki, melulaki, ympäristövahinkolaki, öljyvahinkolaki, maa-aineslaki, kaivoslaki, ydinvastuulaki, jätelaki ja kemikaalilaki.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Jätelaki tuli voimaan vuonna 1994 ja korvasi aiemman jätehuoltolain. Suomen jätelainsäädäntö on yhdenmukaistettu Euroopan unionin lainsäädännön kanssa ja sen tavoitteena on tukea kestävää kehitystä edistämällä luonnonvarojen järkevää käyttöä sekä ehkäisemällä ja torjumalla jätteistä aiheutuvaa vaaraa ja haittaa terveydelle.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Suomessa toimivia ympäristöjärjestöjä ovat esimerkiksi BirdLife Suomi, Dodo, Greenpeace, Luonto-Liitto, Maan ystävät, Natur och Miljö, Suomen luonnonsuojeluliitto ja WWF. Suomessa useat ympäristöjärjestöt saavat valtiolta vuotuista toiminta-avustusta.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Suomen ratifioimiin kansainvälisiin ympäristösopimuksiin sisältyvät:


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text:
Suomi on Euroopan Unionin jäsen. EU-lainsäädäntö sitoo Suomea. Euroopan yhteisön ja unionin sitoumuksiin sisältyvät:
Suomi ei välttämättä kykene täyttämään EU:n monimuotoisuustavoitteita vuonna 2010. Korvausrahoitusvajeella metsien, avosoiden ja niittyjen suojelu voi viivästyä tai estyä. Suomen luonnon monimuotoisuuden laskun piti loppua Metso-ohjelman avulla vuonna 2010. Korvauksia maksavat pääasiassa elyt, mutta rahoitusvaje koskee myös Metso-ohjelmaa, metsähallitusta ja metsäkeskuksia.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Suomen Euroopan Unioniin liittymisen jäsenäänestyksenä merkittävä ympäristökysymys oli lannoitteiden kadmium-pitoisuus. Suomi neuvotteli erillissopimuksen. Kadmium on ongelmallinen luonnon ja ihmisten terveyden kannalta. Kadmiumin puoliintumisaika on 20 vuotta. Siksi suurin osa syödystä kadmiumista säilyy ruumiissa koko ihmisen eliniän. Kadmium kerääntyy munuaisiin. Lannoitteet ja jätevesiliete sisältävät kadmiumia, joka kertyy maaperään. Maaperässä se vaikuttaa pieneliöihin. Suomalaisten saantimäärät ovat olleet kohtuullisia. Eniten kadmiumia saadaan viljasta. Lannoitteiden kadmiumpitoisuudet laskivat merkittävästi 1980-luvulla.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Metsäteollisuuden klooripäästöt olivat suuri ympäristökysymys 1990-luvulla. Klooria käytettiin paperimassan valkaisuun. Kloorin pelättiin rikastuvan ravintoketjuun kuten PCB ja DDT. Samoja aineita käytettiin aiemmin puunsuoja-aineina. Vapaa kloori voidaan korvata hapella, entsyymeillä ja klooridioksidilla. Kloorin käyttö väheni. Klooratut dioksiinit kertyvät kaloihin ja rikastuvat ravintoketjussa, joten ympäristöuhka kestää pidempään kuin päästöt. Suomen kauppakalojen dioksiinipitoisuudet ovat muun Euroopan kaloja korkeammat. Viranomaisten mukaan kalan terveyshyödyt ylittävät jäämien haitat.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Pohjaveden saastuminen Kärkölässä oli 1990-luvun alussa kallein Suomessa tapahtunut ympäristöonnettomuus. Kärkölä sijaitsee 20 km Lahdesta. Syyksi arvioitiin Koskisen sahan Ky-5 puunsinistymisen suoja-ainetta. Kloorifenolia saattoi valua maahan 3,3 tonnia ja saastuneen pohjaveden määrä voi olla 100 000 m. Puunsuoja-aineita käytettiin Suomessa yleisesti ilman turvajärjestelyjä. Monilla sahoilla puutavara upotettiin ulkona säiliöön ja nostettiin avoimelle maalle. Puunsuoja-aineita läiskyi kastelussa ympäristöön. Toisinaan astiat jopa tyhjennettiin maahan. Aineen valmistus lopetettiin 1984 ja käyttö lopetettiin 1989. Koskisen sahan palossa vuonna 1976 kloorifenoli levisi lisäksi sammutusvesien mukana ympäristöön. Kloorifenolista voi syntyä myös dioksiinia. Vedenottamo suljettiin joulukuussa 1987. Kloorifenolipitoisuus oli 140 µg/l pohjavedessä ja 798 µg/l läheisessä purossa. Juomaveden sallittu pitoisuus on 10 µg/l. Läheisen järven kalat julistettiin syömäkelvottomaksi. Tapaus ei ole ainoa, sillä ainetta käytettiin 300 suurella ja 10 000 pienellä sahalla ympäri Suomea. Pohjavesi ei puhdistu itsestään.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Korkein hallinto-oikeus määräsi vuonna 2008 tekemään suunnitelman Kärkölän alueen tutkimiseksi ja tekemään riskiarvion. Saastuneen alueen puhdistusvelvoite riippuu riskiarviosta. Vesi virtaa Valkjärveen.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Oulussa Suuri veneneva sisältyi soiden suojeluohjelmaan. Siitä huolimatta turveruukki aloitti suon ojituksen vuonna 1981. Kaikki eduskuntaryhmät allekirjoittivat vetoomuksen suon säilyttämiseksi ja suo pelastui. Suo on aapasuo, jolla pesii kurkia, sinisuohaukkoja, suopöllöjä ja kapustarintoja. MTK:lla oli kampanja soidensuojelua vastaan 1970-luvulla. 1970-luvulla purettiin soiden suojelupäätöksiä, koska suot otettiin turpeennostoon. Nykyään soita ennallistetaan ja pelastetaan. 86 % soista on maatalouskäytössä. Turvekerros on keskimäärin 1,5 metriä. Suomen uhanalaisista lajeista elää soilla 8 %.


title: Suomen ympäristöpolitiikka

text: Metsähallitus suoritti valtion metsissä vesakontorjuntaa torjunta-aineen lentoruiskutuksina 1960-luvulta vuoteen 1980. Ruiskutus pilasi marjasadon ja sen pelättiin vaikuttavan haitallisesti riistaan ja kaloihin. Myrkytettyjen marjojen pelättiin joutuvan myyntiin. Vuonna 1980 ruiskutuksia vastustava "Hattuvaara-liike" perusti leirin lentoruiskutettavalle alueelle Ilomantsiin. Liikkeellä oli paikallisten asukkaiden tuki; alueella oli protestoitu lentoruiskutuksia vastaan jo vuonna 1974. Kolmen Hattuvaara-liikkeen aktivistin ollessa lentoruiskutusalueella he joutuivat helikopterista ruiskutettuun myrkylliseen torjunta-ainepilveen. Tapahtuma sai runsaasti julkisuutta, asia otettiin esille eduskunnassa, ja Metsähallitus keskeytti ruiskutukset. Eduskunta kielsi torjunta-aineiden lentoruiskutukset vuonna 1981.


title: Samcor

text: Samcor eli "South-African Motor Corporation" on eteläafrikkalainen autovalmistaja. Se aloitti toimintansa vuonna 1985, kun Etelä-Afrikan Ford ja Anglo-American Motor Corporation yhdistyivät. Ford ja Mazda alkoivat yhdistellä mallejaan Etelä-Afrikassa. Mazdat, jotka myytiin Fordin merkillä, eivät kuitenkaan menestyneet yhtä hyvin kuin esimerkiksi Australiassa.


title: Samcor

text: Mazdan ja Fordin mallien lisäksi Samcor valmisti myös Mitsubishin pakettiautoja, minibusseja sekä kuorma-autoja.


title: Samcor

text: Samcorin nimellä toiminta loppui kuitenkin vuonna 1998, kun Ford osti kaikki sen osakkeet ja uudelleennimesi sen Ford Motor Company of Southern Africaksi.


title: Von Konow

text: Von Konow [fon 'kuːnov] on suomalainen aatelissuku numero 151. Suku on lähtöisin Brandenburgin maakreivikunnasta ja muutti vuonna 1631 Inkerinmaalle. Uudenmaan rykmentin everstiluutnantti Gustav Adolf von Konowin pojat naturalisoitiin Ruotsissa vuonna 1772 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1776 aatelisena sukuna numero 2080.


title: Claude Bernard

text: Claude Bernard (12. heinäkuuta 1813 – 10. helmikuuta 1878) oli ranskalainen fysiologi. Hänen ansioitaan ovat muun muassa haiman aseman selvittäminen ruoansulatuksessa ja vasomotoristen hermojen löytäminen. Hän selvitti myös, että maksaan varastoituu hiilihydraattia glykogeeninä, josta taas vapautuu sokeria vereen. Aiemmin oli luultu, että vain kasvit voivat tuottaa sokeria. Bernard oli myös merkittävä fysiologian, lääketieteen ja biologian teoreetikko, ja yleisesti arvioiden kokeellisessa biologiassa noudatetaan yhä hänen kehittelemiään periaatteita. Fysiologian katsotaan olevan itsenäinen tiede Claude Bernardin ansiosta, ja häntä on kutsuttu jopa kaikkien aikojen huomattavimmaksi fysiologiksi.


title: Proton Holdings

text: Proton Holdings Berhad on Malesian valtion omistama yritys, joka valmistaa Proton-merkkisiä autoja. Se työllistää maailmanlaajuisesti noin 9 500 henkilöä.


title: Proton Holdings

text: Proton perustettiin toukokuussa 1983. Mitsubishi Motors omisti siitä 7,93 prosentin osuuden vuosien 1983 ja 2004 välillä. Protonin ensimmäinen malli oli Mitsubishin lisenssillä valmistettu Proton Saga. Se esiteltiin vuonna 1985 ja sen valmistus alkoi heinäkuussa 1985. Proton listautui Kuala Lumpurin pörssiin vuonna 1992. Yritys osti Bugatilta 80 prosentin osuuden brittiläisestä Lotuksesta. Vuonna 2002 sen osuus kasvoi 95,65 prosenttiin. Vuoden 2004 huhtikuussa yhtiö otti uuden nimen Proton Holdings Berhad.


title: Proton Holdings

text: Vuonna 1989 Protonin valmistamia autoja alettiin viedä myös Isoon-Britanniaan, ja nykyään sitä viedään yli 50 maahan, esimerkiksi Turkkiin, Etelä-Afrikkaan, Australiaan sekä useisiin Aasian ja Lähi-idän maihin. Suomeen Protonia ei toistaiseksi olla tuotu. Protoneja valmistetaan Malesian lisäksi myös Indonesiassa ja Iranissa. Indonesiassa sitä on valmistettu vuodesta 2005 lähtien. Se aloitti myös Volkswagen Passatin valmistamisen vuonna 2005 ja Volkswagen Foxin valmistuksen 2006.


title: Proton Holdings

text: Myyntimäärät vuonna 2004 olivat Malesiassa 155 420 kappaletta ja ulkomailla 16 000 kappaletta.


title: Proton Holdings

text: Geely osti Lotuksen Protonilta vuonna 2017.


title: Proton Holdings

text: Yksi Protonin suurimmista omistajista on Mitsubishi, ja suurin osa Protonin malleista perustuukin Mitsubishin malleihin. Esimerkiksi Protonin ensimmäinen malli Saga perustuu Mitsubishi Lanceriin. Vasta vuonna 2001 esitelty malli Proton Waja on Protonin kokonaan itse suunnittelema. Senkin alusta ja moottori tosin ovat Mitsubishiltä. Proton Gen-2 on ensimmäinen kokonaan Malesiassa kehitetty malli.


title: Syvänoja (Pukkila)

text: Syvänoja on kylä Pukkilassa Itä-Uudellamaalla Askolan ja Pukkilan rajalla. Syvänojan läpi kulkee Porvoonjoki ja kylä on maatalousvaltainen. Syvänojan naapurikyliä Pukkilassa ovat Naarkoski, Torpinkylä ja Pukkilan kirkonkylä sekä Askolan puolella Korttia.


title: Syvänoja (Pukkila)

text: Syvänojalla on ollut 1761 Suomen asutuksen yleisluettelon mukaan kestikievari ja talot Roippo, Hannula, Vähätalo, Penttilä sekä Pekkala.


title: Syvänoja (Pukkila)

text: Neljä viidestä talosta, maatilasta, sijoittuu Syvänojan kummallekin puolelle Porvoonjokea ympäröiviä rinteitä.


