title: Otavan Opisto

text: Otavan Opiston osana toimii myös oppimisen verkkopalveluihin keskittyvä yksikkö Internetix, jonka toiminta kattaa tulevaisuuden tutkimuksen menetelmävälineet, yhteisöoppimisen ratkaisut, verkkopedagogiset palvelut ja koulutuksen.


title: Otavan Opisto

text: Otavan Opisto perustettiin alun perin Joroisiin "Keski-Savon kansanopiston" nimellä. Vuonna 1895 ensimmäinen rehtori Hjalmar Mikander lähti rehtoriksi Pohjois-Savon kansanopistoon Maaningalle ja vei mukanaan kaikki silloisen Keski-Savon kansanopiston opettajat. Opistoon kuitenkin valittiin uudet opettajat ja rehtori ja opisto jatkoi toimintaansa.


title: Otavan Opisto

text: Internetix on 1996 perustettu Otavan Opiston erillisyksikkö joka keskittyy verkkoympäristöjen avulla ylläpitämään, tukemaan ja kehittämään formaalia ja informaalia oppimistoimintaa, joissa oppijoita yksilöiden ohella ovat yhä useammin myös ryhmät ja yhteisöt.


title: Otavan Opisto

text: Internetix aloitti toimintansa projektitoimintana, josta on syntynyt mm. nettilukio, nettiperuskoulu, YLE:n nettiradio Mikaeli sekä Metodix Oy. Internetixin Campus on myös ensimmäinen suomalainen verkko-oppimisympäristö.


title: Otavan Opisto

text: Nettiperuskoulu on Otavan Opiston ylläpitämä etäopiskeluun perustuva linja, joka tarjoaa aikuisopiskelijalle mahdollisuuden suorittaa peruskoulun oppimäärän. Nettiperuskoulun etäopetus tapahtuu Muikku-nimisessä verkko-oppimisympäristössä, johon on tehty eri kurssien sivustot.


title: Otavan Opisto

text: Nettilukio on osa Otavan Opiston aikuislukiota. Se sai alkunsa vuonna 1997, kun Otavan Opistossa käynnistyi Internetix-projekti. Nettilukiossa opiskelu tapahtuu täysin etäopiskeluna Muikku-oppimisympäristössä oman aikataulun mukaisesti. Opiskelu kestää keskimäärin kahdesta neljään vuotta. Koska kaikki kurssit ovat kaiken aikaa verkossa saatavilla, opiskelu on mahdollista mistä päin Suomea tai maailmaa tahansa. Opinnot voi aloittaa milloin tahansa ja niissä voi edetä oman aikataulun mukaisesti.


title: Otavan Opisto

text: Jokaiseen kurssiin kuuluu oppimistehtäviä, mutta kurssikokeita nettilukiossa ei ole. Aineenopettajat antavat ohjausta tarpeen mukaan, arvioivat tehtävät ja antavat tehtävistä sanalliset palautteet. Kirjoja ei tarvitse jokaisella kurssilla olla. Nettilukiossa kursseja voi suorittaa perinteisten verkkokurssien lisäksi aikaan sidotuilla ryhmäkursseilla sekä ilmiöpohjaisesti.


title: Menon

text: Menon (400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen ylimys, joka esiintyy hänen mukaansa nimetyssä Platonin dialogissa "Menon" sekä Ksenofonin teoksessa "Anabasis". Hän oli kotoisin Thessaliasta.


title: Menon

text: Platon kuvaa Menonin kiinnostuneena sofistien opetuksista, Ksenofon puolestaan moraalittomaksi ja epämiellyttäväksi henkilöksi. "Menonissa" hän väittelee Sokrateen kanssa hyveen olemuksesta tukeutuen Gorgiaan oppeihin. Ksenonofin mukaan hän oli osallisena Kyyros nuoremman vallankaappausyrityksessä vuonna 401 eaa. ja palveli sen jälkeen Persian hovissa.


title: Cupola

text: Cupola on Kansainvälisen avaruusaseman moduuli, näköalakupoli. Se laukaistiin kiertoradalle helmikuussa 2010 avaruussukkulalennolla STS-130. Se on ESAn rakennuttama ja italialaisen Alenia Spazion rakentama. Se valmistui syyskuussa 2004.


title: Cupola

text: Aluksi Cupola asennettiin Unity-moduuliin. 15. helmikuuta 2010 moduuli siirrettiin Canadarm2-robottikäsivarren avulla kiinni Tranquility-moduuliin. 17. helmikuuta 2010 Terry Virts avasi ensimmäistä kertaa ikkunoiden suojakannet ja katsoi ensimmäistä kertaa Cupolan ikkunoista avaruuteen.


title: Cupola

text: Asennettuna Cupola tarjoaa miehistölle mahdollisuuden nähdä suoraan roboteilla suoritettavia tehtäviä ja telakoituvia avaruusaluksia sekä tehdä Maa-havaintoja. Cupola-moduulissa on kuusi sivuikkunaa ja yksi kattoikkuna. Jokaisessa ikkunassa on sulkimet, joilla ne voidaan suojata mikrometeoriiteilta ja avaruusromulta. Moduuliin sijoitetaan toinen Canadarm2:n ohjausyksiköistä (Robotic Work Station eli RWS).


title: Nostaja

text: Nostaja oli 6. syyskuuta 1972 Pietarsaaren edustalla Nygrundetin kivikkomatalikon luona upponut Tie- ja vesirakennuslaitoksen omistama ketjukauharuoppaaja. Onnettomuudessa menehtyi 16 miehistön jäsentä.


title: Nostaja

text: Nostaja oli rakennettu Pietarissa vuonna 1912. Sen pituus oli yli 50 metriä ja leveys lähes 11 metriä, pääkoneen teho 300 hv ja ruoppaussyvyys 10,2 metriä. Alus jäi vuonna 1918 venäläisiltä Sortavalan satamaan, jossa oli runsaasti muutakin ruoppauskalustoa. Suomi otti käyttöönsä niistä ruoppaaja "Vasili Saloffin" ja kuljetusalus Muurmanin, kun taas muut luovutettiin takaisin Venäjälle. Vuonna 1921 "Vasili Saloffin" nimi muutettiin "Nostajaksi" ja kuljetettiin vuonna 1924 Laatokalta Helsinkiin, jossa siihen tehtiin muutostöitä.


title: Nostaja

text: Onnettomuusalus oli vuonna 1972 ruoppaamassa Pietarsaaren satamaväylää Nygrundetin luona. Ruoppaaja ei kestänyt enimmillään 17 sekuntimetriin noussutta tuulta vaan sai yöllä vuodon ja kaatui nopeasti. Neljä henkilöä ehti pelastua uimalla ruoppaajan perään kiinnitettyyn huoltoveneeseen.


title: Nostaja

text: Tutkijalautakunta katsoi onnettomuuden johtuneen siitä, että vettä oli kovassa aallokossa päässyt ankkurisilmäkkeestä sisään alukseen. Vettä kertyi niin paljon että alus kaatui. Muina syinä pidettiin amatöörivoimin alukselle tehtyjä muutostöitä, erityisesti välilaipioista poistettujen putkien jättämien aukkojen vaikutusta tiiviyteen.


title: Kylpylähotelli Eden (Nokia)

text: Kylpylähotelli Eden (virallisesti Scandic Eden Nokia) on kylpylähotelli Nokialla. Se kuuluu Scandic Hotels -ketjuun. Kylpylä on uusittu vuonna 2004. Siellä on allasosaston lisäksi kuusi saunaa, muita liikuntapalveluita ja 204 hotellihuonetta. Kylpylän puolella on porealtaita, lastenosasto, vastavirtajoki, kylmä "avanto", iso sisäallas sekä ulkoallas. Edenissä on ollut myös allasosaston kiipeilyseinä, joka on myöhemmin purettu. Liukumäkiä siellä on viisi: rengasliukumäki, kaksi lasten liukumäkeä, pitkä noin 30 sekuntia kestävä liukumäki ja muutaman metrin mittainen suora syöksyliukumäki. Isossa sisäaltaassa on aallokko, joka alkaa säännöllisesti tasatunnein (joulukuu 2016). Edenissä on lisäksi baari ja allaskahvila, ja rakennuksen yläkerrassa on myös tanssiravintola.


title: Kylpylähotelli Eden (Nokia)

text: Eden sijaitsee valtatie 12:n varrella. Paunu ajaa päivittäin muutamia linja-autopikavuoroja Helsingistä Tampereen kautta Edenin pihaan ja takaisin.


