title: Bernard Germain de Lacépède

text: Ranskan vallankumouksen jälkeen de Lacépèdesta tuli Lakiasäätävän kokouksen jäsen, mutta terrorin valtakaudella hän jätti Pariisin tuntiessaan henkensä uhatuksi. Kuninkaallisen puutarhan tultua uudelleen organisoiduksi Jardin des Plantes -nimisenä nimitettiin de Lacépède sen matelija- ja kalatutkimuksen johtajaksi. Vuonna 1798 hän julkaisi ensimmäisen osan kaloja käsittelevästä suurteoksesta "Histoire naturelle des poissons", jonka viides osa ilmestyi vuonna 1803. Vuonna 1804 ilmestyi hänen valaita käsittelevä teoksensa "Histoire des cétacés". Tästä eteenpäin aina kuolemaansa saakka hänen osallistumisensa politiikkaan rajoitti hänen kirjallista tuotantoaan. Vuonna 1799 hänestä tuli kansanedustaja, 1801 kansalliskokouksen puheenjohtaja, 1803 Kunnialegioonan kansleri ja 1804 ministeri. Kansalliskokouksen puheenjohtajana hän toimi myös vuosina 1807–1808 ja 1811–1813. Vanhoilla päivillään hän kirjoitti vielä teoksen "Histoire générale physique et civile de l'Europe", joka julkaistiin postuumisti 18-osaisena vuonna 1826.


title: Bernard Germain de Lacépède

text: De Lacépède nimesi myös suuren joukon lintusukuja, muun muassa antillientöyhtökolibrin ("Orthorhyncus cristatus") suvun "Orthorhyncus" ja arojen suvun "Ara".


title: Royal Society of Arts

text: Royal Society of Arts (RSA), täydellinen nimi The Royal Society for the encouragement of Arts, Manufactures and Commerce, on monialainen, yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä ja valistusta ajava brittiläinen järjestö. Yhteisön jäsenillä on oikeus käyttää nimensä perässä FRSA-liitettä (Fellow of the Royal Society of Arts).


title: Royal Society of Arts

text: Seura on perustettu vuonna 1754. Sen perustaja oli William Shipley ja huomattavimpia jäseniä ovat olleet Benjamin Franklin, Karl Marx, Adam Smith, William Hogarth, Charles Dickens, Guglielmo Marconi, John Diefenbaker ja Stephen Hawking.


title: FK Terek Groznyi

text: Terek, koko nimeltään A. A. Kadyrovin jalkapalloseura "Terek" Groznyi, on jalkapalloseura Tšetšenian pääkaupungista Groznyista. Joukkue pelaa Venäjän pääsarjassa, jonne se nousi kaudeksi 2008. Vuonna 2011 seuran kotikentäksi vaihtui runsaan 30 000 katsojan Ahmat Arena -yleisurheilustadionin nurmi.


title: FK Terek Groznyi

text: Seura perustettiin vuonna 1946 nimellä "Dinamo". Vuosina 1948–1958 nimenä oli "Neftjanik". Nimitys Terek tulee samannimisestä joesta. Vuonna 2004 murhatun Tšetšenian presidentin ja seuran puheenjohtajan Ahmat Kadyrovin nimi liitettiin viralliseen nimeen vuonna 2006. Hänen jälkeensä seuran puheenjohtajana on toiminut poikansa, Tšetšenian presidentti Ramzan Kadyrov. Tšetšenian sotien takia seura ei ollut toiminnassa vuosina 1995–2000. Vuonna 2001 toiminta elvytettiin, mutta Terek pelasi kotiottelunsa pääasiassa Pjatigorskissa, Stavropolin aluepiirissä. Uusi kunnostettu Groznyin stadion avattiin maaliskuussa 2008.


title: FK Terek Groznyi

text: Vuonna 2004 tuolloin vielä toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelannut Terek voitti Venäjän Cupin kukistettuaan loppuottelussa samaralaisen Krylja Sovetovin ja pääsi näin UEFA Cupin karsintoihin, missä se raivasi tieltään puolalaisen Lech Poznańin, mutta putos sveitsiläiselle Baselille. Joukkue nousi myös kauden päätteeksi pääsarjaan, mistä se kuitenkin putosi heti ensimmäisen kauden päätteeksi. Kaudella 2007 se sijoittui toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. liigassa kakkoseksi ja nousi uudelleen valioliigaan.


title: Futsalin naisten SM-lopputurnaus

text: Naisten SM-lopputurnaus oli Suomen Palloliiton alainen futsalkilpailu, jossa ratkaistiin lajin naisten Suomen mestaruus.


title: Futsalin naisten SM-lopputurnaus

text: Turnaus pelattiin seitsemän kertaa vuosina 1997–2005. Vuosina 2006–2008 naisten Futsal Cupin voittaja nimettiin samalla Suomen-mestariksi. Vuodesta 2009 lähtien pelattiin jälleen erillinen turnaus, johon ottivat osaa Suomen Palloliiton piirien parhaat joukkueet.


title: Futsalin naisten SM-lopputurnaus

text: Kaudella 2011–2012 käynnistettiin uusi Naisten Futsal-liiga.


title: Roman Rusinov

text: Roman Aleksandrovitš Rusinov (; 21. lokakuuta 1981 Moskova) on venäläinen kilpa-autoilija. Hän toimi vuonna 2006 Midland F1 Racing Formula 1 -tallin testikuljettajana.


title: Roman Rusinov

text: Nykyään Rusinov kilpailee FIA World Endurance Championship -kestävyyssarjassa LMP2-luokassa. Hän osallistunut urallaan kuudesti Le Mansin 24 tunnin ajoon.


title: Murat-sur-Vèbre

text: Murat-sur-Vèbre on kunta Tarnin departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 825 asukasta. Kunnan pinta-ala on 93,87 neliökilometriä.


title: Kittilän lukio

text: Kittilän lukio on Kittilän kunnassa sijaitseva lukio. Kittilän lukiorakennuksessa opiskelee myös alakoululaisia ensimmäisessä kerroksessa ja yläkoululaisia ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa kerroksessa. Lukion rehtori Eeva Viinamäki-Mäkinen, joka oli myös Kittilän yläasteen rehtori, jäi eläkkeelle vuonna 2015. Ensimmäiset ylioppilaat saivat lakkinsa Kittilän lukiossa vuonna 1950.


title: Kittilän lukio

text: Kittilän lukion edeltäjä yksityinen oppikoulu, Kittilän yhteiskoulu, perustettiin 1928. Koulu sai ylioppilastutkinto-oikeuden 3. tammikuuta 1950. Vuonna 1951 yhteiskoulun toiminta kunnallistettiin ja koulu jatkoi toimintaa Kittilän keskikouluna. Lukio erotettiin keskikoulusta 1972.


title: Herrasmiesliiga

text: Herrasmiesliiga voi tarkoittaa:


title: Simo Osa

text: Simo Osa (2. syyskuuta 1873 Kaukola – 22. lokakuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.


title: Simo Osa

text: Simo Osa aloitti näyttelijänuransa Suomalaisessa Kansanteatterissa vuonna 1897. Hän näytteli pitkään Viipurin teattereissa, ja hän oli Viipurin Näyttämön johtokunnan jäsen. Osa kävi Saksassa opintomatkalla vuonna 1922.


title: Simo Osa

text: Osan elokuvaura alkoi vasta hänen ollessaan eläkkeellä, mutta silti hän ehti näytellä monissa elokuvissa. Hänen suurimpia roolejaan oli tiettävästi Jaskarin osa Nyrki Tapiovaaran elokuvassa "Miehen tie" (1940). Osa oli naimisissa näyttelijä Aina Osan kanssa. Heidän tyttärensä Airi Osa oli myös näyttelijä.


title: Simo Osa

text: Simo Osa kuoli 72-vuotiaana vuonna 1945.


title: Eugenio Brunetta d’Usseaux

text: Kreivi Eugenio Giulio Maria Brunetta d'Usseaux (14. joulukuuta 1857 Vercelli –8. tammikuuta 1919 Pariisi) oli italialainen aatelismies ja kansainvälisen olympiakomitean jäsen vuosina 1897–1919.


title: Eugenio Brunetta d’Usseaux

text: Brunetta d'Usseaux syntyi ranskalaistaustaiseen perheeseen ja kävi koulunsa Torinossa. Hän harrasti soutua ja ratsastusta ja oli yleisestikin kiinnostunut urheilusta. Brunetta d'Usseaux innostui paroni Pierre de Coubertinin ideasta järjestää nykyaikaiset olympialaiset antiikin olympialaisten hengessä.


title: Eugenio Brunetta d’Usseaux

text: Vuonna 1897 Brunetta d'Usseaux'sta tuli kansainvälisen olympiakomitean jäsen. Hän onnistui saamaan Roomalle vuoden 1908 olympialaiset, mutta Italian hallitus luopui kisojen järjestämisestä taloudellisten syihin ja järjestelyvaikeuksiin vedoten. Sen sijaan Lontoo järjesti kisat.


title: Eugenio Brunetta d’Usseaux

text: Vuonna 1908 Brunetta d'Usseaux'sta tuli kansainvälisen olympiakomitean varapuheenjohtaja. Hän yritti saada olympialaisten ohjelmaan talviurheilulajeja ja ehdotti muun muassa erillisen talviurheiluviikon liittämistä Tukholman olympialaisiin 1912. Ruotsalaiset vastustivat ideaa, mutta vuoden 1916 olympialaisten ohjelmaan talviurheiluviikko lisättiin. Kisat kuitenkin peruttiin ensimmäisen maailmansodan vuoksi.


title: Eugenio Brunetta d’Usseaux

text: Brunetta d'Usseaux kuoli epäselvissä oloissa Pariisissa vuonna 1919. Viisi vuotta myöhemmin Chamonixissa järjestettiin ensimmäiset talviolympialaiset.


title: Koróneia

text: Koróneia (, myös "Korónia"), antiikin Koroneia (), voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Henrik Perret

text: Henrik Perret [pe'reː] (s. 8. toukokuuta 1946) on suomalainen teologi ja rovasti, joka toimi 2006–2013 Suomen teologisen instituutin pääsihteerinä. Ennen kyseistä tehtäväänsä Perret on toiminut muun muassa kirkkoherrana Helsingissä sekä Medi-Helin puheenjohtajana 1993–1994 ja toiminnanjohtajana 1994–1996.


title: Henrik Perret

text: Vuonna 2006 Perret oli ehdolla Porvoon hiippakunnan piispanvaalissa ja pääsikin toiselle kierrokselle. Toisella kierroksella hän jäi kuitenkin toiseksi. Hänen ehdokkuutensa herätti keskustelua, sillä hänet tunnetaan naispappeuden tiukkana vastustajana. Hän sanoi ennen piispanvaalia muun muassa, ettei vihkisi naista papiksi.


title: Henrik Perret

text: Perret on Suomen teologisen instituutin tiedotuslehden Kulmakivi-lehden sekä Kristet perspektiv -lehden päätoimittaja.


title: Ari Salmivuori

text: Ari Mika Petteri Salmivuori (s. 1964) on suursijoittaja ja Ajanta Oy:n omistaja. Salmivuori on asunut ulkomailla 1990-luvun alkupuolelta lähtien.


title: Ari Salmivuori

text: Salmivuori oli mukana, kun Islannin Thor syksyllä 2006 yritti ostaa valtiolta kiinteistösijoitusyhtiö Kapiteelin. Salmivuoren omistama Ajanta ja Thorin kiinteistösijoitusyhtiö Samson Properties ostivat yhdessä skottipankki Royal Bank of Scotlandin kanssa vajaan 400 miljoonan euron arvosta kiinteistöjä Helsingin keskustasta sijoitusyhtiö Capmanilta.


title: Ari Salmivuori

text: Salmivuori on osallistunut muun muassa Elisan, Amerin ja Saunalahden yritysjärjestelyihin. Salmivuori toimi islantilaisen Thor Björgólfssonin liikekumppanina Saunalahti Group yrityskaupassa.


title: Ari Salmivuori

text: Helsingin Sanomien mukaan "- -Salmivuori on yhdistänyt velkavivun menestyksekkäästi niin sanottuun osakkeiden termiinikauppaan. Salmivuoren varallisuus lasketaan kymmenissä miljoonissa". Toisaalta Salmivuori teki suuret tappiot urheiluvälineyhtiö Amerin osakkeilla vuonna 2008, kun Ajanta hankki termiinikaupoilla liki 20 prosentin osuuden Amerista, mutta joutui myymään omistuksensa sen jälkeen, kun yhtiön osakkeen kurssi romahti tulosvaroituksen seurauksena.


title: Ari Salmivuori

text: Salmivuori on yhdessä Rauno Puolimatkan kanssa Aurator Varainhoidon pääomistajia.


title: Ari Salmivuori

text: Salmivuori on kertonut maksaneensa 12 vuoden aikana miljoona euroa poliittisten puolueiden rahoitukseen.


title: Ari Salmivuori

text: Salmivuoren isä oli Järvenpään kaupunginjohtaja, kansanedustaja Kaarle Salmivuori.


title: Ajanta (yritys)

text: Ajanta Oy on Lontoossa asuvan sijoittaja Ari Salmivuoren omistama sijoitusyhtiö.


title: Ajanta (yritys)

text: Ilkka Seppälä, 50, siirtyi Yhtyneiden Kuvalehtien toimitusjohtajan paikalta Ajannan toimitusjohtajaksi elokuussa 2007. Ajantaan on nimitetty päälakimieheksi Ville Öfversten Kemirasta ja talousjohtajaksi Micaela Raatikainen Öhman-pankkiiriliikkeestä. Ajantan edellinen toimitusjohtaja Tapio Peltomäki siirtyi Tilikeskus-Yhtiöiden enemmistöomistajaksi ja toimitusjohtajaksi.


title: Ajanta (yritys)

text:
Ajanta oli vuonna 2007 Elisan toiseksi suurin omistaja ja suuromistaja muun muassa Amer Sportsissa, Kemirassa ja Satamassa. Ajantan nettovarallisuus oli 125 miljoonaa euroa 2007. Varallisuus on saatu yrityskaupoista (mediayhtiö Jantonin ja Saunalahden myynti) ja kiinteistökaupoista. Yhtiö tekee yhteistyötä islantilaissijoittaja Thor Björgólfssonin kanssa, joka oli Elisan suurin osakkeenomistaja vuonna 2007.
Ajanta myi vuonna 2005 6,1 % Saunalahden osakkeista Björgólfssonin omistamalle sijoitusyhtiö Novatorille.


title: Ajanta (yritys)

text: Ajanta hankki lähes 20 % Amer Sportsista mutta joutui myymään omistuksensa tappiolla vuoden 2008 alussa Novatorille.


title: MV Faina

text: MV Faina (, aiemmin nimillä Marabou, Loverval ja Matina) on ukrainalainen rahtilaiva, jonka somalialaiset merirosvot kaappasivat viiden kuukauden ajaksi 25. syyskuuta 2008. Fainan lastina oli 33 T-72-panssarivaunua, ilmatorjuntatykkejä, kranaatteja ja ammuksia. Miehistöön kuului ennen kaappausta 17 ukrainalaista, 3 venäläistä ja yksi latvialainen; yksi miehistöstä on 14-vuotias poika. Ainakin aluksen venäläisen kapteenin kerrotaan kuolleen verenpainetautiin liittyvään kohtaukseen. Kaapparit, joita on viitisenkymmentä, vaativat lunnaita 20 miljoonaa yhdysvaltain dollaria.


title: MV Faina

text: Alus on rakennettu Lödöse Varv AB:lla Lödösessä ja se valmistui toukokuussa 1978.


