title: Jooseppi Moilanen

text: Jooseppi Moilanen (24. syyskuuta 1906 Suomussalmi – 3. helmikuuta 1982 Kotka) oli Mannerheim-ristin ritari numero 57. Joukkueenjohtajana Jalkaväkirykmentti 25:ssä palvellut Moilanen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 15. toukokuuta 1942. Moilanen ansioitui erityisesti kaukopartioretkillään vihollispuolella etulinjasta. Suomussalmelainen JR 25:n taistelija erikoistui uskaliaisiin partiomatkoihin vihollisen selustaan Kannaksella ja Maaselän kannaksella. Kerran tarkka-ampujan luoti osui Moilasta kitalakeen, mutta hän käveli 15 kilometriä omille linjoille.


title: Jooseppi Moilanen

text: Sotilasarvoltaan Moilanen oli nimityshetkellä vääpeli. Moilanen ylennettiin vänrikiksi 28. tammikuuta 1943. Luutnantiksi hänet ylennettiin 8. marraskuuta 1956. Sotien jälkeen Moilanen työskenteli muun muassa koirankouluttajana, konttorinhoitajana, pakkaajana ja talonmiehenä.


title: Makuuni

text: Makuuni Oy oli suomalainen videovuokraamoketju ja irtomakeisten vähittäiskauppa.


title: Makuuni

text:
Yrityksen perusti Harri Ruohola vuonna 1985. Ketjuun kuului vuonna 2018 noin 20 toimipistettä.
Tammikuun lopussa 2006 Hans Ehrnrooth ja Juha Parkkinen allekirjoittivat sopimuksen selvitystilassa olevan Videofirma Makuuni Ky:n koko liiketoiminnan hankkimisesta. Samalla ketjun nimi typistyi muotoon Makuuni Oy. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Hans Ehrnrooth.


title: Makuuni

text: Ketjun liikkeiden määrä oli korkeimmillaan yli 80 vuonna 2009. Liikevaihto oli tuolloin 24 miljoonaa euroa. Verkossa toimivat tilausvideopalvelut kuitenkin vaikeuttivat Makuunin toimintaa videovuokrausmarkkinoilla. Yhtiö panosti irtomakeisiin. Se myös avasi oman verkossa toimivansa videovuokraamon vuonna 2012.


title: Makuuni

text: Yhtiön liikevaihto oli 7 miljoonaa euroa vuonna 2016 ja se työllisti 79 henkilöä. Tilikauden tulos oli 1,2 miljoonaa euroa tappiollinen.


title: Makuuni

text: Makuuni Oy hakeutui yrityssaneeraukseen kesäkuussa 2018. Saneeraus epäonnistui. Jo elokuussa Makuuni hakeutui maksukyvyttömyyden perusteella konkurssiin. Liikkeet sulkivat ovensa viimeisen kerran 5.9.2018.


title: Yrjö Kilpinen (sotilas)

text: Yrjö Kilpinen (31. heinäkuuta 1904 Karjalohja – 1. huhtikuuta 1983 Karjalohja) oli Mannerheim-ristin ritari numero 59. Ryhmänjohtajana Jalkaväkirykmentti 13:ssa palvellut alikersantti Kilpinen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 15. toukokuuta 1942. Kilpinen oli siviiliammatiltaan puuseppä, ja hän toimi sotien jälkeen alan yrittäjänä.


title: Jaakko Kolppanen

text: Jaakko Jalmari Kolppanen (8. toukokuuta 1902 Lohtaja – 2. kesäkuuta 1975 Kannus) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari. Sotilasarvoltaan hän oli kersantti.


title: Jaakko Kolppanen

text: Kolppanen palveli talvisodassa Jalkaväkirykmentti 64:ssä, osallistuen taisteluihin pioneeriryhmän johtajana muun muassa Suomussalmella. Jatkosodan alettua Kolppanen palveli keskipohjalaisista muodostetussa Jalkaväkirykmentti 29:ssä joukkueen varajohtajana. Mannerheim-ristin ritariksi Kolppanen nimitettiin 19. toukokuuta 1942 numerolla 64. Nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa Kolppasen henkilökohtainen rohkeus sekä useat esimerkilliset teot. Kolppanen kotiutettiin ikänsä perusteella keväällä 1944. Siviilissä hän toimi perustamansa sementtivalimon toimitusjohtajana. 25. lokakuuta 2009 Kolppanen sai muistomerkin Kannukseen.


title: Valter Nordgren

text: John "Valter" Voldemar Nordgren (29. lokakuuta 1899 Viipuri – 26. toukokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen eversti ja Mannerheim-ristin ritari numero 60. Jalkaväkirykmentti 4:n komentajana toiminut everstiluutnantti Nordgren nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 15. toukokuuta 1942. Nimityksessä viitataan muun muassa Itä-Karjalan ja Karhumäen valtauksen taisteluihin. Siviilissä Nordgren työskenteli Tikkurilan väritehtailla johtajana vuosina 1950–1957 sekä yrityksen toimitusjohtajana vuosina 1957–1964.


title: Valter Nordgren

text: Nordgren valmistui ylioppilaaksi 1918, osallistui vapaaehtoisena varusmiehenä Helsingin valtaukseen 1918 ja osallistui tämän jälkeen Suomen ensimmäiselle kadettikurssille 1919–1920. Nuorempana upseerina hän palveli Suomen valkoisessa kaartissa 1920–1921 ja Kaartin jääkäripataljoonassa 1921–1922. Jälkimmäisessä hän palveli komppanianpäällikkönä 1922–1926. Vuosina 1926–1931 hän oli suojeluskuntajärjestön palveluksessa aluepäällikkönä ja sotilasohjaajana. Sotakorkeakoulun kahdeksannen kurssin hän kävi 1931–1933 ja sai yleisesikuntaupseerin arvon 18. lokakuuta 1934. Hän palveli 2. divisioonan esikunnassa yleisesikuntaupseerina 1933–1936. Yleisesikunnan koulutusosastolla hän oli toimistoupseerina 1936–1938 ja puolustusministeriön koulutusosastolla 1938–1939.


title: Valter Nordgren

text: Talvisodan aikana Nordgren palveli päämajan taktillisessa toimistossa toimistoupseerina ja toimistopäällikkönä. Välirauhan aikana hän sijaisti JR 13:n komentajana sekä toimi 4. prikaatissa pataljoonankomentajana 1940–1941. Jatkosodan sytyttyä Nordgren sai komentoonsa Jalkaväkirykmentti 4:n ajalle 21. kesäkuuta 1941 – 1. maaliskuuta 1943. VI armeijakunnan esikuntapäällikkönä hän työskenteli 1943–1944. Jääkäriprikaatia Nordgren komensi 16. elokuuta 1944 – 30. marraskuuta 1944. Sodan jälkeen hän toimi JR 9:n komentajana 1944–1946 ja erosi vakinaisesta palveluksesta 25.7.1946.


title: Valter Nordgren

text: Ylennykset: vänrikki 31.3.1920, luutnantti 6.12.1920, kapteeni 6.12.1926, majuri 6.12.1933, everstiluutnantti 4.4.1940, eversti 6.8.1942.


title: PASOK

text: Panhelleeninen sosialistinen liike eli PASOK (, "ΠΑ.ΣΟ.Κ.") on kreikkalainen sosiaalidemokraattinen ja keskusta-vasemmistolainen puolue. PASOK on ollut toinen Kreikan pääpuolueista oikeistolaisen Uuden demokratian ohella.


title: PASOK

text: PASOK on Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ja Sosialistisen internationaalin jäsen.


title: PASOK

text: PASOK perustettiin 3. syyskuuta 1974 Kreikan sotilasjuntan kaaduttua ja demokratian palatessa maahan. Puolueen perustajana oli Andreas Papandreu, entisen pääministeri Georgios Papandreun poika. Juntan kaatumisen jälkeen seuranneissa marraskuun 1974 vaaleissa PASOK sai vain 13,5 % äänistä ja parlamentissa 15 paikkaa 300:sta jääden oikeistolaisen Konstantinos Karamanlisin Uuden demokratian (ND) ja Georgios Mavrosin antirojalistisen keskustapuolueen Enosi Kentrou-Nees Dynameisin taakse. Seuraavissa, marraskuussa 1977 järjestetyissä, vaaleissa PASOK tuplasi äänimääränsä ja sai 92 paikkaa parlamentissa.


title: PASOK

text: Lokakuun 1981 vaaleissa PASOK sai 48 % äänistä ja 173 paikkaa parlamentissa. Se muodosti ensimmäisen sosialistihallituksen Kreikassa sitten vuoden 1924. Vaikka Papandreou oli kampanjoinut EEC:stä ja Natosta eroamisen puolesta, hän käänsi pian takkinsa tässä suhteessa.


title: PASOK

text: PASOKin hallitus muutti vuoden 1985 perustuslakia poistaen suuren osan presidentin valtaoikeuksista ja antoi lisää pääministerille ja hallitukselle. Ei-kirkolliset avioliitot sallittiin. Kesäkuun 1985 vaaleissa PASOK sai 45 % äänistä ja 161 paikkaa, mikä antoi riittävän enemmistön seuraavalle kaudelle.


title: PASOK

text: Vuoteen 1988 mennessä Papandreun terveys alkoi heiketä ja hallituksen kannatus laskea sen ministerien joutuessa osallisiksi useisiin korruptionskandaaleihin. PASOK hävisi odotetusti kesäkuun 1989 vaalit saaden 40 % äänistä, kun oikeistopuolue Uusi demokratia sai 45 %. Puolue oli kuitenkin muuttanut vaalilakia suhteellisemmaksi, joten 45 % ei riittänyt hallituksen muodostamiseen. Marraskuussa päädyttiin uusiin vaaleihin, joissa saatiin samanlainen tulos. Lyhyen suuren koalition ja huhtikuun 1990 vaalien jälkeen Uusi demokratia muodosti hallituksen itse saatuaan 152 edustajaa vastaan PASOKin 121.


title: PASOK

text: Oppositiossa PASOK kävi läpi kriisin kun Papandreua syytettiin Kreetan pankkiin liittyvissä talousepäselvyyksissä. Hänet vapautettiin, ja lokakuun 1993 vaaleissa PASOK palasi valtaan, mitä pidettiin luottamuksen osoituksena hänelle syytöksiä vastaan. Vuonna 1995 Papandreun terveys heikkeni ratkaisevasti ja puolue ajautui johtajuuskiistaan.


title: PASOK

text: Tammikuussa 1996 Papandreu joutui eroamaan pääministerin paikalta oltuaan kolme kuukautta sairaalassa. Hän kuoli puolen vuoden kuluttua. Häntä seurasi PASOKin Eurooppa-mielisen siiven Kostas Simitis, joka voitti äänestyksen Papandreun luottomiestä Akis Tsohatzopoulosia vastaan. Simitis joutui ensimmäisenä pääministeripäivänään selvittämään Imian kriisiä Turkin kanssa.


title: PASOK

text: Ensimmäisessä Papandreun kuoleman jälkeisessä puoluekokouksessa kesällä 1996 Simitis valittiin puolueen johtajaksi ja hän järjesti uudet vaalit mitatakseen luottamustaan. Syyskuun 1996 vaaleissa PASOK sai 41,5 % äänistä. Seuraavissa vaaleissa huhtikuussa 2000 puolue sai 43,8 % äänistä, 158 paikkaa ja Simitis jatkokauden.


title: PASOK

text: PASOK oli kuitenkin menettämässä suosiotaan ja Simitis ilmoitti erostaan tammikuussa 2004. Häntä seurasi puoluejohtajana Georgios Andreas Papandreu, Andreas Papandreun poika. Puolue toivoi tämän kääntävän suosion alamäen, kun Uusi demokratia oli 7 %-yksikköä edellä vuoden alussa.


title: PASOK

text: Vaikka Papandreou vähensi ND:n etumatkan kolmeen prosenttiyksikköön, jäi PASOK 7. maaliskuun 2004 vaaleissa toiseksi 40,55 %:llä äänistä ja 117 paikalla. Vuoden 2009 vaaleissa puolue sai enemmistön Kreikan parlamenttiin.


title: PASOK

text: Kreikkaan iskeneen talouskriisin myötä PASOK:n kannatus romahti, ja kesällä 2012 pidetyissä parlamenttivaaleissa PASOK putosi suurimman puolueen paikalta kolmanneksi. Vaalien voittajaksi nousivat Uusi demokratia ja äärivasemmistoa edustanut Syriza.


title: Johannes Hartikainen

text: Johannes Hartikainen (25. elokuuta 1912 Hiitola – 25. syyskuuta 1979 Hämeenlinna) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 62. Panssarintorjuntatykin ampujana Jalkaväkirykmentti 60:ssä toiminut Hartikainen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 19. toukokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Hartikainen oli nimityshetkellä korpraali. Siviiliammatiltaan Hartikainen oli maalarimestari.


title: Geórgios Andréas Papandréou

text: Geórgios Andréas Papandréou (, s. 16. kesäkuuta 1952, Saint Paul, Minnesota, Yhdysvallat) on entinen Kreikan pääministeri ja PASOK-puolueen johtaja helmikuusta 2004. Hän oli Kreikan ulkoministeri 1999–2004 ja vuodesta 2006 Sosialistisen internationaalin presidentti.


title: Geórgios Andréas Papandréou

text: Papandréou syntyi merkittävään poliitikkosukuun. Myös hänen isänsä Andréas Papandréou ja isoisänsä Geórgios Papandréou ovat olleet Kreikan pääministereitä.


title: Geórgios Andréas Papandréou

text: Papandréou opiskeli sosiologiaa Amherst Collegessa ja London School of Economicsissa ja työskenteli Harvardin fellow'na, kunnes palasi Kreikkaan sotilasjuntan kaaduttua.


title: Geórgios Andréas Papandréou

text: Lokakuun 2009 ennenaikaisten vaalien jälkeen, joissa PASOK sai 160 paikkaa 300:sta, Kreikan presidentti Károlos Papoúlias antoi hallituksenmuodostajan tehtävän Papandréoulle. Hän vannoi virkavalansa 6. lokakuuta.


title: Geórgios Andréas Papandréou

text:
Papandréoun suunnitelmiin kuului 2–3 miljardin euron elvytyspaketti talouden virkistämiseksi ja investointi infrastruktuuriin, tieteeseen ja koulutukseen. Konservatiivit ja kommunistit pitivät toimia populistisina. Maan budjettialijäämä oli Kóstas Karamanlísin kauden jäljiltä kuusi prosenttia, kun EU:n asettama raja on kolme, ja kasvamassa. Papandréou suunnitteli myös verouudistusta ja korruptionvastaisia toimia.
Todellisuudessa alijäämä olikin 12,7 %.


title: Geórgios Andréas Papandréou

text:
Vuonna 2009 budjettialijäämä nousi 15,7 prosenttiin, vuonna 2010 se oli 10,6 % ja väheni hitaasti.
Huhtikuussa 2010 maan sai 80 miljardia euroa lainaa EU-mailta. Ehtona olivat tiukat talousleikkaukset, jotka johtivat lakkoihin ja laajoihin protesteihin Ateenan Sýntagma-aukiolla. Papandréou ilmoitti 31. lokakuuta yllättäen kansanäänestyksestä, jossa päätettäisiin tulevasta pelastuspaketista. Pian tämän jälkeen Papandréoun hallitus ajautui umpikujaan ja hän ilmoitti erostaan 9. marraskuuta. Seuraavaksi pääministeriksi valittiin Loukás Papadímos.