title: Erkki Lindfors

text: Erkki Napoleon Lindfors (10. marraskuuta 1913 Tampere – 11. tammikuuta 1969 Tampere) oli suomalainen poliitikko (SDP), pitkäaikainen tamperelainen kunnallisvaikuttaja, kaupunginjohtaja 1957–1969 ja II sosiaaliministeri von Fieandtin hallituksessa 1957–1958. Lindforsia ja kokoomuslaista kunnallisneuvos Lauri Santamäkeä pidetään tamperelaisen, vuosikymmeniä kaupungin kehitykseen vaikuttaneen aseveliakselin luojina.


title: Erkki Lindfors

text: Lindforsin aikana Tampereelle valmistui keskussairaala, jäähalli ja yliopisto. Näsinneula ei ehtinyt valmiiksi ennen hänen kuolemaansa.


title: Erkki Lindfors

text: Vuonna 1960 hän sai ystävyyskaupunki Łódźista kaksi leijonanpentua, joiden innoituksesta rakennettiin 1964–1972 toiminut eläintarha entisen teurastamolaitoksen tilalle. Valoviikkojen idean Lindfors keksi Essenistä.


title: FITS

text: FITS () on tähtitieteessä yleisesti käytetty erittäin joustava tiedostomuoto. FITS-formaatti oli alun perin tarkoitettu kuvien tallentamiseen, mutta sillä voidaan tallentaa myös muuntyyppistä dataa. FITS-tiedostoon voi kuulua myös laajennusosia, joiden ansiosta esimerkiksi optisella ja infrapuna-alueella tehdyt havainnot kohteesta voidaan tallentaa samaan tiedostoon. Vaikka suurin osa FITS-tiedostoista onkin kuvia, mahdollisuus lisäosiin ja erityisesti tiedostojen otsikkotietojen yhdistelyyn aiheuttaa sen, että yksi FITS-tiedosto voi muodostaa kokonaisen tietokannan.


title: FITS

text: FITS-formaatin etuna on, että tiedoston otsikkotiedot () ovat selkokieliset. Kuvan otsikkotiedoissa on ilmoitettuna kuvan koordinaatisto, mikä on käytännöllistä tähtitieteellisessä kuvankäsittelyssä, sillä näin eri aikoina otetut kuvat saadaan helposti asettumaan päällekkäin esimerkiksi kuvienvälisiä laskutoimituksia varten. Monille ohjelmointikielille (mm. C, Fortran, Perl ja IDL) on saatavilla ohjelmakirjastoja FITS-tiedostojen käsittelyyn. Myös monet kuvankäsittelyohjelmat osaavat avata yksinkertaisia FITS-kuvia.


title: Razorlight

text:
Razorlight on Lontoossa, Englannissa kesällä 2002 perustettu powerpop/rock-yhtye.
Bändin laulaja Johnny Borrell on aikaisemmin musisoinut mm. ex-Libertines Carl Barâtin ja Pete Dohertyn kanssa, mutta päätyi perustamaan oman bändinsä Christian Pancorvon sekä kahden ruotsalaisen, Björn Ågrenin ja Carl Dalemon kanssa.


title: Razorlight

text:
Razorlightin ensimmäinen albumi oli 28. kesäkuuta 2004 julkaistu "Up All Night", joka nousi Yhdistyneen kuningaskunnan albumilistoilla kolmannelle sijalle.
Se nautti kriitikoiden keskuudessa suurta suosiota raikkaudellaan. Johnny Borrell on tunnettu itsetietoisesta ja ylimielisestä asenteestaan, hän on mm. verrannut itseään Bob Dylaniin, sanonut olevansa tätä parempi biisien kirjoittaja. Näin hän toi pääasiallisesti brittiteinitytöistä koostuvalle yleisölleen takaisin sen paheellisen raikulipojan, jota olikin niin odotettu, ja brittimusiikkilehdistölle uuden silmätikun.


title: Razorlight

text: Razorlight esiintyi heinäkuussa 2005 Live 8 -konsertissa Lontoon Hyde Parkissa. Yhtye on myös lämpännyt Queenia, Paul Rodgersia, Oasista, Richard Ashcroftia ja U2sta.


title: Razorlight

text: 17 heinäkuuta 2006 Razorlight julkaisi toisen albuminsa ("Razorlight"), jota kehuttiin edeltäjänsä tavoin.


title: Razorlight

text: Yhdeksi ensimmäisen levynsä innoittajaksi Borrell on nimennyt The Cure yhtyeen varhaisen tuotannon (Three Imaginary Boys ja Boys Don't Cry). Toisella levyllä on kuultu U2-vaikutteita. Muihin Borrellin esikuviin kuuluu The Kinks yhtyeen Ray Davies.


title: Sadr City

text: Sadr City eli Madinat as-Sadr () eli Sadrin kaupunki on suuri kaupunginosa Irakin pääkaupungin Bagdadin koillispuolella, jossa asuu noin kaksi miljoonaa asukasta, enimmäkseen šiioja. Se on saanut nimensä suurajatollah Mohammad Mohammad Sadiq al-Sadrin (1943–1999) mukaan, jonka poika Muqtada al-Sadr hallitsee joukkoineen aluetta.


title: Sadr City

text: Hallinnollisesti Sadr muodostaa (2013) kaksi Bagdadin kuvernoraatin (maakunnan) piirikuntaa: Sadr 1 ja Sadr 2.


title: Sadr City

text: Lähiön rakennutti 1959 pääministeri Abdul Karim Qassim vastauksena Bagdadin kasvavaan asuntopulaan. Tuolloin se sai nimen Vallankumouskaupunki (), joksi monet vielä kutsuvat sitä. Edullinen hintataso sopi erityisesti vähätuloisille asukkaille, jotka monet olivat maaseudulta muuttaneita ja siihen asti asuneet slummeissa. Kaupunginosasta tuli nopeasti Irakin kommunistisen puolueen vahvaa tukialuetta ja vastustus Baath-puolueen vuoden 1963 vallankaappausta kohtaan oli voimakasta juuri siellä. Lähiö nimettiin myöhemmin Saddamin kaupungiksi.


title: Sadr City

text: Huhtikuun 2003 jälkeen šiiat ovat pitäneet alueella jonkinlaista itsehallintoa, johon kuuluu omat poliisivoimat, sairaalat ja ruuanjakelu. Samoihin aikoihin se sai epävirallisesti Sadrin kaupungin nimen. Sunnikapinalliset ovat tehneet alueella toistuvasti iskujaan.


title: Soulside Journey

text: Soulside Journey on norjalaisen black metal -yhtyeen Darkthronen ensimmäinen albumi. Se on myös yhtyeen ainut death metal -levy, ennen vuoden 1992 A Blaze in the Northern Sky -albumia, jolloin Darkthronesta alkoi tulla yksi black metallin tunnetuimmista nimistä.


title: Soulside Journey

text: Vielä nykyäänkin yhtyeen toisena päähenkilönä toimiva Fenriz käyttää levyllä nimimerkkiä "Hank Amarillo". Soulside Journeyn myöhemmissä painoksissa jäsenten oikeiden nimien (ja Fenrizin omituisen nimimerkin) tilalla on jäsenten nykyiset nimimerkit.


title: Mísia

text: Mísia on Portugalin Portossa syntynyt fadolaulaja (fadista). Koko uransa ajan hän on kehittänyt uudenlaista fadoa. Vaikka hän laulaakin enimmäkseen fadoa (fadoa ainoastaan jos lauletaan portugaliksi ), hän laulaa osaa teoksistaan espanjaksi, ranskaksi, katalaaniksi ja jopa englanniksi. Vaikka hän onkin suosittu, hänen musiikkia arvostetaan enimmäkseen ulkomailla (erityisesti Ranskassa ja Espanjassa).


title: Viktor Pelevin

text: Viktor Olegovitš Pelevin (. s. 22. marraskuuta 1962) on tunnetuimpia venäläisiä nykykirjailijoita. Hänen kirjansa ovat postmodernistisia ja sisältävät vaikutteita science fictionista, popkulttuurista ja esoteerisista aatteista.


title: Viktor Pelevin

text: Pelevin opiskeli sähkötekniikkaa Moskovassa ja osallistui luovan kirjoittamisen kurssille. Hänen ensimmäinen novellinsa julkaistiin 1989, jonka jälkeen hänen maineensa levisi harrastajien piirissä. Vuonna 1992 julkaistiin hänen ensimmäinen novellikokoelmansa, joka voitti Venäjän Booker-palkinnon. Hänen ensimmäinen romaaninsa "Omon Ra" (Омон Ра), satiiri neuvostoyhteiskunnasta, nosti hänet kerralla julkisuuteen.