title: MV Faina

text: Alus purjehti Belizen lipun alla. Sen omistajayhtiöksi on merkitty panamalainen Waterlux AG, jolla on Odessassa pääkonttoriaan pitävä ukrainalainen tytäryhtiö Tomex. Waterluxin osoite on tuntematon.


title: MV Faina

text: Laiva oli matkalla Mombasaan Keniaan. On myös väitetty että aseet olivat menossa Etelä-Sudaniin Sudanin kansanvapautusarmeijalle (SPLA), joka on taistellut Sudanin keskushallitusta vastaan 21 vuotta. Ukrainan pääministeri Julija Tymošenko vaati asekaupan tutkintaa.


title: MV Faina

text: Kaappaajat ovat ammuskelleet laivalla. Väitetään, että ammuskelu johtui kaappareiden välisistä kiistoista, ja että ainakin kolme kaappaajaa on kuollut ammuskelussa. Kaapparit kuitenkin väittivät juhlistaneensa islamilaista Id al-Fitr -juhlapäivää. Yhdysvaltalaisia ja eurooppalaisia sota-aluksia on rahtilaivan ympärillä.


title: MV Faina

text: Laiva vapautettiin arviolta 3,2 miljoonan dollarin lunnaita vastaan 5. helmikuuta 2009 ja se saapui lasteineen Mombasan satamaan 12. helmikuuta.


title: Kastellin koulu

text: Kastellin koulu (aiemmin Oulunsuun koulu ja Kastellin yläaste) on Oulun Kontinkankaan kaupunginosassa sijaitseva ns. yhtenäinen peruskoulu.


title: Kastellin koulu

text: Koulussa annetaan opetusta luokka-asteille 1–9. Lukuvuonna 2014–15 Kastellin koulussa oli yhteensä 772 oppilasta. 1–6 vuosiluokan oppilaita on n. 300 ja 7–9 vuosiluokan oppilaita on 479. Koulussa toimii 7–9 vuosiluokan maahanmuuttajien valmistava luokka. Kastellin koulu ja lukio odottivat uusia koulutiloja, ja Lemminkäisen rakentama monitoimitalo otettiin käyttöön elokuussa 2014.


title: Kastellin koulu

text: Presidentti Martti Ahtisaari toimi silloisessa "Oulunsuun kansakoulussa" opettajana vuosina 1959–1960.


title: John Diefenbaker

text: John George Diefenbaker, PC, CH, QC, FRSC, FRSA (18. syyskuuta 1895 – 16. elokuuta 1979) oli kanadalainen keskustaoikeistolainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä 21. kesäkuuta 1957 − 22.elokuuta 1963. Hänet tunnettin lempinimellä "Dief the Chief" (suom. "Päällikkö Dief"). Koulutukseltaan hän oli juristi ja valtiotieteilijä.


title: John Diefenbaker

text: Diefenbaker toimi uransa alussa asianajajana, mutta alkoi vuodesta 1925 lähtien saada Kanadan konservatiivisen puolueen luottamustehtäviä. Vuonna 1945 hänet valittiin Kanadan parlamenttiin. Konservatiivien vuonna 1957 saavuttamaa vaalivoittoa pidetään paljolti Diefenbakerin ansiona, ja hänet valittiin vaalien jälkeen hallituksen muodostajaksi. Hallitus kärsi vaalitappion 1963, jolloin valtaan nousi vapaamielisen Lester Pearsonin hallitus. Yhtenä tappion syynä pidetään, että Diefenbaker kieltäytyi ottamasta Yhdysvaltojen ydinaseita Kanadan maaperälle, vaikka niin oli aiemmin periaatteessa sovittu.


title: John Diefenbaker

text: Asianajajana Diefenbakerin tunnetuin oikeusjuttu oli lennätinoperaattori Alfred John "Jack" Athertonin puolustusasianajanana toimiminen. Athertonia epäiltiin kuolemantuottamuksesta 21. joulukuuta 1950 tapahtuneen ja 21 kuolonuhria vaatineen Canoe Riverin junaonnettomuuden vuoksi. Valamiehistö totesi Athertonin syyttömäksi.


title: Punahuppukaijat

text: Punahuppukaijat ("Geoffroyus") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Kassandreia

text: Kassandreia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Pallenen niemen kapeimmalla kohdalla Khalkidiken niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsi samalla paikalla kuin aiempi Poteidaian kaupunki, nykyisen Néa Propontídan kunnan Néa Poteídaian kylän kohdalla.


title: Kassandreia

text: Kassandreian perusti Makedonian kuningas Kassandros vuonna 316 eaa. Hän nimesi kaupungin itsensä mukaan. Kaupunki rakennettiin entisen Poteidaian kaupungin raunioiden paikalle. Sinne koottiin suuri määrä lähiseudun kreikkalaisia, erityisesti vuonna 348 eaa. tuhottujen Poteidaian ja Olynthoksen entisiä asukkaita.


title: Kassandreia

text: Kassandreia oli hyvä satamapaikka, ja se kasvoi nopeasti yhdeksi Makedonian valtakunnan suurimmista ja merkittävimmistä kaupungeista. Kaupungissa oli oma tasavaltainen hallinto Makedonian alaisuudessa ja se löi omaa rahaa. Vuonna 279 eaa. kaupunki päätyi kuitenkin Apollodoroksen erittäin julmaksi kuvatun tyranniuden alle. Filippos V:n aikana kaupunki oli tämän merkittävä laivastotukikohta.


title: Kassandreia

text: Vuonna 169 eaa. roomalaiset piirittivät kaupunkia yhdessä Eumeneen armeijan kanssa. He kuitenkin joutuivat vetäytymään. Myöhemmin Octaviuksen aikana vuonna 43 eaa. roomalaiset perustivat paikalle kolonian nimeltä "Colonia Iulia Augusta Cassandrensis". Kaupunki kukoisti edelleen seuranneella roomalaisella kaudella.


title: Kassandreia

text: Gootit hyökkäsivät Kassandreiaan vuonna 269 jaa., mutta hyökkäys torjuttiin. Varhaiskristillisellä kaudella kaupunki toimi piispanistuimena. Hunnit ja slaavit tuhosivat kaupungin 539–540.


title: Kassandreia

text: Pallenen niemi tunnetaan kaupungin mukaan nykyään nimellä Kassándra. Niemellä sijaitsee nykyinen Kassándreian kaupunki, joka on ottanut nimensä antiikin aikaisesta kaupungista. Se sijaitsee kuitenkin eri paikassa.


title: Kassandreia

text: Kassandreian kaupungista on tehty suhteellisen vähän arkeologisia löytöjä. Samoin kuin Poteidaian tapauksessa, ne ovat pitkälti peräisin Kassándran niemen nykyisen kylän pohjoispuolelta halkaisevan kanavan vuosina 1935–1937 tehtyjen kaivutöiden yhteydestä. Merkittävin rakennuslöytö ovat Poseidonille omistetun temppelin rauniot. Löytöihin lukeutuu myös muun muassa piirtokirjoituksia, joiden perusteella kaupungissa oli ainakin gymnasion, sekä rahoja.


title: François Vatel

text: François Vatel (1631 – 24. huhtikuuta 1671) oli ranskalainen kokki, jonka merkittävä saavutus oli Crème Chantillyn, makean vaniljanmakuisen kermavaahdon keksiminen. Vaahto tuli kuuluisaksi 2 000 hengen juhla-aterialla, jonka Louis II Condé järjesti Ludvig XIV:n kunniaksi huhtikuussa 1671. Juhlien pitopaikka, Château de Chantilly, antoikin nimen Vatelin keksinnölle.


title: François Vatel

text: Vatelin kuolema samojen juhlien yhteydessä oli aikanaan kansallinen tragedia. Juhlia varten toimitetut kalatarvikkeet vaikuttivat tulevan liian myöhään Vatelin valmisteltaviksi. Madame de Sévignén kirjeen mukaan perfektionistinen Vatel stressaantui asiasta ja teki itsemurhan lyömällä miekan vatsansa läpi. Huhun mukaan kokin kuolleena löytänyt palvelija olisi ollut juuri saapumassa ilmoittamaan hänelle kalojen saapuneen.


title: François Vatel

text: Vatelista on tehty hänen kuolemaansa liittyen myös filmatisointi. Vuonna 2000 julkaistun "Vatel"-elokuvan pääosan kokkina esittää Gérard Depardieu.


title: Paratiisikaijat

text: Paratiisikaijat ("Psephotellus") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Mirella

text: Mirella on naisen etunimi. Mirella on alkujaan italialainen muunnos ranskalaisesta nimestä Mireille, joka taas on muunnos oksitaaninkielisestä nimestä Mirèio. Nimi Mirèio on peräisin Frédéric Mistralin samannimisestä runosta, ja hän todennäköisesti muodosti sen oksitaaninkielisen verbin "mirar" ’ihailla’ pohjalta.


title: Mirella

text: Suomessa nimen Mirella on saanut vuoden 2012 loppuun mennessä hieman yli 1 550 henkilöä. Mirellan nimipäivä on vuodesta 2015 lähtien 30. huhtikuuta.


title: Six Degrees of Inner Turbulence (kappale)

text: Six Degrees Of Inner Turbulence on Dream Theaterin kappale samannimiseltä levyltä. Kappale on kestoltaan Dream Theaterin pisin kappale, kestäen 42 minuuttia ja 4 sekuntia. Kappale on jaettu kahdeksaan osaan. Kappale kertoo kuudesta henkilöstä, jotka sairastavat eri mielenterveyshäiriöitä.


text:
alkusoitto
Kertoo tytöstä joka kärsii kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä.
Kertoo miehestä jolla on Post-traumaattinen stressioireyhtymä. Hän on ilmeisesti ollut Vietnamin sodassa (Napalm Showers, Showed the cowards, We weren't there to mess around). Mies luulee olevansa edelleen sodassa ja kuulee ja näkee muistikuvia sodasta.
Osa kertoo pojasta, joka kärsii skitsofreniasta. Osa on kappaleen nopeatempoisin.
Kertoo äidistä joka kärsii synnytysmasennuksesta.
Osa kertoo pojasta joka kärsii autismista. Esim. ("A Monday-morning lunatic, disturbed from time to time") kertoo arvaamattomista liikkeistä. Kappaleen alussa kuvaillaan miten normaali hän oli aluksi.
Jatkaa siitä mihin toinen osa, About to Crash, jäi. Tällä kertaa se on kuvattuna sairastajan näkökulmasta.
Kertoo tytöstä joka kärsii dissosiatiivisesta identiteettihäiriöstä. Osan, ja samalla koko kappaleen, päättää loppusoitto. Grand Finale kertoo miten meidän pitää auttaa ja ymmärtää taudeista kärsiviä.


title: My Way (kappale)

text: ”My Way” on Frank Sinatran esittämä klassikkolaulu, jonka on sanoittanut Paul Anka. Se on englanninkielinen versio ranskalaisesta ”Comme d’habitude” -kappaleesta, jonka ovat säveltäneet Claude François ja Jacques Revaux ja jonka Claude François alun perin esitti. Ankan englanninkielisellä sanoituksella ei ole yhteyttä Claude François’n ja Gilles Thibaut’n ranskankieliseen alkuperäistekstiin.


title: My Way (kappale)

text: Sanoitus kertoo minä-muodossa miehestä, joka kertoo viimeisen esiripun laskeutuessa eli kuoleman koittaessa tavastaan, jolla hän eli arvokkaan ja täyden elämän. Vaikka henkilö ei ollut ylpeä kaikista teoistaan, hänellä oli hyvä itsetunto ja varma ote ja mikä tärkeintä, hän eli "omalla tavallaan" ("my way").


title: My Way (kappale)

text: Paul Anka kuuli vuonna 1967 ranskalaisen popkappaleen ”Comme d’habitude” Claude Francois’n esittämänä lomallaan Ranskassa. Hän lensi Pariisiin neuvottelemaan laulun tekijänoikeuksista. Haastattelussaan vuonna 2007 Anka haukkui esitystä, mutta sanoi kappaleessa olevan ”sitä jotain”. Hän hankki laulun oikeudet maksutta. Kaksi vuotta myöhemmin Anka aterioi Frank Sinatran ja kahden mafioson kanssa. Tuolloin Sinatra kertoi lopettavansa pian uransa.


title: My Way (kappale)

text: Anka kirjoitti lauluun englanninkieliset sanat New Yorkissa varta vasten Sinatran tyyliin sopivaksi. Anka viimeisteli laulun kello viideltä aamulla ja soitti Nevadassa, Caesars Palacessa olevalle Sinatralle ja kertoi laulun olevan vain Sinatralle eikä kenellekään muulle. Bon Jovi viittasi kappaleeseen hitissään ”It’s My Life” (”My heart is like open highway, like Frankie said I did it my way”).


title: My Way (kappale)

text: Ainakin seuraavat artistit ovat tehneet "My Waystä" oman versionsa:


title: Anglokatolisuus

text: Anglokatolisuus on moderni nimitys Englannin kirkon ja koko anglikaanisen kirkon korkeakirkollisen tradition kehittyneemmälle osalle. Nimi esiintyy ensimmäisen kerran 1838 ja palautuu Oxfordin liikkeeseen. Latinankielinen termi "Anglo-Catholicus" tunnetaan jo 1600-luvulta.


title: Anglokatolisuus

text: Anglokatoliset korostavat kristillisen opin ja elämän dogmaattisia ja sakramentaalisia aspekteja sekä nykyisen Englannin kirkon historiallista jatkumoa keskiajan kirkosta. Yleisesti ottaen anglokatolinen ryhmittymä on halunnut solmia mahdollisimman läheisen yhteyden katoliseen kristikuntaan luopumatta kummankin kirkkokunnan olennaisista opillisista ja käytännöllisistä eroavaisuuksista. Vähemmistö traditionalistiosista anglokatolisista (nk. "Anglo-Papalists") katsoo historiallisista ja opillisista syistä olevansa paavin alaisuudessa riippumatta toistaiseksi puuttuvasta täydestä yhteydestä kirkkokuntien välillä.


title: Anglokatolisuus

text: Anglokatolisuus oli suosionsa huipulla 1920- ja 1930-luvulla. Anglikaanisuudessa se oli keskeinen intellektuaalinen ja uskonnollinen voima aina ensimmäisen maailmansodan alkuun asti. Yksi anglokatolisen teologian huomattavia vaikutuksia oli inkarnaation merkityksen korostaminen, josta tuli tunnusomainen osa anglikaanisuutta, antaen perustan myös sosiaalietiikalle. Erilaisia anglokatolisia teologeja ovat olleet mm. H.P. Liddon, Charles Gore, Darwell Stone, E.L. Mascall, C.B. Moss, Edwyn Hoskyns, Michael Ramsey ja Gregory Dix.


title: Anglokatolisuus

text: Anglokatolisen ryhmittymän merkittävimpiä järjestöjä ovat mm. "Church Union", pappisveljeskunta "Society of the Holy Cross" (SSC) sekä ehtoollishartautta edistävä "Confraternity of the Blessed Sacrament". Naispappeutta vastustava "Forward in Faith" on pääosin anglokatolinen organisaatio.


title: Anglokatolisuus

text: Liberaalit korkeakirkolliset anglikaanit eivät yleensä käytä itsestään traditionalistiseksi leimautunutta termiä anglokatolinen, vaan sen sijaan nimitystä liberaali katolinen ("Liberal Catholic").


title: Anglokatolisuus

text: Luterilaisella korkeakirkollisuudella pohjoismaissa on ollut kiinteät yhteydet traditionalistiseen anglokatolisuuteen.