title: Geórgios Andréas Papandréou

text: Vuonna 2015 Papandréou perusti uuden Muutosliike-puolueen tarkoituksenaan osallistua tammikuun


title: Ahti Vuorensola

text: Ahti Kalervo Vuorensola () oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 63, siviiliammatiltaan hän oli ekonomi. Hänen isänsä Albert Vuorensola taisteli vuoden 1918 sisällissodassa punaisten puolella ja teloitettiin Viipurin taistelun jälkeen toukokuussa jo ennen Ahti Vuorensolan syntymää.


title: Ahti Vuorensola

text: Komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 9:ssä toiminut Vuorensola nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 19. toukokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Vuorensola oli nimityshetkellä kapteeni. Hän oli Suomen kautta aikain nuorin suomalainen majuri 26-vuotiaana.


title: Ahti Vuorensola

text: Vuorensola osallistui vielä vain kymmenen päivää ennen kuolemaansa vuonna 1994 itsenäisyyspäivän vastaanotolle, jolloin presidentti Martti Ahtisaari aloitti perinteen kutsumalla kaikki elossa olevat ritarit Linnan juhliin. Vuorensola liikkui tuolloin pyörätuolin avulla, hän oli kuollessaan 76-vuotias.


title: Marja-Liisa Kuosmanen

text: Marja-Liisa Kuosmanen (s. 28. lokakuuta 1964 Nilsiä) on suomalainen iskelmälaulaja.


title: Marja-Liisa Kuosmanen

text: Kuosmanen syntyi Nilsiän Lehtomäen kylässä kahdeksanlapsiseen pienviljelijäperheeseen. Laulaneensa hän sanoo aina ja lämmöllä muistelee kotitilan navetan ylisillä pienenä tyttönä laulettuja iskelmiä. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Nilsiän lukiosta vuonna 1983 hän opiskeli luokanopettajaksi Joensuussa, jossa Joensuun musiikkiopistossa myös kokeili vuoden ajan klassista laulua. Se ei kuitenkaan tuntunut hänestä omalta alalta, vaikka ääniala antoi viitteitä korkeasta sopraanosta.


title: Marja-Liisa Kuosmanen

text: Palattuaan maailmalta kotiseudulleen hän on toiminut muutamia opetusvuosia lukuun ottamatta pääasiassa yrittäjänä ja on neljän lapsen äiti. Hän on laulanut yli kymmenen vuotta KuKa-kvartetissa, joka on muun muassa voittanut Kerimäen kvartettilaulukilpailun sekä Oulun Tiernapoikakilpailun mestaruuden parodiallaan perinteisestä versiosta poiketen.


title: Marja-Liisa Kuosmanen

text: Kuosmasen opettajina ovat monena vuonna Nilsiän valtakunnallisella musiikkileirillä olleet Maija Hapuoja, Eija Ahvo ja Susanna Haavisto. Hän opiskeli myös Kuopion konservatoriossa pop-jazz-laulua vuosina 1996–1997. Kuosmanen voitti kesällä 2003 Kiuruvedellä järjestetyn Vihreät Niityt -iskelmätapahtuman Toivo Kärki -laulukilpailun. Seuraavana vuonna hän julkaisi pitkäsoittoalbumin "Kaikille rakkailleni", joka sisältää 11 Toivo Kärjen ennen julkaisematonta sävellystä.


title: Marja-Liisa Kuosmanen

text: Toinen pitkäsoitto "Elämän maku" ilmestyi 2008. Se sisältää monipuolisen kirjon suomalaista iskelmämusiikkia vuosilta 1943–2008, tekijöinä muun muassa Toivo Kärki, Jukka Kuoppamäki, Hannu Piispanen, Jorma Toiviainen ja Chrisse Johansson. Kuosmasen joululevy Jollei jouluna ole lunta ilmestyi joulukuussa 2010 CD-korttina.


title: Marja-Liisa Kuosmanen

text: Suomi sydämessä -single ilmestyi kesällä 2011. Legendaariset lauluntekijät säveltäjä Veikko Samuli ja sanoittaja Chrisse Johansson ovat yhdistäneet voimansa vahvatunteisen Suomi sydämessä -laulun taakse. Syvästi etenkin ulkosuomalaisia, mutta myös kaikkia muita suomalaisia, koskettavalle laululle haluttiin tulkitsija, joka omakohtaisesti tietää, mitä ulkomailla asuminen on. Näin laulu valikoitui Kuosmaselle.


title: Marja-Liisa Kuosmanen

text: Kesäpesä-levy on TAHKOcom Oy:n tuottama kokoelma kesäisiä hittibiisejä. Kokoelma saa nimensä Marja-Liisan uudesta singlestä Kesäpesä, jonka taustalta löytyvät Suomi sydämessä -singlekin tehneet, säveltäjä Veikko Samuli ja sanoittaja Chrisse Johansson.


title: Sauli Kousa

text: Sauli Kousa (3. tammikuuta 1912 Mäntyharju – 13. joulukuuta 1956 Heinola) oli Mannerheim-ristin ritari numero 65. Joukkueen varajohtajana Jalkaväkirykmentti 22:ssa toiminut Kousa nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 5. heinäkuuta 1942. Nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa iskuryhmän johtajana osoitettu henkilökohtainen rohkeus ja neuvokkuus. Sotilasarvoltaan Kousa oli ylikersantti ja siviiliammatiltaan maanviljelijä.


title: Monschau

text: Monschau () on läntisessä Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltion Aachenin kaupunkialueella sijaitseva kaupunki.


title: Monschau

text: Kaupungissa on 12 065 asukasta (31.12.2016)


title: Monschau

text: Kaupunki sijaitsee Eifelin kukkuloilla, Rur-joen kapeassa laaksossa.


title: Monschau

text: Kaupungin historiallinen keskusta säilyi toisen maailmansodan tuhoilta, joten keskustan 300 vuotta vanhat hirsirunkoiset talot ja kapeat kadut tekevät siitä nykyään suositun turistikohteen. Kangasteollisuus on ollut kaupungin historiallinen elinkeino.


title: Monschau

text: Kaupungin yläpuolelle kohoaa 1200-luvulla perustettu Monschaun linna. Ensimmäiset maininnat Monschausta löytyvät vuodelta 1198. Vuodesta 1433 linna toimi Jülichin herttuoiden linnana. Vuonna 1543 keisari Charles V saartoi sen osana Geldernin kiistaa, valtasi sen ja ryösti kaupungin. Tästä huolimatta linna säilyi Jülicheilla vuoteen 1609, jolloin siitä tuli osa Pfalz-Neuburgia.


title: Monschau

text: Ranskalaiset valtasivat alueen vuonna 1795 ja tekivät kaupungista kantonin pääkaupungin. Myöhemmin alueesta tuli osa Preussia ja Monschausta Montjoien piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 1918 Saksan keisari Vilhelm II muutti nimen Monschauksi.


title: Monschau

text: Vuonna 1972 kaupunkiin liitettiin aikaisemmin itsenäiset kunnat Höfen, Imgenbroich, Kalterherberg, Konzen, Mützenich ja Rohren.


title: Reino Lukkari

text: Aarne Reino Ilmari Lukkari (26. kesäkuuta 1908 Iisalmi – 14. tammikuuta 1951 Helsinki) oli Mannerheim-ristin ritari numero 67. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 5. heinäkuuta 1942. Sotilasarvoltaan Lukkari oli majuri ja siviiliammatiltaan toimistoinsinööri.


title: Reino Lukkari

text: Lukkari sai sodan jälkeen asekätkentäoikeudenkäynnissä 1. v. 6. kk. tuomion pioneerimateriaalin toimittamisesta. Hän erosi armeijasta vuonna 1947 ja siirtyi Puutalo Oy:n palvelukseen toimistoinsinööriksi.


title: Lauri Skyttä

text: Lauri Skyttä () oli Mannerheim-ristin ritari numero 68. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 5. heinäkuuta 1942. Hän on nuorin Mannerheim-ristin ritariksi nimitetty sotilas. Ritarin arvon hän sai ollessaan vain 19 v. 6 kk. 23 pv. vanha.


title: Lauri Skyttä

text: Sotilasarvoltaan Skyttä oli kersantti. Hän sai Mannerheim-ristin johdettuaan joukkueenjohtajana hyökkäystä vihollisen murrokseen. Skyttä hyökkäsi joukkojensa edellä ja toimi käsikranaatin heittäjänä ja tuhosi muutamia vihollispesäkkeitä. Hän haavoittui tässä kahakassa käteen ja päähän ja joutui myöhemmin alokkaiden kouluttajaksi Lappeenrantaan, josta hän karkasi takaisin rintamalle kenenkään asiaan puuttumatta.


title: Lauri Skyttä

text: Skyttä oli vuodesta 1955 ammatiltaan maanviljelijä ja työnjohtaja Tuottajain Maidon Herajoen meijerillä.


title: Lauri Skyttä

text: Lauri Skytän kunniaksi paljastettiin muistolaatta Hyvinkään vanhassa kirkossa kesäkuussa vuonna 2008.


title: Reino Korpi

text: Reino Kalervo Korpi (9. toukokuuta 1917 Noormarkku – 29. toukokuuta 1958 Helsinki) oli Mannerheim-ristin ritari numero 74. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Korpi oli majuri ja koulutukseltaan valtiotieteen maisteri. Nimityshetkellä Korpi oli sotilasarvoltaan luutnantti ja toimi komppanianpäälikkönä Jalkaväkirykmentti 30:n ensimmäisessä pataljoonassa.


title: Aaro Seppänen

text: Aaro Seppänen (2. heinäkuuta 1910 Kaukola – 3. heinäkuuta 1944 Juustila) oli Mannerheim-ristin ritari numero 75. Komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 22:ssa palvellut Seppänen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Seppänen oli luutnantti ja siviiliammatiltaan matematiikan lehtori.


title: U Got 2 Know

text: U Got 2 Know on Cappella-yhtyeen toinen vuonna 1994 julkaistu studioalbumi.


title: U Got 2 Know

text: Albumilta löytyvät muun muassa kappaleet "U Got 2 Know", "Move On Baby" sekä "U Got 2 Let The Music", jossa käytetään samplena Alphaville-yhtyeen kappaletta "Sound Like A Melody".


title: Kaarlo Lehtonen

text: Veikko Kaarlo Tapani Lehtonen (11. joulukuuta 1920 Humppila – 3. maaliskuuta 1977 Humppila) oli Mannerheim-ristin ritari numero 76. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Lehtonen oli vänrikki ja siviiliammatiltaan radioteknikko sekä koristetaiteilija.


title: Johan Similä

text: Johan Kustaa Similä (10. tammikuuta 1906 Temmes – 18. elokuuta 2002 Oulu) oli Mannerheim-ristin ritari numero 78. Kiväärimiehenä KevOs 5:ssä palvellut Similä nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Similä oli korpraali ja siviiliammatiltaan puuseppä.. Similä kuului niin sanottuun nostoväkeen, sillä hänet oli aikoinaan vapautettu palveluksesta huonon kuulon takia.


title: Eino Penttilä (sotilas)

text: Eino Valfrid Penttilä (s. 18. joulukuuta 1914 – k. 30. lokakuuta 1992) oli Mannerheim-ristin ritari numero 79. (14. Divisioonan kaukopartio-osaston johtaja). Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Penttilä oli ritarinimityksen aikaan luutnantti. Heinäkuussa 1943 Penttilä aloitti Kadettikoulun (nyk. Maanpuolustuskorkeakoulu) oppilaana.


title: Eino Penttilä (sotilas)

text: Kenraalimajuri Erkki Raappana esitti Penttilän nimittämistä ritariksi toukokuussa 1942:


title: Eino Penttilä (sotilas)

text: " - 15.1.1942 luutnantti Penttilä sai määräyksen osastoineen hyökätä Koivuniemen kylään. Matkalla kohtasi 10-miehisen vihollispartion, jonka osasto tuhosi viimeistä miestä myöten ja sai haltuunsa muun muassa karttoja, joissa oli merkintöjä vihollisen sijoituksista."


title: Eino Penttilä (sotilas)

text: Penttilä palveli Suomen rajavartiolaitosta vuoteen 1962 saakka.


title: Eino Penttilä (sotilas)

text: Onni Palaste: "Raappanan miehet" WSOY ISBN 951-0-21303-9


title: Eino Polón

text: Berndt Eino Edvard Polón () oli suomalainen jääkärieversti ja Mannerheim-ristin ritari numero 80. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 23. elokuuta 1942.


title: Eino Polón

text: Hänen vanhempansa olivat varatuomari Eduard Polón ja Edith Ahnger. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Ester (Ettu) Steniuksen kanssa.


title: Eino Polón

text: Polón kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1911 ja liittyi Hämäläisosakuntaan ja jatkoi opintojaan Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1912–1915. Pro gradu-tutkinnon hän suoritti vuonna 1915. Hän kävi vuosina 1920–1921 Ranskan armeijassa kapteenien täydennyskurssin ja jalkaväen apuaseiden erikoiskurssin ja oli komennettuna sikäläiseen hyökkäysvaunu- ja jalkaväkirykmenttiin, missä hän seurasi taisteluharjoituksia leiriaikana. Vuosina 1925–1926 hän kävi Kurkijoen maamiesopiston. Kapteenikurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa hän suoritti vuosina 1936–1937.


title: Eino Polón

text: Polón osallistui ylioppilasten aktivistiliikkeen toimintaan olemalla mukana järjestämässä etappitoimintaa Perämerellä ja merenkurkussa ja olemalla töissä Helsingissä Liisankatu 17:ssä (Karjalaisten talo) sijainneessa värväystoimistossaHelsingin Reservin Sanomat 7/2008. Myöhemmin hän liittyi itsekin vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 31. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennukseltaan palattuaan hän kävi vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Eino Polón

text: Polón astui Valkoisen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 Saksassa ensin vannottuaan lippuvana ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen armeijalle. Tässä tilaisuudessa hänet ylennettiin Valkoisen armeijan luutnantiksi. Hän saapui takaisin Suomeen 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin adjutantiksi 9. Jääkäripataljoonaan (sisällissodan aikana Polón käytti peitenimeä "Pälve"). Polón siirrettiin adjutantiksi 6. huhtikuuta 1918 alkaen 4. Jääkärirykmentin adjutanttina. Sisällissodassa Polón otti osaa taisteluihin Viipurissa.


title: Eino Polón

text: Polón siirrettiin sisällissodan jälkeen 1. kesäkuuta 1918 alkaen Suomen senaatin sota-asiaintoimituskuntaan, missä hän työskenteli aluksi toimituskunnan päällikön toisena adjutanttina. Polón siirrettiin 23. heinäkuuta 1918 alkaen sotaministeriön keskusosaston yleisten asiain toimiston (K 1. ) apulaispäälliköksi ja myöhemmin hänet nimitettiin keskusosaston osastopäälliköksi.


title: Eino Polón

text: Polón joutui jättämään 7. huhtikuuta 1919 toimistotyöt, kun hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi Karjalan kaartin rykmentin 9. komppaniaan. Komppanianpäällikön tehtävästä hän lähti vuonna 1920 opiskelemaan Ranskaan (katso opinnot). Ranskasta palattuaan hänet komennettiin Sotaväen esikuntaan koulutusosaston toimistopäälliköksi (toimisto 1b.). Koulutusosastolla hän työskenteli noin vuoden päivät ja hänet siirrettiin takaisin Karjalan kaartin rykmenttiin ja tällä kertaa 7. komppaniaan päälliköksi.