title: Kiinan avaruushallinto

text: Kiinan avaruushallinto (kiinaksi 中国国家航天局) on Kiinan kansantasavallan avaruustoiminnasta vastaava taho.


title: Kiinan avaruushallinto

text: Kiinan avaruushallinto perustettiin vuonna 1993. Se on Kiinan Ilmailuministeriön (Ministry of Aerospace Industry) alainen. Rakenne on hieman samankaltainen kuin Ruotsin avaruushallinnossa: Avaruusohjelmasta vastaa Kiinan avaruushallinto ja avaruuslaitteiden toteutuksesta China Aerospace Corporation. Hallinto luo avaruusohjelman ja yhtiömuotoinen osuus on vastuussa sen toteutuksesta.


title: Kiinan avaruushallinto

text: Vuonna 1998 China Aerospace Corporation jaettiin useiksi valtionyhtiöiksi.


title: Kiinan avaruushallinto

text: Vuonna 2006 avaruushallinnon johtaja on Sun Laiyan.


title: Kiinan avaruushallinto

text: 7. heinäkuuta 2011 Kiinan tiedeakatemia perusti Kiinan avaruustutkimusta hallinnoivan keskuksen National Space Science Centerin (NSSC) Keskuksen johtajana toimii Ji Wu. Vuoden 2012 alussa uutisoitiin, että tiedeakatemia ja China Aerospace Science and Technology Corporation (CASTC) ovat perustamassa uuden aerospace-alan insituutin.


title: Kiinan avaruushallinto

text: Lokakuussa 2010 NASAn pääjohtaja Charles Bolden vieraili viikon ajan Kiinassa neuvotellen Kiinan avaruushallinnon kanssa. Tämä sai muutamien NASA-keskusten omaavien Yhdysvaltain osavaltioiden poliitikkojen kritiikkiä, eniten kai pelättiin yhdysvaltalaisen rakettiteollisuuden kohtaloa. Heinäkuun 2011 lopussa sekä Yhdysvaltojen että Euroopan unionin kerrottiin etsivän yhteistyötä Kiinan kansantasavallan kanssa, samat tahot ovat aiemmin mm. estäneet Kiinan osallistumisen ISS-avaruusaseman toimintaan.


title: Tuiranpuisto

text: Tuiranpuisto on noin 10 hehtaarin laajuinen Tuiran kaupunginosan keskuspuisto Oulussa. Alun perin Oulun kaupunginsairaalaa varten varattu alue on vanhoja rakennuksia lukuun ottamatta lähes luonnontilainen. Puistoa kiertää kuntopolku, joka talvisin kuuluu kaupungin ylläpitämiin hiihtolatuihin. Vanhat rakennukset on suojeltu ja niihin on sijoitettu kaupungin terveydenhuollon ja sosiaalitoimen tiloja. Alueella toimivat mm. Lassin päiväkoti, mielenterveystoimiston kriisiosasto, vammaisten asumisyksiköt Schjerfbeck-koti ja Weikonkoti sekä Koskenrannan kuntoutuskoti. Puiston suojeluasemakaavasta on kaupunki saanut vuoden 2005 Oulun läänin rakennussuojelupalkinnon. Puiston luoteiskulmasta kaavoitettiin 1990-luvun lopulla tontti Oulun kaupungin Tuirankartano-nimiselle sosiaali- ja terveydenhoidon palvelukeskittymälle.


title: Tuiranpuisto

text: 1880- ja 1890-luvuilla Oulussa levisivät kulkutaudit kuten isorokko, tuhkarokko ja suolikuume, lisäksi koleran leviämistä kaupunkiin pelättiin. Kaupungissa oli tuolloin vain yksi virallinen sairaala, Oulun lääninsairaala. Kaupunginvaltuusto päätti joulukuussa 1894, että kunnallissairaala rakennettaisiin Toppilaan menevän tien varteen Tuiraan. Paikka oli laaja metsäalue, jonka huonona puolena pidettiin sen syrjäistä sijaintia. Sairaala-alueen suunnitelmat tilattiin arkkitehti Magnus Schjerfbeckiltä.


title: Tuiranpuisto

text: Maria Åströmin tekemän lahjoituksen turvin kunnallissairaalan alueelle rakennettiin hermosairaala eli mielisairaala korvaamaan köyhäintalon yhteydessä toiminutta mielisairasosastoa. Lääninarkkitehti Viktor J. Sucksdorffin suunnitteli sairaalan ja lääkärinasunnon. Puiston koilliskulmaan Tuirantien varteen rakennettiin myös synnytyslaitos korvaamaan Sonnisaaressa ollutta vanhaa synnytyssairaalaa. Synnytyslaitos valmistui vuonna 1926.


title: Tuiranpuisto

text:
Synnytykset siirrettiin Oulun yliopistolliseen sairaalaan jo 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. 1990-luvun puolenvälin tienoilla oli
sairaalatoiminta alueelta siirtynyt muualle. Aiemmin ulkopuolisilta suljettu alue muuttui yleiseksi puistoksi, jossa vanhat rakennukset on suojeltu ja pääosin kunnostettukin uusiin käyttötarkoituksiin.


title: Sun Laiyan

text: Sun Laiyan johtaa Kiinan avaruushallintoa.


title: Sun Laiyan

text: Hän on syntynyt lokakuussa 1957 Pekingissä. Hän opiskeli Xian Jiaotongin yliopistossa kryogeniikkaa valmistuen vuonna 1982. Hän alkoi työskennellä yliopiston "Beijing Institute of Satellite Environment Engineering"-yksikössä. Vuodet 1987–1993 hän opiskeli Pariisin kuudennessa yliopistossa väitellen siellä.


title: Sun Laiyan

text: Hän palasi Ranskasta entiseen työpaikkaansa varajohtajaksi. Vuonna 1999 hänestä tuli Kiinan avaruushallinnon varajohtaja yleten johtajaksi vuonna 2004.


title: Sun Laiyan

text: Hän on naimisissa ja perheessä on yksi tytär.


title: Miranda Otto

text: Miranda Otto (s. 16. joulukuuta 1967 Brisbane, Queensland) on australialainen elokuva -ja teatterinäyttelijä.


title: Miranda Otto

text: Miranda Otton vanhemmat ovat näyttelijät Barry ja Lindsay Otto, ja hänen sisarensa on näyttelijä Gracie Otto. Miranda kasvoi teatteriympäristössä. Lapsena hän harrasti ystäviensä kanssa näytelmien kirjoittamista sekä roolipukujen ja lentolehtisten suunnittelua. Vuonna 1974 Otton vanhemmat erosivat. Eroa seurasi väliaikainen muutto Hongkongiin, muutoin Otto vietti lapsuutensa Newcastlessa ja Brisbanessa. Viikonloput ja lomat hän asui Sydneyssä isänsä luona, jonka kautta hän löysi kiinnostuksensa näyttelemiseen. Otto olisi alun perin halunnut balettitanssijaksi, mutta joutui luopumaan haaveestaan skolioosin takia.


title: Miranda Otto

text: Otto teki ensiesiintymisensä elokuvassa "Emman taistelu" vuonna 1986, jossa hän näytteli nimiroolin. Sittemmin hän näytteli pienen budjetin elokuvissa "The Girl Who Came Late" ja "Ennen kuin kaikki päättyy" sekä elokuvassa "Nostradamus Kid".


title: Miranda Otto

text: 1990-luvun puolessa välissä Otto alkoi saada useita päärooleja, kuten elokuvassa "The Well", joka sai positiivista palautetta Cannesin filmifestivaaleilla vuonna 1997. Elokuvassa "Doing Time for Patsy Cline" vuodelta 1997 hän näytteli jälleen nimiroolin. Vuoden 1998 elokuvat "Dead Letter Office" ja "In the Winter Dark" saivat kiitosta kriitikoilta, mutta eivät saavuttaneet suurta yleisöä.


title: Miranda Otto

text: Läpimurron Otto teki vuonna 2002 elokuvassa "", jossa hänen roolihahmonsa on Éowyn. Otto valittiin rooliin monien lahjakkaiden näyttelijöiden joukosta. Ohjaaja Peter Jackson vakuuttui heti Otton olevan paras mahdollinen rooliin katsoessaan tämän koe-esiintymisnauhan ensimmäisen kerran. Otto näytteli myös trilogian viimeisessä osassa, "".