title: Siniviikunakaijat

text: Siniviikunakaijat ("Cyclopsitta") ovat kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Valomainos

text: Valomainos on ulkomainonnan muoto, jossa yrityksen tai tuotteen nimi, logo tai muu viesti on toteutettu valoa tuottavista materiaaleista tai varustettu valaisimin niin, että mainoksen viesti on nähtävissä erityisen hyvin pimeänä vuorokaudenaikana. Valomainokset sijoitetaan näkyville paikoille, kuten rakennusten katoille tai seiniin tai liikkeen ikkunaan tai sen yläpuolelle.


title: Valomainos

text:
Ensimmäiset valomainokset oli toteutettu polttimoilla, jotka muodostivat nimen tai sanan. Myöhemmin ne toteutettiin värillisistä, taivutetuista, matalapaineisella neonilla tai muulla kaasulla täytetyistä putkista tehdyillä kirjaimilla tai kuvilla. Sellaisia kutsutaan yleisesti "neonputkiksi" ja niillä aikaansaatuja valoja "neonvaloiksi", vaikka neonin ohella niissä käytetään muitakin jalokaasuja, erityisesti argonia. Valon väri riippuu käytetystä kaasusta tai kaasuseoksesta. Neonputken toimintaperiaatteen patentoi Georges Claude 19. tammikuuta 1915 (U.S. Patent 1,125,476).
Nykyään valomainoksissa käytetään paljon LED-tekniikkaa, joka kuluttaa huomattavasti vähemmän sähköä kuin neonvalo.


title: Valomainos

text: Vastaava idea saatiin toteutettua myös edullisemmin valon sisältävällä kirjaimen muotoisella tai neliömäisellä laatikolla. Läpikuultava, värillinen mainos painetaan tai teipataan läpikuultavalle pohjamateriaalille. 2000-luvulla JCDecaux toi katukuvaan valolaatikot, joissa mainos vaihtuu rullaamalla kelalta toiselle.


title: Valomainos

text: Uusin valomainoksen muoto on isokokoinen litteä näyttö, jossa mainoksen sanoma vaihtuu sähköisesti.


title: Journalisti (lehti)

text: Journalisti on Suomen Journalistiliiton julkaisema toimitusalan ammattilehti. Lehti ilmestyy myös verkkojulkaisuna. Lehden päätoimittaja on Maria Pettersson. Julkaisu kuuluu Journalistiliiton jäsenmaksuun, ja lisäksi sitä voi tilata maksullisena. Lehden painos on noin 13 000. Lehti ilmestyy 15 numerona vuodessa.


title: Journalisti (lehti)

text: Suomen Sanomalehtimiesten Liiton uuden lehden näytenumero julkaistiin huhtikuussa 1924, ja pian ilmestyi myös ensimmäinen varsinainen numero. Seuraava "Sanomalehtimies" ilmestyi vasta 1926.


title: Journalisti (lehti)

text: Vuoteen 1934 asti lehden numeroita ilmestyi vain kerran pari vuodessa. Sivumäärä on korkeintaan kahdeksan. Vastaavana toimittaja oli liiton yleissihteeri Heikki Koivula ja toimitussihteeri Woldemar Sundman. Vuoden 1935 vuosikerta koostui kuudesta numerosta, ja sivuja oli 16. Ensimmäiset ilmoitukset Sanomalehtimiehessä julkaistiin 1939, jolloin tehtiin myös 66-sivuinen kevätnumero. Sota-aikana lehti ilmestyi epäsäännöllisesti.


title: Journalisti (lehti)

text: Heikki Koivulan seuraajaksi vastaavana toimittajana tuli vuonna 1947 Väinö ”Mikko” Joensuu. Vuonna 1953 liiton sivutoimiseksi asiamieheksi tullut Heikki V. Vuorinen ryhtyi myös päätoimittajaksi. Ilmoitushankinnan tehostuessa lehti muuttui B5-formaattiin. Päätoimittajaksi tuli 1963 Jyrki A. Juuti, joka oli sittemmin myös liiton puheenjohtaja. 40-vuotisnumerossa 3/1964 oli ennätykselliset 76 sivua.


title: Journalisti (lehti)

text: Juuti luovutti 1972 päätoimittajan tehtävät Ulpu Iivari-Tapiolalle, ja Sanomalehtimies-Journalisten muuttui tabloidiksi. 1974 päätoimittajaksi tuli Leena Paukku. Vuonna 1976 lehteä ilmestyi jo 25 numeroa. Vuonna 1987 päätoimittajaksi nimitettiin Timo Vuortama.


title: Journalisti (lehti)

text: Lehti siirtyi vuonna 1993 käyttämään nimeä Journalisti-Journalisten. Taustalla oli kustantajan nimen muuttuminen Suomen Journalistiliitoksi. Vuosikerran laajuudeksi on vakiintunut 22 numeroa. Ensimmäinen verkkolehti julkaistiin syksyllä 1996, ja 1997 lehti ryhtyi julkaisemaan säännöllisesti värikuvia myös toimituksellisessa aineistossa.


title: Journalisti (lehti)

text: Vuortaman jäätyä eläkkeelle päätoimittajana aloitti 2006 Johanna Korhonen. Korhonen irtisanoutui syksyllä 2008 tultuaan valituksi Lapin Kansaan. Markku Lappalainen aloitti vuonna 2009 lehden yhdeksäntenä varsinaisena päätoimittajana.


title: Journalisti (lehti)

text: Helsingin Sanomat kertoi tammikuussa 2013 Journalisti-lehden sisäisistä ongelmista, joista oli tehty ilmoitus työsuojelupiirille. Lehden toimituksen jäsenet olivat tehneet ilmoituksen päällystön työpaikkakiusaamisesta.”


title: Journalisti (lehti)

text: Markku Lappalaisen jäätyä eläkkeelle päätoimittajaksi valittiin kesäkuusta 2018 alkaen Maria Pettersson.


title: Journalisti (lehti)

text:
Keväällä 2008 alkoi työntekijöiden sairauslomien takia Journalistin resurssikriisi, ja lehti joutui ensin vähentämään sivumäärää ja sitten jättämään numeroita julkaisematta kaikkien työntekijöiden päätoimittajaa lukuun ottamatta jäätyä sairauslomalle. Lisäksi kaksi toimittajista haastoi Journalistiliiton oikeuteen palkkakiistojen takia.
Lehden silloinen päätoimittaja Johanna Korhonen puolestaan erosi siirtyäkseen Lapin Kansan päätoimittajaksi. Hänen tilallaan aloitti Juha Rekola.


title: Journalisti (lehti)

text: Helsingin Sanomat kertoi 23. lokakuuta 2008 Korhosen perustaneen Journalistiliiton kanssa kilpailevan Suomen Journalistit -nimisen ammattiyhdistyksen. Samana päivänä julkaistiin myös avoin kirje, jossa vaadittiin Johanna Korhosen erottamista Journalistiliitosta "liittoa vahingoittavan toiminnan takia". Kirjeen oli allekirjoittanut 14 Journalistiliiton työntekijää.


title: Nurmikohokki

text: Nurmikohokki ("Silene vulgaris", syn. "Oberna behen", "S. cucubalus", "S. inflata") on ruohovartinen, valkokukkainen kohokkikasvi.


title: Nurmikohokki

text: Nurmikohokin silmiinpistävän pullean, ongen kohoa muistuttavan verhiön arvellaan antaneen nimen koko kohokkien suvulle. Suomessa nurmikohokilla on myös paljon kansanomaisia nimiä, jotka viittaavat kasvin verhiöön. Lajia on kutsuttu muun muassa nimillä kupuheinä, rakkoheinä, säkkiheinä, pullokukka ja paukkukukka. Viimeksi mainittu nimi juontuu siitä, että kukan verhiö poksahtaa jos sen suun sulkee ja pullean osan litistää nopeasti kasaan.


title: Nurmikohokki

text: Monivuotinen nurmikohokki kasvaa 20–80 cm korkeaksi. Kasvin varsi ja lehdet ovat sinivihreitä ja kaljuja. Lehtien muoto vaihtelee puikean soikeista tasasoukan suikeisiin tai leveänsoikeisiin. Kukinto on harsu ja se saattaa olla jopa 50-kukkainen. Kukinnon ylimmät tukilehdet ovat kalvomaisia. Valkoiset kukat ovat nuokkuvia ja pallomaisia. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Vaalea verhiö on ulkoverhiötön, hyvin pullea ja punertava- ja verkkosuoninen. Teriö on hieman vastakohtainen. Terälehdet ovat valkoisia ja lähes lisäteriöttömiä, ja niiden liuskat ovat 3–5 mm leveitä. Suomessa nurmikohokki kukkii kesä-elokuussa. Kukat tuoksuvat iltahämärissä neilikalta. Hedelmä on kota. Kodan hampaat vaihtelevat pystyhköistä siirottaviin.


title: Nurmikohokki

text: Suomessa nurmikohokilta on tavattu kahta muunnosta, ahonurmikohokkia ("S. vulgaris" var. "vulgaris") ja suomenlahdennurmikohokkia ("S. vulgaris" var. "littoralis"), sekä yhtä alalajia, kaakonnurmikohokkia ("S. vulgaris" ssp. "commutata").


title: Nurmikohokki

text: Muunnoksista ahonurmikohokki on tavallisesti pysty, sen lehdet ovat ohuita ja puikeahkon soikeita, kun taas suomenlahdennurmikohokki on koheneva ja lehdet ovat paksuhkoja ja niiden muoto vaihtelee kapeanpuikeista lähes tasasoukkiin. Ahonurmikohokilla kukkia on tavallisesti yli 20 kappaletta ja kukkien terälehdet ovat kaksijakoisia, suomenlahdennurmikohokilla kukkia on tavallisesti 3–16 ja terälehdet ovat kaksihalkoisia.


title: Nurmikohokki

text: Suomessa tavattavista muista kohokkilajeista nurmikohokkia muistuttavat hyvin paljon itämaidenkohokki ("S. csereii") sekä merikohokki ("S. uniflora"), jonka kanssa se voi myös risteytyä.


title: Nurmikohokki

text: Nurmikohokkia tavataan lähes koko Euroopassa pohjoisen arktisimpia alueita lukuun ottamatta. Lajin levinneisyysalue ulottuu yhtenäisenä Venäjällä Aasian puolella läpi eteläisen Siperian Mongoliaan saakka. Sitä kasvaa paikoin myös Japanissa, Keski-Aasiassa, Turkissa, Iranissa ja Lähi-idässä. Afrikassa laji on levinnyt Marokosta Tunisiaan ja paikoin muuallekin Pohjois-Afrikan rannikkoalueille. Ihmisen mukana laji on levinnyt Pohjois-Amerikkaan, jossa sitä kasvaa lähinnä mantereen itäosissa. Nurmikohokki on levinnyt myös Australiaan, Uuteen-Seelantiin ja Etelä-Amerikkaan.


title: Nurmikohokki

text: Suomessa nurmikohokkia voi tavata koko maasta, joskin Pohjois-Lapissa laji on harvinainen. Muunnoksista ahonurmikohokki on levinnyt koko maahan. Suomenlahdennurmikohokkia tavataan nimensä mukaisesti pääasiassa Suomenlahden rannikolla, mutta sitä on havaittu myös koko Pohjanlahden rannikkoalueelta. Kaakonnurmikohokkia on tavattu lähinnä Koillismaan alueelta. Suomessa ahonurmikohokki on muinaistulokas lukuun ottamatta Lappia, jossa se on uustulokas. Sen sijaan suomenlahdennurmikohokki on alkuperäislaji.


title: Nurmikohokki

text: Nurmikohokki kasvaa rannoilla ja niityillä, yleensä hiekkaisessa maassa. Ahonurmikohokki kasvaa kuivilla ja kuivahkoilla niityillä, kedoilla, pellonpientareilla, heinänurmissa, pelloilla, tienvierillä, radanvarsilla, joutomailla ja satamissa. Suomenlahdennurmikohokki on kasvupaikkojensa suhteen huomattavasti valikoivampi. Laji kasvaa soraisilla, kivisillä ja hiekkaisilla merenrannoilla ja rantakallioiden raoissa.


title: Suomalaisen jalkapalloilun Hall of Fame

text: Suomalaisen jalkapalloilun Hall of Fame on vuonna 1993 perustettu kunniagalleria, joka sijaitsee Suomen Jalkapallomuseossa Valkeakoskella. Siihen voidaan valita suomalaisen jalkapalloilun kehittämisessä ansioitunut pelaaja, valmentaja, erotuomari tai järjestötoiminnassa vaikuttanut henkilö.


title: Suomalaisen jalkapalloilun Hall of Fame

text: Hall of Fameen valittavat henkilöt päättää Suomen Palloliiton, Suomen Urheilumuseon, Jalkapallomuseon ja jalkapallotoimittajien yhdistyksen Pallo-Koplan edustajista koostuva toimikunta. Pelaaja voidaan valita Hall of Fameen, kun hänen pelaajauransa päättymisestä on kulunut kolme vuotta.


title: Bernard du Bus de Gisignies

text: Bernard Amé Léonard du Bus de Gisignies (21. kesäkuuta 1808 Sint-Joost-ten-Node – 6. heinäkuuta 1874 Bad Ems, Saksa) oli belgialainen poliitikko, lintutieteilijä ja paleontologi.


title: Bernard du Bus de Gisignies

text: Bernard oli Leonard Pierre Joseph du Bus de Gisigniesin toinen poika. Hän avioitui Petronilla Truytsin kanssa 19. toukokuuta 1845, ja heille syntyi kaksi lasta.


title: Bernard du Bus de Gisignies

text: Du Bus de Gisignies opiskeli lakia Leuvenin katolisessa yliopistossa, mutta kiinnostui pian lintutieteestä. Vuonna 1835 hän esitteli Belgian kuninkaalliselle akatemialle tutkimuksensa, jossa hän kuvaili linnun nimeltä vyöpitkäjalka (silloinen nimi "Leptorhynchus pectoralis", nykyisin "Cladorhynchus leucocephalus"). Hän oli Soigniesin parlamenttiedustaja.


title: Bernard du Bus de Gisignies

text: Du Bus de Gisignies valittiin Belgian luonnontieteellisen museon (Muséum des sciences naturelles de Belgique) johtajaksi vuonna 1846. Tässä yhteydessä hän lahjoitti museolle kokoelmastaan 2 474 lintua. Vuonna 1860, Antwerpenin ympäristön vallitustöiden yhteydessä, hän joutui tekemisiin paleontologian kanssa. Löydetyt fossiilit olivat pääasiassa valaita. Hän tutki muun muassa grönlanninvalaan ("Balaena mysticetus") ja nuoren sinivalaan ("Balaenoptera musculus") luurankoja. Nämä luurangot ovat yhä esillä museossa. Vuonna 1860 Lierin läheltä löydettiin mammutin luuranko, joka tuotiin museoon ja asetettiin näytteille vuonna 1869. Tuohon aikaan maailman museoissa oli näytteillä vain kaksi mammuttia, ja niistä toinen oli Pietarissa.


title: Bernard du Bus de Gisignies

text: Du Bus de Gisignies valittiin 1867 Belgian kuninkaallisen akatemian (Académie royale des sciences, des lettres et des beaux-arts de Belgique) tieteellisen osaston johtajaksi.


title: Bernard du Bus de Gisignies

text: Du Bus de Gisignies nimesi linnuista ainakin jouhihapsukolibrin ("Discosura popelairii").