title: Syvänoja (Pukkila)

text: Syvänojalla on kaksi Mallusjärvestä Porvoonjoen varrella olevaa koskea, Syvänojan ylikoski ja Syvänojan alikoski. Molempien valuma-alue on 920 km2, järvisyys 2%. Syvänojan ylikoski otettiin voimalaitoskäyttöön 1873 ja siellä on ollut mylly ja saha.


title: Sukkularihmasto

text: Sukkularihmasto eli tumasukkula on kaksinapainen säiekimppu, joka havaitaan solunjakautumisen aikana. Sen tehtävä on ohjata kromosomien liikkeitä ja solunjakautumista. Solunjakautumisia ovat mitoosi eli tumanjakautuminen ja meioosi eli sukusolujen synty.


title: Murtamo

text: Murtamo (ruotsiksi "Murdtama") on Rauman kaupungin alueella sijaitseva kylä, joka kuului Lapin kuntaan vuoteen 2009 asti. Tämä sijaitsee noin 11 kilometrin päässä kaupungin keskustasta ja se perustettiin 1300-1400-luvulla, vanhimpien säilyneiden mainintojen ollessa vuodelta 1482. Kylässä sijaitsevat esimerkiksi historiallisesti merkittävät Tuomolan kantatalo sekä Mikkilän kantatalon rakennusryhmä. Kylässä sijaitsee myös kaukalo, jonka käyttö on kuitenkin ollut valmistumisvuoden jälkeen hyvin pientä sekä ehtinyt rehevöityä. 1800-luvun alkupuolella kylä tunnettiin yleisesti venäläisten kulkukauppiaiden tukikohtana.


title: FremantleMedia Finland

text: FremantleMedia Finland Oy (ent. Pearson Television, MTV-Viihde) on brittiläiseen Fremantle-konserniin kuuluva suomalainen televisiotuotantoyhtiö. Tuotantoyhtiö on yksi Suomen suurimmista. Yhtiön ensimmäinen elokuvatuotanto on "Salatut elämät" -sarjaan perustuva "Nightmare – painajainen merellä".


title: Rohdainen

text: Rohdainen voi tarkoittaa:


title: Vilho Kekkonen

text: Vilho ”Ville” Kekkonen (21. helmikuuta 1909 Karttula – 20. lokakuuta 2014 Jyväskylä) oli suomalainen laulaja ja säveltäjä. Hän eli 105-vuotiaaksi, ja hän oli maailman vanhin esiintynyt tenori.


title: Vilho Kekkonen

text: Kekkonen suoritti kanttori-urkurin tutkinnon vuonna 1941 ja valmistui musiikinopettajaseminaarista 1945. Hän täydensi opintojaan muun muassa Sveitsissä ja Itävallassa. Kekkonen piti ensikonserttinsa vuonna 1949 ja esiintyi myös Ruotsissa ja Saksassa sekä Pohjois-Amerikassa. Lauludiplomin hän suoritti vuonna 1950. Hän oli Suomen Kanttorikuoron perustajajäsen ja toimi laulunopettajana muun muassa Jyväskylän musiikkiopistossa ja konservatoriossa ja Keski-Suomen Konservatoriossa 1950–1963 ja 1972–1978.


title: Vilho Kekkonen

text: Kekkonen näytteli vanhoissa suomalaisissa elokuvissa ja toimi myös järjestäjänä. Hän sävelsi kuoro-, yksin- ja lastenlauluja sekä instrumentaalimusiikkia.


title: Vilho Kekkonen

text: Vilho Kekkosen muistolle on omistettu Jyväskylän vuosina 2002, 2005 ja 2009 järjestetty tenorikilpailu.


title: Sinilurikki

text: Sinilurikki ("Vini ultramarina") on polynesialainen kaijalaji.


title: Sinilurikki

text: Sinilurikin pituus on noin 18 cm ja paino noin 35 g. Sen höyhenpuku on yläpuolelta ja päästä sininen, alapuolelta valkoinen tummansinisin kuvioin. Rinnassa on tummansininen vyö ja vaaleansinisessä pyrstössä on valkoinen kärki. Nokka on ruskea ja ylänokan tyvellä on oranssi reunus, iiris on kellanoranssi ja koivet oranssit. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoren linnun nokka on musta, iiris tummanruskea ja koivet oranssinruskeat.


title: Sinilurikki

text: Sinilurikki on Marquesassaarten kotoperäinen laji. Sitä tavataan todennäköisesti enää vain Ua Hukan saarella. Sitä on aiemmin esiintynyt myös Ua Poulla, Nuku Hivalla ja Fatu Hivalla. Sen kanta on taantunut pääasiassa mustarottien takia. Fossiililöytöjen perusteella sen elinympäristö on aikaisemmin ollut paljon laajempi.


title: Sinilurikki

text: Lajin populaation koon arviotiin olevan vuonna 2010 noin 2 000 yksilöä, mutta sitä pietään liian suurena arviona. Pienen populaation ja elinympäristöjen nopean heikkenemisen takia lajia pidetään äärimmäisen uhanalaisena.


title: Sinilurikki

text: Sinilurikit asuvat vuoriston alarinteiden metsissä, ja sitä tavataan myös kookospalmumetsiköissä sekä banaani- ja mangoviljelmillä. Ne ovat meluisia ja huomiota herättäviä.


title: Sinilurikki

text: Pesä sijaitsee puun kolossa tai onkalossa tai mädäntyneessä, yhä puuhun kiinnittyneenä olevassa kookospähkinässä. Pesintä tunnetaan vain vankeudessa eläneiden parien osalta. Naaras munii tavallisesti kaksi munaa. Muna on kooltaan 22,5*18,6 mm. Molemmat puolisot hautovat ja hoitavat poikasia. Pesäpoikasaika on noin kahdeksan viikkoa.


title: Sinilurikki

text: Sinilurikit syövät siitepölyä, mettä, kukkia, pehmeitä hedelmiä ja hyönteisiä.


title: Pioneer H

text: Pioneer H on laukaisematon Pioneer 10 ja 11 -luotaimien seuraaja. Aluksen valmistuttua sen lähetystä avaruuteen siirrettiin talouskriisin saapuessa Yhdysvaltoihin, ja lopulta sitä ei koskaan laukaistu. Tällä hetkellä alus on Kaliforniassa Yhdysvaltain Avaruustieteen museossa esillä.


title: Kovakalvonalainen verenvuoto

text: Kovakalvonalainen verenvuoto eli subduraalihematooma on kallonsisäinen verenvuoto, jossa aivojen kovakalvon eli duran alle pääsee vuotamaan verta joko aivokudoksen tai aivojen verisuoniston vaurion seurauksena. Vuoto on yleensä peräisin laskimoista, ja se syntyy useimmiten fyysisen päävamman seurauksena. Subduraalihematooma diagnosoidaan pään kuvantamistutkimuksella, kuten tietokonetomografialla. Hoito on tavallisesti kirurginen, mutta pienet verenvuodot saattavat parantua itsestäänkin.


title: Kovakalvonalainen verenvuoto

text: Akuutti subduraalihematooma on yleensä aivovamman seurausta, kun taas krooninen subduraalihematooma voi tulla vanhuksille ja muille riskiryhmille pienenkin päävamman jälkeen. Vuodon oireita voivat olla päänsärky, tajunnantason vaihtelut, huimaus, sekavuus, pahoinvointi, tasapaino- ja kävelyvaikeus, dysfasia ja toispuolinen halvaantuminen.


title: Raimo Lehti

text: Raimo Lehti (4. lokakuuta 1931 Viipuri – 30. lokakuuta 2008 Helsinki) oli Teknillisen korkeakoulun matematiikan professori vuosina 1967–1989. Matematiikan lisäksi hän oli perehtynyt myös tähtitieteeseen. Hän oli erityisesti perehtynyt taivaanmekaniikkaan ja matematiikan ja tähtitieteen historiaan. Suomen oppihistoriallinen seura kutsui Lehden kunniajäsenekseen vuonna 1991 ja Tähtitieteellinen yhdistys Ursa vuonna 1996


title: Raimo Lehti

text: Raimo Lehti kirjoitti ylioppilaaksi 1952 Helsingin suomalaisesta yksityislyseosta, valmistui filosofian lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1957 ja väitteli tohtoriksi seuraavana vuonna Gustaf Järnefeltin oppilaana tensorilaskentaa ja projektiivista geometriaa käsittelevällä tutkimuksella. Lehti toimi eri tehtävissä Helsingin yliopiston tähtitieteellisessä observatoriossa 1955–1964. Vuonna 1964 hänet nimitettiin Teknillisen korkeakoulun matematiikan apulaisprofessoriksi ja vuonna 1967 varsinaiseksi professoriksi. Helsingin yliopiston matematiikan dosentin nimityksen Lehti oli saanut jo 1961. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Lehti oli vuodesta 1983.


title: Raimo Lehti

text: Raimo Lehti oli Professoriliiton puheenjohtaja 1973–1978 ja International Association of University Professors and Lecturers -järjestön puheenjohtaja 1980–1984. Lehti oli myös Tähtitieteellinen yhdistys Ursan puheenjohtaja 1990–1993.


title: Raimo Lehti

text: Lehti oli erityisesti tunnettu lukuisista radioesitelmistään ja monista tietokirjoista, joista hän sai muun muassa valtion tiedonjulkistamispalkinnon 1999, Vuoden tiedekirja -palkinnon 1999 ja Lauri Jäntin palkinnon kunniamaininnan 2000.


title: Raimo Lehti

text: Raimo Lehti oli Suomen fyysikkoseuran, Suomen matemaattisen yhdistyksen ja Fysikersamfundet i Finlandin julkaiseman "Arkhimedes"-aikakauslehden päätoimittaja 1973–1987.


title: Petra Vogt

text: Petra Kandarr (o.s. Vogt, 20. elokuuta 1950 – 12. maaliskuuta 2017 Karlsruhe) oli itäsaksalainen pikajuoksija. Hän voitti kolme kultamitalia Ateenan EM-kilpailuissa 1969.


title: Petra Vogt

text: Petra Vogt oli 19-vuotiaana vuoden 1969 EM-kilpailujen menestyksekkäin yleisurheilija. Hän voitti kultaa 100 metrillä ajalla 11,6 s, 200 metrillä ajalla 23,2 s sekä 4 × 100 metrin viestissä viimeisen osuuden juoksijana ajalla 43,6 s. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän sijoittui 100 metrillä seitsemänneksi ajalla 11,7 s ja juoksi kolmannen osuuden viestissä, jossa Itä-Saksa saavutti hopeaa ajalla 43,6 s.


title: Petra Vogt

text: Avioitumisensa jälkeen Petra Kandarr saavutti vielä hopeaa 60 metrillä Rotterdamissa sisäratojen EM-kilpailuissa 1973 ajalla 7,29 s ja sijoittui 200 metrillä Roomassa ulkoratojen EM-kilpailuissa 1974 kahdeksanneksi ajalla 23,99 s.


title: Northern Pacific Railway

text: Northern Pacific Railway oli rautatieyhtiö, joka toimi Yhdysvaltojen pohjois- ja keskiosissa. Se perustettiin vuonna 1864, ja päärata avattiin vuonna 1883. Yhtiö lakkasi olemasta vuonna 1970, kun se yhdistettiin Burlington Northern Railroad -yhtiöön. Se tarjosi junayhteyksiä useissa Yhdysvaltojen osavaltioissa: Idaho, Minnesota, Montana, North Dakota, Oregon, Washington ja Wisconsin. Näiden lisäksi sillä oli ratayhteyksiä Kanadan puolelle.


title: Northern Pacific Railway

text: Yhtiön pääkonttori oli Minnesotan osavaltiossa; ensin Brainerdissa, vuodesta 1873 alkaen Saint Paulissa.


title: Sven von Wright

text: Sven von Wright (käytti Saksassa peitenimeä Filip Art), () oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat filosofian kandidaatti, kauppaneuvos Ferdinand von Wright ja Johanna Maria Nykopp. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Brita Ekkvistin kanssa.


title: Sven von Wright

text: Sven von Wright kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Teknillisen korkeakoulun kemiallisella osastolla ja suoritti insinööritutkinnon ensimmäisen osan vuonna 1917. Tykistöupseerien täydennyskurssin hän suoritti vuonna 1920 ja esiupseerien tykistökurssin vuonna 1923.


title: Sven von Wright

text: Sven von Wright liittyi insinööritutkinnon suoritettuaan isoveljensä Gunnar von Wrightin esimerkkiä noudattaen vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennyspataljoonaan 28. toukokuuta 1917, josta hänet siirrettiin 19. marraskuuta 1917 pataljoonan haupitsipatteriin.