title: Eino Polón

text: Tänä aikana Polónin mielenterveys järkkyi. Hän raiskasi ja pahoinpiteli kotiapulaisensa, ja hänet vapautettiin tehtävistään terveydellisiin syihin vedoten 29. marraskuuta 1922.


title: Eino Polón

text: Armeijasta eronsa jälkeen hänet määrättiin pakkohoitoon. Myöhemmin hän muutti Kangasalle ja työskenteli siellä maanviljelijänä aina vuoteen 1934 saakka. Tänä aikana Polón kutsuttiin kertausharjoituksiin kannakselle vuonna 1931, jolloin hänessä heräsi jälleen sotilas ja hän päätti anoa paluuta puolustusvoimien palvelukseen, mikä hänelle myönnettiinkin vuonna 1935.


title: Eino Polón

text: Polón astui ikämiehenä uudelleen armeijan palvelukseen 21. maaliskuuta 1935 ja hänet sijoitettiin Keski-Suomen rykmenttiin, niissä hän toimi aluksi 28. elokuuta 1936 alkaen 6:nnen ja 16. toukokuuta 1937 alkaen 3. komppanian päällikkönä.


title: Eino Polón

text: Polón osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 21:n III pataljoonassa (nimi aluksi Jalkaväkirykmentti 30). Hän otti osaa talvisodan taisteluihin Kiviniemen sillanpääasemassa ja Taipaleella. Talvisodan ansioista hän vastaanotti Suomen Marsalkka Mannerheimin esityksestä ruotsalaiselta Stålhammar-sotilassuvulta suomalaisupseerille lahjoitetun hopeapikarin vuonna 1940.


title: Eino Polón

text: Välirauhan aikana hänet siirrettiin aluksi linnoitusupseeriksi ja myöhemmin pataljoonan komentajaksi 7. Prikaatin I pataljoonaan.


title: Eino Polón

text: Jatkosodan puhjettua hän jatkoi pataljoonan komentajana 7. Prikaatista muodostetussa Jalkaväkirykmentti 7:ssä, jonka riveissä hän osallistui taisteluihin Tyrjällä. Ensimmäisenä sotavuonna hänet siirrettiin Vahvennetun Erillisen Rajajääkäripataljoonan komentajaksi ja otti osaa taisteluihin Kurkijoella. Seuraavaksi hänet siirrettiin Jääkäripataljoona 4:n komentajaksi ja hän otti sen komentajana osaa taisteluihin Aunuksessa, Syvärin voimalaitoksella ja Äänislinnassa. Jääkäripataljoonasta hänet siirrettiin Jalkaväkirykmentti 44:n komentajaksi Syvärille. Vuonna 1942 hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 8:n komentajaksi ja edelleen Ryhmä Snellmannin komentajaksi sekä Ryhmä Polónin komentajaksi. Tämän vuonna 1942 tapahtuneen siirtelyn jälkeen hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 30:n komentajaksi, missä tehtävässä hän oli sodan päättymiseen saakka. Edellä mainitun rykmentin komentajana hän otti osaa muun muassa torjuntataisteluihin Ihantalassa vuonna 1944. Vihollisuuksien päätyttyä hänet siirrettiin rintamalta Kotijoukkojen komentajan käyttöön.


title: Eino Polón

text: Kenraalimajuri Taavetti Laatikainen esitti Polónin nimittämistä ritariksi jo elokuussa 1941, ilman että Mannerheim olisi kuitenkaan puoltanut esitystä. Uusintaesityksen teki 2. Divisioonan komentajan, kenraalimajuri Aarne Blick 25.lokakuuta 1941. Tätä lausuntoa puolsi VI Armeijakunnan komentaja kenraalimajuri Paavo Talvela, mutta vastusti Osasto Laguksen komentaja kenraalimajuri Ruben Lagus. Perusteluina oli esimerkiksi:


title: Eino Polón

text: " - Hyökkäyksen 31. heinäkuuta 1941 alkaessa sai majuri Polón pataljoonansa kanssa suoritettavakseen sisäänmurron erittäin lujasti varustettuun Tyrjän tukikohtaan, joka 4 päivää yhtäjaksoa kestäneiden sitkeiden lähitaistelujen jälkeen päättyi monisatalukuisen vihollisen täydelliseen tuhoon, mahdollistaen jo toisena hyökkäyspäivänä divisioonalle tilaisuuden suorittaa Laatokan luoteispuolisiin taisteluihin ratkaisevasti vaikuttaneen yli 13 km syvän läpimurron vihollisen selustaan."


title: Eino Polón

text: " - Rajapataljoonan komentajana jatkoi 4. elokuuta 1941 lähtien hellittämättä vihollisen takaa-ajoa, suomatta sille missään tilaisuudessa asettua vastarintaan ja ottaen siltä runsaasti sotasaaliina tykkejä, hyökkäysvaunuja jne."Hurmerinta, Viitanen 2004: 326–329.


title: Eino Polón

text: Vasta VI Armeijakunnan v.a. komentajan Aarne Blickin 21. toukokuuta 1942 tekemän uusintaesitus pöydälle jääneeseen ritariesitykseen toi lopullisen päätöksen ritarinimitykselle 23. elokuuta 1942, IV Armeijakunnan komentajan kenraaliluutnantti Lennart Oeschin myötävaikutuksella.


title: Eino Polón

text: Polón erosi sotien jälkeen armeijasta ja siirtyi sosiaalipäälliköksi Suomen Kumitehdas Oy:n tehtaille Nokialle, missä hän työskenteli vuoteen 1956 saakka. Hän toimi vuodesta 1966 alkaen Jääkäriliiton hallituksen jäsenenä ja kokosi yli 400 julkaisua Sota-arkiston Jääkärikirjastoon.


title: Paavo Koli

text: Paavo Olavi Koli (21. toukokuuta 1921 Oulu – 25. maaliskuuta 1969 Tampere) oli suomalainen sosiologi ja tamperelainen tiedevaikuttaja. Hän toimi Tampereen yliopiston sosiologian professorina 1961–1969. Kolia on joskus kutsuttu monialaisen Tampereen yliopiston perustajaksi. Sodassa pioneerijoukoissa palvelleesta Kolista tuli Mannerheim-ristin ritari numero 81.


title: Paavo Koli

text: Koli lähti vapaaehtoisena varusmieheksi vuonna 1939 ja valmistui ylioppilaaksi Oulun lyseosta ilman kirjoituksia vuonna 1940. Hän osallistui jatkosotaan pioneeriupseerina ja toimi Pioneeripataljoona 15:ssä joukkueenjohtajana Jalkaväkirykmentti 53:n tukena Kiestingin motissa syksyllä 1941. Kolille myönnettiin tästä toiminnastaan Mannerheim-ristin ritarin arvo vuonna 1942. Samassa yksikössä palveli alikersanttina Kalle Päätalo, joka on kuvannut näitä vaiheita romaanissaan "Liekkejä laulumailla" (1980).


title: Paavo Koli

text: Vuosina 1942–1943 Koli kävi kadettikurssin ja jäi sen jälkeen luutnanttina kouluttajaksi Korian varuskuntaan.


title: Paavo Koli

text: Koli ilmoittautui vuonna 1945 opiskelijaksi Helsingin yliopistoon sekä valtiotieteelliseen tiedekuntaan että Voimistelulaitokselle. Hän valmistui 2,5 vuodessa vuonna 1948 valtiotieteen kandidaatiksi ja voimistelunopettajaksi. Vuosina 1949–1950 hän opiskeli stipendiaattina Yhdysvalloissa Länsi-Virginian Marshall Collegessa. Vuosina 1950–1951 hän opiskeli ASLA-stipendiaattina Chicagon yliopistossa sosiaalipsykologiaa.


title: Paavo Koli

text: Palattuaan Suomeen Koli työskenteli sosiaalipolitiikan assistenttina Helsingin yliopistossa 1952–1953 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1955. Hänen väitöskirjansa "Ennakkoluuloista teollisessa organisaatiossa" käsitteli teollisuuden johtohenkilöiden ja työntekijöiden välistä vuorovaikutusta ja työläisten esimiehiään kohtaan tuntemia ennakkoluuloja. Koli toimi sosiologian ja sosiaalipolitiikan dosenttina Helsingin yliopistossa 1959–1963. Hän oli sosiologian vt. professori Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa (vuodesta 1966 Tampereen yliopisto) 1959–1961 ja professori 1961–1969. Koli oli yliopiston vararehtori 1961–1962 ja rehtori 1962–1968. Hän laajensi yhden tiedekunnan korkeakoulua laaja-alaisemmaksi yliopistoksi ja Kolin kuuden vuoden rehtorikauden aikana opiskelijamäärä lähes kuusinkertaistui.


title: Paavo Koli

text: Koli teki itsemurhan 25. maaliskuuta 1969. Hän oli kuollessaan 47-vuotias. Tampereella Hervannan kaupunginosassa on Paavo Kolin katu. Tampereen yliopistossa on myös Paavo Kolin mukaan nimetty luentosali.


title: Kaarlo Laitinen

text: Kaarlo Kullervo Laitinen (15. huhtikuuta 1920 Nilsiä – 16. lokakuuta 1944 Juoksenki) oli Mannerheim-ristin ritari numero 83. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 23. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli ylikersantti. Hän palveli Tuntemattoman sotilaan rykmentti JR 8:ssa kaatumiseensa saakka.


title: Lauri Kokko

text: Lauri Albin Kokko (12. kesäkuuta 1913 Kontiolahti – 20. toukokuuta 2004 Kouvola) oli Mannerheim-ristin ritari numero 84. Mannerheim-ristin ritariksi hänet nimitettiin 31. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä luutnantti.


title: Lauri Kokko

text: Kokko kunnostautui Yläjärven kylän valtauksessa ja Mutskoilammen taistelussa jatkosodan alussa. Kokko haavoittui kaulaan Hiisjärvellä.


title: Lauri Kokko

text: Sodan jälkeen Kokko palveli rajavartiostossa. Myöhemmin hän toimi romuliikkeen hoitajana ja toimitusjohtajana.


title: Paavo Nuotio

text: Paavo Konstantin Nuotio (7. toukokuuta 1899 Maaria – 7. marraskuuta 1969 Naantali) oli Mannerheim-ristin ritari numero 85. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 31. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli luutnantti.


title: Kullervo Sippola

text: Ahto Kullervo Kaj Sippola (31. lokakuuta 1914 – 13. kesäkuuta 1944 Siiranmäki, Kivennapa) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 86. Hänelle myönnettiin Mannerheim-risti 31. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli vänrikki.


title: Kullervo Sippola

text: Sippola oli Jalkaväkirykmentti 28:n 14. komppanian eli rykmentin tykkikomppanian (panssarintorjuntakomppanian) I joukkueen johtaja. Komppanialla oli aseistuksena mm. 37 mm panssarintorjuntatykkejä ja 20 mm pst-kiväärejä eli norsupyssyjä, sekä myöhemmin sotasaaliina saatuja venäläisiä 45 mm pst-tykkejä ("piiskatykki").


title: Kullervo Sippola

text: Sotahistoriallisen aikakauskirjan (n:o 24) mukaan Sippola oli myös yksi neljästä "Molotovin cocktailin" kehittäjästä.


title: Kullervo Sippola

text: Loppukesästä 1941 Sippola kunnostautui Akkaharjun–Mikrilän taisteluissa Tyrjän kylän (Parikkala) kohdalla tuhoten henkilökohtaisesti mm. neljä vihollisen panssarivaunua, useita kuorma-autoja ja hirsirakenteisia konekivääripesäkkeitä.


title: Kullervo Sippola

text: JR 28:n komentaja teki esityksen Mannerheim-ristin myöntämiseksi, mutta kun mitään ei kuulunut, rykmentti teki uuden palkitsemisesityksen Tyrjän taistelujen jälkeen armeijakunnan komentaja kenraali Taavetti Laatikaisen puoltamana. 9. syyskuuta 1941 JR 28:n komentaja esitti Sippolalle Mannerheim-ristiä hänen tuhottuaan Akkaharjun–Mikrilän taisteluissa kuusi panssarivaunua ja kuusi katettua konekivääripesäkettä 2.–7. elokuuta 1941. Esitys meni päämajaan, mutta se jäädytettiin lähes vuodeksi. Sippola vastaanotti Mannerheim-ristin 15. syyskuuta 1942 Mikkelissä, päämajan pihalla, marsalkka Mannerheimin kädestä. Hänet ylennettiin seuraavana päivänä luutnantiksi.


title: Kullervo Sippola

text: Sippola kaatui 13. kesäkuuta 1944 Siiranmäen taistelussa. Hänet haudattiin aluksi Luumäelle ja lopullisesti 19. elokuuta Helsinkiin Hietaniemen hautausmaan sankarihautaan.


title: Kullervo Sippola

text: Kullervo Sippolan isoisä oli Suomen nuorisoseuraliikkeen perustaja Matti Sippola. Hänen kolme setäänsä Aarne, Urho ja Vilkas Sippola olivat jääkäreitä.


title: Toivo Ovaska

text: Toivo Johannes Ovaska (25. toukokuuta 1920 Kirvu – 6. joulukuuta 1996 Orimattila) oli Mannerheim-ristin ritari numero 89. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 31. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli kersantti.


title: Tor Lindblad

text: Tor Robert Lindblad (26. joulukuuta 1909 Karjaa – 21. maaliskuuta 1982 Tammisaari) oli Mannerheim-ristin ritari numero 93. Mannerheim-risti hänelle myönnettiin 8. syyskuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli majuri. Nimityshetkellä hän oli sotilasarvoltaan luutnantti


title: Tor Lindblad

text: Tor Lindbladille ja Hans Windille on pystytetty muistomerkki Tammisaareen. Muistomerkki paljastettiin 4. kesäkuuta 2001, marsalkka Mannerheimin syntymäpäivänä.


title: Toivo Korte

text: Toivo Korte (18. huhtikuuta 1911 Kaukola – 10. elokuuta 1965 Rovaniemi) oli Mannerheim-ristin ritari numero 94. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai vänrikkinä 8. syyskuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli yliluutnantti (1958).


title: Jelle ten Rouwelaar

text: Jelle ten Rouwelaar (s. 24. joulukuuta 1980 Joure, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Eredivisie-seura NAC Bredaa.


title: Jelle ten Rouwelaar

text: Ten Rouwelaar on edustanut ammattilaisuransa aikana myös FC Emmeniä (1998–2002), PSV Eindhovenia (2002–2003), FC Groningenia (2003), Twenteä (2003–2004), FC Zwollea (2004–2005), FC Eindhovenia (2005–2006) ja itävaltalaista FK Austria Wieniä (2006–2007). Hän aloitti uransa synnyinkaupunkinsa pikkuseurassa SC Jouressa.


title: Eero Laaksonen

text: Sulo Eero Laaksonen (13. helmikuuta 1896 Pälkäne – 4. elokuuta 1974 Turku) oli Mannerheim-ristin ritari numero 97. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 6. marraskuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli eversti.