title: Miranda Otto

text: Nähtyään Otton roolissaan Éowynina ohjaaja Steven Spielberg otti häneen yhteyttä ja tarjosi roolia "Maailmojen sota" -elokuvassa. Siihen aikaan Otto oli raskaana, joten hän uskoi joutuvansa kieltäytymään roolista. Spielberg kuitenkin muokkasi käsikirjoitusta ottaen huomioon Otton raskauden ja niinpä Otto saattoi ottaa työn vastaan. "Maailmojen sota" oli suuri menestys ja se oli vuoden 2005 neljänneksi tuottoisin elokuva.


title: Miranda Otto

text: Otton ja hänen aviomiehensä Peter O’Brienin tytär Darcey syntyi vuonna 2005. Siitä lähtien Otto on keskittynyt äitiyteensä ja teatteriuraansa Australiassa, mutta tekee edelleen myös rooleja elokuvissa sekä televisiossa, viimeimmäksi sarjassa "".


title: Joukko-oppi

text: Joukko-oppi on joukkojen ominaisuuksiin perehtynyt matematiikan osa-alue. Joukko-opilla voidaan katsoa olevan matematiikalle perustavanlaatuinen merkitys, sillä sen avulla voidaan määritellä erilaiset matemaattiset oliot joukoiksi ja matemaattiset teoriat (kuten analyysin peruslauseet) voidaan katsoa väitteiksi joukoista. Sitä pidetään siis yleismaailmallisena modernin tieteellisen matematiikan esittämismuotona.


title: Joukko-oppi

text: Nykyisen joukko-opin merkittävimpänä perustajana voidaan pitää saksalaista matemaatikkoa Georg Cantoria (1845–1918), joka sai ajatuksen tutkiessaan Fourier'n sarjoja. Cantorin työ sai aikanaan hyvän vastaanoton, ja hänen aikansa merkittävistä matemaatikoista sitä tutki hänen kanssaan läheisessä yhteistyössä muun muassa Richard Dedekind. Naiivin joukko-opin paradoksien löytymisen jälkeen laadittiin joukko-opille 1900-luvun alkupuolella useita aksioomajärjestelmiä, joista tunnetuimman muodostavat Zermelon–Fraenkelin aksioomat täydennettynä valinta-aksioomalla.


title: Joukko-oppi

text: Yleiskielessä joukko-opilla viitataan usein 1960- ja 1970-luvuilla toteutettuun, mutta lyhytaikaiseksi jääneeseen koulujen matematiikan opetuksen uudistukseen, niin sanottuun uuteen matematiikkaan, jossa joukko-oppi tuotiin uutena metodina matematiikan perusteiden kouluopetukseen.


title: Joukko-oppi

text:
Matematiikan erikoiset oppialat ovat tavanomaisesti syntyneet ja kehittyneet monien eri tutkijoiden yhteistyön ja vuorovaikutuksen tuloksena. Joukko-oppi on kuitenkin saanut alkunsa eritoten
yhdestä ainoasta, Georg Cantorin vuonna 1874 julkaisemasta tutkielmasta ”Kaikkien reaalisten algebrallisten lukujen luonteenomaisista ominaisuuksista.”


title: Joukko-oppi

text: Jo 400-luvulla eaa. kreikkalainen matemaatikko Zenon Elealainen kuten samanaikaisesti myös intialaiset matemaatikot painiskelivat äärettömän käsitteen ongelmakohtien parissa. Aiheen myöhemmistä tutkijoista erityislaatuisen huomion saa Bernard Bolzano 1800-luvun alussa. Nykyisenkaltainen käsitys äärettömyyden olemuksesta sai alkunsa vuosina 1867–1871 Cantorin tutkiessa lukuteoriaa. Vuonna 1872 Cantor tapasi Richard Dedekindin ja sai häneltä vaikutteita ajatuksiinsa, jotka johtivat vuonna 1874 julkaistuun tutkielmaan.


title: Joukko-oppi

text:
Alkuun Cantorin työhön suhtauduttiin vaihtelevin mielipitein. Cantorin matemaatikkokollegat Karl Weierstrass ja Dedekind tukivat häntä, mutta eriäviä mielipiteitä esitti Leopold Kronecker,
jota pidetään nykyisin matemaattisen konstruktivismin perustajana. Cantorin joukko-oppi sai kuitenkin pian suuren ja laajahkon vastaanoton, sillä Cantorin käsitteet osoittautuivat jossain määrin hyödyllisiksi. Niitä olivat eri joukkojen välinen kääntäen yksikäsitteinen vastaavuus eli bijektio, samoin todistus, että reaalilukujen joukon mahtavuus on suurempi kuin kokonaislukujen, sekä ”äärettömyyksien äärettömyys” (”Cantorin paratiisi”), joka seuraa potenssijoukon ominaisuuksista. Joukko-opin käyttökelpoisuutta kuvaili Arthur Schoenfliesin Kleinin ensyklopediassa vuonna 1898 julkaisema artikkeli ”Mengenlehre”.


title: Joukko-oppi

text: Joukko-opin toinen tärkeä kehitysvaihe sattui 1900-luvun alkuun, kun havaittiin, että Cantorin joukko-oppi johti erinäisiin ristiriitoihin, joita sanotaan antinomioksi tai paradokseiksi. Bertrand Russell ja Ernst Zermelo löysivät toisistaan riippumatta yksinkertaisimman ja tunnetuimman paradoksin, jota nykyisin tunnetaan Russellin paradoksina. Se käsittelee kaikkien niiden joukkojen joukkoja, jotka eivät ole itsensä alkioita, mikä johtaa ristiriitaan, sillä tämän joukon olisi oltava itsensä alkio siinä ja vain siinä tapauksessa, ettei se sellainen ole. Vuonna 1899 Cantor oli itse asettanut kysymyksen siitä, mikä on kaikkien joukkojen joukon kardinaliteetti, ja havaitsi myös tämän kysymyksen johtavan paradoksiin. Russell käytti paradoksiaan teemana vuonna 1903 laatimassaan yhteenvedossa mannermaisesta matematiikasta "The Principle of Mathematics" opuksessaan.


title: Joukko-oppi

text: Joukko-oppi oli kuitenkin levinnyt matemaatikkojen keskuudessa jo niin laajalti omaksutuksi, että väittely paradokseista ei johtanut sen hylkäämiseen. Zermelon työ vuodelta 1908 ja Abraham Fraenkelin työ vuodelta 1922 johtivat aksioomajärjestelmään ZFC, josta tuli yleisimmin käytetty joukko-opin aksioomajärjestelmä. Reaalianalyysin tutkijat kuten Henri Lebesgue osoittivat joukko-opin suuren matemaattisen käyttökelpoisuuden, ja siitä onkin sittemmin tullut modernin matematiikan perusta. Sitä käytetään usein perustavana järjestelmänä, vaikka on tosiasia että joillakin matematiikan aloilla kategoriateoriaa pidetään parempana perustana.


title: Joukko-oppi

text: Joukkoon kuuluvia olioita kutsutaan alkioiksi, ja ne voivat olla mitä tahansa ihmisen havaintoon tai ajatukseen perustuvia. Se, että alkio "o" "kuuluu" tiettyyn joukkoon "A", on binäärirelaatio alkion ja joukon välillä, ja sille käytetään merkintää "o" ∈ "A". Joukotkin voivat olla toisen joukon alkioita.


title: Joukko-oppi

text: Jos joukossa on vain muutama alkio, se voidaan esittää luettelomuodossa. Tällöin alkiot erotetaan toisistaan pilkuilla, ja luettelo ympäröidään aaltosuluilla. Esimerkiksi {1, 2, 3, 4} tarkoittaa joukkoa, johon kuuluvat luvut 1, 2, 3 ja 4. Joukon katsotaan olevan sama joukko, lueteltiinpa sen alkiot missä järjestyksessä tahansa; toisin on esimerkiksi järjestettyjen parien ja lukujonojen tapauksessa.


title: Joukko-oppi

text: Joukon "sisältyminen" toiseen joukkoon on binäärirelaatio joukkojen välillä. Jos kaikki joukon "A" alkiot ovat myös joukon "B" alkioita, joukko "A" "sisältyy" joukkoon "B" eli se on "B":n osajoukko, mikä merkintään "A" ⊆ "B". Esimerkiksi joukko {1,2} on joukon {1,2,3} osajoukko, mutta joukko {1,4} ei ole. Määritelmän perusteella on selvää, että jokainen joukko on itsensä osajoukko. Lisäksi määritellään, että "A" on "B":n aito osajoukko, jos "A" on "B":n osajoukko, mutta "A" ei ole sama joukko kuin "B". Yhtäpitävästi voidaan määritellä myös, että "A" on "B":n aito osajoukko, jos "A" on "B":n osajoukko, mutta "B" ei ole "A":n osajoukko.