title: Sven von Wright

text: Sven von Wright saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 2. patteriin ja osallistui taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla ja Lempäälässä sekä Tampereella. Tampereen valloituksen jälkeen hänet sijoitettiin tykistön uudelleen järjestelyn yhteydessä jaosjohtajaksi Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston 3. patteriin, minkä mukana otti osaa taisteluihin Karjalankannaksella muun muassa Raivolassa ja Inoon saaristossa.


title: Sven von Wright

text: Sven von Wright palveli sisällissodan jälkeen hetken adjutanttina Koiviston rannikkotykistössä, josta hänet määrättiin 15. heinäkuuta 1918 alkaen Suomen tykistökouluun adjutantiksi. Tykistökoulusta hänet siirrettiin tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä Kenttätykistörykmentti 1:een ja sijoitettiin 10. lokakuuta 1918 alkaen rykmentin adjutantiksi. Adjutantin tehtävistä hänet siirrettiin patterinpäälliköksi ensin 1. helmikuuta 1919 alkaen 8. patteriin ja 10. huhtikuuta 1919 alkaen 9. patteriin. Jääkäritykistöpatteristoon hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1919 ja sijoitettiin patterinpäälliköksi 1. patteriin. Jääkäritykistörykmentin 1. patteriston komentajaksi hänet nimitettiin 15. heinäkuuta 1921, mistä hänet siirrettiin 30. huhtikuuta 1924 Yleisesikuntaan, missä hänet sijoitettiin toimistoupseeriksi järjestelytoimistoon. Yleisesikunnassa hänet siirrettiin 10. tammikuuta 1925 liikekannallepanotoimiston päälliköksi. Takaisin tykistöön hänet siirrettiin 16. syyskuuta 1927 ja hänet sijoitettiin komentajaksi Jääkäritykistörykmentin 2. patteristoon, josta hänet siirrettiin edelleen 27. helmikuuta 1929 patteriston komentajaksi Raskaan kenttätykistörykmentin 2. patteristoon. Armeijasta Sven von Wright erosi 6. huhtikuuta 1929 ja siirtyi Ab Wärtsilä oy:n manufaktuuriosaston johtajaksi ja oli tehtävässä vuoteen 1936 saakka, jolloin siirtyi saman yrityksen isännöitsijäksi.


title: Sven von Wright

text: Sven von Wright toimi talvi- ja jatkosodan aikana Värtsilän tehtaiden väestönsuojelupäällikkönä. Sotien jälkeen hän siirtyi osastopäälliköksi Wärtsilä-yhtymään.


title: Sven von Wright

text: Sven von Wright toimi Kenttätykistörykmentti 1:n kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1919 ja Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1920 ja 1922 sekä varapuheenjohtajana vuonna 1928 sekä Värtsilän suojeluskunnan esikunnan jäsenenä vuonna 1931. Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin piiriesikunnan jäsenenä hän toimi vuonna 1933.


title: Joni Lehto

text: Joni Lehto (s. 15. heinäkuuta 1970 Turku) on entinen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-liigaa, Ruotsin Elitserieniä ja Saksan DEL-liigaa yhteensä 4 kautta. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja. Lehdon isoveli Petteri Lehto pelasi hänkin jääkiekkoa pääsarjatasolla.


title: Joni Lehto

text: Lehto aloitti pelaamisen kotikaupunkinsa Turun Palloseuran juniorijoukkueissa. Hän pelasi lopulta kaksi kautta TPS:n A-nuorissa vuosina 1986–1988 A-nuorten SM-sarjaa.


title: Joni Lehto

text: Kahden A-juniorikauden jälkeen Lehto siirtyi pelaamaan kanadalaisen Ottawa 67's -joukkueen riveihin OHL:ään, joka oli yksi Kanadan korkeatasoisimmista juniorisarjoista.


title: Joni Lehto

text: Isona pelaajana Lehto omaksui pohjoisamerikkalaisen pelityylin hyvin ja teki ensimmäisellä OHL-kaudellaan 9 maalia ja 25 maalisyöttöä 63 ottelussa. Seuraavana kautena Lehdon tehopisteet olivat 17 maalia ja 55 syöttöä viidessäkymmenessä ottelussa.


title: Joni Lehto

text: Tuon kauden jälkeen NHL-seuratkin olivat huomanneet Lehdon ja hänen kovan lyöntilaukauksensa. Hän teki OHL:ssä yhteensä 26 maalia kahden kauden aikana. New York Islanders varasi Lehdon 5. kierroksella 111. pelaajana vuoden 1990 NHL-draftissa. Lehto pelasi vielä yhden kauden OHL:ssä, tehden 2 maalia ja 10 syöttöä kahdeksassa ottelussa. Lehdon viimeinen OHL-kausi jäi varsin lyhyeksi.


title: Joni Lehto

text: Vuonna 1991 Lehto siirtyi New York Islandersin organisaatioon ja aloitti pelinsä farmijoukkue Capital District Islandersin riveissä. Hän pelasi AHL-sarjassa pelaavassa joukkueessa 26 ottelua ensimmäisellä kaudellaan. Lehto pelasi myös ECHL:ssä pelaavassa Richmond Renegadesissa 18 ottelua.


title: Joni Lehto

text: Seuraavalla kaudella farmipelit jatkuivat. Lehdon osoitteena oli koko kauden ajan Capital District Islanders, jossa tällä kertaa tuli 57 ottelua, 4 maalia ja 13 syöttöpistettä. Joukkue pelasi myös AHL:n pudotuspeleissä joita Joni Lehto pelasi kolmen ottelun verran.


title: Joni Lehto

text: Joni Lehdon viimeinen Pohjois-Amerikan kausi meni niin ikään farmissa, kun hän pelasi Salt Lake City Golden Eaglesin joukkueessa. Lehdolle kertyi 60 ottelussa 3 maalia ja 13 maalisyöttöä eli yhteensä 16 pistettä.


title: Joni Lehto

text: Pohjois-Amerikan jälkeen Lehto palasi Suomeen, jossa uutena seurana oli Rauman Lukko. Paluu Suomeen tuntui oikealta ratkaisulta sillä heti ensimmäisellä kaudellaan SM-liigassa hän voitti kauden parhaalle tulokkaalle jaettavan Jarmo Wasaman muistopalkinnon ja tuli valituksi SM-liigan tähdistökentälliseen. Huippupuolustajaksi Suomessa nousseen Lehdon pelit kuitenkin päättyivät ennenaikaisesti, kun hän loukkasi polvensa ensimmäisessä välieräottelussa TPS:ää vastaan. Lukon joukkue ei toipunut menetyksestä ja sille tuli tappio mestaruuden lopulta voittaneelle TPS:lle voitoin 3–1. Pronssiottelussa Lukko kohtasi paikalliskilpailijansa Porin Ässät, joka kuitenkin vei voiton.


title: Joni Lehto

text: Lehto oli pelaamatta lähes puolen vuoden ajan, mutta toipui juuri seuraavaksi kaudeksi pelikuntoon. Lehto, joka oli saanut hurjasta lyöntilaukauksestaan lisänimen "Magnum 44", oli Lukon puolustuksen avainpelaajia myös seuraavalla kaudella, kun Lukko sai revanssinsa ja voitti pronssia.


title: Joni Lehto

text: Kahden hyvän kauden jälkeen Lehto kokeili ulkomailla pelaamista uudelleen, tällä kertaa osoitteena oli Luleå HF, joka pelasi Ruotsin Elitserienissä. Lehdolla oli Luleåssa joukkuetoverina maalivahti Jarmo Myllys, joka myös oli pelannut Lukossa. Luleån visiitin saldona oli 18 ottelua joissa kertyi yksi maali.


title: Joni Lehto

text: Luleån hyvästä joukkueesta huolimatta Lehto siirtyi kesken kauden Saksaan Frankfurt Lionsin riveihin. Frankfurtissa hän pelasi niin ikään 18 ottelua tehoin 4+8.


title: Joni Lehto

text: Vaiheikkaan kauden jälkeen Lehto palasi Suomeen ja siirtyi pelaamaan Tampereelle Ilvekseen. Ilveksessä hän oli edelleen lisänimensä veroinen ja paukutti 4 maalia 28 ottelussa.


title: Joni Lehto

text: Lehdon kausi oli kuitenkin hajanainen ja loukkaantumisista kärsinyt puolustaja pelasi kauden loppuun Porin Ässissä, jossa Lehto oli mukana yhdeksässä ottelussa, tehden yhden maalin ja yhden syötön.


title: Joni Lehto

text: Joni Lehdon loukkaantumisista kärsinyt ura päättyi vuoteen 1998.


title: Joni Lehto

text: Joni Lehto pelasi Suomen maajoukkueessa 22 ottelua, joissa hän teki tehopisteet 1+3, nuorten maajoukkueessa otteluita kertyi kaksi ja pisteitä 0+1.


title: Joni Lehto

text: Lehto toimi jonkun aikaa baarimestarina lempääläläisessä ravintola Villihanhessa. Nykyään hän toimii Colorado Avalanchen kykyjenetsijänä.


title: Alfred Sosgórnik

text: Alfred Sosgórnik (16. elokuuta 1933 – 8. helmikuuta 2013) oli puolalainen kuulantyöntäjä.


title: Alfred Sosgórnik

text: Sosgórnik sijoittui kuulantyönnössä kahdeksanneksi Tukholman EM-kilpailuissa 1958 tuloksella 16,65 m. Rooman 1960 olympialaisissa hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 17,57 m. Uransa ainoan arvokisamitalin hän sai Belgradin EM-kilpailuissa 1962 työntämällä pronssille oikeuttavan tuloksen 18,26 m. Budapestin EM-kilpailuissa 1966 hän vielä sijoittui neljänneksi tuloksella 18,38 m häviten maanmiehelleen Władysław Komarille 30 senttimetriä.


title: Alfred Sosgórnik

text: Sosgórnik voitti Puolan-mestaruuskilpailuissa kuusi mestaruutta, kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Hän paransi Puolan ennätystä 17 kertaa ja oli ensimmäinen puolalainen joka työnsi kuulaa yli 17, 18 ja 19 metriä.


title: Markku Mantila

text: Markku Juhani Mantila (s. 7. marraskuuta 1964 Kuopio) oli valtioneuvoston viestintäjohtaja marraskuusta 2014 marraskuuhun 2017. Tehtävä oli viisivuotinen, Mantilan erottua hänen seuraajakseen valittiin Päivi Anttikoski.


title: Markku Mantila

text: Mantila tuli ylioppilaaksi vuonna 1983 ja opiskeli vuosina 1986–1991 Turun yliopistossa pääaineenaan valtio-oppi ja sivuaineena poliittinen historia. Hän valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1991. Vuonna 1993 hän suoritti M.Sc.-tutkinnon London School of Economicsissa. Vuosina 1985–1988 Mantila oli toimittaja Ilkassa ja vuosina 1988–1994 Turun Sanomissa, jonka taloustoimittajana hän työskenteli vuosina 1990–1994.


title: Markku Mantila

text: Vuonna 1994 Mantila valittiin Ulkoasiainministeriön kansainvälisten asiain valmennuskurssille. Vuosina 1995–2002 hän työskenteli ulkoministeriön palveluksessa. Hän oli ulkoasiainministerin avustaja vuosina 1995–1996, toinen lähetystösihteeri Soulin suurlähetystössä 1996–2000 ja ensimmäinen lähetystösihteeri Madridissa vuosina 2000–2002.


title: Markku Mantila

text: Ennen valtioneuvoston viestintäjohtajaksi siirtymistä Mantila oli Kalevan päätoimittaja vuosina 2009–2014. Hän aloitti tehtävässä maaliskuussa 2009, kun edellinen päätoimittaja Risto Uimosen jäi eläkkeelle. Vuosina 2002–2009 Mantila oli Pohjalaisen päätoimittaja.


title: Markku Mantila

text: Mantila siirtyi valtioneuvoston palveluksesta perustamaansa yritykseen, jossa hän työskenteli myös vuokraviestintäjohtajana. Vuonna 2018 hänet nimitettiin Naton strategisen viestinnän osaamiskeskuksen yksikönpäälliköksi.


title: Vuoriorneerot

text: Vuoriorneerot ("Anabacerthia") on orneerojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 5 lajia.