title: Eero Laaksonen

text: Laaksonen osallistui Suomen sisällissotaan 1918 Kuopion suojeluskunnassa. Hän kävi Viipurin upseerikokelaskurssin 1918–1919 sekä Kadettikoulun ensimmäisen kurssin 1919–1920 ja yleisen komentajakurssin 1947. Hän toimi nuorempana upseerina eri yksiköissä 1920–1923 sekä komppanianpäällikkönä Polkupyöräpataljoona 2:ssa 1923–1927 sekä Polkupyöräpataljoona 1:ssä 1927–1930. Keski-Suomen rykmentissä hän toimi aliupseerikoulun johtajana ja pataljoonankomentajana 1930–1932. Kannaksen sotilaspiirin päällikkönä hän oli 1932–1933. Suomen valkoisessa kaartissa pataljoonankomentajana hän toimi 1933–1939.


title: Eero Laaksonen

text: Talvisodan alussa hän toimi 1. prikaatissa pataljoonankomentajana. 2.2.1940 alkaen hän komensi JR 8:aa jatkaen tehtävässä myös välirauhan aikana. Jatkosodan syttyessä Laaksonen komensi JR 26:ta eli ns. Ässärykmenttiä 18. kesäkuuta 1941 – 23. helmikuuta 1942. Jatkosodan loppuajan hän komensi varsinaissuomalaista JR 35:tä 25. helmikuuta 1942 – 16. marraskuuta 1944. Jatkosodan jälkeen Laaksonen toimi JR 5:n komentajana 1944–1947. Turun sotilaspiirin (TurESp) päällikkönä hän oli 1947–1952. Lounais-Suomen sotilasläänin komentajana hän toimi 1952–1956, kunnes erosi aktiivipalveluksesta.


title: Eero Laaksonen

text: Laaksosen Mannerheim-ristin 6. marraskuuta 1942 myönnön perusteissa mainitaan hänen ansioituneen erityisesti Säiniön, Koikarin sekä Karhumäen alueilla käydyissä taisteluissa.


title: Eero Laaksonen

text: Ylennykset: reservivänrikki 30.7.1918, vänrikki 31.3.1920, luutnantti 6.12.1920, kapteeni 6.12.1923, majuri 17.4.1930, everstiluutnantti 4.4.1940, eversti 6.8.1942


title: Karl Böhm (säveltäjä)

text: Karl Böhm (1844–1920) oli saksalainen pianisti ja säveltäjä. Hän oli omana aikanaan tunnettu ja suosittu keveiden kappaleiden säveltäjä, mutta nykyaikana täysin tuntematon.


title: Karl Böhm (säveltäjä)

text: Hän sävelsi muun muassa teokset:


title: War in Heaven

text: War in Heaven on Cappella-yhtyeen vuonna 1996 julkaistu kolmas studioalbumi.


title: War in Heaven

text: Albumilta löytyvät muun muassa kappaleet "Tell Me the Way", "I Need Your Love" ja "Turn It Up and Down".


title: War in Heaven

text: Albumi pysyi vuonna 1996 Suomen virallisella listalla viisi viikkoa, paras sijoitus oli viikolla 17 12. sija.


title: Antti Vorho

text: Antti Vorho, myöhemmin Vallebro (19. lokakuuta 1912 Valkeasaari – 3. maaliskuuta 1991 Lycksele Ruotsi), oli inkeriläissyntyinen Mannerheim-ristin ritari numero 99. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 6. marraskuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli vääpeli.


title: Eino Oksanen

text: Eino Ilmari Oksanen (s. 7. toukokuuta 1931 Puuppola, Jyväskylän mlk.) on entinen suomalainen kestävyysjuoksija, jonka päämatka oli maraton.


title: Eino Oksanen

text: Oksasen parhaita saavutuksia ovat 20 kilometrin juoksun maailmanennätys vuonna 1955 sekä Bostonin maratonin voitto vuosina 1959, 1961 ja 1962. Oksanen on ainoa suomalainen, joka on osallistunut maratonille kolmissa olympialaisissa. Melbournen 1956 olympialaisissa hän sijoittui kymmenenneksi, Roomassa 1960 sijalle 24 ja Tokiossa 1964 sijalle 13. EM-kisoissa hän sijoittui 12:nneksi Belgradissa 1962. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti 1959 ja 1963.


title: Eino Oksanen

text: Oksanen astui Helsingin poliisilaitoksen palvelukseen 1954 ja työskenteli rikospoliisin petosryhmässä.


title: Paavo Paajanen

text: Paavo Paajanen (26. tammikuuta 1917 Antrea – 6. maaliskuuta 1999 Savonlinna) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 101. Taistelulähettinä 3./KevPsto 11:ä palvellut Paajanen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 6. marraskuuta 1942. Nimityshetkellä Paajanen oli sotilasarvoltaan alikersantti. Sodan jälkeen Paajanen työskenteli Valtionrautateiden palveluksessa.


title: Arvid Nordin

text: Arvid Oskar Nordin (3. elokuuta 1913 Närpiö – 26. syyskuuta 1997 Närpiö) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 102. Ryhmänjohtajana Jalkaväkirykmentti 61:ssä palvellut Nordin nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 6. marraskuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä alikersantti.


title: Claës Winell

text: Claës Bertel Napoleon Winell (18. syyskuuta 1892 Kirkkonummi – 9. tammikuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 103. Mannerheim-ristin ritariksi hänet nimitettiin 12. joulukuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli kenraalimajuri.


title: Claës Winell

text: Winellin vanhemmat olivat johtajaopettaja Alfred Napoleon Winell ja Kathinka Maria Hansen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Sonja Leonie Ståhlbergin kanssa.


title: Claës Winell

text: Winell kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1913 ja liittyi Nylands Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1913–1915. Hän suoritti Sotakorkeakoulun yleisen osaston I vuosikurssin vuosina 1924–1925 ja komentajakurssin vuosina 1925–1926.


title: Claës Winell

text: Winell liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 17. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 10. syyskuuta 1915 alkaen pataljoonan konekiväärikomppaniaan ja myöhemmin 10. heinäkuuta 1917 perustettuun pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun A-kurssin.


title: Claës Winell

text: Winell saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana kapteeniksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäälliköksi ensin 4. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin komppanianpäälliköksi ensin 5. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan ja edelleen 10. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hänet siirrettiin 25. maaliskuuta 1918 konekivääriupseeriksi 4. jääkärirykmentin esikuntaan, josta hänet siirrettiin sisällissodan loppuvaiheilla 3. toukokuuta 1918 alkaen adjutantiksi 2. jääkäriprikaatiin. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Claës Winell

text: Winell siirrettiin sisällissodan jälkeen 14. kesäkuuta 1918 alkaen 2. divisioonan yleisesikuntaupseeriksi, mistä hänet siirrettiin 29. marraskuuta 1918 alkaen Vuoristoprikaatin esikuntapäälliköksi. Uudenmaan rykmentin II pataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin 14. syyskuuta 1921. Hänet siirrettiin 26. syyskuuta 1923 Sotaväen esikuntaan, missä hänet ensin määrättiin jalkaväen tarkastajan toimiston päälliköksi ja 1. lokakuuta 1924 alkaen koulutusosaston päälliköksi. Sotaväen esikunnasta hänet siirrettiin ja nimitettiin 25. helmikuuta 1926 alkaen Kajaanin sissipataljoonan komentajaksi. Keski-Suomen rykmentin komentajaksi hänet nimitettiin 22. toukokuuta 1930, mistä tehtävästä hänet komennettiin 11. helmikuuta 1932 hoitamaan II Sotilasmaakunnan komentajan tehtäviä ja määrättiin edelleen 1. heinäkuuta 1933 alkaen Etelä-Pohjanmaan sotilasläänin komentajaksi.


title: Claës Winell

text: Viransijaisuuksia Winellillä oli muun muassa Santahaminan komendantin tehtävät vuosina 1921–1923 ja Hämeenlinnan varuskunnan päällikkönä hän toimi 25. helmikuuta – 28. joulukuuta 1926 ja 1. syyskuuta 1927 – 22. toukokuuta 1930 väliset ajat. Hän hoiti myös Jääkäriprikaatin komentajan tehtäviä 28. joulukuuta 1926 – 1. syyskuuta 1927 välisenä aikana.


title: Claës Winell

text: Winell osallistui talvisotaan 8. divisioonan komentajana ja otti osaa taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin 4. divisioonan ja samalla Suomenlahden sotilasläänin komentajaksi.


title: Claës Winell

text: Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin 8. divisioonan komentajaksi, missä tehtävässä hän oli kuolemaansa saakka ja otti osaa taisteluihin Viipurinlahdella, Ylämaalla, Tervajoella, Sommeessa, Rokkalanjoella, Koivistolla, Porajärvellä, Selkissä, Paateneessa, Karjalan Maaselällä, Suurlahdella, Maanselän asemalla ja Krivissä sekä Syvärillä. Hän kuoli sydänkohtaukseen 9. tammikuuta 1943 Helsingissä osallistuessaan kaatuneen poikansa, luutnantti Berndt Thorolf Winellin hautajaisiin. Claës Bertel Winell on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Claës Winell

text: Winell toimi pioneerikoulutusohjelmakomitean jäsenenä vuonna 1922 ja jalkaväen harjoitusohjesääntökomitean jäsenenä vuonna 1923 sekä Puolustusministeriön asettaman pikakiväärikomitean jäsenenä vuonna 1924. Talvivarustuskomitean jäsenenä hän toimi vuosina 1924–1925 ja 1. divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1922–1923 sekä Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuosina 1926–1928. Suomen upseeriliiton Hämeenlinnan alaosaston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1926–1930, ja Jääkäriliiton Hämeenlinnan alaosaston puheenjohtajana vuosina 1928–1930 sekä Suomen upseeriliiton ja Jääkäriliiton Kouvolan alaosaston puheenjohtajana vuosina 1931–1932. Hän toimi myös ruotsinkielessä suoritettavia tutkintoja varten asetetun tutkintolautakunnan apujäsenenä.


title: Josef Dietrich

text: Josef ”Sepp” Dietrich (28. toukokuuta 1892 Hawangen, Saksa – 21. huhtikuuta 1966 Ludwigsburg, Länsi-Saksa) oli saksalainen SS-kenraali ("SS-Oberstgruppenführer") natsi-Saksan ja toisen maailmansodan aikana.


title: Josef Dietrich

text: Josef Dietrich syntyi Hawangenissa lähellä Memmingeniä, joka kuuluu Schwabenin hallintopiiriin Baijerissa. Hänen isänsä Palagius Dietrich toimi työnjohtajana tehtaalla. Josef Dietrich itse astui työelämään leipurin apupoikana, joidenkin tietojen mukaan teurastajan oppilaana , Dietrich värväytyi armeijaan 1911 ja hän palveli lyhyesti Augsburgiin sijoitetussa 4. kenttätykistörykmentissä, kunnes putosi hevosen selästä loukaten itsensä.


title: Josef Dietrich

text:
Dietrich värväytyi uudestaan armeijaan ensimmäisen maailmansodan sytyttyä, mutta koska hän myöhemmän valehteli sotakokemuksistaan ja tehtävistään suuressa sodassa, on vaikea tietää, mitä hän todella teki. Hän kertoi palvelleensa ratsuväessä mieluummin kuin jalkaväessä, jossa hän todennäköisimmin oli ja joskus hän sanoi olleensa myös vasta perustetuissa alppijääkärijoukoissa. Toisten lähteiden mukaan toimi sodassa huoltokersanttina, jonka vastuulla oli sotilaiden palkkojen maksaminen.
Joka tapauksessa Dietrich värväytyi 7. baijerilaiseen kenttätykistörykmenttiin, taisteli muun muassa Ypresissä, josta sai arven silmänsä yläpuolelle vihollisen ratsuväensotilaan keihään iskusta. Sodan viimeisen vuoden alussa hänet siirrettiin vastaperustettuun baijerilaiseen panssarivaunuosastoon.


title: Josef Dietrich

text: Sodan aikana hän oli noussut ylikersantin arvoon ja hänet oli palkittu toisen luokan rautaristillä. Hän halusi jäädä armeijaan, mutta ei päässyt. Sodan jälkeen Dietrich työskenteli vaihtelevissa ammateissa, kuten huoltoaseman hoitajana, tarjoilijana ja tullimiehenä. Maineeltaan hän oli helposti suutahtava kovanahkainen tappelupukari.


title: Josef Dietrich

text: Dietrich liittyi natsipuolueeseen jo varhaisessa vaiheessa ja pääsi nopeasti Adolf Hitlerin suosioon. Vuonna 1928 hänestä tehtiin Hitlerin henkivartion päällikkö. Hitler piti Dietrichistä ja jo vuonna 1931 hänet ylennettiin "SS-Gruppenführeriksi", SS:n kenraaliluutnantiksi. Natsien valtaannousun jälkeen Dietrich yleni kenraalieverstiksi ja Leibstandarte-SS Adolf Hitlerin komentajaksi. Pitkien puukkojen yönä Dietrichillä oli merkittävä rooli Hitlerin antamien teloitusmääräyksien toteuttajana.


title: Josef Dietrich

text:
Ranskan valloituksen aikana Dietrich komensi SS-divisioona "Leibstandarte Adolf Hitleriä" Pariisiin suunnatussa hyökkäyksessä ja myöhemmin Dunkerquessa. Dietrichin johtama divisioona osallistui myös Balkanin ja Kreikan valtaamiseen.
Itärintamalla Dietrich komensi Keskustan armeijaryhmään kuulunutta I SS-panssariarmeijakuntaa. Syksyllä 1943 hän sai erikoistehtävän: Benito Mussolinin rakastajattaren Clara Petaccin palauttamisen Italian diktaattorille.


title: Josef Dietrich

text: Heinz Eberbachin mukaan Leibstandarte Adolf Hitler Seppin komennossa tappoi tuhansia juutalaisia. Arvion mukaan tämä tapahtui Taganrogissa. Alkuvuodesta 1942 Leibstandarte Adolf Hitler surmasi neljätuhantta neuvostoliittolaista sotavankia.


title: Josef Dietrich

text: Syksyllä 1944 Hitler määräsi Dietrichin johtamaan 6. SS-panssariarmeijaa, jolla oli ratkaiseva rooli vuodenvaihteeseen 1944–45 sijoittuneessa Ardennien taistelussa. Onnistuneen alun jälkeen Dietrichin armeijan eteneminen pysähtyi ja taistelu hävittiin.


title: Josef Dietrich

text: Huhtikuussa 1945 Hitler, joka oli raivoissaan Dietrichin armeijan huonosta suorituksesta itärintamalla, käski Leibstandarte SS Adolf Hitler divisioonan luopua ”Adolf Hitler” -käsivarsinauhoistaan. Dietrich loukkaantui niin, että palautti kaikki kunniamerkkinsä.


title: Josef Dietrich

text: Dachaun sotarikosoikeudenkäynnissä 1945 Dietrich tuomittiin vastuullisena upseerina Malmedyn verilöylystä, jossa Dietrichin alaiset SS-miehet teloittivat joukon yhdysvaltalaisia sotavankeja Ardennien hyökkäyksen aikana. Hän sai 25 vuoden vankeusrangaistuksen, mutta vapautettiin vain kymmenen vuoden jälkeen 1955. Kaksi vuotta myöhemmin saksalainen oikeus tuomitsi hänet lisäksi 19 kuukaudeksi vankilaan osallisuudesta pitkien puukkojen yön teloituksiin. Dietrich kuoli sydänkohtaukseen 1966.