title: Nero Wolfe

text: Nero Wolfe on yhdysvaltalaisen dekkarikirjailija Rex Stoutin luoma kuvitteellinen salapoliisihahmo. Wolfe on Stoutin dekkareiden lihava, kulinarismia rakastava ja orkideoiden hoitoa harrastava huippuälykäs päähenkilö. Stoutin Wolfelle antama rooli on omaperäinen: Wolfe ei käytännössä koskaan poistu suuresta New Yorkin ruskeakivitalostaan vaan antaa apulaisensa Archie Goodwinin hoitaa kaikki kenttäetsivän työt. Huomionarvoista on myös, että vaikka vuosikymmenet dekkarisarjan edetessä vierivät, Wolfe, Goodwin ja heidän läheiseen tuttavapiiriinsä kuuluvat henkilöt eivät vanhene.


title: Nero Wolfe

text: Stout kirjoitti 1930-luvulta alkaen 1970-luvulle saakka yhteensä 33 Nero Wolfe -romaania ja 39 novellia. Stout sai työstään Wolfe-dekkaristina paljon tunnustusta, merkittävimpänä ehkä ehdokkuus vuoden 2000 vuosisadan parhaaksi dekkarikirjailijaksi maailman suurimmassa mysteeri- ja scifi-kirjallisuustapahtumassa Boucherconissa. Palkinnon voittaneen Agatha Christien lisäksi ehdolla palkituiksi olivat myös Raymond Chandler, Dashiell Hammett ja Dorothy Sayers.


title: Nero Wolfe

text: Stoutin perikunnan luvalla amerikkalainen toimittaja ja kirjailija Robert Goldsborough jatkoi 1980-luvulla Nero Wolfe -dekkareiden kirjoittamista. Hän on julkaissut yhdeksän Nero Wolfe -romaania, näistä yksi Nero Wolfen ja Archie Goodwinin ensi kohtaamista käsittelevä esiosa. Seuraavat sisältävät 2–4 Nero Wolfe -tarinaa.


title: Kai Telanne

text: Kai Markus Telanne (s. 23. maaliskuuta 1964 Tampere) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on toiminut Alma Median toimitusjohtajana vuodesta 2005. Hän työskenteli vuosina 1990–2005 Aamulehdessä, vuosina 2001–2005 toimitusjohtajana.


title: Kai Telanne

text: Telanne oli STT:n hallituksen puheenjohtaja vuosina 2008–2010.


title: Kai Telanne

text: Telanne valmistui ylioppilaaksi vuonna 1983 ja kauppatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1989. Vuosina 1989–1990 hän työskenteli Nokian Paperin tuotepäällikkönä.


title: Kai Telanne

text: Aamulehdessä Telanne aloitti vuonna 1990. Hän työskenteli vuosina 1990–1991 tutkimuspäällikkönä, 1991–1993 myyntipäällikkönä, 1993–1996 markkinoinnin suunnittelupäällikkönä ja 1999–2000 markkinointijohtajana. Varatoimitusjohtaja hän oli vuosina 2000–2001 ja toimitusjohtaja vuosina 2001–2005. Vuosina 1996–1999 Telanne oli Suomen Paikallissanomat Oy:n markkinointijohtaja. Vuosina 2000–2005 hän oli myös Kustannus Oy Otsikon toimitusjohtaja.


title: Kai Telanne

text: Vuonna 2005 Telanne aloitti Alma Median toimitusjohtajana.


title: Kai Telanne

text: Lokakuun 2008 alussa Telanne nousi uutisiin purettuaan "Lapin Kansan" päätoimittajaksi valitun Johanna Korhosen työsuhteen. Korhosen mukaan erottamisen syynä oli hänen rekisteröity parisuhteensa naisen kanssa, kun taas Telanteen mukaan kyse oli luottamuspulasta johtuen Korhosen työhaastattelussa antamasta valheellisesta tiedosta liittyen puolisonsa poliittiseen aktiivisuuteen. Korhonen oli kertonut, ettei hänen puolisonsa ole mukana politiikassa, vaikka tämä oli samassa kuussa ehdolla kuntavaaleissa. Telanteen mukaan tästä seurasi luottamuspula, sillä viestintäalalla on tärkeää ettei perheen sisällä ole puolueellista vaikutusta ja mikäli on, työsuhdetta olisi harkittava uudelleen, varsinkin jos työhaastattelussa annetaan valheellista tietoa.


title: Kai Telanne

text: Alma Median sanomalehtien toimitusosastot katsoivat 3. lokakuuta Telanteen toimineen julkisuudessa harkitsemattomasti ja aiheuttaneen toimillaan vahinkoa koko konsernille ja sen lehdille. Myös Suomen Journalistiliitto paheksui Alma Median johdon toimintaa asiassa ja ilmoitti sen vahingoittaneen sekä yhtiötä että henkilöstön työskentelyedellytyksiä. Alma Median johto ilmoitti Telanteen nauttivan hallituksen täyttä luottamusta edelleen.


title: Kai Telanne

text: Toukokuussa 2011 Helsingin käräjäoikeus hylkäsi Telannetta vastaan nostetun työsyrjintäsyytteen. Korhonen valitti päätöksestä ja Helsingin hovioikeuden ratkaisussa Alman tytäryhtiö tuomittiin maksamaan Korhoselle yli 80 000 euroa korvauksia. Alma Media haki korkeimmalta oikeudelta valituslupaa kiistassa. Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa ja hovioikeuden päätöksellä Korhonen voitti jutun 1. helmikuuta 2011 ja sai Alma Medialta 80 000 euroa korvauksia työsuhteen laittomasta purkamisesta.


title: Kai Telanne

text: Tammikuussa 2013 Helsingin hovioikeus tuomitsi Telanteen maksamaan 15 päiväsakkoa eli noin 6 800 euroa työsyrjinnästä. Telanne valitti päätöksestä korkeimpaan oikeuteen. Korkein oikeus kovensi tuomiota 40:een päiväsakkoon (18 040 euroa) kesäkuussa 2015.


title: Kai Telanne

text: Vuodesta 2010 Telanne on ollut mediayhtiö Talentumin hallituksen jäsen ja puheenjohtaja. Puheenjohtajana hänen kokouspalkkionsa vuosina 2012 ja 2013 oli 48 000 euroa vuodessa. Telanne on myös teknologiakonserni Telesten hallituksen jäsen vuodesta 2008. Vuonna 2013 hän sai palkkioita 29 000 euroa, josta Telesten osakkeina 2739 kappaletta. Vuodesta 2009 Telanne on Keskinäisen työeläkevakuutusyhtiö Varman hallituksen jäsen. Hän sai kokouspalkkioita vuonna 2013 yhteensä 24 600 euroa.


title: Kai Telanne

text: Telanne on ollut myös Viestinnän Keskusliiton hallituksen puheenjohtaja ja Keskuskauppakamarin hallituksen jäsen.


title: Kai Telanne

text: Telanne on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Shefali Chowdhury

text: Shefali Chowdhury (s. 20. kesäkuuta 1988 Denbigh, Wales) on walesilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan Harry Potter -elokuvista, joissa hän esitti vuosina 2005–2009 Parvati Patilia. Häntä ennen samassa roolissa esiintyi Sitara Shah sarjan kolmannessa osassa "Harry Potter ja Azkabanin vanki" (2004). Chowdhuryn vanhemmat ovat kotoisin Bangladeshista.


title: Heikkilä (Kuortane)

text: Heikkilä on yksi Kuortaneen kylistä. Se sijaitsee kunnan eteläosissa Lapuanjoen molemmin puolin. Heikkilä rajoittuu pohjoisessa Mäyryyn ja Leppälänkylään, idässä Löyään ja Alavuden kaupunkiin, etelässä Ylipäähän sekä lännessä Luhtalaan ja Kivenmäkeen .


title: Heikkilä (Kuortane)

text: Heikkilässä on noin 200 asukasta. Kylässä oli aiemmin oma ala-aste, Heikkilän koulu, jonka tiloista osa on nykyään kyläläisten käytössä. Heikkilässä on myös pallokenttä, lentopallokenttä, uimaranta, pyöräilyreitti sekä luistinrata. Kylän alueella sijaitsee myös lounaskahvila Kuhapirtti.


title: Hanna-Mari Sarlin

text: Hanna-Mari Sarlin (s. 1964) on suomalainen aktiiviuransa päättänyt jalkapalloilija ja salibandynpelaaja.


title: Hanna-Mari Sarlin

text: Koulutukseltaan Sarlin on kasvatustieteiden maisteri ja on työurallaan toiminut muun muassa Pohjois-Suomen aluehallintoviraston opetustoimen ylitarkastajana ja koulunjohtajana Espoossa.


title: Hanna-Mari Sarlin

text: Sarlin pelasi Helsingin Jalkapalloklubissa ja Puotinkylän Valtissa vuosina 1979–1996 voittaen peräti 11 Suomen mestaruutta. Näistä kymmenen tuli HJK:n riveissä ja yksi Valtissa. Sarlin pelasi SM-sarjassa kaikkiaan 236 ottelua ja teki niissä 107 maalia. Hän voitti maalikuningattaruuden kahdesti vuosina 1986 ja 1987 sekä vuoden parhaan naispelaajan tittelin 1983 ja 1986. Suomen Cupin Sarlin voitti HJK:ssa viidesti. Ruotsin Damallsvenskanissa Sarlin pelasi vuosina 1989–1990 edustaen Hammarby IF:a.


title: Hanna-Mari Sarlin

text: Maajoukkueessa Sarlin pelasi 47 A-maaottelua ja teki 5 maalia.


title: Hanna-Mari Sarlin

text: Hanna-Mari Sarlin on ensimmäinen nainen, joka on valittu Suomalaisen jalkapalloilun Hall of Fameen. Hänet valittiin sinne vuonna 2007. Sarlin oli ainoa HJK:n Hall of Fameen valittu naispelaaja, kun se perustettiin 1997.


title: Hanna-Mari Sarlin

text: Sarlin oli myös liigatason pelaaja salibandyssä. Hän pelasi m/s ICS:ssä ja Espoon Oilersissa, jossa hän voitti mestaruuden kaudella 1993–1994. Sarlin pelasi salibandyssa myös 5 maaottelua.


title: Edward William Nelson

text: Edward William Nelson (8. toukokuuta 1855 Amoskeag, New Hampshire – 19. toukokuuta 1934 Washington, DC) oli yhdysvaltalainen luonnontieteilijä ja etnologi.


title: Edward William Nelson

text: Nelsonin vanhemmat olivat William Nelson ja Nancy Martha Wells, jotka olivat tulleet Englannista. Hänen isänsä kaatui sisällissodassa ja äiti muutti lapsineen Chicagoon. Vuonna 1871 heidän kotinsa tuhoutui suuressa Chicagon tulipalossa. Vuonna 1876 Nelson muutti Washingtoniin ja aloitti biologian opinnot Johns Hopkinsin yliopistossa Baltimoressa.


title: Edward William Nelson

text: Vuonna 1877 Nelson liittyi Yhdysvaltain armeijan viestijoukkoihin (Signal Corps). Spencer Fullerton Baird oli vastuussa viestiupseerien värväämisestä kaukaisille tutkimusasemille ja valitsi tehtäviin miehiä, joilla oli kokemusta tieteellisestä työskentelystä ja jotka olivat kykeneviä tutkimaan paikallista kasvistoa ja eläimistöä. Baird lähetti Nelsonin St. Michaeliin Alaskaan, missä hän palveli vuoden 1881 loppuun.


title: Edward William Nelson

text: Nelson toimi luonnontieteilijänä USRC "Corwinilla", joka purjehti Wrangelinsaarelle etsimään kadonnutta USS "Jeanettea" vuonna 1881. Nelson julkaisi havaintonsa kirjoituksessaan "Report upon Natural History Collections Made in Alaska between the Years 1877–1881" (1887). Hän julkaisi myös etnologiset havaintonsa Beringinsalmen eskimoista kirjoituksessaan "The Eskimo about Bering Strait" (1900).


title: Edward William Nelson

text: Vuonna 1890 Nelson osallistui Clinton Hart Merriamin johtamalle tutkimusmatkalle Kuolemanlaaksoon. Tämän retken jälkeen hänet komennettiin kenttätutkimuksiin Meksikoon. Nelson vietti Meksikossa seuraavat 14 vuotta työskennellen muun muassa Edward Alphonso Goldmanin kanssa. Sen jälkeen hän jatkoi työskentelyä Bureau of Biological Surveyssa aina vuoteen 1929 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle. Vuosina 1916–1927 hän toimi toimiston johtajana.


title: Edward William Nelson

text: Nelson toimi muun muassa Amerikan lintutieteellisen yhdistyksen (American Ornithologists’ Union), Amerikan nisäkästutkijoiden (American Society of Mammalogists) ja Washingtonin biologisen yhdistyksen (Biological Society of Washington) puheenjohtajana. Hän omisti valtavan kokoelman, johon kuului näytteitä monista eläinryhmistä, ja kuvaili ryhmineen satoja uusia lajeja. Linnuista hän nimesi muun muassa pirrenkolibrin ("Goethalsia bella"); kaikkiaan hän nimesi 18 lintulajia tai alalajia. Nelson julkaisi kaikkiaan yli 200 kirjoitusta. Hän ei koskaan avioitunut, vaikka hänen tiedettiin seurustelleen lukuisten naisten kanssa, myös eräiden työtovereiden.


title: Edward William Nelson

text: Nelsonin kunniaksi on nimetty Nelsoninsaari ja Nelsoninlaguuni Beringinmeressä ja Nelson Range -vuorijono Kaliforniassa. George Washingtonin yliopisto myönsi hänelle tohtorin arvon vuonna 1920.


title: Väinö Vuorio

text: Väinö Aarre Vuorio (2. syyskuuta 1895 Urjala – 31. heinäkuuta 1929 Uusikirkko) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja. Vuorio oli 1920-luvulla keskeinen vaikuttaja kielletyssä Suomen kommunistisessa puoluessa sekä monissa julkisissa työväenjärjestöissä. Vuosina 1922–1923 Vuorio toimi samanaikaisesti Suomen sosialidemokraattisen nuorisoliiton (SSN) puheenjohtajana ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen (SSTP) pää-äänenkannattaja Suomen Työmiehen päätoimittajana.


title: Väinö Vuorio

text: Vuorio syntyi Taipaleen kylässä Urjalassa puusepän perheeseen. Vuonna 1907 perhe muutti Viialaan ja 1909 Alkkulaan. Nuori Väinö aloitti työnteon 12-vuotiaana lasihiomossa. 1910-luvun alussa Vuorio muutti Helsinkiin, jossa hän alkoi osallistua Helsingin sosialidemokraattisen nuorisoseuran toimintaan. Vuosina 1915–1916 hän oli nuorisoseuran puheenjohtaja. Vuorio kirjoitti liittonsa lehtiin ja tuli siten tunnetuksi myös pääkaupungin ulkopuolella. Vuonna 1917 Vuorio valittiin Suomen sosialidemokraattisen raittiusliiton sihteeriksi. Vuosien 1916–1917 aikana Vuorio oleskeli myös Venäjällä. Tapahtumarikkaan matkan aikana hän muun muassa työskenteli sillanrakennustöissä Georgiassa.


title: Väinö Vuorio

text: Sisällissodan alettua Vuorio siirtyi ensin Helsingin rahatoimikamariin ja lähti maaliskuussa rintamalle Helsingin punakaartin nuorisokomppanian ryhmäpäällikkönä. Ennen sodan alkua Vuorio oli vastustanut aseellista toimintaa ja punakaarteja, koska ne hänen mielestään johtivat militarismiin. Hän haavoittui pian taistelussa ja joutui sairaalaan Tampereelle. Toukokuussa Vuorio vangittiin ja hän sai kahdeksan vuoden tuomion valtiopetoksesta.