title: Joukko-oppi

text: Samaan tapaan kuin aritmetiikassa käsitellään luvuille määriteltyjä laskutoimituksia, on myös joukkojen välille määritelty operaatioita, joiden avulla voidaan muodostaa uusia joukkoja. Sellaisia ovat:


title: Joukko-oppi

text: Esimerkiksi joukkojen {1, 2, 3} ja {2, 3, 4} symmetrinen erotus on joukko {1, 4}.


title: Joukko-oppi

text: Eräitä matematiikassa keskeisen tärkeitä joukkoja ovat tyhjä joukko (ainoa joukko, jossa ei ole yhtään alkiota), luonnollisten lukujen joukko ja reaalilukujen joukko.


title: Joukko-oppi

text: Joukkoa, jonka alkiot ovat joukkoja, kutsutaan perheeksi tai joukkoperheeksi. Esimerkiksi sigma-algebra ja potenssijoukko ovat joukkoperheitä.


title: Joukko-oppi

text: Kahta joukkoa sanotaan yhtä mahtaviksi, jos on olemassa bijektio, jolla toinen niistä voidaan kuvata toiselle. Jos tällaista bijektiota ei ole, mutta jokin "B":n osajoukko on yhtä mahtava kuin "A", sanotaan, että "B" on "aidosti mahtavampi" kuin A.


title: Joukko-oppi

text: Yhtä mahtavilla joukoilla sanotaan olevan sama "kardinaliteetti". Äärelliset joukot ovat yhtä mahtavia, jos ja vain jos niissä on yhtä monta alkiota. Mikään äärellinen joukko ei ole yhtä mahtava minkään aidon osajoukkonsa kanssa. Sitä vastoin äärettömillä joukoilla on sellaisiakin aitoja osajoukkoja, joiden kanssa ne ovat yhtä mahtavia. Esimerkiksi voidaan osoittaa, että luonnollisten lukujen joukko formula_1 on yhtä mahtava kuin rationaalilukujen joukko formula_2, vaikka vain osa rationaaliluvuista on luonnollisia lukuja. Sitä vastoin reaalilukujen joukko formula_3 on aidosti mahtavampi kuin rationaalilukujen joukko, sillä ei ole olemassa sellaista bijektiota, jolla nämä joukot voitaisiin kuvata toisilleen. Ääretöntä joukkoa sanotaan numeroituvaksi, jos se on yhtä mahtava kuin luonnollisten lukujen joukko, muussa tapauksessa ylinumeroituvaksi. Esimerkiksi rationaalilukujen joukko on siis numeroituva, reaalilukujen joukko ylinumeroituva.


title: Joukko-oppi

text: Cantorin lauseen mukaan jokaisen äärettömänkin joukon potenssijoukko on aidosti mahtavampi kuin kyseinen joukko itse. Voidaan osoittaa, että luonnollisten lukujen joukon potenssijoukko on yhtä mahtava kuin reaalilukujen joukko.


title: Joukko-oppi

text: Kysymys siitä, onko olemassa joukkoja, jotka ovat aidosti mahtavampia kuin formula_1 mutta aidosti vähemmän mahtavia kuin formula_3, tunnetaan kontinuumihypoteesina. Paul Cohen osoitti vuonna 1963, että hypoteesia ei Zermelon-Frankelin aksioomien avulla voida todistaa oikeaksi eikä vääräksi.


title: Joukko-oppi

text: Puhdas joukko on joukko, jonka kaikki alkiot ovat joukkoja, samoin kaikkien sen alkioina olevien joukkojen alkiot ja niin edelleen. Esimerkiksi joukko , jonka ainoa alkio on tyhjä joukko, on ei-tyhjä puhdas joukko. Nykyisessä joukko-opissa rajoitutaan usein käsittelemään puhtaiden joukkojen muodostamaa von Neumannin universumia, ja monet joukko-opin aksioomajärjestelmät on laadittu käsittelemään vain näitä. Tällä rajoituksella saavutetaan useita teknisiä etuja eikä teorian yleispätevyydestäkään menetetä kovin paljon, koska lähes kaikki matemaattiset käsitteet voidaan mallintaa pelkillä puhtailla joukoilla. Puhtaat joukot von Neumannin universumissa voidaan järjestää kumulatiiviseksi hierarkiaksi sen mukaan, kuinka pitkälle niiden alkiota, alkioiden alkioita ja niin edelleen on olemassa. Tässä hierarkiassa jokaiseen joukkoon liittyy ordinaaliluku a, jota sanotaan sen "asteeksi" (). Puhtaan joukon X aste määritellään sen alkioiden astelukujen seuraajien pienimmäksi ylärajaksi. Esimerkiksi tyhjän joukon aste on 0, kun taas joukon  aste on 1, sillä sen ainoa alkio on tyhjä joukko. Jokaista ordinaalilukua "a" kohti voidaan määritellä joukko "V", johon kuuluvat kaikki puhtaat joukot, joiden aste on pienempi kuin "a". Koko von Neumannin universumi muodosta joukon, jolle käytetään merkintää "V".


title: Joukko-oppi

text: Joukko-opin alkeita voidaan käsitellä epämuodollisesti ja intuitiivisesti, ja niin sitä onkin käsitelty kouluissa Venn-diagrammien avulla. Tämä intuitiivinen lähestymistapa olettaa, että kohteista, jotka toteuttavat tietyn ehdon, voidaan aina muodostaa joukko. Tämä oletus, joka tunnetaan nimellä "abstraktioskeema" johtaa kuitenkin paradokseihin, joita yksinkertaisimpia ja tunnetuimpia ovat Russellin paradoksi ja Burali-Fortin paradoksi. Aksiomaattinen joukko-oppi kehitettiin alun perin, jotta tällaisista paradokseista päästäisiin eroon.


title: Joukko-oppi

text: Joukko-opin aksioomajärjestelmissä abstraktioskeema onkin yleensä korvattu ns. "erotteluskeemalla" tai "korvausskeemalla". Erotteluskeeman mukaan eivät kaikki tietyn ehdon toteuttavat kohteet muodosta joukkoa, mutta ne jonkin annetun joukon alkiot, jotka toteuttavat tietyn ehdon, muodostavat joukon. Täten esimerkiksi sellaista joukkoa, jota Russellin paradoksi käsittelee, ei voida muodostaa, koska ”kaikkien joukkojen joukkoa” ei hyväksytä. Korvausskeeman mukaan taas jossakin joukossa määritellyn funktion arvot muodostavat joukon.


title: Joukko-oppi

text: Yleisimmin käytetyt joukko-opin aksioomajärjestelmät olettavat, että kaikki joukot muodostavat kumulatiivisen hierarkian. Sellaisia järjestelmiä on kahta tyyppiä:


title: Joukko-oppi

text: Edellä mainittuja järjestelmiä voidaan muokata niin, että sallitaan myös urelementit, jotka eivät itse ole joukkoja mutta voivat kuulua johonkin joukkoon.


title: Joukko-oppi

text: NFU ("New Foundations")- ja "NF" -järjestelmät eivät perustu kumulatiivisen hierarkiaan. Näistä NFU sisältää myös urelementit, NF ei. NF ja NFU sisältävät myös ”kaiken joukon”, johon nähden jokaisella joukolla on komplementti. Näissä järjestelmissä urelementeilla on merkitystä, koska NF:ssä, mutta ei NFU:ssa, on joukkoja, joihin nähden valinta-aksiooma ei päde.


title: Joukko-oppi

text: Konstruktiivisen joukko-opin järjestelmät kuten CST, CZF ja IZF yhdistävät aksioomansa intuitionistiseen logiikkaan ensimmäisen kertaluvun logiikan sijasta. Eräät muut systeemit hyväksyvät tavanomaisen ensimmäisen kertaluvun logiikan mutta käyttävät epästandardia kuulumisrelaatiota. Sellainen on esimerkiksi sumea joukko-oppi, joissa lause, jonka mukaan tietty alkio kuuluu tiettyyn joukkoon, ei välttämättä ole yksinkertaisesti "tosi" tai "epätosi". Tähän liittyvät myös ZFC:n Boolen-arvoiset mallit.


title: Joukko-oppi

text: Edward Nelson ehdotti vuonna 1977 ZFC:n laajennettua versiota, internaalista joukko-oppia.


title: Joukko-oppi

text: Monet matemaattiset käsitteet voidaan määritellä täsmällisesti vain joukko-opin käsitteiden avulla. Esimerkiksi niinkin erilaiset matemaattiset struktuurit kuin graafit, monistot, renkaat ja vektoriavaruudet voidaan kaikki määritellä joukoiksi, jotka toteuttavat tietyt (aksiomaattiset) ehdot. ekvivalenssi- ja järjestysrelaatiot ovat yleisiä kaikilla matematiikan aloilla, ja matemaattisten relaatioiden teoria voidaan esittää joukko-opin avulla.