title: Judd Trump

text: Judd Trump (s. 21. elokuuta 1989 Bristol) on englantilainen snooker-ammattilainen. Hän saavutti ensimmäisen ammattilaisturnausvoittonsa marraskuussa 2008, jolloin hän voitti "The Masters Qualifying"-turnauksen ansaiten paikan lajin arvostetuimmassa kutsuturnauksessa "The Masters", joka pelataan Wembleyllä Lontoossa. Ensimmäisen ranking-turnauksensa Trump voitti Kiinassa kun hän voitti "Kiinan avoimen snooker-turnauksen" vuonna 2011 20-vuotiaana. UK Championship -turnauksen voitto vuonna 2011 nosti hänen rankingsijoituksensa jo 5:nneksi. Trump teki jo 14-vuotiaana nuorisoturnauksessa "maksimibreikin" 147 pistettä.


title: Judd Trump

text: Ennen ammattilaisuraansa Trump voitti monta junioritason turnausta, ja jopa aikuistason "Pontins Spring Pro-Am" -turnauksen vuonna 2003. Ensimmäisen turnauksensa Trump voitti jo 11-vuotiaana voittaen Englannin alle 15-vuotiaiden mestaruuden vuonna 2000. Trump oli vasta 14-vuotias kun hän teki ensimmäisen 147 pisteen "maksimibreikin" turnaustasolla. Hän rikkoi tällöin Ronnie O'Sullivanin ennätyksen ollen kaikkien aikojen nuorin "maksimin" suorittaja .


title: Judd Trump

text: Pelattuaan 2000-luvun alun niin upeasti junioriturnauksissa, Trump sai "villin kortin" ammattilaisten pääkiertueelle "WSA Main Tourille".


title: Judd Trump

text: Judd Trump aloitti ammattilaisuransa vuonna 2005 ja hänestä tuli kaudella 2005–2006 ennätyksellisesti kaikkien aikojen nuorin pääturnaukseen edennyt pelaaja "Welsh Open" -turnauksessa. Saman kauden "China Open" -turnauksessa Trump eteni viimeiselle karsintakierrokselle, mutta hävisi Walesissa Michael Holtille niukasti erin 4-5. Kauden päätteeksi Trumpin ranking-listasijoitus oli 72.


title: Judd Trump

text: Kaudella 2006–2007 Trump teki jälleen historiaa ollen 17-vuotiaana mukana maailmanmestaruusturnauksessa Sheffieldissä. Tähän pystyi 14 vuotta aikaisemmin kolminkertainen maailmanmestari Ronnie O'Sullivan ja tätä ennen kuusinkertainen maailmanmestari Stephen Hendry. Trump hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Shaun Murphylle, vuoden 2005 maailmanmestarille erin 6-10, vaikka hän johti ottelua 6-5. Kauden päätteeksi Trumpin ranking-listasijoitus oli noussut 21 pykälää sijalle 51.


title: Judd Trump

text: Kaudella 2007–2008 Trumpin nousujohteinen alku ei saanut yhtä hyvää jatkoa, kuin aikaisemmin, vaikka hän pääsikin "Welsh Open" -turnauksessa pääturnaukseen. Kauden päätteeksi hän kuitenkin oli nostanut itsensä lähemmäs 32 parhaan joukkoa ranking-listalla ollen sijalla 41.


title: Judd Trump

text: Kaudella 2008–2009 Trump pelasi syyskaudella hyvin saavuttaen ensimmäisen ranking-turnauksen semifinaalin perinteikkäässä "London Royal Watches Grand Prix" -turnauksessa. Pääsy semifinaaliin vaati esikuva Ronnie O'Sullivanin kaatamisen neljännesfinaalissa, ja tasaisen huippupelaaja Joe Perryn päänahan ennen tätä. "Bahrain Championship" -turnauksen karsinnoissa Trump osoitti kovuuttaan pudottaen kaksinkertaisen maailmanmestarin Mark Williamsin. Myöhemmin syksyllä Trump saavutti ensimmäisen ammattilaisturnausvoittonsa, kun hän päihitti "The Masters Qualifying" -turnauksen finaalissa Mark Joycen erin 6-1 . Kauden päätteeksi Trump nousi 32:n parhaan joukkoon ranking-listalla. Keväällä 2009 Trump voitti "Championship League" -turnauksen ja ansaitsi paikan "Premier League" -turnauksessa seuraavalle vuodelle .


title: Judd Trump

text: Kausi 2009–2010 alkoi huonosti, mutta syyskauden päättävän "Pukka Pies UK Championship" -turnauksen jälkeen Trump eteni jokaisessa turnauksessa pääsarjaan 32:n parhaan joukkoon, häviten kuitenkin kaikissa pääturnauksissa ensimmäisen kierroksen ottelunsa. Kauden paras saavutus tuli kutsuturnauksessa "Pro Snooker Challenge 3", jossa hän eteni aina semifinaaliin asti. Kauden päätteeksi Trump nousi listalla muutama sijan ollen 27:s.


title: Judd Trump

text: Kaudella 2010–2011 Trump voitti syksyllä pelatun pienemmän ranking-turnauksen "Paul Hunter Classicin", joka oli osa suurempaa "Players Tour Championship"-turnaussarjaa. Trump saavutti keväällä myös ensimmäisen suurturnausvoittonsa kun hän kukisti Pekingissä pelatussa "China Open" -finaalissa Mark Selbyn erin 10–8. Kauden päättävissä MM-kilpailuissa nuorukainen jyräsi tiensä aina finaaliin saakka. Finaalissa John Higgins oli kuitenkin parempi erin 18-15. Trumpin tähänastisen uran paras saavutus on UK Championship -turnauksen voitto joulukuussa 2011. Englannin Yorkissa pelattua turnausta pidetään kaikista turnauksista toiseksi arvostetuimpana. Finaalissa hän voitti Mark Allenin erin 10-8.


title: Judd Trump

text: Trump on urallaan tienannut yli £2 622 014 palkintorahoina.


title: Judd Trump

text: Monin nykyisten nuorten snookerpelaajien tavoin Judd Trump pelaa todella hyökkäävällä tyylillä. Trump lähtee pussittamaan vaikeita palloja ennakkoluulottomasti pitkänkin matkan päästä. Aggressiivisen snookerin aloitti Stephen Hendry 1990-luvulla, mutta Judd Trump on jatkanut siitä vieläkin hyökkäävämmäksi, ja sujuessaan tämä pelityyli on hyvin näyttävää ja katsojiin vetoavaa. Trumpin pelityyliin kuuluvat voimakkaan iskevä lyönti hiljaisten, "valuttavien" lyöntien asemasta sekä snookerin ammattilaiskiertueen ehkäpä vahvimmat ylä- ja alakierteet. Hän on myös parhaita pelaajia lyöntipallon ollessa vallissa kiinni.


title: Eugeniusz Kwiatkowski

text: Eugeniusz Kwiatkowski (22. marraskuuta 1932 – 9. helmikuuta 1985) oli puolalainen kuulantyöntäjä.


title: Eugeniusz Kwiatkowski

text: Kwiatkowski sijoittui Tukholman EM-kilpailuissa 1958 kuulantyönnössä sijalle 11 tuloksella 16,33 m. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui 13:nneksi tuloksella 17,05 m.


title: Velvetcut

text: Velvetcut on vuosituhannen vaihteessa perustettu suomalainen rockyhtye.


title: Velvetcut

text: Velvetcutin ensimmäiset demot tehtiin vaihtelevalla kokoonpanolla nimellä Trey 13, jolloin bändi toimi lähinnä laulajakitaristi Tomin sooloprojektina. Demojen herätettyä levy-yhtiöiden kiinnostuksen, vakiintui bändin nimeksi Velvetcut. Vuonna 2001 Velvetcut solmi levytyssopimuksen "Megamanian", yhden Suomen vanhimman ja arvostetuimman itsenäisen levy-yhtiön kanssa.


title: Velvetcut

text: Loppuvuonna 2001 Velvetcut julkaisi ensimmäisen kolmen kappaleen maxi-singlen, "Everyone to Please", jonka tuotannosta vastasi Hiili Hiilesmaa. Samaan aikaan Velvetcutille oli muodostunut ensimmäinen pysyvämpi kokoonpano. Rumpuihin ja kitaraan oli värvätty Tomin vanhat ystävät Andy ja Topi. Miehistöä täydennettiin suomalaisesta metalliyhtye Sarasta kitaristi Joalla sekä basisti Kissellä.


title: Velvetcut

text: Vuonna 2003 Velvetcut edusti kotikaupunkiaan Seinäjokea Popcity-projektissa, jonka seurauksena nauhoitettiin single "MMII". Saran menestyksen myötä Velvecut joutui hetkeksi vaihtamaan miehistöään, kunnes vuonna 2004 bändi löysi nykyisen muotonsa Samin liittyessä basistiksi.


title: Velvetcut

text: Vuosina 2004–2005 Velvetcut nauhoitti debyyttialbumiaan basisti Samin sekä Rust-yhtyeestä tutun Mikko Herrasen kanssa. Tämä kertaalleen uudelleen nauhoitettu sekä useiden epäonnisten tapahtumien läpi puskettu albumi sai nimen "Thirteen". Levyn julkaisi lopulta Firebox Records valmistumisen jälkeisenä vuonna 2006. Levy huomioitiin mm. Englannin Metal Hammerissa kun Velvetcut valittiin kuukauden tulokkaaksi. Levyn tiimoilta Velvetcut keikkaili mm. Provinssirockissa. Thirteen-albumia seurasi SaraLee ja Gotham O.D -yhtyeiden kanssa tehty yhteinen "S/G/V"-EP sekä kiertue.


title: Velvetcut

text:
Progressiivisempaa ja maanläheisempää otetta Velvetcut esitteli vuoden 2009 alussa julkaistulla albumilla "Hussshhh (The Sound of Sorrow and Silence)", jolla yhtye halusi uusiutua musiikillisesti. Albumin oli nauhoittanut ja tuottanut bändin basisti Sami. Vuoden 2012 alussa seuraa jälleen uusiutumista juurille paluun myötä Velvetcutin julkaistessa kolmannen albuminsa. Uusi albumi, "Electric Tree", on Tomin käsialaa niin biisien esittämisen kuin tuotannon puolesta. Albumi poikkeaa myös soundiltaan aiemmista Velvetcut-levyistä ollen selvästi aiempaa elektronisempi kokonaisuus.
EP:t


title: Ristiriita

text: Ristiriita voi tarkoittaa


title: Gotham O.D

text:
Gotham O.D on vuonna 2003 perustettu, pieksämäkeläinen metallia esittävä yhtye. Bändin musiikkia luokiteltiin alussa goottimetalliksi tai -rockiksi , mutta on sittemmin laaja-alaistunut ja kehittynyt enemmän vaihtoehtoisen raskaan rockin suuntaan. Yhtye on tehnyt useita julkaisuja ja kiertänyt kotimaan lisäksi mm. Baltiassa, Keski-Euroopassa ja Aasiassa. Yhtye on tällä hetkellä valmistelemassa vielä nimeämätöntä kolmatta studio-albumiaan.
Studioalbumit


title: Gotham O.D

text: EP:t


title: Gotham O.D

text: Singlet


title: Gotham O.D

text: Kokoelma-albumit


title: Gotham O.D

text: Split-albumit


title: Gotham O.D

text: Musiikkivideot


title: Hreinn Halldórsson

text: Hreinn Halldórsson on entinen islantilainen kuulantyöntäjä.


title: Hreinn Halldórsson

text: Hreinn voitti sisäratojen EM-kilpailuissa San Sebastiánissa 1977 kuulantyönnössä kultaa tuloksella 20,59 m. Ulkoratojen EM-kilpailuissa 1978 Prahassa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 19,34 m. Moskovan 1980 olympialaisissa hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 19,55 m.


title: Kasper Wrede (jääkäri)

text: Casper (Kasper) Fabian Wrede af Elimä () oli suomalainen jääkäriylikersantti, joka muistetaan parhaiten toiminnastaan Suomen ilmailun uranuurtajana.


title: Kasper Wrede (jääkäri)

text: Kasper Wrede kuului Wrede af Elimä -vapaaherrasukuun. Hänen vanhempansa olivat kihlakunnantuomari, vapaaherra Kasper Hjalmar Wrede ja Anna Sofia Ihre ruotsalaisesta aatelissuvusta numero 2043. Senaattori Otto Wrede ja "Parkanon paroni" Gustaf Wrede olivat Kasper Wreden setiä, "vankien ystävä" Mathilda Wrede oli hänen tätinsä. Hänen sisarensa oli Eva Wrede.