title: Väinö Vuorio

text: Vapauduttuaan Tammisaaren pakkotyölaitoksesta toukokuussa 1921 Vuorio meni mukaan SSTP:n ja nuorisoliiton toimintaan. Hän alkoi työskennellä puolueen pää-äänenkannattaja Suomen Työmiehen toimituksessa, ja alkuvuodesta 1922 alkaen sen päätoimittajana. Saman vuoden maaliskuussa Vuorio nousi SSN:n puheenjohtajaksi ja elokuussa myös SKP:n Suomen byroon jäseneksi. SSN lakkautettiin keväällä 1923 ja Suomen Työmies elokuussa.


title: Väinö Vuorio

text: Toisin kuin monet muut vasemmiston johtajat, Vuorio välttyi syksyllä 1923 vangitsemiselta, ja hän oli keskeinen henkilö uusien toimintamuotojen (kuten vaalijärjestöt ja opintoyhdistysliike), järjestöjen (SNL) ja lehtien (Työväenjärjestöjen Tiedonantaja, Liekki ja Itä ja Länsi) alkuun saattamisessa. Armas Äikiä on kirjoittanut: "Hänen tarmonsa oli rajaton. Kun taantumusporvaristo poliiseineen hajoitti yhden työväenjärjestön, niin Väinö Vuorio perusti toisen." Lehtiin kirjoittaessaan Vuorio käytti lukuisia nimimerkejä kuten "V.V., Ernst Asp, Ilmi, Pauli" ja "Ex ex". Vuorion kirjoittamia "Tohtori Piitersin" pakinoita ilmestyi useissa työväenlehdissä.


title: Väinö Vuorio

text: SKP:ssä Vuorio ajoi korostetusti maltillista linjaa: hän korosti laillisia toimintamuotoja ja halusi välttää jyrkkää retoriikkaa. Vuorio arvosteli SKP:n Neuvostoliitossa oleskellutta johtoa komentelusta sekä kyvyttömyydestä itsekritiikkiin. Vuorio ei kuitenkaan mennyt arvostelussaan yhtä pitkälle kuin niin sanotut hoipertelijat, ja hän säilytti paikkansa puoluejohdossa, vaikka esimerkiksi Kullervo Manner harkitsi hänen erottamistaan Suomen byroosta. Vuorio kävi kahdesti Neuvostoliitossa SKP:n kokousten yhteydessä.


title: Väinö Vuorio

text: Vuorio pidätettiin poliittisen toimintansa johdosta huhtikuussa 1928 yhdessä 47 muun kommunistin kanssa. Kiinnijäämisen aiheutti entisen puoluetoimitsijan yhteistyö poliisin kanssa. Vuorio sai neljän ja puolen vuoden tuomion valtiopetoksen valmistelusta. Tie vei jälleen Tammisaareen, jossa keuhkotautia sairastaneen Vuorion kunto heikkeni ja kesällä 1929 hänet siirrettiin Halilan parantolaan. Vuorio menehtyi tautiin heinäkuun 1929 lopussa.


title: Väinö Vuorio

text: Vuorion hautajaisiin ja hautajaissaattoon työväentalolta Malmin hautausmaalle osallistui noin 5 000 ihmistä. Lokakuussa 1929 helsinkiläiset vasemmistonuoret perustivat Vuorion nimeä kantaneen rahaston, jonka tarkoituksena oli proletaarisen nuorisokirjallisuuden tukeminen sekä patsaan saaminen marttyyrin haudalle.


title: Väinö Vuorio

text: Vuorio meni naimisiin Anna Romppaisen kanssa kesällä 1922. Pari sai kaksi lasta vuosina 1923 ja 1924. Vuosikymmenen puolivälissä Vuoriolla oli salainen suhde Betty Peltosen kanssa.


title: Op-taide

text:
Op-taide tai optinen taide on kuvataiteen suuntaus, joka käyttää välineinään optisia illuusioita ja ihmisen havaintojärjestelmän toimintaa. Taidesuunnan pyrkimyksinä oli tutkia liikkeen, kaksiulotteisen kuvapinnan ja havaintomaailman olemusta. Pelkistetyimmillään op-taiteen voidaan sanoa olevan kokemus näkemisen toiminnasta.
Op-taide tuli laajemmin tunnetuksi 1960-luvulla ja saavutti laajaa suosiota myös taidepiirien ulkopuolella varsinkin Yhdysvalloissa. Termiä op-taide käytettiin ensi kerran "Time"-lehdessä 1964. Yksi suuntauksen merkittävimmistä katalysaattoreista laajemman yleisön piirissä oli New Yorkin Modernin taiteen museossa MoMAssa pidetty "The Responsive Eye" -näyttely.


title: Op-taide

text: Op-taideteoksille on tyypillistä teoksissa olemattoman liikkeen, tilan tai värien illuusio. Ne koostuvat usein melko puhdaslinjaisista geometrisistä muodoista ja käyttävät usein hyvin pelkistettyä väripalettia. Monissa teoksissa värejä on vain kaksi, tai ne ovat monokromaattisia.


title: Op-taide

text: Op-taiteeseen on vaikuttanut erityisesti 1900-luvun alkuvuosikymmenien suuntaukset, kuten Bauhausissa vallinnut konstruktivismin ajatusmaailma ja käytäntö László Moholy-Nagyn (1895–1946) valokuvaamalla tekemän ja oppilailleen opettaman op-tyylin kautta, dadaismi, ja futurismi. Bauhauslainen värioppi, kuten Josef Albersin, vaikutti myös. Varsinkin pohjois-amerikkalaisen op-taiteen syntyyn vaikutti minimalismi ja sen piirissä toimineet taiteilijat.


title: Op-taide

text: Op-taide vaikutti kineettisen taiteen suuntauksiin, kun kaksiulotteisten maalausten ilme ja illuusiot siirtyivät liikkuvien veistosten tehokeinoiksi. Samoin op-taiteen suosion kasvettua 1960-luvulla se vaikutti laajalti populaarikulttuurin kuvastoon ja tehokeinoihin, hyvinä esimerkkeinä vaatekuosit ja levynkansigrafiikka. Op-taiteen vaikutus jatkuu edelleen sekä kuvataiteen kentän sisä- että ulkopuolella.


title: Op-taide

text: Tunnetuimpia op-taiteilijoita ovat Victor Vasarely (1908–1997) ja Bridget Riley (s. 1931). Op-taiteen keinoja on myös käytetty ennen itse taidesuuntauksen tai sen nimen keksimistä. Esimerkiksi Josef Albers (1888–1976) ja Maurits Cornelis Escher (1898–1972) käyttivät monissa teoksissaan op-taiteelle ominaisia tehokeinoja.


title: Op-taide

text: Op-taide saattaa aiheuttaa epätavallisia tai uusia aistimuksia. Nämä saattavat aiheuttaa herkille ihmisille pahoinvointia, huimausta tai päänsärkyä ja epilepsiasta kärsiville ihmisille jopa epileptisiä kohtauksia.


title: Resurssiloukku

text: Resurssiloukku on kehitysmaatutkimuksen termi, jolla kuvataan tapahtumaa, kun luonnonvarojen myynnistä saadut varat nostavat valtion valuutan arvoa ja kiihdyttävät kotimaista inflaatiota. Se taas heikentää muiden vientisektoreiden kilpailukykyä.


title: Resurssiloukku

text: Useimmiten kehitysmaissa kaivosten työllistämisvaikutus, paikallinen jalostusarvo ja muut linkit paikalliseen talouteen ovat lähes olemattomat. Valtion hyöty kaivoksista ja luonnonvaroistaan onkin lähinnä sen saama tuotto niiden myynnistä. Valtion viennin ja tulojen riippuvuus muutamasta luonnonvarasta taas altistaa ne raaka-aineiden rajujen hintavaihteluiden aiheuttamille kriiseille.


title: Resurssiloukku

text: Resurssiloukku on yksi kuudesta kehitysloukusta. Taloustieteilijä Paul Collierin mukaan suurin osa luonnonvaroiltaan vauraista ja hallinnon rakenteiltaan heikoista maista on jumissa resurssiloukussa.


title: Vicenzan maakunta

text: Vicenzan maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Veneton alueella maan koillisosassa.


title: Vicenzan maakunta

text: Vicenzan maakunnan pinta-ala on 2 723 km² ja asukasluku noin 870 000. Maakunta muodostuu 121 kunnasta, pääkaupunki on Vicenza.


title: Vicenzan maakunta

text: Maakunnan suurimmat kaupungit ovat:


title: Laqua

text: Laqua voi tarkoittaa:


title: Padovan maakunta

text: Padovan maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Veneton alueella maan koillisosassa.


title: Padovan maakunta

text: Padovan maakunnan pinta-ala on 2 142 km² ja asukasluku noin 910 000 (2007). Maakunta muodostuu 104 kunnasta ja sen pääkaupunki on Padova.


title: Kari Saari

text: Kari Jyrki Johannes Saari (5. lokakuuta 1956 Alavus – 4. toukokuuta 1997 Äänekoski) oli Vapaa-ajattelijain liiton puheenjohtaja ja "Vapaa ajattelija" -lehden päätoimittaja. Kari Saari oli Ilkka Niiniluodon mukaan johtavia suomalaisia ateistisia vapaa-ajattelijoita V. T. Aaltosen, Väinö Voipion ja Erkki Hartikaisen ohella. Vapaa-ajattelijain liiton vuonna 1993 hyväksytty kulttuuriohjelma oli pitkälti Saaren käsialaa.


title: Kari Saari

text: Saari valmistui sosionomiksi Tampereen yliopistosta vuonna 1980 ja työskenteli raittiussihteerinä Äänekoskella ja kuluttaja- ja velkaneuvojana Äänekoskella, Saarijärvellä ja Viitasaarella. Vapaa-aikanaan hän itseopiskeli filosofiaa ja muita aiheita. Saari julkaisi runsaasti artikkeleita "Vapaa ajattelija" -lehdessä vuodesta 1978 lähtien. Saari oli Vapaa-ajattelijain liiton hallituksessa 1987–1997, pääsihteerinä 1992–1993, liiton lehden päätoimittajana 1994–1997 ja liiton puheenjohtajana 1993–1997. Hän oli myös juhlapuhujana uskonnottomissa hautajaisissa ja muissa tilaisuuksissa ja oli ennen kuolemaansa laatimassa uskonnottomien juhlapuheiden kokoelmaa. Saari oli mukana tekemässä aloitetta Vapaa-ajattelijain liiton jakamalle Väinö Voipio -palkinnolle. Hän ajoi uskonnottomien muistolehdon perustamista sekä Äänekoskella että Jyväskylässä.


title: Kari Saari

text: Saari osallistui sekä maakunnalliseen että valtakunnalliseen keskusteluun yleisempinä aiheinaan ateismi, uskonto, kirkko ja moraali. Saari oli Skepsis ry:n perustajajäsen. Hän osallistui myös humanistien järjestötoimintaan Jyväskylässä sekä Prometheus-leiritoimintaan. Saari osallistui Vapaa-ajattelijain liiton julkaisujen toimittamiseen ja muun muassa kirjoitti yhdessä Helena Klementjeffin kanssa "Vapaa-ajattelijan käsikirjan" (1993, toinen painos 2000). Saaren artikkeli ”Sekulaarihumanismin maailmankuva” on julkaistu elämänkatsomustiedon 10-vuotisjuhlakirjassa "Arvot, hyveet ja tieto" (1995) sekä teoksessa "Kansanhumanismin ABC" (1998). Saari kuoli äkillisesti sairauteen 40-vuotiaana. Hänen jälkeensä jäivät aviopuoliso ja tytär.


title: Viirikaijat

text: Viirikaijat ("Prioniturus") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Sergei Šoigu

text: Sergei Kužugetovitš Šoigu (, s. 21. toukokuuta 1955, Tšadanaa) on venäläinen poliitikko. Hän on ollut vuodesta 1991 Venäjän kansalaissuojelun, hätätila-asioiden ja luonnononnettomuuksien selvityskomitean johdossa, vuodesta 1994 hätätilaministeri, sittemmin Moskovan alueen kuvernööri ja vuodesta 2012 puolustusministeri. Šoigu on sotilasarvoltaan armeijakenraali sekä Venäjän federaation sankari.


title: Sergei Šoigu

text: Šoigu on etnisesti tuvaani. Hän on opiskellut Krasnojarskin polyteknillisessä instituutissa rakennusinsinööriksi. Hän työskenteli rakennusprojekteissa oli myös vuodesta 1988 Abakanin NKP:n keskuskomitean toinen sihteeri ja piirintarkastaja. Vuonna 1990 hän muutti Siperiasta Moskovaan ja pääsi 1991 pelastusjoukkojen johtoon, josta tuli 1991 valtionkomitea ja 1994 ministerinvirka, jota hän on hoitanut siitä lähtien yhtäjaksoisesti.


title: Sergei Šoigu

text: Šoigu saavutti näkyvyyttä hoitaessaan erilaisia pelastustoimia, kuten tulvien, maanjäristyksien ja terrori-iskujen selvittämistä. Hän on kerännyt mainetta myös ulkomailla hätätilaministeriön hoitaessa apua Kiinan maanjäristysalueille ja hurrikaanituhojen koettelemaan Kuubaan. Hänelle myönnettiin 1999 Venäjän federaation sankarin kunniamerkki.


title: Sergei Šoigu

text: Šoigusta tuli 1999 yksi Putinin hallitusta kannattavan Yhtenäisyys-puolueen johtajista. Hän oli puolueen listan kärjessä Aleksandr Karelinin kanssa. Puolue sai toiseksi eniten ääniä duuman vaaleissa kommunistisen puolueen jälkeen. Šoigu piti paikkansa ministerinä, eikä liittynyt duumaan, jossa Boris Gryzlov valittiin parlamenttiryhmän johtajaksi. Yhtenäisyys yhdistyi Isänmaa – Koko Venäjä -puolueen kanssa Yhtenäiseksi Venäjäksi 2001.