title: Joukko-oppi

text: Joukko-oppi on myös lupaava perustava järjestelmä suurelle osalle matematiikkaa. Siitä lähtien kun teoksen "Principia Mathematica" ensimmäinen nide ilmestyi, on väitetty, että useimmat tai jopa kaikki matemaattiset teoreemat voidaan johtaa asianmukaisesti laaditusta joukko-opin aksioomajärjestelmästä, johon on ensimmäisen ja toisen asteen logiikan avulla täydennetty monilla määritelmillä. Esimerkiksi luonnollisten ja reaalilukujen ominaisuudet voidaan johtaa joukko-opista, sillä jokainen lukualue voidaan määritellä jossakin äärettömässä joukossa määriteltyyn ekvivalenssirelaatioon liittyvien ekvivalenssiluokkien joukkona.


title: Joukko-oppi

text: Joukko-opin asema matemaattisen analyysin, topologian, abstraktin algebran ja diskreetin matematiikan perustana on niin ikään kiistaton; matemaatikot hyväksyvät ainakin periaatteessa, että näiden alojen teoreemat voidaan kohtaa asianmukaisten määritelmien ja joukko-opin aksioomien avulla. Kuitenkin vain harvat monimutkaisten matemaattisten teoreemojen johtamiset joukko-opista on muodollisesti varmistettu, koska sellaiset muodolliset johtamiset ovat usein paljon pidempiä kuin luonnolliseen kieleen perustuvat todistukset, joita matemaatikot yleisesti käyttävät. Eräs varmistusprojekti, Metamath, sisältää yli 10 000 matemaattista teoreemaa, jotka on johdettu ZFC-aksioomeista ensimmäisen kertaluvun logiikan avulla.


title: Joukko-oppi

text: Joukko-oppi ja monet siihen liittyvät erityisalat ovat matematiikassa laajan tutkimuksen kohteina.


title: Joukko-oppi

text: Kombinatorinen joukko-oppi on äärellisten joukkojen kombinatoriikan laajennus, jossa käsitellään myös äärettömiä joukkoja. Siihen kuuluvat kardinaaliaritmetiikka ja Ramseyn lauseen yleistykset kuten Erdósin-Radon lause.


title: Joukko-oppi

text: Cantorin määrittelemässä, Zermelon ja Fraenkelin aksiomatisoimassa joukko-opissa kohde joko kuuluu tiettyyn joukkoon tai ei kuulu. Lotfi A. Zadehin kehittämässä Sumeassa joukko-opissa tätä ehtoa on lievennetty siten, että kohteella on joukossa "jäsenyyden aste", joka on luku 0:n ja 1:n välillä. Esimerkiksi henkilön kuuluminen ”pitkien ihmisten” joukkoon ei ole yksiselitteisesti määriteltävissä siten, että jokainen joko kuulu siihen tai ei, ja sumeassa joukko-opissa kuulumisen astetta esittävä luku voi olla esimerkiksi 0,75.


title: Joukko-oppi

text: Suuri kardinaali on kardinaaliluku, jolla on jokin ylimääräinen ominaisuus. Monia sellaisia ominaisuuksia on tutkittu, kuten saavuttamattomia ja mitattavia kardinaaleja. Nämä ominaisuudet yleensä edellyttävät, että kardinaaliluku on hyvin suuri, jolloin sellaisen kardinaaliluvun olemassaoloa ei voida todistaa Zermelo-Fraenkelin aksioomeilla.


title: Joukko-oppi

text: Joukko-opillinen topologia käsittelee sellaisia yleisen topologian kysymyksiä, jotka ovat luonteeltaan joukko-opillisia ja joiden ratkaiseminen edellyttää kehittyneempiä joukko-opin menetelmiä. Monet sellaiset teoreemat ovat ZFC:stä riippumattomia ja edellyttävät vahvempia aksioomeja, jotta ne voidaan todistaa. Tunnettu probleema on normaalin Mooren avaruuden kysymys, joka oli yleisessä topologiassa laajan tutkimusken kohteena. Normaalin Mooren avaruuden kysymys osoittautui lopulta riippumattomaksi ZFC:stä.


title: Joukko-oppi

text: Joukko-opin keksimisestä lähtien jotkut matemaatikot ovat kiistäneet sen soveltuvan matematiikan perustaksi. Yleisin joukko-oppiin kohdistunut vastaväite, jonka Kronecker esitti jo sen varhaisvuosina, lähtee konstruktivistisesta näkemyksestä, jonka mukaan matematiikka liittyy laskemiseen. Jos tämä näkemys hyväksytään, äärettömien joukkojen käsittely sekä naiivissa että aksiomaattisessa joukko-opissa tuo matematiikkaan menetelmiä ja kohteita, jotka eivät edes periaatteessa ole laskettavissa.


title: Joukko-oppi

text: Ludwig Wittgenstein hylkäsi joukko-opin. Hänen mukaansa joukko-oppi on väärässä, sillä se perustuu ”mielettömään” kuvitteelliseen symboliikkaan ja sisältää ”turmiollisia idiomeja”, ja hänen mukaansa on mieletöntä puhua ”kaikista luvuista”. Wittgensteinin näkemystä matematiikan perusteista arvosteli myöhemmin Georg Kreisel ja Paul Bernays, ja sitä tutki tarkemmin muun muassa Crispin Wright.