title: Kasper Wrede (jääkäri)

text: Wrede kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1913 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkosi Dresdenin teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla vuosina 1913–1914. Wrede liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Wrede sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, mutta hänet vapautettiin palveluksesta hänellä todetun sairauden johdosta jo 15. huhtikuuta 1915.


title: Kasper Wrede (jääkäri)

text: Saksasta Wrede suuntasi kulkunsa Ruotsiin ja siellä hän opiskeli vuonna 1916 Thulinin lentokoulussa Ljungbyhedissä. Ruotsista hän matkusti Yhdysvaltoihin vielä vuonna 1916 ja pääsi töihin Curtissin lentokonetehtaille Buffaloon. Lento-opintojaan hän jatkoi Newport Newsin lentokoulussa vuodet 1917–1918 ja 21. helmikuuta 1917 Amerikan Ilmailuklubi myönsi hänelle ilmeisesti ensimmäisenä suomalaisena kansainvälisen lentokoneohjaajantodistuksen nro 661. Tämän todistuksen saannin edellytyksenä suoritettu koelento tehtiin Curtiss JN-4 -koneella. Suomeen Wrede palasi sisällissodan jälkeen syksyllä 1918. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen kersantiksi ylennettynä 12. lokakuuta 1918 ja hänet sijoitettiin Hermannin lento-osastoon. Hermannin lento-osastosta hän siirtyi mekaanikoksi Lentopataljoonaan ja edelleen Utin lentoasemalle, missä hän työskenteli lyhyen ajan. Armeijasta hän erosi 16. tammikuuta 1919 lentoupseeriksi koulutettavaksi yli-ikäisenä ylikersanttina (ikäraja oli 25) ja matkusti Australiaan. Wrede vuokrasi Fidžiltä aution saaren, jolla hän kuoli 16. lokakuuta 1921 erakkona vaikeaan sairauteen.


title: Asterix ja suuri taistelu

text: Asterix ja suuri taistelu ("Astérix et le Coup du menhir") on ranskalais-saksalaisella yhteistyöllä valmistunut järjestyksessä kuudes Asterix-aiheinen piirroselokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1989. Elokuva yhdistelee "Päälliköiden ottelu" ja "Asterix ja ennustaja" -albumien juonia.


title: Asterix ja suuri taistelu

text: Roomalaiset suunnittelevat kaappavansa tietäjä Akvavitixin, jotta hän valmistaisi näille taikajuomaa, joka antaa yli-inhimilliset voimat. Roomalaispartio onnistuukin nappaamaan tietäjän, mutta Asterix ja Obelix sattuvat samaan aikaan paikalle. Pelotellakseen roomalaisia Obelix heittää näitä hiidenkivellä, mutta osuukin vahingossa Akvavitixiin. Iskun seurauksena tietäjä menettää muistinsa ja järkensä.


title: Asterix ja suuri taistelu

text: Gallialaiskylään saapuu ennustaja Propelix, joka hurmaa kyläläiset "ennustuksillaan". Ainoa joka epäilee ennustajaa on Asterix, jonka mielestä Propelix on herkkäuskoisten hyväksikäyttäjä. Ennustaja lähtee kylästä, koska siellä on "epäuskovia". Smirgeline saa ennustajan jäämään kylän lähellä olevaan metsään ja ennustaja lupaa ennustaa kyläläisille palkkiota (ruokaa, juomaa tai kultaa) vastaan. Smirgeline saa miehensä Aladobixin määräämään, että Asterixin ja Obelixin on pysyttävä kylässä ja vartioitava järkensä menettänyttä Akvavitixia. Asterix alkaa ihmetellä, kun kyläläiset käyvät metsässä yhtenään ja lähtee ottamaan selvää asiasta. Hän saapuu aukiolle, jossa Propelix asusti, mutta ennustaja on kadonnut. Smirgeline saapuu paikalle ja ennustaa suurta onnettomuutta, kun Asterix luvatta saapui metsään ja suututti ennustajan.


title: Asterix ja suuri taistelu

text: Ennustaja on jäänyt roomalaisten vangiksi, mutta liittoutuu heidän kanssaan rahapalkkion toivossa. Propelix palaa takaisin gallialaiskylään ja saa kirousennustuksillaan ajettua kaikki pois kylästä Asterixia, Obelixia, Idefixiä ja Akvavitixia lukuun ottamatta, joka tulee taas pian järkiinsä. Näyttääkseen kyläläisille, ettei Propelix ole oikea ennustaja ja antaakseen tälle opetuksen, hän järjestää yllätyksen saapumalla roomalaisleirin telttaan, jossa tämä on kenturion kanssa. Kyläläiset odottavat ulkopuolella ja Akvavitix käskee Propelixia ennustamaan "yllätyksen". Kun hän ei osaa, kylän naiset käyvät ennustajan ja roomalaisten kimppuun. Pian koko leiri on maan tasalla mutta piilossa ollut ennustaja yrittää päästä pakoon, jolloin Obelix heittää tätä hiidenkivellä. Seurauksena hän menettää järkensä, kuten Akvavitix aiemmin. Asterix ja kumppanit palaavat takaisin kotikyläänsä juhlimaan."Video-oppaassa" vuodelta 1994 Markku Salmi luonnehti elokuvaa kelvolliseksi piirrosviihteeksi ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Henrik Kalocsai

text: Henrik Kalocsai (28. marraskuuta 1940 Budapest – 22. toukokuuta 2012) oli unkarilainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä.


title: Henrik Kalocsai

text: Kalocsai sijoittui Belgradin EM-kilpailuissa 1962 pituushypyssä kuudenneksi tuloksella 766 cm. Uransa merkittävimpään saavutukseen hän ylsi Budapestin EM-kilpailuissa 1966 nappaamalla kolmiloikassa pronssia tuloksella 16,59 m. Sisäratojen EM-kilpailuissa 1967 Prahassa hän saavutti kolmiloikassa hopeaa tuloksella 16,45 m. Ulkoratojen EM-kilpailuissa 1969 Ateenassa hän sijoittui kolmiloikassa kymmenenneksi tuloksella 15,79 m.


title: Henrik Kalocsai

text: Kesäolympialaisiin Kalocsai osallistui kahdesti: Tokiossa 1964 hän oli pituushypyssä 19:s ja kolmiloikassa 28:s karsiutuen kummassakin lajissa loppukilpailusta, ja Méxicossa 1968 hän sijoittui kolmiloikassa kymmenenneksi. Pituushypyssä Kalocsain ennätys oli 786 senttimetriä vuodelta 1970 ja kolmiloikassa 16,73 metriä vuodelta 1967.


title: Henrik Kalocsai

text: Kalocsai kuoli 22. toukokuuta 2012. Hän oli kuollessaan 71-vuotias.


title: Zoltán Cziffra

text: Zoltán Cziffra (s. 10. marraskuuta 1942 Keszthely) on unkarilainen kolmiloikkaaja.


title: Zoltán Cziffra

text: Cziffra sijoittui Budapestin EM-kilpailuissa 1966 kolmiloikassa 14:nneksi tuloksella 15,73 m. Hänen uransa paras vuosi oli 1969, jolloin hän saavutti sisäratojen EM-kilpailuissa hopeaa tuloksella 16,46 m sekä ulkoratojen EM-kilpailuissa niin ikään hopeaa tuloksella 16,85 m.


title: Jääkiekkolehti

text: Jääkiekkolehti on suomalainen jääkiekkoon erikoistunut aikakauslehti. Lehti painetaan PunaMustan painossa Tampereella. Lehti keskittyy pääosin SM-liigaan, mutta siinä käsitellään myös NHL:ää ja KHL:ää, sekä maajoukkuejääkiekkoa.


title: Pentti Kaitera

text: Pentti Veikko Kaitera (19. marraskuuta 1905 Rantasalmi – 8. kesäkuuta 1985 Helsinki) oli Teknillisen korkeakoulun maatalouden vesirakennuksen ja vesitalouden professori vuosina 1942-1972. Hän oli Oulun yliopiston perustamisen primus motor ja ensimmäinen rehtori. Kaiteran merkittävimmät tutkimukset käsittelivät tulvien suuruuden analysointia, lumen kertymistä ja sulamista sekä lumen pinnasta tapahtuvaa haihduntaa, maankuivatusta ja kastelua. Hän tutki myös mantereiden liikkeitä ja kehitti niitä selittävän teorian. Kaitera oli suomalaisen kehitysyhteistyön pioneereja. Hänen elämäänsä leimasi syvä kristillinen vakaumus.


title: Pentti Kaitera

text: Pentti Kaitera syntyi Rantasalmen Pyyvilässä Juho Heikki ja Saara Maria (s. Weissell) Kaiteran kolmantena lapsena. Rantasalmelta siirryttiin vuonna 1908 Helsinkiin, sieltä Kiskon Hongistoon ja edelleen Turkuun. Vuonna 1917 alkaneet levottumuudet saivat perheen muuttamaan Kaiteran suvun kotipaikalle Liminkaan.


title: Pentti Kaitera

text: Kaitera suoritti ylioppilastutkinnon Oulun Lyseossa vuonna 1924 ja siirtyi opiskelemaan Teknilliseen korkeakouluun. Hän valitsi rakennusinsinööriosaston ja siellä maanviljelystekniikan opintosuunnan, jossa suoritti diplomi-insinööritutkinnon vuonna 1929 merkinnällä ”oivallisesti”. Valmistumisen jälkeen oli vuorossa asepalvelus, jossa Kaitera teki sotakouluhistoriaa. Hän on RUK:n kaikkien aikojen priimus.


title: Pentti Kaitera

text: Vuonna 1932 Kaitera nimitettiin maataloushallituksen vesistötutkimusten johtajaksi. Hän järjesti hydrologisen havaintoverkoston, josta tuli maailman ensimmäinen yhtenäinen pienten hydrologisten havaintoalueiden verkosto. Verkoston osana Vihtiin rakennettiin koekenttä, jossa selvitettiin maan vesisuhteiden vaikutuksia viljelyskasvien satoihin.


title: Pentti Kaitera

text:
Kaitera julkaisi verkostosta koottuihin havaintoihin perustuvia lukuisia tutkimuksia. Eräs näistä oli väitöskirja ”Lumen kevätsulamisesta ja sen vaikutuksesta vesistöjen purkautumissuhteisiin Suomessa” , joka tarkastettiin huhtikuussa 1939 ja hyväksyttiin kiittävin arvosanoin. Väitöskirja oli pohjana kymmenen vuotta myöhemmin julkaistulle tutkimukselle, jonka päätuloksena on suomalaisen insinöörihydrologian eniten käytetty menetelmä, ns. Kaiteran nomogrammi. Nomogrammin avulla voidaan määrittää keskiylivaluma eli keskimääräisen tulvan suuruus.
Syyskuussa 1939 Kaitera kokosi vapaaehtoisista maanviljelyspiirien insinööreistä ja oppikoulujen lukiolaisista 350 henkilön suuruisen joukon, joka kartoitti linnoitustöitä varten noin viiden kilometrin leveän linjan Viipurinlahdesta Vuokseen. Kartoitusosasto ennätti kartoittaa myös Jänisjokilinjaa ennen talvisodan puhkeamista. Sodan aikana tämä Päämajan Pioneeriosasto Kaitera toimi linnoitustehtävissä Virolahdella. Täällä Kaitera kehitti menetelmän, jossa vesistöjen pohjan vesi saatiin paineilman avulla nousemaan pintaan ja sulattamaan jäähän hyökkäysesteenä toimivan railon. Talvisodan loppuvaiheissa osastosta muodostettiin pataljoona, jonka komentajana Pentti Kaitera toimi. Pataljoona osallistui Virolahden torjuntataisteluihin.


title: Pentti Kaitera

text: Talvisodan jälkeen Kaitera sai määräyksen kenraali Edvard Hanellin erikoistehtäviin. Kesäkuussa 1940 hänet nimitettiin Linnoitusasiain toimikunnan sihteeriksi. Tässä tehtävässä hän samalla vastasi vesiesteitä suunnittelevan yksikön toiminnasta.


title: Pentti Kaitera

text: Jatkosodan aikana Kaitera toimi Suurtalkoot ry:n toiminnanjohtajana ja joulukuun 1942 alusta lähtien hänen vastuullaan oli 63 000 inkeriläisen siirto Suomeen. Kun rauha tuli, Kaitera, silloinen sisäasiainministeriön siirtoväenasiainosaston osastopäällikkö, kieltäytyi paluusiirron organisoinnista ja palasi Teknilliseen korkeakouluun, johon hänet oli nimitetty professoriksi vuonna 1942.