Bydgoszczin roomalaiskatolinen hiippakunta on puolalainen hiippakunta, jonka keskus on Bydgoszcz ja joka kuuluu Gnieznon roomalaiskatolisen arkkihiippakunnan alaisuuteen. Hiippakunta perustettiin 24. helmikuuta 2004 ja sen pinta-ala on 4000km². Vuonna 2004 hiippakunnassa oli ihmisiä 596 202. Sitä on johtanut koko sen olemassaolon ajan piispa Jan Tyrawa.


title: Tehtaanmyymälä

text: Tehtaanmyymälä tai outlet-myymälä (englanniksi "factory outlet") tarkoitti alun perin vain kulutustavaroiden valmistajan ylläpitämää, usein tehtaan välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa myymälää, jossa myydään valmistajan priimatavaran ohella myös kakkoslaatua ja mallikappaleita. Nykyisin termi outlet-myymälä tarkoittaa yhä useammin vähittäiskauppa- tai maahantuojayrityksen perustamaa, myymättä jääneiden jäännöserien poistomyymälää eli viimeistä myyntipaikkaa, jossa tuotteet myydään huomattavalla alennuksella. Sanaa tehtaanmyymälä käytetään usein markkinointimielessä herättämään mielikuvia suoramyynnistä ja edullisista hinnoista. Outlet-myymälän voi valmistajan, vähittäiskaupan tai maahantuojan sijasta omistaa myös itsenäinen yrittäjä, joka ostaa poistoeriä yhdeltä tai useammalta taholta. Jotkut tehtaanmyymälät ovat matkamuistomyymälän kaltaisia, ja alennukset tuotteiden hinnoista ovat nimellisiä. Outlet-myyntiä harjoitetaan nykyisin myös verkkokauppana. Suosituimmat outlet-myynnin tuoteryhmät ovat vaatteet, asusteet ja jalkineet, joista usein muodostuu jäännöseriä sään ja muodin vaihteluiden sekä väärien sisäänosto- ja hinnoittelupäätösten takia.


title: Tehtaanmyymälä

text: Kävijämääriensä maksimoimiseksi merkkitavaroiden jäännöseriä myyvät outlet-myymälät hakeutuvat usein toistensa läheisyyteen edullisen vuokratason mutta hyvät liikenneyhteydet ja paikoitusmahdollisuudet tarjoaviin sijaintipaikkoihin, kuten entisiin teollisuushalleihin tai tyhjentyneisiin liikekeskuksiin kaupunkien liepeillä ja valtateiden varsilla. Outlet-myymälöiden kasvava suosio mahdollistaa myös uudisrakentamisen, joista suosittu muoto on kylämäisen pienimittakaavaiseksi, monista erillisistä rakennuksistä muodostuvaksi kehitetty outlet-kylä. Tällaisia on ympäri maailmaa satoja. Suomen ensimmäinen outlet-kylähanke piti olla Liminkaan suunniteltu Nordlett, mutta hanke peruttiin.


title: Tehtaanmyymälä

text: Yksi outlet-myynnin muoto on kausittainen myyntitoiminta. Tätä mallia edustaa Orimattilassa toimiva Megamyynti Areena, joka vuonna 2012 oli avoinna seitsemän erillistä myyntikautta, yhteensä 155 kauppapäivää. Helsingin Messukeskuksessa on vuodesta 2011 järjestetty kaksi kertaa vuodessa Outlet Expo -myyntinäyttely yhtä aikaa muiden kuluttajille suunnattujen messutapahtumien kanssa.


title: Tehtaanmyymälä

text: Outlet-myymälöitä ja niistä muodostuvia kyliä tai muita keskuksia on hankkeilla myös Suomen itärajalle Luumäelle, Virolahdelle ja Vaalimaalle.


title: Ruohokaijat

text: Ruohokaijat ("Neophema") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Kilperik I

text:
Kilperik I (539–584) oli Neustrian kuningas ja Klotar I:n ja Aregundin poika.
Isänsä kuoltua vuonna 561 Kilperik pyrki aluksi ottamaan haltuunsa koko frankkien valtakunnan. Hänen veljensä pakottivat kuitenkin jakamaan valtakunnan heidän kesken. Kilperikin pääkaupungiksi tuli Soissons. Karibert I:n kuoltua 567 (tai 568) Kilperik sai haltuunsa osan veljensä alueista .


title: Kilperik I

text: Vuonna 568 hän hylkäsi vaimonsa Audoveran mennäkseen naimisiin Galsvintan kanssa. Tämä oli Sigebert I:n puolison, visigoottiprinsessa Brunhilden sisar. Kilperik murhautti kuitenkin pian Galsvintan ja meni heti sen jälkeen naimisiin entisen rakastajattarensa Fredegundan kanssa. Nämä tapahtumat johtivat verisiin riitoihin Kilperikin ja Sigebertin sukujen välillä.


title: Kilperik I

text: Sisarensa murhasta raivostunut Brunhilde yllytti Sigebertin sotaan Kilperikiä ja Fredegundaa vastaan. Sigebert olikin voitokas hyökätessään veljeään vastaan, mutta Fredegundan lähettämät salamurhaajat onnistuivat vuonna 575 tappamaan Sigebertin mykytetyillä tikareilla.


title: Kilperik I

text: Kilperik ei kuitenkaan onnistunut valloittamaan Austrasiaa Sigebertin ja Brunhilden pojalta Kildebert II:lta, jota Burgundin kuningas Guntram tuki. Kilperik muodosti vuonna 581 lyhytaikaisen liiton Kildebertin kanssa Guntramia vastaan, mutta Kildebert ja Guntram liittoutuivat uudestaan vuonna 583. Seuraavana vuonna salamurhaaja surmasi Kilperikin.


title: Robert Bosch (yritys)

text: Robert Bosch GmbH tai tunnetummin tuotemerkiltään Bosch on saksalainen monialayritys. Boschin päätoimialat ovat ajoneuvoteollisuuden alihankinta, käyttöhyödykkeiden valmistus (kodinelektroniikka, työkalut), teollisuus- ja rakennustekniikka sekä pakkaustekniikka. Yrityksen perusti Robert Bosch vuonna 1886 Stuttgartissa. Yrityksen liikevaihto oli 51,4 miljardia euroa vuonna 2011, ja se työllistää maailmanlaajuisesti noin 303 000 työntekijää. Robert Bosch on Saksan suurin rajavastuuyhtiö (GmbH).


title: Robert Bosch (yritys)

text: Bosch oli vuonna 2012 maailman suurin autoteollisuuden osatoimittajayritys. Vuoden 2017 tutkimuksessa Bosch oli maailman toiseksi suurin käsi- ja sähkötyökalujen valmistaja Stanley Black & Deckerin jälkeen. Boschin muita työkalumerkkejä ovat Beissbarth, CST/berger, Diablo, Dremel, Freud, Hawera, OTC, Robinair, Rolatape, RotoZip ja Vermont American.


title: Demetrias

text: Demetrias () oli antiikin aikainen ja varhaisbysanttilaisen ajan kaupunki Magnesiassa Kreikassa. Sen perusti Makedonian kuningas Demetrios I Poliorketes noin vuonna 293 eaa. Kaupungin arkeologinen alue sijaitsee noin kolme kilometriä etelään nykyisestä Vóloksen kaupungista.


title: Demetrias

text: Demetriaan kaupunki sijaitsi Pagasainlahden länsirannalla Pagasain ja Nelian puolessa välissä. Kaupunkiin kuului koko nykyisin Pefkákiana tunnetun niemen alue mataline kukkuloineen kaupungin itäosassa, sisämaan kukkula-alue lännempänä, sekä näiden välinen tasanko. Kaupungin läheltä virtasi Anauros-joki. Kaupungin alueen pohjoispuolella oli Tempen alue ja lounaassa Theban ja Ferain kaupunkien vallassa olleet alueet.


title: Demetrias

text:
Demetriaan seutu on ollut asuttu viimeistään neoliittisella kaudella ja edelleen helladisella kaudella, jonka ajan merkittävin löytöpaikka alueella on Pefkákia. Se toimi alueen merkittävänä satamana erityisesti mykeneläisellä kaudella.
Demetriaan kaupungin perusti paikalle Makedonian kuningas Demetrios I Poliorketes hellenistisellä kaudella vuonna 293 eaa. Se perustettiin alueen aiempien kaupunkien ja kylien yhteenliittymänä ("synoikismos"); siihen liitettiin Boibe, Iolkos, Nelia, Ormenion, Pagasai ja Rhizos sekä Sepiaan niemen alue, ja todennäköisesti myös Kasthanaie. Myöhemmin kaupunkiin liitettiin myös Aiole, Halos, Homolion, Korope ja Spalauthra. Tavoitteena oli luoda alueelle poliittisesti ja taloudellisesti merkittävä kaupunki, jolla olisi strateginen sijainti. Se nimettiin kuninkaan itsensä mukaan. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Dēmētrieus" ().


title: Demetrias

text: Kaupunki toimi 200-luvun eaa. Antigonidien hallitsijasuvun asuinpaikkana, tukikohtana ja satamana. Sen kautta vaikutettiin Thessaliaan alueeseen ja eteläisempään Kreikkaan sekä poliittisesti että sotilaallisesti. Roomalaiset valtasivat kaupungin Kynoskefalain taistelun jälkeen vuonna 196 eaa. ja perustivat sinne varuskunnan. Vuonna 194 eaa. kaupungista tehtiin Magnesian liiton keskus. Aitolian liitto valtasi kaupungin vuonna 192 eaa., jonka jälkeen se toimi lyhyen aikaa Antiokhos III:n tukikohtana. Vuonna 191 eaa. kaupungin valtasi Filippos V, jonka jälkeen se pysyi Makedonian vallassa Pydnan taisteluun vuonna 168 eaa. saakka. Tuolloin roomalaiset tuhosivat sen linnoitukset.


title: Demetrias

text: Seuranneella roomalaisella kaudella kaupunki pysyi uuden Magnesian liiton keskuksena, mutta menetti muuten merkityksensä ja alkoi vähitellen taantua. Se oli kuitenkin olemassa vielä varhaisbysanttilaisella kaudella 500-luvulla jaa., jolloin se toimi piispanistuimena. Kaupunki autioitui 600-luvulla ja koko alue hylättiin suurimmaksi osaksi saraseenien hyökkäysten vuoksi 800-luvulla.


title: Demetrias

text: Demetriaan alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvun lopulla ja jatkuvat edelleen.


title: Demetrias

text: Akropolis, muurit ja satamat


title: Demetrias

text: Demetriaan kaupunki oli ympäröity kaupunginmuurilla, jonka kokonaispituus oli lähteestä riippuen 7–11 kilometriä. Linnoitteet oli rakennettu 200-luvun eaa. alkupuolella. Muuria on säilynyt suurelta osalta sen matkaa, lukuun ottamatta sen pohjoissivulla. Muurista on tunnistettu 182 tornia, jotka oli sijoitettu suunnilleen tasavälein. Kaupungin akropoliina toimi kaupungin alueen korkein kukkula sen luoteisosassa. Sen korkeus oli noin 170 metriä. Kaupungissa oli kaksi satamaa sen pohjois- ja eteläpuolella.


title: Demetrias

text: Pyhä agora ja Artemis Iolkian temppeli


title: Demetrias

text: Kaupungin keskiössä oli niin kutsuttu Pyhä agora, jonka alue toimi kaupungin hallinnollisena keskuksena. Agoran yhteydessä sijaitsi Artemis Iolkialle omistettu temppeli. Se oli peripteraalitemppeli, joka oli rakennettu 200-luvun eaa. alkupuolella. Sen kaivaukset suoritettiin vuonna 1908. Pyhäkköalue ja koko agora oli ympäröity peribolos-muurilla. Ainakin agoran länsisivulla sitä reunusti stoa eli pylväshalli.


title: Demetrias

text: Palatsi


title: Demetrias

text: Antigonidien hallitsijasuvun palatsi ("Anaktoron") sijaitsi heti Pyhän agoran pohjoispuolella kaupungin itäosassa (). Se oli rakennettu 200-luvun eaa. ensimmäisellä puoliskolla. Rakennuksen koko oli noin 54 x 55 metriä, ja se koostui huoneiden ympäröimästä peristyyli- eli pylväikköpihasta, jonka pylväät edustivat doorilaista tyyliä. Rakennuksessa oli kaksi kerrosta, ja sen seinät oli koristeltu marmoria jäljittelevin seinämaalauksin. Palatsi muistuttaa monin tavoin Aigain eli Verginan palatsia. Rakennus hylättiin 100-luvulla eaa. Roomalaisella kaudella aluetta käytettiin hautausmaana.


title: Demetrias

text: Teatteri, stadion ja hippodromi


title: Demetrias

text: Teatteri sijaitsi kaupungin länsiosassa kukkulan juurella (). Se oli rakennettu heti kaupungin perustamisen yhteydessä. Teatteri oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Rakennusta kunnostettiin tai muutettiin ainakin neljästi sen historian aikana. Roomalaisella kaudella teatterin skene- eli näyttämörakennus uusittiin, ja se on rakennuksen parhaiten säilyneitä osia. Rakennus jäi käyttämättömäksi 300-luvulla jaa. Teatterin lähellä sen pohjoispuolella sijaitsivat oletettavasti stadion ja hippodromi.


title: Demetrias

text: Muut rakennukset


title: Demetrias

text: Länsikukkulalta teatterin yläpuolelta on löydetty useista huoneista ja tasanteista koostunut rakennus, jossa oli propylon-sisäänkäynti sekä kokonaisuuden keskellä alttari. Rakennuksen käyttötarkoitusta ei tunneta, mutta sen oletetaan olleen jonkinlainen pyhäkkö.


title: Demetrias

text: Myöhemmän roomalaisen ja varhaiskristillisen ajan kaupunki vaikuttaa keskittyneen pohjoisen sataman läheisyyteen. Kaupungista on löydetty kaksi basilikakirkkoa, joiden lattiat oli koristeltu mosaiikein. Damokratian basilikana tunnettu kirkko sijaitsi pohjoisen sataman lähellä ja Hautausmaan basilikana tunnettu kirkko etelässä muurien ulkopuolella.


title: Demetrias

text: Esinelöydöt


title: Demetrias

text: Kaupungin alueen merkittävimpiin esinelöytöihin kuuluvat muun muassa lukuisat marmoriset, maalauksin koristetut hautastelet eli -kivet. Niitä on löydetty ainakin 400 kappaletta, ja ne ajoittuvat pääasiassa 200-luvulle eaa. Osassa maalauskoristelu on säilynyt poikkeuksellisen hyvin. Esinelöydöt ovat pääosin Vóloksen arkeologisessa museossa. Osa löydöistä on Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Ortodoksinen kirkko Mongoliassa

text: Ortodoksinen kirkko Mongoliassa on hyvin pieni, se käsittää vain yhden seurakunnan Ulaanbaatarissa. Se kuuluu Moskovan patriarkaatin (Venäjän ortodoksisen kirkon) alaisuuteen. Alun perin seurakunta perustettiin rakentamalla vuonna 1864 Elämänantavan Kolminaisuuden kirkko Venäjän konsulaatin yhteyteen. Vuonna 1917 vallankumous lakkautti seurakunnan toiminnan, ja se perustettiin uudelleen vasta vuonna 1998. Vuonna 2006 seurakunta sai oman kirkon, kun Pyhän Kolminaisuuden kirkko valmistui.


title: Alina Alexandra Dumitru

text: Alina Alexandra Dumitru (s. 30. elokuuta 1982 Ploiești) on romanialainen judoka, lajin olympiavoittaja ja kahdeksankertainen Euroopan-mestari.


title: Alina Alexandra Dumitru

text: Dumitru voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 48 kg:n sarjassa Nabeulissa vuonna 2000. Seuraavana vuonna hän saavutti samassa ikäluokassa EM-hopeaa Budapestissa. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa Dumitru sai oltuaan kolmas 52 kg:n painoluokassa Mariborin EM-kilpailuissa 2002. Tätä lukuun ottamatta kaikki hänen merkittävät saavutuksensa ovat tulleet 48-kiloisissa.


title: Alina Alexandra Dumitru

text: Dumitru sijoittui vuonna 2003 pronssille sotilaiden MM-kilpailuissa Cataniassa ja oli seitsemäs niin Düsseldorfin EM- kuin Osakan MM-kisoissakin. Seuraavana vuonna hän voitti Bukarestissa Euroopan mestaruuden kukistettuaan loppuottelussa Valko-Venäjän Tatjana Moskvinan. Ateenan olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi.


title: Alina Alexandra Dumitru

text: Dumitru voitti vuonna 2005 Euroopan mestaruuden Rotterdamissa voitettuaan loppuottelussa ranskalaisen Frédérique Jossinet'n. Kairon MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia. Seuraavana vuonna Dumitru voitti jälleen Euroopan mestaruuden kukistettuaan Tampereella käytyjen kisojen 48-kiloisten finaalissa Turkin Nese Sensoyn. Lisäksi hän voitti sotilaiden maailmanmestaruuden Vinkovcissa.