title: Joukko-oppi

text: Kategoriateorian kehittäjät ovat esittäneet topos-teoriaa vaihtoehdoksi perinteiselle aksiomaattiselle joukko-opille. Topos-teoriassa voidaan esittää tälle teorialle useita vaihtoehtoja kuten konstruktivismi, äärellinen joukko-oppi ja Turingin koneeseen liittyvä laskettava joukko-oppi.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Friedrichstraßen rautatieasema on tärkeä solmukohta Berliinin S-Bahn-, U-Bahn- ja Regionalbahn-verkostolla. Se sijaitsee Friedrichstraßella Berliinin itäisessä eli historiallisessa keskustassa Mitten kaupunginosassa. Vuonna 2006 se oli Berliinin Regionalbahn-asemista vilkkain. Myös monet bussi- ja raitiovaunulinjat palvelevat Friedrichstraßen asemaa. Sen sijaan kaukojunat eivät asemalla pysähdy.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Friedrichstraßen rautatieasema sijaitsee paikassa, jossa keskustan läpi itä-länsi-suunnassa kulkeva korkorata ("Stadtbahn"), pohjois-etelä-suunnassa kulkeva tunnelirata ("Nord-Süd-Tunnel") ja U-Bahn-linjan U6 tunnelirata risteävät. Asemakompleksi koostuu useasta eri osasta: "Stadtbahniin" kuuluva maanpäällinen, lasikatolla katettu asemahalli sijaitsee Friedrichstraßen ylittävällä sillalla. Sillä on kolme laituria (kuusi laituriraidetta), joilla pysähtyvät S-Bahnin linjat S5, S7 ja S75 sekä useampi Regionalbahn-linja. "Nord-Süd-Tunneliin" kuuluva asema sijaitsee maan alla ja sillä on yksi laituri (kaksi laituriraidetta), joilla pysähtyvät S-Bahnin linjat S1, S2 ja S25. Lisäksi U6:lla on oma maanalainen laiturinsa.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Asemaa alettiin rakentaa vuonna 1878. Saksojen jaon aikana Friedrichstraßen aseman maanalaiset osat olivat ainoa Itä-Berliinin puolella sijaitseva asema, jolla Länsi-Berliinin S-Bahn- ja U-Bahn-junat pysähtyivät. Asemalla Länsi-Berliinin asukkailla oli mahdollisuus vaihtaa läntisten linjojen välillä, tehdä verottomia ostoksia Itä-Saksan ylläpitämässä "Intershop"-kioskissa sekä siirtyä rajanylityspaikan kautta Itä-Berliiniin. Itä-Berliinin asukkailta aseman nämä osat oli suljettu.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Itä-Saksan pystyttäessä Berliinin muurin se katkaisi samalla rajan ylittävät junat. Berlin Mitten kaupunginosa, jossa asema sijaitsi, oli läntisten miehitysvaltojen sektoreiden eli Länsi-Berliinin ympäröimä sekä pohjoisesta, lännestä että etelästä. Osa sekä S-Bahn- että U-Bahn-junista kulkivat Länsi-Berliinistä Länsi-Berliinin käyden Itä-Berliinissä ja pysähtyen Friedrichstraßella. Tämän takia kaikki maanalaiset laiturit, tarkemmin ottaen U-Bahnin linjan U6 ja "Nord-Süd-Tunnel"-tunnelia käyttävien S-bahn-junien laiturit, sekä osa maanpäällisistä laitureista olivat vain länsiberliiniläisten käytössä siitä huolimatta että ne sijaitsivat Itä-Berliinissä. Länsiberliiniläiset saattoivat myös vaihtaa eri läntisten linjojen välillä asemalla.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Maanpäälliset osat olivat jaetut kolmeen laituriin.Laiturien B ja C välissä oli aita, joka täytti saman tarkoituksen kuin Berliinin muuri. Asema oli näin jaettu kahteen aivan erityyppiseen asemaan. Toista käyttivät itäsaksalaiset ja toista länsiberliiniläiset ja ulkomaalaiset jotka vaihtoivat eri läntisten linjojen välillä tai siityivät Länsi-Berliinin ja Itä-Berliinin välillä, sekä ne harvat itäsaksalaiset jotka olivat onnistuneet saamaan viisumin länteen. Lukuun ottamatta A-laiturin kiskoja Itä- ja Länsi-Berliinin kiskot olivat täysin eristetyt toisistaan. Kaluston vaihto Länsi- ja Itä-Berliinin välillä oli mahdollista A-laiturin kiskojen kautta, mutta kiskot olivat varustetut kiskoiltasuistimin, jotka suistivat luvatta rajan ylittämistä yrittävät junat.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Katutasossa, maanalaisen ja korotetun osan välissä oli rajakontrollia varten tarkoitettu osa. Tähän sisältyi kolme passintarkastuslinjaa, tulli, odotushuone (rajanylitys saattoi kestää vartista tunteihin), valuutanvaihtopiste pakollista valuutanvaihtoa varten, viisumimaksujen maksupiste ja jopa pidätyssellejä ja kuulusteluhuoneita.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Asema oli varsin vilkas sen sijaitessa Itä-Berliinin keskustassa, ja alkuperäinen rajakontrolliasema kävi liian pieneksi. Tämän takia aseman pohjoispuoliselle aukiolle rakenettiin rajakontrollointia varten uusi rakennus, Kyynelten palatsi, joka yhdistettiin vanhaan rakennukseen maan alla kulkevaa käytävää pitkin. Uudessa rajakontrolliasemassa oli omat linjat niin länsiberliiniläisille, länsisaksalaisille, ulkomaalaisille, diplomaateille, transit-matkustajille kuin niille harvoille itäsaksalaisillekin jotka ylittivät rajan.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Varsinaisen asemarakennuksen eteläsivustalla oli nk. huoltosisäänkäynti (Diensteingang) Itä-Saksan rautateiden henkilöstölle. Tämä sisäänkäynti johti omaan kontrollihuoneeseensa ja sen jälkeen lukuisien käytävien kautta pääsi läntisen aseman katutasossa sijaitsevalle ovelle. Sisäänkäyntiä käyttivät myös Itä-Saksan tiedustelupalvelun työntekijät ja Länsi-Saksan kommunistisen sekä Länsi-Berliinin sosialistisen puolueen jäsenet. Salaisen sisäänkäyntiä käyttivät myös Länsi-Saksasta Itä-Saksaan pakenevat terroristit Inge Vieth, Monika Berberich, Gabriele Rollnik, Juliane Plambeck ja Till Meyer ja Länsi-Saksaan paennut kaksoisagentti Werner Stiller. Terroristit palasivat myöhemmin takaisin Länsi-Saksaan ja Vieth pakeni uudelleen Itä-Saksaan pysyen siellä muurin kaatumiseen saakka.


title: Friedrichstraßen rautatieasema

text: Aseman läntisella osastolla katutasossa ja maanalaisilla laitureilla olivat suositut Intershop-kaupat. Ne luotiin erityisesti Länsi-Berliinistä tuleville jotka eivät jaksaneet käydä rajakontrollia läpi. Aluksi ne olivat vain liikuteltavia myyntipisteitä, jotka myivät verovapaasti alkoholia ja tupakkaa, mutta myöhemmin ne olivat asemaan integroituja myymälöitä jotka myivät alkoholin ja tupakan ohella niin verovapaita kirjoja, leluja, koruja, kosmetiikkaa, lahjatavaraa kuin muutakin. Länsi-Berliinistä oli mahdollista tulla junalla asemalle, käydä Intershopissa ja poistua takaisin Länsi-Berliinin käymättä rajakontrollissa. Valuuttana kaupoissa kävivät vain kovat länsivaluutat, tarkemmin ottaen Yhdysvaltain dollari, Ranskan ja Sveitsin frangit, Yhdistyneen kuningaskunnan punta ja erityisesti Länsi-Saksan markka. Verovapaiden alkoholin ja tupakan ostaminen oli erittäin houkuttelevaa länsiberliiniläisille, joita Länsi-Berliinin tulli saattoikin välillä tarkastaa ensimmäisellä länsiberliiniläisellä asemalla.


title: T-62

text: T-62 on neuvostoliittolainen taistelupanssarivaunu. T-62 on parannettu versio T-55 vaunusta, ja niitä valmistettiin pitkään rinnakkain. T-62 otettiin käyttöön 1961 ja sitä valmistettiin kymmeniätuhansia vuoteen 1975 mennessä.


title: T-62

text: Vaunutyyppi ei koskaan korvannut edeltäjäänsä täysin, sillä se oli kallis valmistaa. Hylsynpoisto oli poikkeuksellinen. Siinä tykin rekyylivoima poisti tornin takaosaan ammutun hylsyn, sekä myös ulos vaunusta. Tilaa vaunun sisällä säästyi, mutta tulinopeus heikkeni. Kiinan-Neuvostoliiton välisissä rajakiistoissa: osa tämän tyypin vaunuja päätyi maitten välisen välirikon jälkeen, Kiinan haltuun vuonna 1969.


title: T-62

text: Vaunutyyppiin oli asennettu NBC-suojajärjestelmä, mikä oli joukkotuhoaseita vastaan. Snorkkeli voitiin asentaa vaunuun lataajan luukkuun, mikä mahdollisti niin kutsutun syväkahlauksen: joka oli muutoin 1,40 m syvyyteen saakka. IR-pimeänäkölaitteisto oli sekin olemassa. Savuverhon luominen onnistui nopeasti, polttoaineen suihkutuksella pakoputkistoon.


title: T-62

text: T-62 on jo vanhentunut tyyppi, eikä enää menesty taistelussa uudempia taistelupanssarivaunuja vastaan. Siksi se on joko poistettu käytöstä kokonaan tai siirretty reserviin lähes kaikissa niissä maissa, joiden käytössä se on ollut. Venäjän armeija käytti T-62:sia Venäjän–Georgian sodassa.


title: Musta Ritari (tarina)

text: Musta Ritari () on vuonna 1998 julkaistu Don Rosan käsikirjoittama ja piirtämä Aku Ankka -tarina. Siinä esiintyi ensimmäistä kertaa Rosan luoma mestarivaras Arpin Lusène alias Musta Ritari. Tärkeässä osassa on myös aiemmin tarinassa "Matka Maan keskipisteeseen" esiintynyt Pelle Pelottoman keksimä Kertalaaki™, aine joka sulattaa kaikkea paitsi timantteja.


title: Musta Ritari (tarina)

text: "Musta Ritari" on 24 sivua pitkä, ja sen tarinakoodi on D 97346. Tarina julkaistiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1998 Aku Ankka -lehden numeroissa 23–24. Vuonna 2005 se julkaistiin kokoelma-albumissa "Musta Ritari ja muita Don Rosan parhaita" ja vuonna 2012 "Don Rosan koottujen" seitsemännessä osassa.


title: Musta Ritari (tarina)

text: Vuonna 2004 ilmestyi Don Rosan laatima tarinan jatko-osa "Musta Ritari slurppaa jälleen".