title: Pentti Kaitera

text: Inkeriläispakolaiset eivät ole unohtaneet auttajaansa. Virossa paljastettiin 27.5.2018 Pentti Kaiteran kunniaksi muistotaulu inkeriläisten muistolehdossa lähellä Paldiskia.


title: Pentti Kaitera

text: Kaitera oli vuonna 1934 perustetun Maanviljelysinsinööriyhdistyksen perustajajäseniä ja sen ensimmäinen sihteeri. Yhdistyksen puheenjohtajana hän toimi 1940–1942, jolloin yhdistys perusti Vesiteknillisen insinööritoimisto Vesto Oy:n, nykyisen YIT:n erään edeltäjistä.


title: Pentti Kaitera

text: Ruotsalainen insinööri Sven Hallin lahjoitti Kaiteralle lähettämällään kirjeellä joukon teollisuusosakkeita. Lahjoituksen varaan tuli muodostaa Maa- ja vesiteknillinen tutkimussäätiö, jonka tuli harjoittaa tutkimusta ja tukea maanviljelysinsinöörejä ja siksi aikovia heidän opinnoissaan. Kaitera oli säätiön hallituksen puheenjohtaja toimintaa käynnistettäessä vuosina 1946–1956 ja jatkoi hallituksen jäsenenä aina vuoteen 1976 asti.


title: Pentti Kaitera

text: Vuonna 1950 perustetun Amer-Tupakan, nykyisen Amer Sports-yhtiön juuret ulottuvat vuoteen 1944, jolloin rakennusmestari Matti Reijonen, Kaitera ja DI Matti Wäre perustivat tupakkatehtaan Tuva Oy. Kaiteran tavoitteena oli luoda yleishyödyllinen yritys, jota kautta voitaisiin saada rahoitusta tutkimustoimintaan.


title: Pentti Kaitera

text: Kun raakatupakan tuonti vapautui, yhtiö joutui vaikeuksiin. Yhtiötovereidensa pyynnöstä Kaitera neuvotteli ratkaisun, jossa tupakkayrityksen omistajiksi tulivat Suomen Ekonomiliitto, Kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta, Suomalaisten Teknikkojen Seura ja Maa- ja vesiteknillisen tutkimussäätiön kannatusyhdistys ry, nykyinen Maa- ja vesitekniikan Tuki ry, joka oli Kaiteran ja kahden muun maanviljelysinsinöörin aiemmin perustama. Kaitera toimi Amer-Tupakan johtokunnassa vuodet 1950–1952.


title: Pentti Kaitera

text: Vesiyhdistys ry, jonka eräänä keskeisenä tehtävänä on vesiensuojelun edistäminen, perustettiin vuonna 1969 professoreiden Kaitera, Eero Kajosaari ja Reino Ryhänen toimesta. Kaitera toimi yhdistyksen ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1969-1971.


title: Pentti Kaitera

text: Kaitera oli kiinnittänyt jo vuonna 1948 huomiota pienten maaseutuyhteisöjen jätevesien käsittelyn tarpeeseen ja pelloille vietyjen lannoitteiden huuhtoutumiseen vesistöihin. Hän oli rakennuttanut Valkealan Opiston yhteyteen  pienille yhteiskunnille tarkoitetun koepuhdistamon vuonna 1955. Teknillisessä korkeakoulussa antamaansa opetukseen hän sisällytti vesien laatuasioita 1960-luvun alusta lukien. Helsingin rantavesien puhdistamiseksi Kaitera esitti vuonna 1965 tehostetun jätevesien käsittelyn ohella merenlahtien vedenvaihdon lisäämistä pumppaamojen avulla.


title: Pentti Kaitera

text: Pentti Kaitera katsoi, että Pohjois-Suomen luontaisia mahdollisuuksia ei ollut käytetty läheskään samassa mitassa kuin mitä Etelä-Suomessa oli tehty. Kaitera toimi vuosina 1950–1954 Valtakunnansuunnittelukomitean ja vuosina 1956–1963 Valtakunnansuunnitteluneuvoston jäsenenä. Vuosina 1957–1963 hän oli Pohjanmaan jokialueiden suunnitteluelinten puheenjohtaja. (7) Näissä tehtävissä hän edisti voimakkaasti Pohjois-Suomen asioita. Hän vaikutti merkittävästi Typpi Oy:n sijoittumiseen Ouluun ja Rautaruukin päätymiseen Raaheen. Hänen laatimansa suunnitelma Kalajoen kanavasta jäi sensijaan toteutumatta, samoin Ii- ja Kiiminkijoen tekoaltaat.


title: Pentti Kaitera

text: Merkittävin ja kauskantoisin Pentti Kaiteran aikaansaannoksista on Oulun yliopiston perustaminen ja toiminnan alkuun saaminen. Hänen aloitteestan perustettiin vuonna 1949 asiaa ajamaan Pohjois-Suomen Tutkimussäätiö. Vuonna 1953 Kaitera nimitettiin jäseneksi korkeakoulukomiteaan, joka ei kuitenkaan nähnyt mahdolliseksi oikean yliopiston perustamista Ouluun. Kaiteran eriävä mielipide johti uuden komitean asettamiseen. Hänen johdollaan toiminut komitea teki neljässä kuukaudessa ehdotukseen yliopistoksi, jossa olisi matemaattis-luonnontieteellistä, teknillistä ja lääketieteellistä opetusta ja tutkimusta sekä opettajakorkeakoulu.


title: Pentti Kaitera

text: Kaitera nimitettiin yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi (1959-1962), mutta samalla hän hoiti professorin virkaansa Teknillisessä korkeakoulussa. (3) Tältä ajalta on hänen lausahduksensa: ”Kyllä ihminen pystyy helposti viisinkertaistamaan työpanoksensa.”


title: Pentti Kaitera

text: Kanslianeuvos Tuomo Laru, joka  toimi Oulun yliopistoseuran sihteerinä Oulun yliopiston perustamisen aikaan 1950- ja 1960-luvulla, kuvasi Oulun yliopiston 50-juhlavuoden alkaessa 18.1.2008 pitämässään puheessa Kaiteran roolia muun muassa seuraavasti:""Oulun yliopiston perustamisen todellinen voimahahmo 1950- ja 1960-luvulla oli professori Pentti Kaitera, yliopiston ensimmäinen rehtori, karismaattinen, taitava ja huipputarmokas pohjoisen mies. Hän oli korkean eettisen ja uskonnollisen arvomaailman omakseen sisäistänyt esikuvallinen ihminen, jolle tunnusomaista oli aktiivinen työskentely yhteiseksi hyväksi, mistä Oulun yliopiston perustaminen ja toiminnan nopea käynnistäminen on ylväin osoitus.""


title: Pentti Kaitera

text: Pentti Kaitera toimi Suomen Kristillisen Ylioppilasliiton puheenjohtajana vuosina 1953–1966. Liitto toimi vuonna 1961 aktiivisesti Ylioppilaiden Kansainvälistä Apua perustettaessa. Vuonna 1963 Tansanian maatalousministeri kutsui Kaiteran Afrikkaan selvittelemään Pohjois-Tansanian vesitalouteen liittyviä ongelmia. Vuonna 1966 Kaitera laati kastelusuunnitelmia Ambomaalla. Seuraavana vuonna hän työskenteli asiantuntijana sekä Libyassa että Tansaniassa. Afrikan vesikysymystä hän käsitteli Jyväskylän Kesän 1968 luennossaan. 1960-luvun loppupuolella hän liitti vesitalouden opetukseen kehitysmaiden vesikysymyksiä ja oli aloitteentekijä, kun Teknillinen korkeakoulu järjesti 1970-luvun alussa kymmenen afrikkalaisen opiskelijan vesitekniikan diplomi-insinööriopinnot.


title: Pentti Kaitera

text: Professori Pentti Kaiteran rahaston tarkoituksena on Pohjois-Suomen henkisen ja taloudellisen hyvinvoinnin edistäminen. Rahasto jakaa tunnustuspalkintonsa joka toinen vuosi Oulun yliopistossa tehdystä ansiokkaasta työstä tai merkittävästä toiminnasta Pohjois-Suomen hyväksi. Rahaston peruspääoman lahjoitti vuonna 1988 Maa- ja vesitekniikan Tuki ry, jonka perustajien joukkoon Kaitera aikanaan kuului. Pääomaa on myöhemmin kartuttanut Tekniikan Akateemisten Liitto TEK.


title: Juha Kostamovaara

text: Juha Kostamovaara (s. 30. joulukuuta 1955 Tervola) on suomalainen akatemiaprofessori. Hän väitteli tekniikan tohtoriksi vuonna 1987 Oulun yliopistosta ja vuonna 1995 hänet nimitettiin Oulun yliopiston elektroniikan professoriksi.


title: Juha Kostamovaara

text: Kostamovaara on toiminut Suomen Akatemian akatemiaprofessorina kausina 1. elokuuta 2006 – 31. heinäkuuta 2011 ja 1. kesäkuuta 2012 - 31. toukokuuta 2017. Tutkimustyönsä osana hän kehittää piirejä ja komponentteja tarkkaan, monikanavaiseen aikavälimittaustekniikkaan sekä nopeiden optisten ja elektronisten transienttien generointiin ja ilmaisuun. Näitä sovelletaan laseretäisyysmittaukseen ja Raman-spektroskopiaan osana tutkimustyötä, mutta komponenttien käyttöalue on merkittävästi esimerkkisovelluksia laaja-alaisempi. Kostamovaara toimii myös kansallisessa Maanmittauslaitoksen Juha Hyypän johtamassa laserkeilauksen huippuyksikössä.


title: Juha Kostamovaara

text: Kostamovaaralla on yli 350 julkaisua tieteellisissä lehdissä ja konferensseissa, samoin kuin 16 patenttia.


title: JCAD

text: JCAD on oululaisen vuonna 1985 perustetun itsenäisen ohjelmistotalo Jidea Oy:n rekisteröimä tavaramerkki. Jidean pääasiassa CAD-ohjelmistoista koostuvaan suomenkieliseen JCAD-tuoteperheeseen kuuluu valikoima suunnittelutoimistojen ja urakoitsijoiden käyttöön kehitettyjä suunnitteluohjelmistoja rakentamisen eri osa-alueille.


title: JCAD

text: Varsinaisten CAD-suunnitteluohjelmistojen lisäksi Jidean tuotevalikoimaan kuuluvat Suomessa käytössä olevien eri tarjouslaskentaohjelmistojen kanssa yhteensopivat määrämittausohjelmistot (määrämittauksesta käytetään myös yleisesti termejä massoittelu/massalaskenta).


title: JCAD

text: Kotimaisia JCAD-ohjelmistoja hyödyntävät rakennusalan yritysten ohella myös tekniikan alan oppilaitokset ja opiskelijat Suomessa.


title: JCAD

text: Lisäksi Jidea Oy:n asiakaskunnasta merkittävän osan muodostavat omiin tarpeisiinsa räätälöityjen ohjelmistojen käyttäjät.


title: Guéret

text: Guéret on kaupunki Keski-Ranskassa. Se on Creusen departementin prefektuuri, eli pääkaupunki, Uuden-Akvitanian alueella ("région").


title: Guéret

text: Guéret on suurin kaupunki Creusessa, ja neljänneksi suurin Limousinin alueella.


title: Varsovan yliopisto

text: Varsovan yliopisto () on Puolan suurin yliopisto. Se perustettiin Puolan jakojen ja Napoleonin sotien jälkeen vuonna 1816, kun Kongressi-Puola oli jäänyt ilman omaa yliopistoa – Vilnan yliopisto oli Venäjän ja Krakovan yliopisto Itävallan alueilla.


title: Varsovan yliopisto

text: "The Times Higher Education Supplementin" vuonna 2006 julkaiseman listauksen mukaan Varsovan yliopisto oli Puolan toiseksi paras yliopisto ja maailman Top 500:ssa.


title: Varsovan yliopisto

text: Yliopistossa on opiskellut muun muassa Nobelin taloustieteen palkinnon saanut Leonid Hurwicz, historioitsija Jan T. Gross ja Israelin ensimmäinen pääministeri David Ben-Gurion. Myös säveltäjä Frédéric Chopin opiskeli yliopiston alaisessa Varsovan konservatoriossa.


title: Borodino

text: Borodino () on kylä Venäjän Moskovan alueen Možaiskin piirissä, noin 120 kilometriä Moskovasta länteen. Lähin kaupunki on Možaisk, joka sijaitsee 12 kilometriä Borodinosta itään. Borodino sijaitsee 8 kilometriä valtatien M1 (osa eurooppatietä ) pohjoispuolella. Moskovasta länteen kohti Smolenskia vievä päärautatie kulkee tämän valtatien ja Borodinon kylän pohjoisemman osan puolivälissä; toinen osa Borodinon kylää sijaitsee Borodinon rautatieaseman läheisyydessä.