title: Alina Alexandra Dumitru

text: Vuonna 2007 Dumitru voitti neljännen kerran peräkkäin 48-kiloisten Euroopan mestaruuden kukistettuaan Belgradin EM-kisojen loppuottelussa italialaisen Valentina Moscattin. Rio de Janeiron MM-kilpailuissa Dumitru saavutti pronssia. Seuraavana vuonna hän voitti jälleen EM-kultaa Lissabonin kisoissa, loppuotteluvastustajana oli Frédérique Jossinet.


title: Alina Alexandra Dumitru

text: Pekingin olympialaisissa Dumitru voitti kultaa 48 kg:n sarjassa kukistettuaan finaalissa kuubalaisen Yanet Bermoit'n. Vuonna 2009 hän sai pronssia Tbilisin EM-kisoissa ja sijoittui viidenneksi Rotterdamin MM-kilpailuissa. Wienin EM-kilpailuissa 2010 hän voitti kultaa kukistettuaan loppuottelussa unkarilaisen Éva Csernoviczkin. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän sai pronssia. Istanbulissa 2011 hän voitti EM-loppuottelussa jälleen Éva Csernoviczkin. Hän sai samana vuonna pronssia sotilaiden MM-kilpailuissa Rio de Janeirossa ja oli seitsemäs Pariisin MM-kilpailuissa.


title: Alina Alexandra Dumitru

text: Dumitru voitti Euroopan-mestaruuden jälleen Tšeljabinskissa 2012 kukistettuaan loppuottelussa belgialaisen Charline van Snickin. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sai hopeaa hävittyään loppuottelussa Brasilian Sarah Menezesille.


title: Alina Alexandra Dumitru

text: Dumitru on voittanut kymmenen maailmancup- tai Continental Open -kilpailua, ollut seitsemän kertaa toinen ja 11 kertaa kolmas. Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa hänellä on kaksi turnausvoittoa, kolme kakkossijaa ja neljä kolmossijaa. Romanian mestaruuden hän on voittanut kolmesti.


title: Jean Louis Émile Boudier

text: Jean Louis Émile Boudier (1828-1920) oli ranskalainen apteekkari ja sienitietielijä. Hän tutki kotelosieniä ja määritti useita kärpässienilajeja.


title: Jean Louis Émile Boudier

text: Sienitieteessä käytetty auktorilyhenne Boud. tarkoittaa Boudieria.


title: Viljo Hämäläinen

text: Viljo Aarne Hämäläinen ent. Hassinen (käytti Saksassa peitenimeä Siemens), (9. kesäkuuta 1892 Ruskeala – 6. toukokuuta 1941) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat rakennusmestari Taavi Hassinen ja Gruscha Perenz. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Lisa Fagerholmin kanssa.


title: Viljo Hämäläinen

text: Hämäläinen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin yhteiskoulusta vuonna 1913 ja liittyi Viipurilaiseen osakuntaan. Hän jatkoi opintojaan Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1914–1915. Taktiikan soveltamiskurssin hän suoritti Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925 ja kaasukurssin vuonna 1927 sekä suojeluskuntain komentajakurssin vuosina 1927–1928.


title: Viljo Hämäläinen

text: Hämäläinen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 23. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin pataljoonan 1. komppaniaan 10. heinäkuuta 1917 ja osallistui Polangenissa samana vuonna järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Viljo Hämäläinen

text: Hämäläinen saapui takaisin Suomeen sukellusvene UC 57:llä Hamnskäriin Loviisan edustalle 17. marraskuuta 1917, missä hänet siirrettiin kotkalaiseen venekuntaan, jonka punaiset miehistöineen ja lasteineen ottivat vangiksi Långön saarella, mutta hänet vapautettiin piakkoin ja hän jatkoi matkaansa Viipuriin, missä hänet määrättiin tutustumaan Kannaksen suojeluskuntiin. Myöhemmin hän sai tehtäväkseen huolehtia sairaalaan saapuvien räjähteiden vastaanotosta ja varastoinnista ja suorittaa Torajoen sillan räjäytyksen esivalmistelut. Näiden toimiensa jälkeen hänet lähetettiin Inkeroisiin, missä hän otti hoitaakseen ympäristön suojeluskuntien harjoittamisen. Inkeroisista hän jatkoi matkaansa 23. tammikuuta 1918 Viipuriin hankkiakseen aseita Inkeroisiin kokoontuneille miehille, mutta joutuikin lähtemään mukaan Venäjänsaaren retkikuntaan ja muodosti retkellä tilapäisen komennuskunnan, joka muun muassa räjäytti Viipurin–Pietarin rataa, Raudun aseman vaihteet ja Runko-ojan rautatiesillan. Retkikunnalta hän palasi Antreaan ja määrättiin 3. helmikuuta 1918 alkaen 3. pataljoonan partiojoukon päälliköksi (6. helmikuuta 1918 joukko erotettiin erityiseksi hänen nimeään kantavaksi Hämäläisen lentäväksi osastoksi). Partiojoukon päällikkönä hän räjäytti Kämärän ja Äyräpään asemien välillä olevan Perojoen rautatiesillan ja otti osaa Raudun kirkonkylän puolustustaisteluihin sekä toteutti muitakin joukolle määrättyjä erikoistehtäviä.


title: Viljo Hämäläinen

text: Hämäläinen määrättiin 14. maaliskuuta 1918 Karjalan armeijakunnan 2. rykmentin 6. pataljoonan komentajaksi ja otti osaa komentajana taisteluihin Kavantsaarella, Raudussa ja Hannilassa sekä Viipurissa.


title: Viljo Hämäläinen

text: Hämäläinen siirrettiin sisällissodan jälkeen 16. heinäkuuta 1918 Laatokan jalkaväkirykmentti n:o 6:een, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Viipurin rykmentti. Hän toimi rykmentissä Suojärvelle sijoitetun 1. komppanian päällikkönä. Armeijasta hän erosi 2. huhtikuuta 1919 vain liittyäkseen 12. kesäkuuta 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä hän toimi 1. rykmentin 1. pataljoonan komentajana ja otti osaa Saarimäen valtaukseen. Hän muodosti Vitelessä kärsityn tappion jälkeen Tulemajärvellä 1. rykmentin jäännöksistä vahvistetun pataljoonan ja johdatti sen 2. rykmentin oikean sivustan suojaksi Veskelykseen ja osallistui Suojujoen rintamanosan puolustukseen Hyrsylän–Sotjärven rintamalohkon komentajana. Sotaretkeltä palattuaan hän astui takaisin armeijan palvelukseen 24. joulukuuta 1919 ja hänet sijoitettiin Viipurin rykmentin 1. komppanian päälliköksi. Armeijasta hän erosi toistamiseen 23. maaliskuuta 1921 ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. toukokuuta 1921 ja sijoitettiin Sortavalan suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajaksi ja edelleen 1. maaliskuuta 1930 Viipurin suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajaksi sekä 26. lokakuuta 1936 alkaen Yliesikunnan koulutusosaston päällikön apulaiseksi.


title: Viljo Hämäläinen

text: Hämäläinen osallistui talvisotaan Sissipataljoona 5:n (tunnettiin aluksi nimellä Osasto Hämäläinen) komentajana ja osallistui joukkoineen taisteluihin Suomussalmella. Välirauhan koittaessa hänet siirrettiin Kotijoukkojen esikuntaan järjestelyosaston päälliköksi. Hänet haudattiin Malmille.


title: Johannes Hällström

text: Johannes Hällström (20. maaliskuuta 1898 Tampere – 19. marraskuuta 1961) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen äitinsä oli Maria Beata Hällström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1930 Hilve Elina Monosen kanssa.


title: Johannes Hällström

text: Hällström kävi kansakoulun ja suoritti Meripuolustuksen radiokurssin vuosina 1931–1932 sekä viestikurssin ja 1. luokan sähköttäjätutkinnon vuonna 1935. Merivoimien kaapelikurssin hän suoritti vuonna 1940.


title: Johannes Hällström

text: Hällström työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 11. toukokuuta 1916 ja pataljoonan 3. komppaniaan 30. heinäkuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hän joutui 21. marraskuuta 1916 sairaalaan ja laskettiin 13. maaliskuuta 1917 siviilitöihin.


title: Johannes Hällström

text: Takaisin Suomeen hän palasi sisällissodan jälkeen 29. marraskuuta 1918 ja astui Suomen armeijan palvelukseen 27. helmikuuta 1919 alikersantiksi ylennettynä ja hänet sijoitettiin Vuoristoprikaatin miinanheittäjäkomppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen 18. maaliskuuta 1919 alkaen Porin rykmentin 5. komppaniaan koulutusaliupseeriksi. Hänet siirrettiin 24. huhtikuuta 1921 alkaen koulutusaliupseeriksi Uudenmaan rykmentin 8. komppaniaan ja 24. elokuuta 1921 alkaen 5. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 15. helmikuuta 1923 ja siirtyi Vaasan poliisilaitoksen palvelukseen poliisikonstaapeliksi. Poliisina hän ei kuitenkaan kauan ollut vaan toimi sekalaisissa töissä muun muassa Ruotsissa, kunnes 25. kesäkuuta 1926 hän astui Joensuun rajavartioston palvelukseen ja hänet määrättiin koulutusaliupseeriksi 3. komppaniaan. Tässäkään tehtävässä hän ei kauaa viihtynyt vaan erosi palveluksesta 25. kesäkuuta 1927 ja siirtyi kauppamatkustajaksi Sortavalaan ja Savonlinnaan, kunnes viimein astui takaisin armeijan palvelukseen 1. heinäkuuta 1931 ja sijoitettiin Erilliseen (myöhemmin 1. Erillinen) rannikkotykistöpatteristoon koulutusaliupseeriksi. Hän toimi patteristossa 1. lokakuuta 1933 alkaen valonheittäjä-aliupseerina ja 1. huhtikuuta 1934 alkaen viestialiupseerina.


title: Johannes Hällström

text: Talvisotaan Hällström osallistui rauhanaikaisessa joukko-osastossaan Russarön linnakkeen radioaseman päällikkönä. Välirauhan aikana hänet komennettiin Ahvenanmaan Puolustuksen esikunnan toimituskomppanian radioaseman hoitajaksi, mistä hänet siirrettiin edelleen Rannikkotykistörykmentti 5:een erikoismestariksi. Jatkosotaan hänet komennettiin viestiupseeriksi Utön linnakkeelle, mistä hänet siirrettiin vuonna 1942 Rannikkotykistörykmentti 17:n 1. patteristoon. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Helsingin Laivastoaseman viestivarastonhoitajaksi, josta hänet siirrettiin sodan loputtua Viesti- ja tiedustelu-upseeriksi Pohjanlahden rannikkovartiostoon, mistä hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1945 ja siirtyi varastonhoitajaksi Vaasaan Oy Strömberg Ab:lle, mistä hän siirtyi vuonna 1947 Oy Panimo Bock Ab:n palvelukseen. Hällström toimi Jääkäriliiton Vaasan alaosaston sihteerinä vuodesta 1956 alkaen.


title: Olst-Wijhe

text: Olst-Wijhe on kunta Alankomaissa Overijsselin provinssissa, IJssel-joen varrella. Asukkaita kunnassa on 17 389 (30.6.2008) ja väestötiheys on 152/km². Kunnan pinta-ala on 118,38 neliökilometriä, josta vettä on 4,22 km². Olst-Wijhen pormestarina toimii Ton Strien. Kunnan keskuspaikat ovat Wijhe ja Olst.


title: Olst-Wijhe

text: Kunnan molemmat keskuspaikkakunnat, Olst ja Wijhe ovat vanhoja kaupunkeja. Olst mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 947. Tuolloin paikkakunta tunnettiin nimellä "Holsto". Wijhestä ensimmäinen maininta on vuodelta 960.


title: Olst-Wijhe

text: Nykyinen Olst-Wijhen kunta syntyi vuonna 2001, kun Olst ja Wijhe yhdistyivät.


title: Olst-Wijhe

text: Olst-Wijhen alueella virtaa IJssel-joki, joka on osittain myös Overijsselin ja itäpuolella jokea sijaitsevan Gelderlandin provinssin raja. Joen itäpuolella, Olstin ja Wijhen kaupunkeja vastapäätä, sijaitsee kuitenkin kaksi Olst-Wijhen eksklaavia: Welsum ja Welsumerveld Olstia vastapäätä ja Marle Wijheä vastapäätä. Olstin ja Welsumin sekä Wijhen ja naapurikunta Heerdeen kuuluvan Vorchtenin välillä on kaapelilautta. Marle ei puolestaan ole mitenkään yhteydessä Olst-Wijheen eikä siten koko Overijsselin provinssiin.


title: Olst-Wijhe

text: Kunnan naapurikunnat ovat Zwolle pohjoisessa, Raalte pohjoisessa ja idässä, Deventer etelässä sekä Gelderlandin provinssiin kuuluvat Voorst, Epe ja Heerde lännessä.


title: Olst-Wijhe

text:
Olst-Wijhen kunta muodostuu seuraavista osista ():
Muut viralliset osat:


title: Lymykaijat

text: Lymykaijat ("Pezoporus") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Nurmikasvit

text: Nurmikasvit ovat sellaisia heinä- ja palkokasveja, joita viljellään karjan ravinnoksi. Osa säilötään rehuksi, osaa karja saa laiduntaa suoraan pellosta.


title: Nurmikasvit

text: Heinäkasveihin kuuluvista nurmikasveista ovat Suomessa eniten viljeltyjä timotei, nurminata, englanninraiheinä, italianraiheinä ja koiranheinä sekä poutaa kestävä ruokonata, jonka viljely yleistyy vuosi vuodelta. Tärkein nurmikasvina viljelty palkokasvi on puna-apila.


title: International Democrat Union

text: International Democrat Union (lyh. IDU) on konservatiivisten poliittisten puolueiden muodostama kansainvälinen internationaali. Järjestö on perustettu vuonna 1983 ja sen jäseninä on konservatiivisten puolueiden lisäksi myös muita keskustaa ja keskusta-oikeistoa edustavia puolueita.


title: Nokilakki

text: Nokilakki ("Myxomphalia maura") on kupera, navallinen mustanruskea sienilaji. Sen heltat ovat aluksi vaaleat ja vanhemmilla sienillä ruskeatäpläiset. Jalka on musta tai harmaanruskea. Sieni kasvaa palopaikoilla ja paljaalla maalla puutarhoissa ja tienvarsilla. Se on Suomessa melko yleinen.


title: Ketonapalakki

text: Ketonapalakki ("Arrhenia griseopallida" vanh. "Omphalina griseopallida") on kupera tai laakealakkinen tumman harmaanruskea sienilaji. Sen jalka on lakin värinen. Heltat ovat myös lakin väriset. Sieni ei ole syötävä. Se kasvaa melko harvinaisena avoimilla paikoilla lyhyissä ruohikoissa.


title: Poimunapalakki

text: Poimunapalakki ("Lichenomphalia umbellifera", syn. "Omphalina ericetorum") on kupera tai laakealakkinen ruskeankeltainen tai valkea sienilaji. Sen heltat ovat vaaleat tai kermanväriset. Sienen jalka on ruskeanvioletti ja alhaalta vaalea. Sieni kasvaa yleisenä koko maassa humuksella, turpeessa ja lahonneissa lahopuissa "Botrydina vulgaris" -jäkälän seuralaisena.


title: Palonapalakki

text: Palonapalakki ("Loreleia postii" syn. "Gerronema postii") on kupera tai laakealakkinen kirkkaanoranssi sienilaji. Sen jalka on vaalean kellanoranssi. Malto on lakin värinen. Heltat ovat sienessä kellertävät. Sieni kasvaa kosteissa paikoissa ja turpeessa. Se ei ole ruokasieni. Laji on Suomessa harvinainen.