title: Luettelo Popedan kappaleista

text:
Tämä on luettelo Popeda -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Listassa on kaikkiaan 290 kappaletta.
'helvetin horinat


title: SVD

text: Lyhenne SVD voi tarkoittaa:


title: Heiko Westermann

text: Heiko Westermann (s. 14. elokuuta 1983 Alzenau, Baijerin osavaltio, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, joka pelasi muun muassa kotimaassaan Schalke 04:ssä ja Hamburger SV:ssä sekä espanjalaisessa Real Betisissä, alankomaalaisessa Ajaxissa ja itävaltalaisessa Austria Wienissä.


title: Heiko Westermann

text: Aikuisten sarjoissa Westermann pelasi ensi kerran 2. Bundesliigan SpVgg Greuther Fürthissä vuonna 2002. Vuonna 2005 hän siirtyi Bundesliigan Arminia Bielefeldiin. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi Schalkeen, missä hän pelasi kolme kautta.


title: Heiko Westermann

text: Hampurissa Westermann pelasi kaudesta 2010–2011 alkaen. Westermann oli myös joukkueen kapteeni elokuusta 2010 huhtikuuhun 2013, jolloin Rafael van der Vaart nimitettiin uudeksi kapteeniksi.


title: Langenfeld

text: Langenfeld on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se kuuluu Düsseldorfin hallintopiiriin ja Mettmannin piirikuntaan. Kaupunki sijaitsee etelään Düsseldorfista, länteen Solingenista ja Leichlingenistä, pohjoiseen Leverkusenista ja itään Monheim am Rheinista.


title: Langenfeld

text: Langenfeld on muodostettu Richrathin ja Reusrathin taajamista. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1948. Varhaisin maininta Richrathista sijoittuu vuodelle 1090 ja Reusrathista vuodelle 1281. Vuoden 1150 tienoilla rakennettu St. Martinin kirkon torni on Langenfeldin vanhin rakennus ja se sijaitsee Richrathissa.


title: Langenfeld

text: Kaupungin asukasluku oli noin 57 000 vuonna 2011. Kaupungin pinta-ala on 41,10 neliökilometriä. Kaupunki on jaettu kuuteen eri kaupunginosaan. Kaupunginosista väkirikkain on Immigrath noin 16 300 asukkaallaan. Vähiten asukkaita asuu Wiescheidin kaupunginosassa, noin 3 200.


title: Kirjokäpykilli

text: Kirjokäpykilli ("Pachypanchax sakaramyi") on pieni, erittäin uhanalainen hammaskarppikala, sukua akvaariokalana kasvatetulle käpykillille.


title: Kirjokäpykilli

text:
Kirjokäpykilli kasvaa noin 9 cm pitkäksi.
Lajin nimi tulee siitä, että koiras osaa pörhistää suomunsa käpymäisiksi.


title: Kirjokäpykilli

text: Kirjokäpykilli on endeeminen Madagaskarin laji, jota tavataan vain saaren pohjoisosista Texierjärvestä sekä Sakaramy-, Irodo- ja Antsakoabejoista. Lajin kanta on myös taantumassa, joten se luokitellaan erittäin uhanalaiseksi.


title: Pirkko Jalovaara

text: Pirkko Kyllikki Jalovaara on suomalainen, aiemmin erityisesti evankelis-luterilaisen kirkon piirissä vaikuttanut uskonnollinen julistaja ja rukoilija. Jalovaaran työtä tukemaan perustettiin järjestö nimeltä "Rukousystävät ry". Yhdistys julkaisee "Rukousystävä"-lehteä. Hän on aikaisemmin tehnyt ”Parantava rukous” -ohjelmaa TV7:lle sekä Sanan ja rukouksen ilta -nimistä ohjelmaa Radio Deille. Jalovaara kääntyi syyskuussa 2018 ortodoksiksi.


title: Pirkko Jalovaara

text: Jalovaara on koulutukseltaan ekonomi ja toimi mainostoimiston johtajana, kunnes koki vuonna 1986 pahojen selkäkipujen paranemisen ja hengellisen herätyksen Birminghamissa Englannissa. Sen jälkeen hän järjesti rukoustilaisuuksia ja teki esirukoustyötä yhdessä pastori Seppo Juntusen kanssa. Heillä oli 1990-luvun alussa televisio-ohjelma MTV3:ssa. Juntusen ja Jalovaaran tiet erosivat vuonna 2002, ja kumpikin alkoi työskennellä itsenäisesti.


title: Pirkko Jalovaara

text: Julkaisutoimintaa varten Jalovaara perusti yrityksen "Rukous-Kustannus Oy RK-Publishing Ltd".


title: Pirkko Jalovaara

text: Rukousystävät-yhdistys ilmoitti aloittavansa vuonna 2012 televisio-ohjelmatuotannon yhteistyön kansainvälisen GOD TV:n kanssa, mutta hanke ei edennyt televisiolähetyksiin saakka.


title: Pirkko Jalovaara

text: Yle TV1:n 25. helmikuuta 2013 esittämä "MOT: riivaajat kirkossa" -dokumentti kertoi Jalovaaran välittävän evankelis-luterilaisen kirkon tiloissa näkemyksiään siitä, kuinka ihmiseen menneet demonit tai paholainen aiheuttavat sekä psyykkisiä että fyysisiä sairauksia, jotka voidaan parantaa vain ajamalla riivaaja ulos. Jalovaaran näkemyksen mukaan lääkkeet ovat tapa, jolla paholainen pääsee ihmiseen. MOT:n toimituskunnan mukaan Jalovaaran toiminnan tuotto tukiyhdistyksen rahankeräyksen kautta on ollut yli miljoona euroa viimeksi tilitetyn neljän vuoden ajalta. Heidän mukaansa päälle tulevat vielä kolehdit ja kustannusosakeyhtiön tuotto. Mielenterveystoimijoiden mukaan Jalovaaran toiminnassa saatetaan ihmisiä jopa hengenvaaraan. Lisäksi heidän mukaansa hädässä olevien ihmisten rahastaminen on eettisesti väärin.


title: Pirkko Jalovaara

text: Ohjelman seurauksena monet luterilaiset seurakunnat peruuttivat jo sovittuja Jalovaaran kokouksia. Ohjelmaa seuranneina päivinä kirkosta myös erosi tavallista enemmän ihmisiä eroakirkosta.fi-palvelun kautta. Jalovaaran mukaan ohjelma oli esittänyt hänen lausuntojaan väärässä asiayhteydessä. Hän kiisti väitteen, että olisi opettanut kaikkien sairauksien johtuvan demoneista: "”Kuka ikinä väittää että kaikki sairaudet ovat demoneista. Ihmiset eivät itsekään tiedä, minkä takia he ovat sairastuneet. Useimmat syöpäpotilaat eivät tiedä, mistä sairaus on tullut, eikä kukaan meistä mene sanomaan, että ”no, se on varmaan demoneista”."”


title: Pirkko Jalovaara

text: Jalovaara on järjestänyt evankelis-luterilaisen kirkon tiloissa rukousiltoja, joissa hän on kertonut rukouksen voimalla parantavansa sairaita ihmisiä. Hänen sivustollaan on todistuksia lukuisilta ihmisiltä, jotka kertovat parantuneen erilaisista sairauksista aina fyysisistä sairauksista kuten syövän paranemisista lähtien psykologisten sairauksien kuten vaikean masennuksen parantumisiin. Eräs parantunut nainen kertoo hänen sivustollaan seuraavasti parantumisesta."Sovittuun jalkaleikkaukseeni oli vajaa kaksi viikkoa aikaa, kun menin Pirkon rukousiltaan. Muutama päivä esirukouksen jälkeen kävin sairaalaan hoitajan vastaanotolla, kun huomasin vaivani hävinneen. Sanoin, että Herra, minun Ylilääkärini, paransi rukouksen kautta jalkani. Myös lääkäri totesi paranemiseni ja operointiaikani voitiin antaa sellaiselle, joka tarvitsi kirurgin apua."Parantumisista on esitetty myös kritiikkiä. Huhtikuussa 2013 Espoonlahden kirkossa oli Jalovaaran rukousilta. Rukousiltaan saapui hiihtolenkillä kipeytyneestä jalasta kärsinyt nainen kainalosauvoilla kävellen. Jalovaara rukoili kipeän jalan puolesta, jonka jälkeen häntä kehotettiin kävelemään ilman sauvoja. Jalka puutui ja kihelmöi, minkä Jalovaara tulkitsi paranemisen merkiksi. Tämän jälkeen naista käskettiin kävelemään kirkosta pois sauvoja kantaen. Tämän seurauksena kihelmöinti muuttui kasvavaksi kivuksi. Myöhemmin tehdyn lääkärin diagnoosin mukaan naisen jalan nivelsiteet olivat irronneet luusta, jänne oli haljennut sekä nivelkapseli oli siirtynyt paikoiltaan. Kävelytyksen seurauksena nivelkapseli ajautui puristuksiin luiden välistä ja aiheutti pahaa hermosärkyä. Hermosärky levisi myös toiseen jalkaan. Nainen kertoi ettei rukousillan jälkeen ole pystynyt tekemään päiväkään töitä. Espoonlahden seurakunnan kirkkoherra Jouni Turtiainen, joka oli itse paikalla valvomassa tilaisuutta, sanoo naisen joutuneen manipuloinnin kohteeksi ja pitää tapahtunutta hengellisenä väkivaltana.


title: Pirkko Jalovaara

text: Jalovaara on kertonut yhdistyksensä verkkosivuilla käyttävänsä lahjoitukset aina lyhentämättöminä hyvään tarkoitukseen. - ”Lähetämme aina lahjoittamasi varat suoraan avustuskohteisiimme. Emme ota mitään hallinnollisia kuluja”, Jalovaara on luvannut verkkosivuilla. Jalovaara kuitenkin otti esimerkiksi vuoden 2010 lahjoituksista yrityksensä kuluihin 84 % lahjoitusrahoista.


title: Pirkko Jalovaara

text: Syyskuussa 2014 uutisoitiin, että Helsingin poliisi epäili Jalovaaraa rahankeräysrikoksesta ja epäili hänen hankkineen lupaehtojen vastaisesti Rukousystävät-yhdistyksen nimissä yli miljoona euroa vuosien 2009–2013 välisenä aikana. Jalovaara itse kiisti syyllistyneensä rikokseen. Elokuussa 2016 Jalovaara sai syytteen rahankeräysrikoksesta.


title: Pirkko Jalovaara

text: Vuonna 2017 Jalovaara oli oikeudessa yhdessä toisen Rukousystävät-yhdistyksen johtavan henkilön kanssa epäiltynä rahankeräysrikoksesta. Yhdistys on kerännyt vuosina 2009-2013 lähes 700000 euroa hyväntekeväisyystarkoituksiin, mutta summasta on ilmoitettuun kohteeseen oli päätynyt vain 75 000 euroa ja 605 800 euroa on laittomasti kulutettu Jalovaaran palkkoihin ja erilaisiin maksuihin hänen lähipiirilleen ja mm. Jalovaaran äidille.. Syyttäjä vaati syytettyjä korvaamaan yhteisvastuullisesti rikoshyödyn, 605 860 euroa, ja vaati Rukousystävät-yhdistykselle 30 000 euron yhteisösakkoa.


title: Pirkko Jalovaara

text: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Jalovaaran huhtikuussa 2017 kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeuteen rahankeräysrikoksesta. Käräjäoikeus katsoi, että Jalovaara ja toinen tuomittu suhtautuivat piittaamattomasti rahankeräysluvassa olleisiin ehtoihin ja että teon tahallisuus, rikoksen pitkä tekoaika ja sillä saatu erittäin suuri hyöty puolsivat ankaraa rangaistusta. Jalovaara määrättiin menettämään rikoksen tuottama taloudellinen hyötynä yli 164 000 euroa valtiolle. Kahdeksan kuukauden ehdollisen tuomion sai myös Jalovaaran lähipiiriin kuuluva mies, joka määrättiin maksamaan valtiolle yli 67 000 euroa. Hovioikeus lyhensi Jalovaaran rangaistuksen pituutta kuukaudella, eli hovioikeuden määräämä rangaistus on seitsemän kuukautta ehdollista vankeutta ja hänet määrättiin maksamaan valtiolle 395 000 euroa. Samoin lyheni Rukousystävät-yhdistyksessä vastuuasemassa olleen miehen rangaistuksen pituus.


title: Pirkko Jalovaara

text: Jalovaara on kirjoittanut useita hengellisiä kirjoja.


title: 500 cc (albumi)

text: 500 cc on suomalaisen Popeda-yhtyeen neljästoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997.


title: Perfect Pie

text: Perfect Pie on vuonna 2000 valmistunut kanadalainen draamaelokuva. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Rachel McAdams, Wendy Crewson ja Barbara Williams.


title: Boves

text: Boves on Cuneon maakuntaan kuuluva kunta Italiassa Piemonten alueella. Kunnan väkiluku on vajaat 10 000.


title: Boves

text: Kunta koostuu pääosin pienistä kylistä ja taajamista kuten Castellar, Cerati, Fontanelle, Madonna dei Boschi, San Mauro, Rivoira, San Giacomo, Sant'Anna ja Mellana.


title: Boves

text: Toisen maailmansodan lopulla natsi-Saksan miehittäessä Pohjois-Italiaa Boves oli yksi italialaisen partisaanitoiminnan aktiivisista pesäkkeistä. SS-majuri Joachim Peiperin komentama Waffen-SS-yksikkö tappoi 45 Bovesin asukasta ja tuhosi 350 taloa 17. syyskuuta 1944 kostotoimena alueen partisaani-iskuista. Bovesin seurakunnan pappi isä Giuseppe Bernardi valeltiin paloöljyllä ja poltettiin elävältä.


title: Aholaita

text: Aholaita oli suomalainen halpamyymäläketju, johon kuului 27 myymälää pääkaupunkiseudulla, Pirkanmaalla ja Hämeessä. Aholaita työllisti runsaat 130 työntekijää.. Ketju ajautui konkurssiin 19. syyskuuta 2005, koska Aholaitaa ylläpitävällä Kalevi Aholaita Oy:llä oli noin 6,4 miljoonan euron velat. Yrityssaneeraukseen Kalevi Aholaita Oy oli hakeutunut Tampereen käräjäoikeudessa kesäkuussa 2003.


title: Jüterbog

text: Jüterbog on kaupunki Brandenburgin osavaltiossa, itäisessä Saksassa. Se kuuluu Teltow-Flämingin piirikuntaan. Kaupungin asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 12 308. Sen pinta-ala on 175,68 neliökilometriä.


title: Jüterbog

text: Jüterbogille myönnettiin kaupunginoikeudet vuonna 1174 toisena kaupunkina nykyisen Brandenburgin alueella. Myöhäiskeskiajalla kaupunki kuului Magdeburgin arkkihiippakuntaan. Vuonna 1648 sen hallinto siirtyi Saksille, ja vuonna 1815 Preussille.


title: Jüterbog

text: Jüterbogia ympäröi keskiaikainen kaupunginmuuri. Kaupunki kuuluu Brandenburgin "Städte mit historischen Stadtkernen" -yhteisöön.