title: Borodino

text: Borodino on kuuluisa sen alueella käydystä Borodinon taistelusta 1812, jossa ottivat yhteen Napoleonin johtamat ranskalaiset ja Mihail Kutuzovin venäläiset. Taistelu merkitsi käännekohtaa Napoleonin sotaretkellä Venäjälle. Borodino päättyi ranskalaisten taktiseen voittoon, mutta suurten tappioiden ja Venäjän harjoittaman poltetun maan taktiikan aiheuttaman ruokapulan vuoksi ranskalaisten täytyi aloittaa vetäytyminen.


title: Borodino

text: Taistelualueelle on perustettu sotahistoriallinen museo, muistomerkki ja alueesta on tehty suojelukohde.


title: Borodino

text: Toisen maailmansodan aikana Borodinossa taisteltiin uudelleen. Kun natsi-Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon kesällä 1941, Adolf Hitlerin aikomuksena oli vallata Moskova ennen talven tuloa. Lokakuuhun mennessä saksalaiset olivat edenneet Borodinoon asti ja alueella käytiin raskaita taisteluja osana saksalaisten häviöön päättynyttä Moskovan taistelua.


title: Borodino

text: Venäjällä tunnetun Borodinon leivän on sanottu olevan kotoisin Borodinossa sijaitsevasta nunnaluostarista.


title: Allgemeine SS

text: Allgemeine SS () oli natsi-Saksan SS:n suurin haara jäsenmäärässä mitattuna.


title: Allgemeine SS

text: Se perustettiin syksyllä 1934 yhteisjärjestöksi niille jäsenille, jotka eivät kuuluneet SS:n sotilasmuodostelmaan Waffen-SS:n. Allgemeine SS:n perustaminen oli osa SS:n johtajan Heinrich Himmlerin vuonna 1934 toteuttamaa uudelleenorganisointia, jossa SS jaettiin kolmeen haaraan:


title: Allgemeine SS

text: Allgemeine SS:n kuuluivat muun muassa hallinnon jäsenet, virkamiehet ja tutkijat sekä osa-aikaisesti SS:lle työtä tehneet ja kunniajäsenet. Korkea-arvoisin kunniajäsen oli Franz Xaver Schwarz, joka oli natsipuolueen ja valtion varainhoitaja. Schwarzille myönnettiin kenraalieverstiä vastannut arvo SS-Obergruppenführer.


title: Allgemeine SS

text: Laajimmillaan siinä olivat mukana myös SS:n poliisitehtävissä olleet. Sodan loppuun mennessä Allgemeinen rooli heikkeni ja tappioiden kasvaessa jäseniä siirrettiin sotilastehtäviin sekä Wehrmachtiin että Waffen-SS:n.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3 (SissiP 3) on jatkosotaan kesäkuussa 1941 perustettu sissipataljoona. Joukko-osasto liitettiin III armeijakuntaan ja oli alistettu saksalaisille syyskuusta joulukuuhun 1941 ja uudelleen heinäkuusta 1942. Sissipataljoona 3 liitettiin osaksi 3. divisioonaa helmikuussa 1943 ja se oli Päämajan reservinä maaliskuusta kesäkuuhun 1943.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3 lakkautettiin 3. kesäkuuta 1943, jolloin siitä muodostettiin 15. prikaatin I pataljoona (I/15. Pr)


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3 perustettiin Limingan kansakoululla. Maakunnan reserviläiset alkoivat kokoontua 15. ja 16. kesäkuuta 1941, ja saman aikaisesti saivat yksiköiden perustajiksi määrätyt käskynsä perustamisesta aluepäälliköltä kapteeni J Matinollilta. Perustettavat yksiköt olivat:


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Kaiken kaikkiaan joukko-osastoon olisi pitänyt määrävahvana saapua 31 upseeria (saapui 29) ja 149 aliupseeria sekä 842 miestä eli yhteensä 1 022 miestä.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Varustilanne oli perustamishetkellä heikko, jolloin noin 30 prosenttia miehistä jäi puutteellisesti varustetuiksi. Jalkineita puuttui suhteellisesti eniten.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin esikunnasta saapui 19. kesäkuuta kello 10.45 käsky marssia Ouluun ja kello 11.00 antoi Sissipataljoona 3:n komentaja majuri Lauri Könönen käskyn marssista Ouluun. Käskyn mukaisesti pataljoona oli kello 12.00 jo marssilla.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Marssi päättyi Ouluun Korvensuoran alkuun, jonka länsipuoliseen Yrjänän metsään leiriydyttiin telttoihin. Seuraavien parin päivän aikana täydennettiin puutteellista varustusta. Joukoille tiedotettiin 22. kesäkuuta sodan syttymisestä Saksan ja Neuvostoliiton välillä.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3:lle annettiin käsky 24. kesäkuuta kello 12.30 valmistautua siirtymään autokuljetuksin Taivalkosken Jokijärvelle, mutta kello 15.00 annettiin uusi käsky, minkä mukaan marssi tapahtuisi rautatiekuljetuksena. Saman käskyn mukaan marssi tapahtuisi jo seuraavana yönä ja kuormaus junaan tapahtuisi 23.00 ja 00.30 välillä Oulun kasarmin lastauslaiturilta. Pataljoonan 3. komppania ei kuitenkaan sopinut ensimmäiseen kuljetukseen, vaan seurasi muuta pataljoonaa 4 tuntia myöhemmin. Ensimmäinen juna lähti kohti Hyrynsalmea kello 02.54 ja perille saavuttiin 16.30.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3 pystytti leirin 26. kesäkuuta Hyrynjärven rannalle 8 kilometriä Suomussalmen suuntaan. Pataljoona siirtyi 29. kesäkuuta Taivalalasen varuskuntaan Suomussalmelle ja samalla sille alistettiin 9. Tykkikomppania.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3:lle annettiin 30. kesäkuuta kello 22.15 ensimmäinen sotatoimia koskeva käsky, jonka mukaan yksi sissikomppania tuli alistaa Ryhmä F:lle erillistehtävää varten Kuivajärven-Kontokin-Kostamuksen-Vuokkiniemen suunnassa. Alistukseksi määrätty 1. sissikomppania (kapteeni E Väisänen) vahvennettuna yhdellä konekiväärijoukkueella (vänrikki A. Pohjola) siirrettiin autokuljetuksena Kuivajärvelle. Tämä komppania tulisi olemaan runkona muodostettaessa Osasto Väisänen Ryhmä F:n hyökkäyksessä. Kuivajärvelle Osasto Väisäselle alistettiin kaksi linnoituskomppaniaa Linnoituspataljoona 14:stä, jotka jo aikaisemmin oli määrätty eteläsiivellä kylien miehitysjoukoiksi ja yhteydenpitoon 14. divisioonan Taisteluosasto Kekkoseen, joka hyökkäsi III armeijakunnan oikeallasivustalla.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Loppuosa Sissipataljoona 3:sta sai käskyn 2. heinäkuuta siirtyä III armeijakunnan reserviksi Kokkojärven maastoon ja valmistautua edelleen marssimaan Vasovaaraan. Pataljoona majoittui Kokkojärvelle 8. kesäkuuta asti.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Osasto Väisäsen tehtävänä oli vallattava Vuokinsalmi, Kontokki ja Kostamus, joihin kuhunkin oli jätettävä ainakin kahden ryhmän vahvuiset paikalliset komennuskunnat. Kostamuksesta osaston tulee edetä Vuokkiniemeen puhdistaen tien suunnan vihollisista, jonka jälkeen alistus Ryhmä F:lle päättyy. Vuokinsalmen rajavartioasema sekä kylä miehitettiin 3. heinäkuuta ilman vastarintaa. Osasto jatkoi Kontokkiin, jonne saavuttiin 4. heinäkuuta vihollista kohtaamatta. Kostamukseen marssillakaan ei jouduttu taisteluun ja sinne saavuttiinkin seuraavana päivänä. Saman aikaisesti oli saatu yhteys oikealla olevaan Osasto Kekkoseen. Kostamuksesta marssittiin kohden Vuokkiniemeä, jonne saavuttiin 8. heinäkuuta.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Osasto Väisänen hajotettiin 10. heinäkuuta Linnoituskomppaniat Klaus ja Pettinen (2. ja 3. komppania) palautettiin Linnoituspataljoona 14:ään ja seuraavana päivänä Sissipataljoona 3 oli taas kokonaisena samassa paikassa . Samana päivänä koko Sissipataljoona 3 alistettiin Ryhmä F:lle ja se sai käskyn 13. heinäkuuta marssia Ponkalahteen Ryhmä F:n reserviksi.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Ryhmä F:n komentaja eversti Uno Fagernäs antoi 16. heinäkuuta käskyn, jonka mukaisesti Sissipataljoona 3 siirtyi Osasto Vuokon taakse karttasana Allojärvi maastoon ollen edelleen Ryhmä F:n reservinä. Pataljoonan tehtävinä olivat:


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Seuraavana päivänä Sissipataljoona 3 alistetaan Osasto Vuokolle tehtävänä katkaista Vuonnisen ja Uhtuan välinen tie. Tavoite jäi kuitenkin saavuttamatta kovien taistelujen ja heikon huollon vuoksi. Osasto Vuokko sai uuden tehtävän tukea harhautushyökkäyksellä Pistojoen ylitystä heinäkuun 21. päivänä. Samana päivänä Sissipataljoona 3 irrotettiin Osasto Vuokosta ja se määrättiin suojaamaan etenemistä "kahden kuusen" kukkulalle. Sissipataljoona 3 osallistui Korpijärven taistelujen loppuvaiheessa aktiivisesti vihollisen vastahyökkäysten torjuntaan.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Seuraavina päivinä jatkettiin etenemistä kohden Uhtuaa. Sissipataljoona 3 oli aluksi kärkipataljoonana, mutta Eldankajärven luoteislahden tasan 30. heinäkuuta saavutettuaan pataljoona siirtyi vuorokaudeksi lepoon.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Ryhmä F:n komentaja eversti Uno Fagernäs antoi käskyn jatkaa hyökkäystä muodostamalla Osasto Malmin Jalkaväkirykmentti 11:stä sekä Sissipataljoona 3:sta. Osasto Malmin tehtävänä oli katkaista Uhtuan tie ja yhteistoiminnassa Osasto Vuokon kanssa tuhota Kiiskiskannaksen maastossa oleva vihollinen. Vihollisen lujan vastarinnan vuoksi taistelu oli vähällä epäonnistua, mutta murron synnyttyä vihollisen asemat nopeasti vyörytettiin. Taistelun jälkeisen huollon jälkeen Sissipataljoona 3 siirrettiin varmistustehtäviin.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3:n taistelut Uhtuan suunnalla loppuivat 15. elokuuta annetulla 3. divisioonan käskyllä, jonka mukaan pataljoona marssisi takaisin Vuonnisen Uhtuan maantien varteen, josta se autokuljetuksin siirrettäisiin Kiestinkiin Divisioona J:lle alistettuna.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Uhtualta Kiestinkiin elokuun 18. ja 19. välisenä yönä saapunut Sissipataljoona 3 sai käskyn marssia Kiestingin Louhen rautatietä 18 kilometrin päässä olevaan maastoon ja valmistautua seuraavana päivänä hyökkäämään sieltä pohjoiseen maantielle parinkymmentä kilometriä Kiestingistä saksalaisten edessä tien tulppana olevien ja jo kuluneiden neuvostoliittolaisten Jalkaväkirykmenttien 242 ja 56 selkään.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3 sai käskyn 25. elokuuta ryhmittyä puolustukseen Veturipurolle. Tänä aikana se kuitenkin suoritti useita partisaanien torjunta ja tuhoamistehtäviä joko osillaan tai koko pataljoona koossa.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Käskyn rintamavastuun vaihdosta toivat Sissipataljoona 3:n esikuntaan kapteeni Jürgens ja yliluutnantti Neugebener 4. maaliskuuta 1943. Vaihtavana osastona oli saksalainen Vuoristopoliisirykmentti 18:n III pataljoona.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Ensimmäisenä luovutti tukikohtansa 2. Sissikomppania, joka siirtyi Heinäjärveltä Kiestingin kautta Kuusamoon. Tukikohdassa otti rintamavastuun 11. maaliskuuta saksalainen AA/6. SS-vuoristodivisioona Nord. Sissipataljoona 3 oli kokonaisuudessaan Kuusamossa maaliskuun loppuun mennessä. Kuusamossa Sissipataljoona 3 viipyi huollettavana joitakin päiviä majoittuneena saksalaisten leirialueen parakeihin. Pataljoona siirtyi Hyrynsalmelle huhtikuun alussa ja lopulta se saapui 15. huhtikuuta Kajaaniin, jossa se majoittui Seppälän maamieskoulun – Kuluntalahden – Paltaniemen alueelle.