title: Keltanapalakki

text: Keltanapalakki ("Lichenomphalia alpina" vanh. "Omphalina luteovitellina") on kupera tai laakea navallinen sienilaji. Lakki on keltainen. Sienen heltat ovat keltaiset tai kellanvalkoiset ja juomuiset. Sienen jalka on kellanvalkoinen tai keltainen, mutta lakkia vaaleampi. Sieni kasvaa humuksella ja matalassa sammalikossa tuntureilla. Se on pohjoinen laji Suomessa ja kasvaa "Botrydina vulgaris" -lajin seurassa.


title: Mario Capecchi

text: Mario Renato Capecchi (s. 6. lokakuuta 1937 Verona Italia) on italialaissyntyinen yhdysvaltalainen geneetikko ja vuoden 2007 lääketieteen Nobel-palkinnon saanut tutkija. Capecchi sai Nobelin palkinnon yhdessä Martin Evansin ja Oliver Smithiesin kanssa hiirien geenien muokkaamisesta kantasolujen avulla.


title: Mario Capecchi

text: Martin Evans keksi ensimmäisenä menetelmän kasvattaa hiiren alkion kantasoluja. Lisäämällä niitä kehittyvään hiiren alkioon hänen onnistui kasvattaa hiiriä, joiden soluista osa oli viljeltyjä kantasoluja. 1980-luvun aikana Capecchi ja Smithies kehittivät toisistaan riippumatta menetelmän sammuttaa hiiren jokin tietty geeni siirtämällä vierasta DNA:ta hiiren kromosomistoon tarkasti tiettyihin kohtiin. Vieras DNA lopettaa geenin toiminnan ja näin voidaan tutkia mikä geeni vaikuttaa mihinkin hiiren ominaisuuteen. Vuonna 1987 Capecchi ja Smithies onnistuivat Evansin keksinnön avulla kasvattamaan hiiren alkion poistogeenisiä kantasoluja. Niiden avulla voitiin saada aikaan hiiriä, joiden jälkeläiset olivat poistogeenisiä.


title: Mario Capecchi

text: Capecchi on tutkimusryhmineen selvittänyt poistogeenisten hiirten avulla mitkä hiirten 22 000:sta geeneistä määräävät hiirten raajojen, sisäelinten ja ruumiinrakenteen kehitystä.


title: Leopold Arends

text: Leopold Alexander Friedrich Arends (1817 Vilna – 1882 Berliini) oli saksalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.


title: Leopold Arends

text: Leopold Arends syntyi vuonna 1817 Vilnassa, joka tuolloin kuului Venäjään. Arendsin isä oli kotoisin Saksan Braunschweigista, mutta toimi Vilnassa puutarhurina. Arends joutui jättämään lukion kesken perheen rahavaikeuksien takia, mutta suoritti myöhemmin filosofian ja kielitieteen opintoja. Hän toimi kotiopettajana, kunnes vuonna 1844 muutti Saksaan.


title: Leopold Arends

text: Saksassa Arends hankki toimeentuloaan kirjoittamalla artikkeleita eri aiheista, muun muassa luonnontieteistä ja musiikin historiasta. Vuonna 1847 hän kiinnostui pikakirjoituksesta ja perehtyi Gabelsbergerin ja Stolzen järjestelmiin, mutta oltuaan niihin tyytymätön hän alkoi kehittää omaa järjestelmää. Arends julkaisi järjestelmänsä vuonna 1850, mutta varsinaisen oppikirjan vasta kymmenen vuotta myöhemmin, jolloin hän oli myös parannellut järjestelmäänsä. Vuodesta 1859 hän opetti Berliinin käsityöläisyhdistyksen kursseilla kemiaa ja myöhemmin myös pikakirjoitusta.


title: Leopold Arends

text: Arends kuoli Berliinissä vuonna 1882. Hänen pikakirjoitusjärjestelmänsä suosio jäi Saksassa vähäisemmäksi kuin Gabelsbergerin ja Stolzen järjestelmien, eikä sitä käytetty valtiopäivillä lainkaan. Ruotsin kielelle sovitettu versio Arendsin järjestelmästä menestyi kuitenkin hyvin, ja esimerkiksi Ruotsin eduskunnan pikakirjoittajien keskuudessa se oli suosituin järjestelmä vuosina 1907–1933.


title: My BFF

text: My BFF on seurapiirijulkimo Paris Hiltonin ensimmäinen julkaistu kappale debyyttilevyn Paris jälkeen.


title: My BFF

text: Kappale on myös Hiltonin tosi-tv ohjelman "Paris Hilton's My New BFF" tunnusmusiikki.


title: My BFF

text: My BFF soitettiin Yhdysvalloissa KIIS-FM -radiokanavalla ensimmäisen kerran 30. syyskuuta 2008.


title: FK Himki

text: Himki on jalkapalloseura samannimisestä kaupungista Moskovan alueelta, Venäjältä. Seuran edustusjoukkue pelaa Venäjän valioliigassa, jonne se nousi kaudeksi 2007.


title: FK Himki

text: Himki-niminen seura syntyi, kun "Novator"- ja "Rodina"-nimiset amatööriseurat yhdistyivät. Valmentajaksi tuli Vladimir Šapov. Heti ensimmäisen kautensa päätteeksi 1997 joukkue juhli alueensa amatöörisarjan mestaruutta. Himki nousi tämän myötä Venäjän liigan sarjoihin, kolmosliigan keskisen sarjan Moskovan A-lohkoon, jonka mestaruuden se voitti heti debyyttikaudellaan ja nousi jälleen sarjatasoa ylemmäs. Vuonna 2000 puikkoihin astui uusi valmentaja, entinen Spartakin keskikenttäpelaaja Viktor Papajev, joka nosti seuran 1. divisioonaan.


title: FK Himki

text: Ykkösdivisioonassa pelatessaan Himki vaihtoi valmentajaa useita kertoja, samoin vaihtuvuus pelaajistossa oli voimakasta. 2005 joukkue eteni Pavel Jakovenkon valmennuksessa Venäjän Cupissa loppuotteluun saakka, missä se kuitenkin kärsi tappion TsSKA:lle. Samaisella kaudella Himki taisteli loppuun asti sarjanoususta, mutta jäi lopulta neljänneksi. Seuraavalla kaudella valmentajaksi tuli Vladimir Kazatšonok, joka johdatti joukkueen 1. divisioonan mestaruuten ja sarjanousuun. Syyskuussa 2007 Kazatšonok joutui jättämään valmentajan hommat terveydellisten syiden vuoksi ja uudeksi päävalmentajaksi tuli serbialainen Slavoljub Muslin. Ensimmäinen kausi pääsarjassa päättyi yhdeksänteen sijaan. Kaudella 2008 joukkue sijoittui Sergei Juranin valmentamana 14:nneksi.


title: FK Himki

text: Kauden 2008 jälkeen Himkin oli määrä fuusioitua taloussyiden vuoksi toisen Moskovan alueen seuran Saturnin kanssa, mutta yhdistyminen ei lopulta toteutunut.


title: Mason Crosby

text: Mason Walker Crosby (s. 3. syyskuuta 1984 Lubbock, Texas) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan potkaisija.


title: Mason Crosby

text: Ennen ammattilaisuraansa Crosby pelasi neljä kautta Coloradon yliopiston Boulderin kampuksen amerikkalaisen jalkapallon joukkueessa. Hänen nimissään on monia Colorado Buffaloesin ennätyksiä. Hän on muun muassa joukkueen eniten pisteitä (307), kolmen pisteen potkumaaleja (66) ja touchdownin jälkeisiä lisäpisteitä (109) tehnyt pelaaja. Crosby opiskeli yliopistossa viestintää.


title: Mason Crosby

text:
Crosby sai NFL-varauksen vuonna 2007, kun Green Bay Packers varasi hänet numerolla 193 NFL Draftin kuudennella kierroksella. Hän onnistui ja syrjäytti edellisellä kaudella Packersin potkaisijana pelanneen Dave Raynerin. Crosby pelasi ensimmäisen NFL:n runkosarjaottelunsa 9. syyskuuta 2007, jolloin Packers voitti Philadelphia Eaglesin 16–13. Hän teki ottelussa kymmenen pistettä, kolme kolmen pisteen potkumaalia ja yhden touchdownin jälkeisen lisäpisteen. Hän teki kaksi sekuntia ennen loppua ottelun voittomaalin.
Crosby teki runkosarjakaudella 2007 141 pistettä 16:ssa ottelussa, eniten kaikista NFL-pelaajista. Hän oli ensimmäinen NFL:n pistepörssin voittanut tulokaspelaaja sitten Kevin Butlerin ja jäi vain kolmen pisteen päähän Butlerin nimissä olevasta tulokaspelaajien piste-ennätyksestä, joka on kaudelta 1985. Pisteistä 93 tuli 31:stä kolmen pisteen potkumaalista (jakoi kauden 2007 potkumaalitilaston toisen sijan kahden muun pelaajan kanssa) ja loput 48 onnistuneista touchdownin jälkeisistä lisäpisteyrityksistä. Crosbyn 141 pistettä on Packersin potkaisijoiden yhden kauden piste-ennätys.


title: Mason Crosby

text: Crosby on ollut voittamassa NFL:n mestaruutta Super Bowlia yhden kerran, helmikuussa 2011. Green Bay Packers voitti kauden 2010 loppuottelussa (Super Bowl XLV) Pittsburgh Steelersin 31–25. Crosby teki ottelussa seitsemän pistettä, yhden kolmen pisteen potkumaalin ja neljä touchdownin jälkeistä lisäpistettä.


title: Mason Crosby

text: Crosby on ollut kesäkuusta 2008 naimisissa Molly Crosbyn (o.s. Ackerman) kanssa. Heillä on kaksi lasta, poika Nolan ja tytär Charlotte.


title: Martti Hirviniemi

text: Martti Hirviniemi (23. toukokuuta 1933 Helsinki – 2. tammikuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloerotuomari.


title: Martti Hirviniemi

text: Hän oli aikanaan Suomen kokenein jalkapalloerotuomari. Hän tuomitsi yhteensä 200 pääsarjaottelua Suomessa, jonka jälkeen hän siirtyi erotuomarikouluttajaksi. Mikko Vuorela ohitti hänet vuonna 2007 pääsarjaotteluiden määrässä.


title: Martti Hirviniemi

text: Hän tuomitsi urallaan yhteensä 16 A-maaottelua, 5 Euroopan Cupin, 4 Cup-voittajien Cupin ja 8 UEFA Cupin ottelua.


title: Wilhelm Laqua

text: Wilhelm (Willy, Willi) Laqua (s. kesäkuu 1909 Tillowitz, Ylä-Sleesia, Saksa, nyk. Tulowice, Puola k.maaliskuu 1969 . ) oli saksalainen SS-Untersturmführer. Hän palveli toisen maailmansodan aikana natsi-Saksan turvallisuuspoliisin joukoissa Norjassa ja Suomessa.


title: Wilhelm Laqua

text: Wilhelm Laqua syntyi Tillowitzissa tuolloin Saksalle kuuluneessa Ylä-Sleesiassa. Hänen isänsä oli posliinimaalari paikallisessa posliinitehtaassa nimeltä "Reinhold Schlegelmilch". Laqua on usein mainittu saksalais-suomalaiseksi, hänen isänsä olisi ollut suomalaissyntyinen. Tämä perustuu hänen omaan kertomaansa sodan jälkeisissä liittoutuneiden kuulusteluissa. SS:n arkistoissa Laquan tiedot ja sukuselvitys eivät kuitenkaan viittaa tähän millään tavalla.


title: Wilhelm Laqua

text: Laqua kävi kahdeksan vuotta kansakoulua ja lähti sen jälkeen kisälliksi. Kolmen vuoden aikana hän suoritti kisällitutkinnon ja kauppakoulun (). Vuonna 1926 hän lähti tavan mukaiselle kisällivaellukselle ja hankki työkokemusta Saksassa, Itävallassa, Alankomaissa, Sveitsissä ja Luxemburgissa. Vaelluksen jälkeen vallitsi taloudellinen lama, ja tulevaisuudennäkymät olivat synkät.


title: Wilhelm Laqua

text: Laqua liittyi keväällä 1929 Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen ja sen SA-rynnäkköjoukkoihin. Loppuvuonna hän muutti Lyypekkiin ja liittyi puolueen taistelujärjestö SS:ään. SA:n ja SS:n tehtävissä Laqua osallistui poliittisten vastustajien väkivaltaiseen häirintään ja natsien lietsomaan katuväkivaltaan. Vuonna 1930 hän aiheutti kansallissosialistien sosiaalidemokraattien puhetilaisuuteen järjestämässä tappelussa vakavia vammoja eräälle paikallaolijalle. Oikeuteen joutumisen pelosta Laqua pakeni maasta; puolue järjesti hänelle työpaikan Ruotsista.


title: Wilhelm Laqua

text: Ruotsissa Laqua vietti kaksi vuotta, jona aikana hän oppi kielen tyydyttävästi. Laqua avusti paikallisen kansallissosialistisen puolueen Svenska Nationalsocialistiska Partietin johtoa. Kansallissosialistien noustua Saksassa valtaan Laqua palasi takaisin välittömästi tammikuussa 1933. SS kurssitti ulkomailla kokemusta hankkineen Laquan "apupoliisiksi" (), joiden tarkoituksena oli harjoittaa terroria poliittisia vastustajia kohtaan. Apupoliisit liikkuivat poliisin valtuuksin, pahoinpitelivät ja pidättivät puolueen poliittisia vastustajia sekä toimittivat näitä keskitysleireille. Laqua menestyi tehtävässään niin hyvin, että hänet pestattiin salaisen poliittisen valtionpoliisin, Gestapon palvelukseen. Gestapossa Laqua palveli Kielissä, mutta vaikka hän sai vuonna 1937 upseerinarvon, jäi urakehitys syystä tai toisesta polkemaan paikoillaan.


title: Wilhelm Laqua

text: Laqua sai keväällä 1940 komennuksen Saksan Sicherheitsdienst-turvallisuuspoliisin Norjan osastoon ("BdS Norwegen"). Laqua saapui Norjaan huhtikuun puolessavälissä, ja komennettiin Larvikin paikallisosaston johtoon. Pohjois-Norjan taisteluiden ratkettua Laqua sai kesäkuussa komennuksen Kirkkoniemeen perustettavan turvallisuuspoliisin paikallisosaston päälliköksi. Rajan läheisyyden vuoksi osasto nimettiin aluksi rajapoliisikomissariaatiksi ().


title: Wilhelm Laqua

text: Kirkkoniemestä Laqua loi suorat luottamukselliset yhteydet Suomen valtiollisen poliisin Pohjois-Suomen virkailijoihin. Yhteydenpito oli vilkasta turvallisuustietojen vaihtoa, saksalaiset halusivat erityisesti tietoa Neuvostoliiton sotilasasioista, suomalaiset puolestaan saivat tietoja Norjan kommunisteista.


title: Wilhelm Laqua

text: Kirkkoniemessä Laqua nousi yhdeksi tärkeimmistä Saksan turvallisuuspoliisin edustajista Suomen ja Norjan alueella. Hän toimi Norjassa useassa roolissa, Saksan turvallisuuspalvelu SD:n päällikkönä Kirkkoniemessä hän toimi myös Pohjois-Norjan Gestapon johtajana. Keskeinen osa Gestapon toimintaa Finnmarkissa oli taistelu norjalaisia ja suomalaisia partisaaneja vastaan. Laqua osallistui myös norjalaisiin siviileihin kohdistuvaan väkivaltaan, muun muassa Hønefossissa syyskuussa 1944.