title: Cabal Online

text:
Cabal Online () on ESTsoftin kehittämä ilmainen internetissä pelattava MMORPG-peli. Peli julkaistiin Etelä-Koreassa lokakuussa 2005 ja myöhemmin suljettuna beta-versiona Euroopassa heinäkuussa 2006. Ilmainen versio julkaistiin joulukuussa 2006, beta-vaiheen loputtua.
Pelaajalla on valittavana kuusi hahmoluokkaa, joilla kullakin on omat erikoiskykynsä ja heikkoutensa.


title: Cabal Online

text: Hahmolla voi hyökätä numeronäppäimillä, joihin on valittu hyökkäykset hyökkäys-listasta (K). Kaikki maagiset- ja fyysiset iskut vievät MP:tä. MP palautuu itsestään aivan kuten HP:kin, mutta on mahdollista käyttää HP- ja MP-rohtoja, jotka palauttavat suuren osan HP:ta tai MP:ta riippuen niiden voimakkuudesta. Hyökkäyksen alussa pitää valita hyökkäyksen kohde ja sitten valita hyökkäys.


title: Cabal Online

text: "Uusin lisäosa (Mercenaries) julkaistiin 13. joulukuuta 2010."


title: Cabal Online

text: Warp Gate on portti, josta pääsee huoneeseen jossa on portaaliovia. Niitä pitkin pääsee muihin maailmoihin, kuten Desert Screamiin, Bloody Iceen tai Green Despairiin. Päästäkseen Warp Gateen on oltava vähintään tasolla 3. Tasolla 50 pääsee Port Luxiin Green Despairista. Tasolla 65 pääsee port Luxista Fort Ruinaan. Tasolla 80 pääsee Bloody Icen kautta Undead Groundiin. Tasolla 95 pääsee Desert Screamin kautta Forgotten Ruiniin. Tasolla 110 pääsee Port Luxin kautta Lakesideen. Tasolla 125 pääsee Green Despairin kautta Mutant Forestiin. Tasolla 140 pääsee Fort. Ruinan kautta Pontus Ferrumiin. Tasolla 160 pääsee Porta Infernoon Port Luxin kautta.


title: Benito Floro

text: Benito Floro Sanz (s. 12. kesäkuuta 1952 Gijón, Asturia, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja. Heinäkuusta 2013 lähtien hän on toiminut Kanadan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Benito Floro

text: Floro aloitti valmennusuransa lähinnä aluesarjoja pelanneissa valencialaisseuroissa, joita hän oli edustanut myös pelaajana. Kaudeksi 1989–1990 hänet nimitettiin tuolloin kolmanneksi korkeimalla kansallisella sarjatasolla Segunda División B:ssä pelanneen Albaceten valmentajaksi, ja hän nosti seuran vain kahden kauden aikana kaksi pykälää ylemmäs pääsarja Primera Divisióniin. Ensimmäinen pääsarjakausi 1991–1992 toi sijoituksen seitsemän. Hyvä menestys herätti suurseura Real Madridin kiinnostuksen, ja kesällä 1992 Floro palkattiin seuran päävalmentajaksi.


title: Benito Floro

text: Kaudella 1992–1993 Real Madrid taisteli Floron johdolla pääsarjamestaruudesta, mutta viimeisen kierroksen 2–0-tappio Tenerifeä vastaan varmisti mestaruuden Barcelonalle yhden pisteen erolla. Uefa-cupissa Real Madrid putosi puolivälierissä PSG:lle yhteismaalein 4–5, mutta Espanjan cupissa seura ylsi loppuotteluun ja kaatoi Real Zaragozan 2–0. Seuraavalla kaudella Real Madrid voitti joulukuussa 1993 vielä Espanjan supercupissa Barcelonan yhteismaalein 4–2, mutta sarjassa ja Cup-voittajien cupissa meni heikommin, ja viimein maaliskuussa 1994 Floro sai lähteä tappiollisen Lleida-ottelun jälkeen.


title: Benito Floro

text: Real Madridista Floro palasi Albaceteen, mutta kauden 1991–1992 kaltaista menestystä seura ei enää saavuttanut. Vuosituhannen vaihteen molemmin puolin hän vieraili Espanjan ulkopuolella japanilaisen Vissel Koben ja meksikolaisen Monterreyn valmentajana. Espanjan pääsarjassa Floro on valmentanut myös Sporting Gijónia, Villarrealia ja toistaiseksi viimeisen kerran Mallorcaa syyskaudella 2004. Kaudella 2005–2006 hän toimi Real Madridin jalkapallotoimenjohtajana.


title: Benito Floro

text: Joulukuussa 2008 Floro allekirjoitti kaksi- ja puolivuotisen sopimuksen ecuadorilaisseura Barcelona Sporting Clubin kanssa. Pesti päättyi kuitenkin potkuihin kesäkuussa 2009 kehnojen tulosten vuoksi.


title: Benito Floro

text: Tammikuussa 2012 Floro allekirjoitti kesäkuuhun 2013 asti kestävän sopimuksen marokkolaisen Wydad Casablancan kanssa. Wydad-pestinsä jälkeen Florosta tuli Kanadan maajoukkueen päävalmentaja. Floron johdolla Kanadan menestys jäi heikoksi maan isännöimässä CONCACAF Gold Cup 2015:ssa, kun turnaus päättyi jo alkulohkoon.


title: Merja Raski

text: Merja Riitta Marianne Raski (s. 20. maaliskuuta 1965 Köyliö) on suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja jonka laulu-ura alkoi Seinäjoen tangomarkkinoiden voitosta vuonna 1993. Ensimmäinen omaa nimeä kantava debyyttialbumi vuonna 1994 myi kultaa. Sen suurin hitti oli kappale "Aamuyö" ja se pysyi pitkään "Tätä suomi tanssii" listalla. Merja on toiminut Waldon taustalaulajana.


title: Opprobrium

text: Opprobrium on yhdysvaltalainen death metal -yhtye, joka on kotoisin Metairiesta, Louisianasta. Yhtyeen perustivat veljekset Francis ja Moyses Howard vuonna 1986 nimellä Incubus. Yhtye palasi kymmenen vuoden tauon jälkeen musiikkialalle vuonna 2000, jolloin se joutui vaihtamaan nimensä Opprobiumiksi tekijänoikeussyistä sen vuoksi, ettei yhtyettä sekoitettaisi suosittuun kalifornialaiseen alternative rock -yhtyeeseen nimeltä Incubus. Howardin veljekset olivat alun perin muuttaneet Yhdysvaltoihin Brasiliasta. Yhtye tunnetaan erikoislaatuisesta tyylistään, joka yhdistää death metalia ja thrash metalia, ja kristillisistä sanoituksistaan.


title: Höyhenet pöllyää! 90-luvun parhaat

text: Höyhenet pöllyää! 90-luvun parhaat on Lapinlahden Linnut -yhtyeen järjestyksessään viides kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 2000.


title: Höyhenet pöllyää! 90-luvun parhaat

text: Kokoelmalta löytyy vuonna 2000 valmistunut single "Sä oot kaikkea kumista ja muovista" sekä parhaita kappaleita albumeilta "Köyhän taivas" (1994), "Tyttö huutaa hii!" (1995), "Kansandances" (1997) sekä "Iso muna" (1999).


title: Höyhenet pöllyää! 90-luvun parhaat

text: Ykkös-CD:ltä löytyy myös musiikkivideo kappaleesta "Sä oot kaikkea kumista ja muovista", jonka voi katsoa tietokoneelta.


title: Höyhenet pöllyää! 90-luvun parhaat

text: CD 1:


title: Höyhenet pöllyää! 90-luvun parhaat

text: CD 2:


title: Tukholman historia

text: Tukholman historia käsittää Tukholman kaupungin historian sen perustamisesta 1250-luvulla nykypäivään asti.


title: Tukholman historia

text:
Perimätiedon mukaan Tukholman perusti Birger-jaarli, joka halusi estää vihollisten pääsyn Itämereltä Mälarenin järvelle. Ensimmäiset rakennukset Tukholmassa olivatkin linnoituksia, joiden tarkoituksena oli rajoittaa liikennettä näiden vesistöjen välillä. Tukholma mainitaan historiallisissa dokumenteissa vuonna 1252 ja samoihin aikoihin se sai myös kaupunkioikeudet. Kuningas Valdemar Birgerinpoika solmi Hansaliiton kanssa kauppasopimuksen Tukholmassa. Arkeologiset kaivaukset osoittavat, että Tukholmassa oli asutusta jo 1000-luvulla. 1100-luvulla nykyisen kuninkaallisen linnan mäelle rakennettiin linnoitus. 1270-luvulla fransiskaanit perustivat luostarin nykyiselle Riddarholmenille.
1300-luvulla Tukholmasta oli tullut alueen tärkein kaupunki, ja sen suojaksi rakennettiin tuolloin muurit. Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanha kaupunki", ruots. "Gamla Stan". Stadsholmenin nykyinen pinta-ala on kaksinkertainen alkuperäiseen saareen verrattuna.


title: Tukholman historia

text: 1400-luvulla Tukholmassa asui noin 5000 ihmistä, joista suuri osa oli saksalaisia kauppiaita. Saksalaisten asemasta kaupungissa kertoo se, että puolet kaupungin kuusihenkisestä raadista tuli olla saksalaisia. Tukholma mainitaan Ruotsin pääkaupunkina virallisissa asiakirjoissa vuonna 1436.


title: Tukholman historia

text: 1430-luvulta lähtien osassa Ruotsia alkoi esiintyä pyrkimyksiä irtautua Kalmarin unionista. 10. lokakuuta vuonna 1471 Sten Sture vanhemman johtamat ruotsalaiset kukistivat tanskalaiset ja näiden ruotsalaiset liittolaiset Brunkebergin taistelussa Tukholman ulkopuolella.


title: Tukholman historia

text: Kun Sten Sture kuoli vuonna 1520, Kalmarin unionin kuningas Kristian II yritti saada Ruotsin takaisin valtaansa. Kristian valtasi Tukholman ja yritti tukahduttaa vastarinnan ruotsalaisten keskuudessa Tukholman verilöylyllä. Syntyi laaja kapinaliike, ja juhannuksena 1522 Kustaa Vaasa valtasi Tukholman. Kustaa Vaasan aikana Tukholman asema maan pääkaupunkina vahvistui ja sen rooli kaupankäynnin keskuspaikkana kasvoi.


title: Tukholman historia

text:
1600-luvulla kaupunki kasvoi Stadsholmenin ulkopuolella oleville alueille, joita kutsuttiin "malmeiksi": Östermalm, Södermalm, Norrmalm. Ruotsin suurvalta-ajalla rikkaat aateliset, jotka eivät halunneet asua epähygieenisessä ja ahtaassa kaupungissa, rakennuttivat palatsinsa juuri kaupungin ulkopuolelle. Kaupungin asukasluku kasvoi räjähdysmäisesti 1610-luvun 10 000 asukkaasta 60 000 asukkaaseen 1660-luvulla. Tukholmasta tuli lyhyen ajan sisällä kansainvälinen metropoli.
Vuonna 1697 Tukholman vanha linna, "Tre Kronor", paloi maan tasalle. Linnan jälleenrakennus aloitettiin heti palon jälkeen. Vanhan linnan tilalle valmistui Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelema kuninkaanlinna vuonna 1754.


title: Tukholman historia

text: Ruotsin suurvalta-ajan lopulla kaupungin väkiluvun kasvu pysähtyi. 1600-luvun lopun huonot sadot ja 1710 kaupunkiin iskenyt rutto rasittivat kaupungissa asuvia entisestään. Vasta 1720-luvulla kaupungin taloudellinen kasvu lähti taas vauhtiin. Väkiluku oli vielä vuonna 1800 vain noin 75 000.


title: Tukholman historia

text: 1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300 000 henkilöön. Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava.


title: Tukholman historia

text: 1900-luvun alussa Tukholman asutus alkoi levitä kaupungin tullimuurien ulkopuolelle. Kaupungin laajetessa siihen liitettiin useita lähistön pitäjistä. Vuonna 1903 aloitettiin kaupungin raitiotieverkon sähköistäminen ja ensimmäiset sähkökäyttöiset raitiovaunut otettiin käyttöön vuoden 1904 helmikuussa. Vuonna 1936 otettiin käyttöön Bromman lentoasema, joka oli kaupungin ensimmäinen lentoasema. 1950- ja 60-lukujen noususuhdanteen aikana toteutettiin Norrmalmin uudelleenjärjestely, jossa monet Tukholman keskustan vanhat asuin- ja liikerakennukset purettiin ja niiden tilalle rakennettiin uusi uudenaikainen keskusta, niin sanottu "Stockholms City".


title: Tukholman historia

text: 1. lokakuuta 1950 otettiin käyttöön Slussenin ja Bandhagenin välillä Tukholman maanalainen Tunnelbanan, joka nykyäänkin on pääosin tuolloisen vasemmanpuoleisen liikenteen mukaisesti rakennettu. Oikeanpuoleinen liikenne otettiin Ruotsissa käyttöön syyskuussa 1967. Uudistuksen yhteydessä raitiovaunuliikenne hävisi Tukholman kaduilta.


title: Tukholman historia

text: Asutus levisi 50-luvulla maanalaisen varrelle rakennettuihin ABC-lähiöihin, joista Vällingby oli ensimmäinen. 1960- ja 70-luvuilla aloitettiin niin sanottu "miljoonaohjelma", jonka aikana Tukholman lähelle rakennettiin useita uusia lähiöitä. Tukholman keskustan uudelleenrakennuksen alta väestöä muutti pois kaupungin keskustasta uusiin lähiöihin. Tukholman kaupungin asukasluku oli korkeimmillaan 810 000, vuonna 1961. Tämän jälkeen asukasluku on laskenut hieman, samalla kun Tukholman naapurikuntien asukkaiden määrä on noussut.


title: Suklaapatukka

text: Suklaapatukka on lyhyt, tankomainen makeinen, joka on joko kokonaan valmistettu tai vain kuorrutettu suklaalla. Suklaakuorrutteisessa patukoissa käytetään täytteenä esimerkiksi nougat'ta, toffeeta, pähkinää tai erilaisia keksejä. Nykyään suurimpia suklaapatukoita valmistavia yrityksiä ovat Mars, jonka tuotteita ovat muun muassa Mars, Snickers ja Twix, sekä Ferrero ja Nestlé. Yksi ensimmäisistä suklaapatukoista oli brittiläisen J. S. Fry & Sons -suklaatehtaan vuonna 1866 lanseeraama Fry's Chocolate Cream, jota valmistetaan edelleen.


title: Boulognenhevonen

text: Boulognenhevonen eli boulonnais on ranskalainen kylmäverinen hevosrotu.


title: Boulognenhevonen

text: Vetohevosten täysiveriseksi kutsuttu boulognenhevonen on rakenteeltaan raskas, mutta tyylikäs rotu, sillä siihen risteytettiin aikanaan paljon arabianhevosta. Tämä näkyy erityisen hyvin suhteellisen hienopiirteisessä päässä, jossa on suuret silmät, eloisat korvat, leveä otsa ja ohut liittymä paksuun, mutta kaarevaan kaulaan. Harja on paksu ja karva ohut ja pehmeä.


title: Boulognenhevonen

text: Muihin kylmäverisiin verrattuna erinomainen etuosa on tyypillinen rodulle. Lavat ovat lihaksikkaat ja niiden kulma on erinomainen. Runko on tiivis ja syvä, selkä lyhyt ja leveä. Lihaksikkaaseen takaosaan kiinnittyy paksu, hyvin kannettu häntä. Jalat ovat vahvat ja lihaksikkaat, nivelet kookkaat ja vuohiskarvat niukahkot.