title: Sissipataljoona 3 (jatkosota)

text: Sissipataljoona 3:n nimi vaihtui 3. kesäkuuta, jolloin se määrättiin liitettäväksi uuteen vastaperustettuun 15. prikaatiin sen I pataljoonana.Sissipataljoona 3 menetti riveistään kaatuneina 9 upseeria, 32 aliupseeria sekä 119 miehistöön kuuluvaa eli yhteensä 160 henkeä. Lisäksi haavoittuneina 21 upseeria, 70 aliupseeria ja 365 miehistön jäsentä. Riveistä poistui vielä sairastuneina 9 upseeria, 40 aliupseeria sekä 204 miehistön jäsentä. Näiden lisäksi kadonneina ja sotavankeina menetettiin aliupseeri sekä neljä miestä. Yhteensä Sissipataljoona 3:n tappiot olivat 874 henkeä.


title: Reinhold Hanisch

text: Reinhold Hanisch (27. tammikuuta 1884 Gablonz (), Böömi, Itävalta-Unkari – 2. helmikuuta 1937 (?) Wien, Itävalta; kuolinpäivästä ei varmaa tietoa) oli itävaltalainen sekatyöläinen ja pikkurikollinen, joka tunnetaan parhaiten Adolf Hitlerin ystävänä ja yhteistyökumppanina tämän nuoruusvuosilta Wienissä.


title: Reinhold Hanisch

text: Käytyään koulunsa kotikaupungissaan Hanisch teki satunnaisia töitä ja toimi muun muassa kotipalvelijana Berliinissä, jossa hän sai kaksi lyhyttä vankilatuomiota varkauksista. Wieniin hän saapui syksyllä 1909. Saman vuoden joulukuussa Hanisch tutustui tuolloin 20-vuotiaaseen Hitleriin.


title: Reinhold Hanisch

text: Alkuvuonna 1910 molemmat asuivat miesten asuntolassa Meldemann-kadulla. Pian miehet tekivät yhteistyötä elannokseen; Hitler maalasi postikortteja, akvarelleja ja pieniä tauluja, joita Hanisch myi. Tulot he jakoivat tasapuolisesti keskenään. Myöhemmin kumppaneille tuli kuitenkin kiistaa. Hitler syytti Hanischia huiputtamisesta, hänen väittämänsä mukaan Hanisch oli pitänyt eräästä Hitlerin maalaamasta taulusta saamansa rahat kokonaan itsellään. Hanisch, joka oli myös aloittanut maalaamisen, väitti sitä omaksi teoksekseen. Yhteistyö loppui, ja Hitler hankki tilalle toisen kumppanin, Siegfried Löffnerin.


title: Reinhold Hanisch

text: Elokuussa 1910 Hanisch pidätettiin väärällä nimellä esiintymisestä, ja hän joutui viikoksi vankilaan. Pidätys tehtiin Siegfried Löffnerin ilmiannosta.


title: Reinhold Hanisch

text: Kaksi vuotta myöhemmin Hitler vuorostaan joutui tekemisiin poliisin kanssa. Nimettömän ilmiantajan mukaan Hitler oli käyttänyt oikeudetta titteliä ”akateeminen taiteilija”. Hitleriä kiellettiin käyttämästä titteliä. Tutkimuksen mukaan samassa asuntolassa asuva taiteilija Karl Leidenroth oli todennäköisesti tehnyt ilmiannon. Leidenroth oli taas Hanischin ystävä.


title: Reinhold Hanisch

text: Hanisch palasi Gablonziin elokuussa 1912. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan 1914–1917. Heinäkuussa 1918 hän palasi Wieniin ja meni naimisiin Franziska Bizurekin kanssa. Hanisch ei onnistunut pysymään erossa vaikeuksista, sillä hän sai kolmen kuukauden vankilatuomion 1923. Hanisch ja Franziska erosivat 1928, ja kaksi vuotta myöhemmin Hanisch jatkoi maalaamista. Hän myi vesivärimaalauksia, joiden hän väitti olevan Hitlerin tekemiä tämän Wienin vuosina. Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen suosion johdosta Hitlerin vanhojen maalausten arvo oli noussut huimasti. Hanisch teki muitakin väärennöksiä, joista jäi välillä kiinni ja sai lyhyitä tuomioita.


title: Reinhold Hanisch

text: Hanisch antoi haastatteluja Hitlerin nuoruusvuosista muun muassa natseja vastustaneelle Konrad Heidenille, joka kirjoitti ensimmäistä vakavasti otettavaa Hitler-elämäkertaa. Hanischin todistuksen mukaan Hitler sai noina aikoina usein apua juutalaisilta tutuiltaan ja taulukauppiailta.


title: Reinhold Hanisch

text: Hanischin kuoleman ajankohdasta ja tavasta on kiistelty. Joidenkin lähteiden mukaan Hanisch olisi pidätetty ja murhattu Anschlussin jälkeen tai hänet olisi lähetetty keskitysleiriin, jossa hän olisi kuollut. Toisten lähteiden mukaan Hanisch olisi jo kuollut vuonna 1938 keuhkokuumeeseen.


title: Longwood

text: Longwood voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Vaimossalmen kanava

text: Vaimossalmen kanava sijaitsee Kangasniemen kirkonkylän ja Puulaveden välisellä väylällä. Kanavassa ei ole sulkuja ja sen pituus on 100 metriä. Suurin sallittu alusten leveys on 7,1 metriä, syväys 1,5 metriä ja mastonkorkeus 4,5 metriä.


title: Vaimossalmen kanava

text: Vaimossalmen kanava rakennettiin vuosina 1889–1891 ja sitä syvennettiin vuosina 1912–1913. Kanava oli osa Otavan satamasta Puulaveden kautta Hirvensalmelle ja edelleen Kangasniemelle vuosina 1889–1891 rakennettua 1,5 metrin syväyksistä laivaväylää. Otavan satamasta oli rautatieyhteys Savon radalle, ja sen kautta kulki 1900-luvun alussa vilkas matkustaja- ja tavaraliikenne.


title: Kellosalmen kanava

text: Kellosalmen kanava sijaitsee Mikkelissä Puulaveden ja Otavan sataman välisellä väylällä. Suluttoman kanavan pituus on sata metriä. Suurin sallittu alusten leveys on 7,1 metriä, syväys 1,5 metriä ja mastonkorkeus 4,5 metriä.


title: Kellosalmen kanava

text: Kellosalmen kanava rakennettiin 1889–1891 samalla kun Otavan satamaan vievä laivaväylä syvennettiin 1,5 metrin syväyksellä kulkeville aluksille. Kanavan kautta kulki vielä 1900-luvun alkupuolella vilkas laivaliikenne Otavan satamaan. Otavan satamasta oli rautatieyhteys Savon radalle ja siellä oli kaksi telakkaa laivojen ja proomujen korjausta varten. Satamassa oli omat laiturit matkustaja- ja tavaraliikennettä varten. Matkustajalaivaliikenne päättyi 1940-luvulla ja hinaajaliikenne 1970-luvulla. Nykyisin Kellosalmen kautta kulkee vain huviveneliikennettä.


title: Kellosalmen kanava

text: Kellosalmen kanavan eteläpuolella sijaitsee Likastin kanava, joka rakennettiin samaan aikaan.


title: Likastin kanava

text: Likastin kanava eli Likaisten kanava on avokanava Mikkelissä Puulaveden ja Otavan sataman välisellä väylällä. Kanavan pituus on 120 metriä, toisessa lähteessä 130 metriä.


title: Likastin kanava

text: Suurin sallittu alusten leveys on 7,1 metriä, syväys 1,5 metriä ja mastonkorkeus 4,5 metriä.


title: Likastin kanava

text: Likastin kanava rakennettiin Likaistensalmeen 1889–1893 samalla, kun Otavan satamaan vievä laivaväylä syvennettiin 1,5 metrin syväyksellä kulkeville aluksille. Vuosina 1912–1913 Likastin kanavaan tehtiin suojauspadot ja uusittiin kanavan kiviverhous.


title: Likastin kanava

text: Kanavan kautta kulki vielä 1900-luvun alkupuolella vilkas laivaliikenne Otavan satamaan. Otavan satamasta oli rautatieyhteys Savon radalle, ja siellä oli kaksi telakkaa laivojen korjausta varten. Matkustajalaivaliikenne päättyi 1940-luvulla ja hinaajaliikenne 1970-luvulla. Nykyisin Likastin kanavan kautta kulkee vain huviveneliikennettä.


title: Likastin kanava

text: Likastin kanavan pohjoispuolella sijaitsee Kellosalmen kanava joka rakennettiin samaan aikaan.


title: Lehtohepokatti

text: Lehtohepokatti ("Tettigonia viridissima") on hepokatteihin kuuluva hyönteislaji. Sitä tavataan laajalti Euroopassa sekä Pohjois-Afrikassa ja idässä aina Keski-Aasiaan ja Siperiaan asti. Lehtohepokatit ovat suhteellisen yksivärisesti vaalean vihreitä, ja ne ovat noin 30 millimetriä pitkiä. Laji viihtyy muun muassa puistoissa, lehtimetsissä ja niityillä. Lehtohepokatit eivät lennä mielellään, ja naaraat munivat munat maaperään, jossa ne talvehtivat.


title: Lehtohepokatti

text: Lehtohepokatti on väriltään vaalean vihreä ja jokseenkin yksivärinen ilman mainittavaa kirjailua. Selkäpuolella on ruskea pitkittäisjuova. Siivet ovat kapeat ja ulottuvat aikuisella yksilöllä huomattavasti takaraajojen polvia pitemmälle. Myös takaruumis on selvästi siipiä lyhyempi, joskin naaraan miekkamainen, hieman alaspäin kaartuva munanasetin saattaa yltää lähes siivenkärkien tasalle. Takaruumiin kärjen perälisäkkeistä ylemmät ovat alempia pidemmät. Tuntosarvet ovat siimamaiset ja pitkät. Koiraan pituus on 25–34 mm, naaraan 26–37 mm.


title: Lehtohepokatti

text: Samannäköinen laji on etenkin idänhepokatti, mutta joskus myös niittyhepokatti.


title: Lehtohepokatti

text: Lehtohepokattia tavataan laajalti Euroopassa sekä Pohjois-Afrikassa. Idässä levinneisyysalue jatkuu Keski-Aasiaan ja Siperiaan asti. Lajin levinneisyysalue Suomessa käsittää lounaissaariston ja Ahvenanmaan sekä eteläisen rannikkoalueen suurin piirtein Espoosta Uuteenkaupunkiin. Etelärannikon saarilla lajia tavataan ainakin Pyhtäälle asti.


title: Lehtohepokatti

text: Lehtohepokatti viihtyy niityillä, pensaikoissa, lehtimetsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Etenkin koiraat kiipeävät mielellään korkealle lehtipuuhun tai pensaaseen. Vaikka joskus harvoin onkin tavattu lentäviä parvia, lehtohepokatti ei lennä mielellään vaan siirtyy jopa puusta toiseen kävellen. Se lentää yleensä vain pieniä matkoja. Kovaäänisestä sirityksestään huolimatta yksilöitä voi olla vaikeaa löytää niiden hyvän suojavärin vuoksi. Häirittynä hepokatti lopettaa sirityksen ja kääntyy oksan ympäri pois näkyvistä. Laji on kaikkiruokainen ja syö sekä kasveja että muita hyönteisiä.


title: Lehtohepokatti

text: Hepokattien sirityksen voimakkuudessa ja äänensävyssä on huomattavia yksilöllisiä eroja. Lajin soidinääntä kuullaan pääasiassa iltapäivästä keskiyöhön heinäkuun puolivälistä syyskuuhun. Soidinääni on tyypillisesti noin kymmenen sekuntia kestävä yhtäjaksoinen siritys, joka voi kuulua jopa 100 metrin päähän.


title: Lehtohepokatti

text: Naaras munii munat maaperään, jossa ne talvehtivat. Nymfit kuoriutuvat loppukeväästä, ja niistä muodostuu aikuisia yksilöitä heinäkuun lopulla.