title: Boulognenhevonen

text:
Kooltaan boulognenhevosessa on kaksi eri tyyppiä, "dunkirk" ja "mareyer": dunkirk on suurempi, noin 160–170 cm korkea ja mareyer pienempi, noin 150–160 cm. Näistä mareyer on harvinaisempi.
Valtaosa boulognenhevosista on kimoja, rautiaita esiintyy jonkin verran. Rodussa on myös mustaa väriä, mutta se on harvinainen ja katoamassa. Mustaa väriä palautettiin rotuun mustan siitosori Esopen ja nyttemmin jo sen jälkeläistenkin kautta.


title: Boulognenhevonen

text: Rodun kehitys alkoi jo ensimmäisellä vuosisadalla, jolloin Boulognen alueella alettiin risteyttää roomalaisten mukanaan tuomia itämaisia hevosia seudun alkuperäiseen raskaaseen hevoskantaan. Myöhemmin aloitettiin myös raskaiden hevosten risteyttäminen rodun koon kasvattamiseksi. Tyypin säilyttämiseksi rotuun risteytettiin andalusianhevosta. Myös arabianhevosella oli suuri vaikutus erityisesti 1600-luvulla kehitettyyn pienempään mareyer-tyyppiin. Kookkaammassa dunkirkissä arabianhevosen piirteet eivät ole yhtä voimakkaita.


title: Boulognenhevonen

text: Alun perin vetohevoseksi jalostettu rotu on nyttemmin saavuttanut suosiota valjakkohevosena. Kylmäveristen käyttö ratsuina on myös herättänyt kiinnostuksen boulognenhevoseen lähinnä rodun elegantin ulkomuodon ja arabivivahteisten liikkeiden ansiosta. Nykyään rotua kasvatetaan merkittävästi myös lihantuotantoa varten.


title: Michael Dorn

text: Michael Dorn (s. 9. joulukuuta 1952 Luling, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä. Hänet tunnetaan "Star Trek" -universumin upseeri Worfin roolista, jossa hän esiintyi ensimmäisen kerran sarjassa "Star Trek – uusi sukupolvi".


title: Michael Dorn

text: Dorn varttui Pasadenassa, Kaliforniassa, jossa hän opiskeli radio- ja televisiotuotantoa. Tämän jälkeen Dorn pyrki musiikin alalle ja esiintyi useissa rock-yhtyeissä, jonka seurauksena hän matkusti San Franciscoon ja takaisin Los Angelesiin.


title: Michael Dorn

text: Näyttelijänä Dorn aloitti uransa vuonna 1976 elokuvassa "Rocky", jossa hän esitti Apollo Creed henkivartijaa. Kaksi vuotta myöhemmin hän teki ensimmäisen vierasesiintymisensä televisiosarjassa "W.E.B.". Sarjan tuottajat olivat vakuuttuneita hänen työstään ja esittelivät Dornin agentille, joka vei hänet näyttelemistä opettavalle Charles Conradille, jonka opissa hän opiskeli näyttelemistä puoli vuotta. Saman tien vuonna 1979 Dorn sai ensimmäisen vakioroolinsa televisiosarjasta "CHiPs", jossa hän esitti Jebediah Turneria.


title: Michael Dorn

text: Tunnetuksi Dorn tuli kuitenkin vuodesta 1987 lähtien, kun hän sai komentaja Worfin roolin televisiosarjasta "Star Trek – uusi sukupolvi". Dorn esiintyi myös sarjaan liittyvissä elokuvissa kuten "Star Trek – ensimmäinen yhteys".


title: Michael Dorn

text: Näyttelemisen lisäksi Dorn on tehnyt 1990-luvulta lähtien useita äänirooleja, joista tunnetuin on animaatiosarjassa "I Am Weasel", jossa Dorn esitti päähahmoa Näätää. Äänirooleja hän on tehnyt muun muassa seuraaviin animaatioihin: "Animaaniset", "Aladdin", "Gargoyles", "Teräsmies", "Johnny Bravo" ja "Hämähäkkimies". Dorn on ääninäytellyt myös lukuisissa videopeleissä, kuten "", "Fallout 2" ja "".


title: M/S Color Magic

text: M/S Color Magic on Color Line -varustamon omistama maailman suurin matkustaja-autolautta. Se liikennöi reitillä Oslo–Kiel sisaraluksensa M/S Color Fantasyn parina. Alus on rakennettu Aker Finnyardsin Rauman telakalla vuonna 2007. Laivan runko rakennettiin Akerin Turun telakalla, jonka jälkeen aluksen runko hinattiin Raumalle varusteltavaksi. Aluksen rungon siirto Turusta Raumalle on Suomen kaikkien aikojen suurin yksittäinen merikuljetus.


title: M/S Color Magic

text:
Aker Finnyardsilta valmistunut sisaralus "Color Fantasy" tuli Oslon ja Kielin väliseen liikenteeseen jo vuonna 2004 . "Color Fantasya" tilattaessa oli norjalaisyhtiöllä optio myös toiseen samanlaiseen alukseen, mikäli "Color Fantasy" osoittautuu menestykseksi. Optio vahvistettiinkin jo noin puolen vuoden päästä liikenteen alkamisesta, 27.05.2005. Sopimuksessa oli optio myös kolmannesta risteilylautasta , mutta varustamo peruutti sen
myöhemmin.


title: M/S Color Magic

text: "Color Magicin" runko rakennettiin Turun telakalla, mutta runko hinattiin Rauman telakalle varusteltavaksi joulukuussa 2006. Turun telakan varustelulaiturin täytti tuolloin Freedom-luokan alukset.


title: M/S Color Magic

text: Alus luovutettiin 6. syyskuuta 2007 tilaajalleen . Se saapui 10. syyskuuta Osloon, ja viisi päivää myöhemmin saksalainen näyttelijä Veronica Ferres kastoi sen "Color Magiciksi". Alus aloitti 17. syyskuuta liikennöinnin Oslon ja Kielin välisellä reitillä korvaten "M/S Kronprins Haraldin".


title: Tuula-Anneli Rantanen

text: Tuula-Anneli Rantanen (30. maaliskuuta 1940 Turku – 5. elokuuta 2001 Naantali) oli suomalainen laulaja, joka voitti vuonna 1956 järjestetyn Ponnahdus pinnalle -kilpailun. Hänen ensimmäisestä levytyksestään ”Kaunis pesijätär” tuli menestys, jota myytiin yli 10 000 kappaletta. Hän meni 18-vuotiaana naimisiin kitaristi Heikki Huhtasen kanssa. Rantanen oli mukana elokuvassa "Iskelmäketju".


title: Eric W. Schwartz

text: Eric W. Schwartz on amerikkalainen freelance-sarjakuvapiirtäjä ja animaattori, joka on luonut furry-verkkosarjakuvan Sabrina Online ja Amy the Squirrelin, Amigan epävirallisen maskotin. Hän on myös työskennellyt yhdessä Malcolm Earlen (Max Black Rabbitin) kanssa, joka loi hahmon Zig Zag.


title: Eric W. Schwartz

text: Eric W. Schwartz on tunnettu luomistaan kuvituksista ja animaatioistaan, esimerkkinä Aerotoon. Hänen animaationsa ovat malliesimerkki Amiga-tietokoneiden käyttömahdollisuuksista. Hän on myös yksi tunnetuimmista Amigan kannattajista. Hän kävi Columbus College of Art and Design -yliopistoa Columbuksessa Ohiossa. Hänen oppiaineensa oli kuvitus.


title: Eric W. Schwartz

text: Schwartz aloitti piirtämällä uusia ja kopioimalla vanhoja kuvia tunnetuista hahmoista, kuten Karvisesta sekä Disneyn Mikki Hiirestä ja Warner Brothersin Tiny Toonsista. Myöhemmin hän alkoi kehittämään omia hahmojaan. Hänen omista hahmoistaan Amy the Squirrel on tunnetuin Amiga-ihmisten keskuudessa. Amyn monet kuitenkin sekoittivat muihin hänen naishahmoistaan, kuten Clarisse Cattiin Flip the Frogeista. Sitten hän keksi ihan toisenlaisen hahmon, Sabrinan. Vaikka Sabrina kasvattaa suosiotaan, niin edelleen tunnetuin ja suosituin on Amy. Nykyään hän on piirtänyt juuri Sabrina Onlinea.


title: Geenimutaatio

text: Geenimutaatio on mikä tahansa DNA-molekyylissä tapahtunut mutaatio, joka tapahtuu jonkun geenin alueella. Yleisin geenimutaatio on DNA:n nukleotidin emäsosan vaihtuminen eli pistemutaatio. Laajemman geenimutaation erottaminen kromosomimutaatiosta on usein vaikeaa, sillä niiden rajaa ei ole tarkasti määritelty.


title: Geenimutaatio

text: Geenimutaatio syntyy useimmiten DNA:n kahdentumisessa tapahtuneen virheen vuoksi. Väärät emäsosat tai jotkin DNA:n emäsosia muistuttavat yhdisteet voivat sijoittua oikeiden emästen tilalle. Nukleotideja voi myös tulla lisää tai jäädä pois, jolloin DNA-koodia järjestelmällisesti RNA:sta lukeva ribosomi ymmärtää mutaation jälkeisen sanoman mahdollisesti poikkeavalla tavalla. Ribosomin kokoamat aminohappoketjut tällöin muuttuvat ja muodostuvan proteiinin rakenteesta tulee erilainen. Uuden proteiinin toiminta voi olla häiriintynyttä tai kokonaan estynyttä.


title: Geenimutaatio

text: Elleivät DNA-vaurioita korjaavat korjaajaentsyymit palauta DNA:ta mutaatiota edeltävään tilaan, virhe kopioituu DNA:n jakautuessa tytärkromosomeihin ja lopulta tytärsoluihin.


title: Geenimutaatio

text: Geenimutaatiot ovat yleisiä. Niiden ilmenevyyttä vähentää korjaajaentsyymien lisäksi dominoivan alleelin muuttuminen usein resessiiviseksi. Geenimutaatiot eivät myöskään aina aiheuta muutoksia solun toimintaan.


title: Ferrières (Belgia)

text: Ferrières on Liègen maakunnassa Valloniassa sijaitseva Belgian kunta. Se kuuluu Belgian ranskankieliseen osaan. Ferrièresin asukasluku on 4 724 (2014).


title: Ferrières (Belgia)

text: Ferrièresiin kuuluvat seuraavat kylät: My, Vieuxville, Werbomont ja Xhoris.


title: 30 Very Best of Deep Purple

text: 30 Very Best of Deep Purple on Deep Purplen 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 1998 julkaistu kokoelma-albumi. Albumista on olemassa kaksi eri versiota: yhden CD-levyn versio ja laajennettu kahden CD:n versio.


title: 30 Very Best of Deep Purple

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 16, ja pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.


title: Luettelo Hauts-de-Seinen kunnista

text: Tämä on luettelo Hauts-de-Seinen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 36 kuntaa.


title: One-Two-Go Airlinesin lento 269

text: One-Two-Go Airlinesin lento 269 oli reittilento Bangkokin Don Muangin lentoasemalta Phuketin kansainväliselle lentoasemalle 16. syyskuuta 2007. Laskeutuessaan Phuketin kentälle huonossa säässä kone ajautui ulos kiitotieltä ja osui sitä reunustaviin puihin ja maavalliin, minkä jälkeen se syttyi tuleen hajoten kahteen osaan. Turmakone oli noussut ilmaan 14.30 paikallista aikaa, ja onnettomuus tapahtui 15.40 (11.40 Suomen aikaa). One-Two-Go lentää Phuketiin Bangkokista kuudesti viikossa.


title: One-Two-Go Airlinesin lento 269

text: Onnettomuuslennolla oli 123 matkustajaa, joista huomattava osa ulkomaalaisia, ja seitsemän miehistön jäsentä . Onnettomuuspäivän iltaan mennessä kuolleita löydettiin 87, ja loukkaantuneita oli 43 .


title: One-Two-Go Airlinesin lento 269

text: Siviili-ilmailuvirkailija Chiasak Angkauwan sanoi, että lentokone oli pyytänyt laskeutumislupaa mutta että pilotti ei ilmeisesti nähnyt kiitotietä selvästi. Matkustajana ollut thaimaalainen kertoi, että kone laskeutui rajusti, hypähti ja liukui sivuun kiitotieltä. Liikenneministeri Thira Haochareon sulki Phuketin lentoaseman väliaikaisesti .


title: Luettelo Essonnen kunnista

text: Tämä on luettelo Essonnen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 196 kuntaa.


title: Donny Hathaway

text: Donny Edward Hathaway (1. lokakuuta 1945 Chicago, Illinois – 13. tammikuuta 1979 New York, New York) oli yhdysvaltalainen soul- ja R&B-muusikko. Hänen lupaavan uransa keskeytti 33-vuotiaana tehty itsemurha.


title: Donny Hathaway

text: Hathaway syntyi Chicagossa, Illinoisissa, mutta kasvoi St. Louisissa, Missourissa. Hän aloitti 3-vuotiaana laulamisen kirkkokuorossa. Hän oli lahjakas pianisti ja pääsi vuonna 1964 stipendillä Howardin yliopistoon.


title: Donny Hathaway

text: Hathaway toimi lauluntekijänä, sessiomuusikkona ja tuottajana ennen siirtymistään Atco Recordsille, jonka kautta hän julkaisi ensimmäisen LP:nsä vuonna 1970. Hän levytti sittemmin myös Atlantic Recordsille. Hänen levytystensä joukkoon lukeutuvat "Donny Hathaway" (1971) ja "Extension of a Man" (1973) sekä vuonna 1972 Roberta Flackin kanssa albumina julkaistut duetot.


title: Donny Hathaway

text: Yhdessä vaimonsa Eulaulahin kanssa Donny Hathawaylla oli kaksi tytärtä, Lalah ja Kenya. Lalah Hathaway (s. 1968) on itse noussut myöhemmin arvostetuksi muusikoksi. Myös Kenya on toiminut taustalaulajana. Hathaway oli afroamerikkalainen ja Grammy-palkittu.


title: Donny Hathaway

text: Hathaway sai useaan otteeseen sairaalahoitoa masennukseen. Hän oli ennättänyt aloittaa uuden albumin äänitykset Roberta Flackin kanssa ennen kuin hänet löydettiin kuolleena Jumeirah Essex Housen edestä Manhattanilla 13. tammikuuta 1979.


title: Donny Hathaway

text: Hathawayn todettiin tehneen itsemurhan hyppäämällä hotellin viidennentoista kerroksen ikkunasta.


title: Daren Puppa

text: Daren James Puppa (s. 23. maaliskuuta 1965 Kirkland Lake, Ontario) on entinen kanadalainen NHL-jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina Buffalo Sabresissa, Toronto Maple Leafsissa ja Tampa Bay Lightningissa. Puppa pelasi NHL:ssä 15:llä kaudella, kaudesta 1985–1986 kauteen 1999–2000, ja hänelle kertyi 429 runkosarja- ja 16 pudotuspeliottelua. Hänet valittiin kaudella 1989–1990 un ja . Vuonna 1987 Puppa oli voittamassa AHL:n mestaruutta Calder Cupia Rochester Americansissa.


title: Keraaminen magneetti

text: Keraaminen magneetti on jauhemetallurgisilla menetelmillä valmistettu magneetti, jossa on suuria määriä metallioksideja. Esimerkiksi keraaminen ferriitti on ferrimagneettinen keraaminen materiaali, jossa on rautaoksidia, booria ja bariumia tai strontiuma tai molybdeeniä.


title: Keraaminen magneetti

text: Keraamisen kestomagneetin magneettivuon tiheys B on noin 0,35 teslaa ja magneettikentän voimakkuus H on noin 30 - 160 kiloampeerikierrosta metrille (400 - 2000 oerstedtiä).


title: Keraaminen magneetti

text: Ferriittimagneetit tuotetaan usein jauheena, josta voidaan sintrata kiinteitä sydämiä. Tekemällä sintraus magneettikentässä säilytetään kiteiden magneettien suuntaus ja saadaan aikaan kestomagneetti. Ferriittisydämiä käytetään elektroniikan keloissa, muuntajissa, sekä solenoideissa ja releissä, joissa ferriitin käyttö pienentää pyörrehäviöitä. Ferriittirenkaita käytetään elektronisissa laitteissa yleisesti suojaamaan kaapeleita sähkömagneettisilta häiriöiltä. Varhaiset tietokonemuistit tallensivat tietoa ferriittirenkaiden remanenssimagnetismiin. Ferriittirengasmuisti koostui joukosta matriisiin asetettuja ferriittirenkaita, joiden läpi kulki luku- ja kirjoitusjohtimia. Kukin rengas saatettiin magnetoida joko myötä- tai vastapäivään ja sisälsi yhden bitin informaatiota. Ferriittijauhetta käytetään magneettinauhojen ja levykkeiden pinnoitusmateriaalina. Yleisesti käytössä olevissa kodinkoneissa ja esimerkiksi kaiuttimissa käytetään juuri ferriittimagneetteja.


title: Heikki Kilpeläinen

text: Heikki Juhani Kilpeläinen (s. 1962 Juva) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni.


title: Heikki Kilpeläinen

text:
Kilpeläinen opiskeli Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa tuotantotaloutta ja valmistui diplomi-insinööriksi 1987. Vuodesta 1987 hän opiskeli Sibelius-Akatemian oopperakoulutusohjelmassa, laulunopettajinaan Sauli Tiilikainen ja Tom Krause. Hän osallistui myös lukuisille mestari- ja kesäkursseille.
Vuonna 1993 hän täydensi opintojaan Sveitsissä Zürichin oopperan oopperastudiossa, mikä avasi hänelle ovet saksalaisiin oopperataloihin.


title: Heikki Kilpeläinen

text: Kilpeläinen lauloi vuosina 1994–1997 Bremenissä ja 1997–2000 Bonnin oopperassa. Vuosina 2000–2009 hän oli Düsseldorfin Deutsche Oper am Rheinin solistikunnassa. Syksystä 2010 lähtien hän on kuulunut Mainzin valtionteatterin solistikuntaan. Kilpeläinen on myös vieraillut useiden saksalaisten kaupunkien oopperoissa, muun muassa Kölnissä, Stuttgartissa, Essenissä ja Hannoverissa sekä Géneven oopperassa Sveitsissä.


title: Heikki Kilpeläinen

text: Kilpeläinen on esittänyt noin 50 oopperaroolia. Hän esiintyy myös säännöllisesti solistina orkesteri- ja lied-konserteissa. Hän on esiintynyt Radion sinfoniaorkesterin kanssa Sibeliuksen Kullervo-sinfoniassa ja Brahmsin Ein deutsches Requiemissa ja esittänyt useita Bachin kirkkoteosten sooloja varsinkin Cantores Minores -poikakuoron ja Rheinische Kammerchor Kölnin solistina (Jouluoratorio, Matteus-passio, Johannes-passio, h-mollimessu ja eri kantaatteja).


title: Luettelo Corse-du-Sudin kunnista

text: Tämä on luettelo Corse-du-Sudin departementin kunnista Ranskassa Korsikalla. Departementissa on 124 kuntaa.


title: Laon

text: Laon on kaupunki koillisessa Ranskassa, lähellä Belgian rajaa. Se on Aisnen departementin pääkaupunki, ja siellä on noin 26 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee kukkulaisella seudulla, jolla on ollut strategista merkitystä jo roomalaisajoilta asti. Julius Caesarin aikana sen nimi oli "Alaudanum". Kaupungissa on ollut piispanistuin jo 400-luvulta asti.


title: Laon

text: Kaupungin katedraalin säilyneet osat ovat peräisin enimmäkseen 1100- ja 1200-luvuilta. Myös monia muita keskiaikaisia rakennuksia on säilynyt. Kaupungissa on järjestetty kansainvälinen elokuvafestivaali vuodesta 1983 alkaen.


title: Käpylän liikuntapuisto

text: Käpylän liikuntapuisto on Helsingin Pasilassa, aivan Helsingin Velodromin vieressä sijaitseva urheilupuisto. Alueella on useita jalkapallonurmia, tekonurmia ja hiekkakenttä. Talvisin paikalla on tekojäärata, jääkiekkokaukalo sekä juniorijalkapallohalli. Kakkosessa pelaava jalkapallojoukkue Käpylän Pallo pelaa kotipelinsä Käpylän liikuntapuiston pääjalkapallokentällä, joka tunnetaan myös Max Westerberg Areenana. Pääkentän katsojakapasiteetti on 1 000 henkilöä.


title: Käpylän liikuntapuisto

text: Liikuntapuiston ohi kulkee itäpuolitse Mäkelänkatu ja pohjoispuolitse Koskelantie. Lännessä alue rajoittuu Messukeskuksen tonttiin ja etelässä Helsingin Velodromiiin.


title: Käpylän liikuntapuisto

text: Alue on rakennettu vuonna 1915 arkkitehti Eliel Saarisen suunnitelmien mukaan. Vuosina 1926–1977 paikalla toimi Käpylän ravirata, jonka muistona alueesta käytetään edelleenkin nimitystä ”Ravis”. Vuonna 2006 Käpylän Pallo nimesi liikuntapuiston pääkentän epävirallisesti pitkäaikaisen joukkueenjohtaja Max Westerbergin mukaan Max Westerberg Areenaksi.


title: Käpylän liikuntapuisto

text: Kesäkuussa 2010 Käpylän liikuntapuistossa järjestettiin yksipäiväinen Helsinki Live 2010 -musiikkifestivaali, jonka pääesiintyjä oli yhdysvaltalainen Guns N' Roses.


title: Onkkaala

text: Onkkaala on Pälkäneen kirkonkylä, joka yhdessä lähikylien kanssa muodostaa Pälkäneen kunnan keskustaajaman. Tilastokeskuksen rajaamissa tilastollisissa taajamissa keskustaajama esiintyy nimellä Onkkaala (aiemmin "Epaala" ja "Pälkäneen kirkonkylä"), ja siinä oli vuoden 2015 lopussa 2 644 asukasta.


title: Onkkaala

text: Onkkaala sijaitsee Pälkäneveden ja Mallasveden välisellä kannaksella, jonka halki virtaa järviä yhdistävä Kostianvirta. Valtatie 12 kulkee Onkkaalan läpi, mutta Onkkaalan asutus sijaitsee pääosin valtatien 12 länsipuolelle jäävällä alueella. Onkkaalassa sijaitsevat monet Pälkäneen palvelut kuten kunnanvirasto, terveysasema, linja-autoasema, kirjasto, perusopetuksen koulut, lukio, paloasema, kirkko ja seurakuntatalo. Onkkaalassa toimii asiamiesposti, ja alueen postiosoite on 36600 Pälkäne. Kaupallisiin palveluihin kuuluvat muun muassa kaksi pankkikonttoria ja Sydän-Hämeen Lehden toimitus. Majoituspalveluita tarjoaa mm. hotelli-liikenneravintola. Asutus on omakotivaltaista, mutta viime vuosikymmeninä on rakennettu myös rivi- ja kerrostaloja.


title: Onkkaala

text: Onkkaalan nimi mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1340, jolloin 25:lle silloisen Sääksmäen seurakunnan talonpojalle julistettiin kirkonkirous heidän niskoiteltuaan kymmenysten maksussa. Yksi pannaan julistetuista oli Ye de Oncala, jonka nimen on tulkittu olevan joko Yö tai Yijä.


title: Onkkaala

text: Onkkaala nousi kirkonkyläksi ilmeisesti vuoteen 1445 mennessä, jolloin Pälkäne mainitaan omana seurakuntanaan. 1400-luvun lopulla rakennettiin Pälkäneen vanha kirkko. Onkkaalan kylä koostui noin kymmenestä maakirjatalosta, joiden rakennukset sijaitsivat ryhmäkylänä nykyisen Alikyläntien–Vanhankirkontien–Pappilantien risteyksen ympäristössä. Tiivis ryhmäkylä säilyi vuoden 1831 tulipaloon asti. Koko kylän tuhonneen palon jälkeen talojen tonttimaat siirrettiin kauemmaksi toisistaan. Vuoden 1539 maakirjasta 1900-luvulle asti säilyneet Onkkaalan kantatilat ovat Anttila, Seppälä, Kyttälä, Mustala, Kankila, Hiissa, Tiililä, Raukola ja Rohola. Vuoden 1604 luonnonmullistuksessa syntyi Onkkaalan halki virtaava Kostianvirta, jonka rannoilla käytiin vuonna 1713 Kostianvirran taistelu.


title: Onkkaala

text: Maakaupan vapautumisen myötä 1860-luvulla Onkkaala alkoi kehittyä kaupallisia palveluja tarjoavaksi taajamaksi. Liikerakennuksia nousi vuonna 1839 valmistuneen Pälkäneen uuden kirkon lähistölle. 1900-luvun alkupuolella liikekeskusta laajeni kohti Kostianvirtaa. Toisen maailmansodan jälkeen taaja asutus levisi myös Kostianvirran eteläpuolelle, muun muassa Asevelikylänä tunnetulle alueelle. Rivi- ja kerrostalojen rakentaminen alkoi Onkkaalassa 1960-luvulla. Uusi valtatie 12 valmistui vuonna 1970. Kunnanvirasto ja linja-autoasema liiketiloineen rakennettiin valtatien varteen, jolloin taajaman uusi keskusta alkoi kehittyä.


title: It’s a Long Way to Tipperary

text: ”It’s a Long Way to Tipperary” on englantilainen varieteelaulu, joka tuli suosituksi ensimmäisessä maailmansodassa. Nimi viittaa irlantilaiseen Tipperaryn kaupunkiin.


title: It’s a Long Way to Tipperary

text: Marssin kirjoittivat Jack Judge ja Harry Williams (Henry James Williams) vuonna 1912. Sen tekivät kuuluisaksi irlantilaisrykmentti Connaught Rangersin sotilaat, kun he marssivat Boulognen läpi 3. elokuuta 1914. Tapahtuman todisti "Daily Mailin" kirjeenvaihtaja George Curnock, joka raportoi siitä kaksi viikkoa myöhemmin. Kappaleen suosio kasvoi myös muun brittiarmeijan keskuudessa.


title: It’s a Long Way to Tipperary

text: Suomalaisen version kappaleesta sanoitti Aune Ala-Tuuhonen nimellä ”Pitkä matka on Tippavaaraan”. Oke Tuuri esitti laulun Tippavaaran isännän roolihahmossa radiohupailussa "Kankkulan kaivolla" ja lauloi sen myös levylle Kullervo Linnan Humppa-Veikkojen solistina vuonna 1961.


title: It’s a Long Way to Tipperary

text: Myöhemmin ”It’s a Long Way to Tipperary” on tullut tunnetuksi elokuvasta "Sukellusvene U-96" (1981).


title: Strong Arm of the Law

text: Strong Arm of the Law on heavy metal -yhtye Saxonin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin pari kuukautta "Wheels of Steel" -albumin jälkeen vuonna 1980. Se saavutti Britannian albumilistalla yhdennentoista sijan.


title: Strong Arm of the Law

text: Kappale ”Dallas 1 PM” kertoo John F. Kennedyn salamurhasta.


title: Strong Arm of the Law

text: Kaikki kappaleet: Byford/Quinn/Oliver/Dawson/Gill.


title: Henri-Chapellen sotilashautausmaa

text: Henri-Chapellen sotilashautausmaa on Henri-Chapellen kylässä Belgiassa sijaitseva toisessa maailmansodassa kaatuneiden amerikkalaisten sotilaiden hautausmaa.


title: Henri-Chapellen sotilashautausmaa

text: Henri-Chapelle sijaitsee noin 40 kilometriä Malmedysta pohjoiseen. Se perustettiin aluksi väliaikaiseksi hautausmaaksi lähinnä Ardennien taistelussa kaatuneille amerikkalaissotilaille. Osa ruumiista siirrettiin omaisten tahdosta takaisin Yhdysvaltoihin sodan päättymisen jälkeen. Hautausmaasta tehtiin sodan jälkeen pysyvä hautausmaa lähes 8 000 vainajalle.


title: Henri-Chapellen sotilashautausmaa

text: Muun muassa 21 Malmedyn verilöylyssä teloitettua amerikkalaista lepää vielä nykyisin Henri-Chapellessa.


title: Voimaliitto

text: Voimaliitto oli eräänlainen Venäjän sortovuosina toiminut suomalainen vastarintaliike, joka perustettiin Suomen Aktiivisen Vastustuspuolueen "taistelujärjestöksi".


title: Voimaliitto

text: Voimaliitto perustettiin tammikuun alussa vuonna 1906. Se syntyi aktiivisen vastarinnan ilmaisuna ja sen oli tarkoitus olla urheilujärjestöksi naamioitunut poliittinen järjestö. Sen oli myös tarkoitus keskittyä harjoittamaan urheilulajeja, joilla on sotilaallista merkitystä, kuten hiihtoa ja ammuntaa. Järjestöä perustamassa olivat myös viereisessä kuvassa esiintyvien henkilöiden lisäksi perustamassa muun muassa kansallismieliset taiteilijat Alpo Sailo ja Aarno Karimo, jotka olivat myös vahvasti niin Kalevala-aatteita ajamassa eteenpäin kuin myös osallistuivat vastarintatoimintaan.. Venäläiset vainusivat kuitenkin kapinahankkeen ja senaatti hajotti liiton vielä saman vuoden aikana.


title: Voimaliitto

text: Voimaliiton runkona oli aktivisteihin kuuluneiden Alpo Sailon ja Aarno Karimon suurlakon aikana syksyllä 1905 perustama noin 40 miehen pistoolein aseistettu tiedusteluosasto jonka päämaja oli Mikonkatu 2:ssa sijainneessa John Engelbergin huoneistossa jossa myös Sailo ja Karimo asuivat. Osastoon kuului heidän lisäkseen Engelbergin veli Rafael Engelberg, taiteilijat Mikko Oinonen ja Carl Bengts sekä joukko ylioppilaita ja polyteknikoita. Osastoa johti luutnantti Leo Lindqvist. Suurlakon päättyessä osaston vahvuus oli jo lähes 200 miestä. Suurlakon päätyttyä osastoa ei lakkautettu vaan sen toiminta laajeni ja aloitettiin myös säännölliset harjoitukset joita johtamaan tuli Mauritz Mexmontan.