title: Musta Ritari (tarina)

text:
Tarina alussa Roope-setä paljastaa pojille, että hän säilyttää kassakaapissaan arvotonta mutta vaarallista Kertalaaki™-ainetta. He kuulevat radiosta, että kuuluisa maailmanmies ja elostelija Arpin Lusène on vierailulla Ankkalinnassa. Kaikki tietävät hänen olevan Musta Ritari -salanimeä käyttävä rikollinen, mutta hän itse väittää vain tuntevansa tämän. Lusène kertoo, että Musta Ritari on tulossa Ankkalinnaan putsaamaan ”la hrahalaarin”, Roopen rahasäiliön. Roope ymmärtää Lusènen yrittävän ryöstää hänet vain näyttääkseen, että pystyy siihen.
Yöllä Aku ja Roope ovat vahdissa rahasäiliön ulko-ovella. He ovat täydessä valmiudessa, mutta Mustan Ritarin onnistuu livahtaa säiliöön. He päästävät tietämättään Mustan Ritarin rahaholviin. Kun he ymmärtävät tämän olevan rahaholvissa ja avaavat oven, Musta Ritari telkeääkin heidät sinne. Roope tietää kuitenkin hätäuloskäynnin. Sillä välin Musta Ritari avaa kassakaapin ja päättelee sen sisältämän Kertalaakin™ olevan arvokasta. Hän varastaa sen, pussillisen timanttipölyä ja haarniskan.


title: Musta Ritari (tarina)

text: Havaittuaan Kertalaakin™ ominaisuudet Lusène päällystää haarniskan timanttipölyn ja liiman seoksella ja peittää sen sitten Kertalaakilla™. Sen jälkeen hän lähtee kaupunkiin aiheuttamaan tuhoa ja järkytystä. Hän aikoo varastaa rahasäiliön sisällön – nyt häntä ei voi estää mikään. Aku yrittää estää häntä rautapallolla, mutta sillä ei ole mitään vaikutusta. Aku saa kaadettua kerrostalonkin Ritarin päälle, edelleen tuloksetta. Rahasäiliössä Roope yrittää hukuttaa Mustaa Ritaria rikkihappoon, mutta hänen haarniskansa vain imee sitä. Tupu, Hupu ja Lupu yrittävät pidätellä häntä timanteilla ampumalla, mutta haarniskan ansiosta timantit eivät vahingoita häntä. Aku sanoo, että Roope on aina onnistunut lopulta saamaan rahansa takaisin niinäkin harvoina kertoina, kun rosvot ovat onnistuneet ryöväämään hänet. Roope kuitenkin tietää, että Musta Ritari aikoo yksinkertaisesti tuhota Kertalaaki™-päällystetyllä miekallaan Roopen rahat ja väittää sitten maailmalle varastaneensa ne – hänellä on riittämiin rahaa; hän on vain maineen perässä.


title: Musta Ritari (tarina)

text: Viime hetkillä Roope havaitsee Ritarin seisovan punaisen maton päällä. Siitä kiskaisten Roope kaataa hänet, ja hän putoaa lattioiden läpi pohjakerroksessa sijaitsevaan timanttikasaan ja menettää tajuntansa. Ilman timanttikasaa hän olisi vajonnut maan sisään. Aku ja Roope kiskovat Lusénen pois Mustan Ritarin haarniskasta. Aku lähtee viemään Lusénea vankilaan, mutta tämä onnistuu taas pakenemaan. Tarinan lopussa Tupu löytää Mustan Ritarin jättämän lapun, jossa lukee: ”Palaan vielä!”


title: Musta Ritari (tarina)

text: Tarinan D.U.C.K.-omistus on kaukaisen talon ikkunoissa vasemmanpuoleisen ankanpojan lakin lähellä.


title: Alexander de Seversky

text: Alexander de Seversky (; 7. kesäkuuta 1894, Tbilisi, Venäjän keisarikunta – 24. elokuuta 1974 New York City) oli venäläissyntyinen yhdysvaltalainen lentokonesuunnittelija.


title: Alexander de Seversky

text: De Seversky oli Venäjän laivaston lentäjä ensimmäisessä maailmansodassa, jossa hän menetti toisen jalkansa. Hän jatkoi lentämistä sodassa saavuttaen kaikkiaan 13 ilmavoittoa saksalaisista. Vuonna 1917 hän oli Yhdysvalloissa osana Venäjän laivaston lentojoukkojen vierailua. Hän jäi tuolloin Yhdysvaltoihin. Hän toimi koelentäjänä, ja hänestä tuli kenraali Billy Mitchellin avustaja. Mitchell oli douhetisti, eli hän uskoi niin sanottuihin strategisiin lentopommituksiin.


title: Alexander de Seversky

text: De Seversky sai vuonna 1921 patentin lentokoneen ilmatankkaukseen. Vuonna 1927 hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden.


title: Alexander de Seversky

text: De Seversky perusti Seversky Aircraft Corporation yhtiön vuonna 1931. Hän sai useita hyviä tilauksia Yhdysvaltain liittovaltiolta, mutta yhtiön talous oli heikoissa kantimissa niistä huolimatta. Hänet savustettiin omasta yhtiöstään. Hän perusti Republic Aviation Companyn, joka toimi itsenäisenä vuoteen 1965 asti, jolloin Fairchild osti sen.


title: Alexander de Seversky

text: De Severskyä on kutsuttu showmieheksi, joka viihtyi julkisuudessa. Toisen maailmansodan aikaan vuonna 1942 "The New York Times" julkisti uutisen: "Airplane Designer Rents Apartment: Major Seversky One of Seven New Tenants in 40 Central Park South."


title: Alexander de Seversky

text: De Seversky kirjoitti vuonna 1942 kirjan "Victory Through Air Power", josta sotapropagandaa tehnyt The Walt Disney Company teki samannimisen elokuvan. Kirja pyrki edistämään strategista pommittamista aikana, jolloin Yhdysvaltain maavoimien ilmavoimat (USAAF) ei pystynyt iskemään Japaniin ja Saksan taivaalla oli saatu tuta, mitä ilmatorjunta tekee pommikoneille. Vaikka hänen yhtiönsä valmisti hävittäjiä, hän kehotti hallitusta keskittymään suurten pommikoneiden valmistukseen. Vuonna 1946 de Seversky oli ajamassa Yhdysvaltain Strategic Air Commandin perustamista.


title: Alexander de Seversky

text: Vuonna 1964 hän kirjoitti ionipropulsiolla lentävän lentokoneen puolesta. Kun hän kuoli vuonna 1974, "The New York Times" julkisti asian hyvin poikkeuksellisesti etusivullaan.


title: Rahola

text: Rahola on Tampereella sijaitseva kaupunginosa, joka kuuluu kaupungin läntisiin kaupunginosiin. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Tampere–Pori-rataan, idässä Kalkkuun ja Villilään sekä etelässä Pyhäjärveen. Se sijaitsee lähellä Tampereen ja Nokian rajaa, ja se voidaan jakaa kahteen maantieteelliseen alueeseen, Ala-Raholaan ja Ylä-Raholaan.


title: Rahola

text: Rahola rajoittuu pohjoisessa Porin rataan, etelässä Pyhäjärveen sekä idässä Kaarilan ja lännessä Villilän kaupunginosiin. Raholan halki kulkevat 1970-luvun alkupuolella valmistunut Nokian moottoritie (valtatie 12) ja vanha tie (Nokiantie) sekä moottoritieltä Tesomajärven kaupunginosaan johtava Tesoman valtatie.


title: Rahola

text: Pirkkalan pitäjään kuulunut Raholan kylä mainittiin ensimmäisen kerran vuoden 1540 maakirjassa, jonka mukaan kylässä oli neljä taloa. Näistä Ippinen ja Jurvala ovat säilyneet nykyisessä kadunnimistössä. Sittemmin yksi taloista hävisi. Rahola-nimen pohjana on mahdollisesti oravannahkaa tarkoittanut sana "raha", joka voi viitata entisajan eränkäyntiin. Rahola kuului vuodesta 1639 Pirkkalan emäseurakunnan Harjun kappeliin. Kappeliseurakunta sai vuonna 1645 oman kirkon, joka purettiin vuonna 1848; seurakunta lakkautettiin vuonna 1841. Kirkon sijaintipaikalla on muistomerkki sekä hautakappeli ja siitä muistuttaa myös Kappelinkatu. Raholan kylän kolme taloa lahjoitettiin vuonna 1650 sotamarsalkka Carl Gustaf Wrangelille ja yhdistetty Raholan tila muodostettiin 1690-luvulla säterirustholliksi. 1700-luvun alkupuolella tila joutui Gaddin suvulle ja se toimi tämän jälkeen muun muassa kestikievarina ja käräjäpaikkana. Tilan päärakennus on peräisin vuodelta 1796 ja myös piha-alueella oleva pirttirakennus on samalta ajalta.


title: Rahola

text: Tampereen kaupunki osti Raholan tilan vuonna 1935 ja alue siirrettiin Pohjois-Pirkkalan kunnasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa. Raholan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1944.


title: Rahola

text: Raholan kaupunginosan länsirajalla oleva kadunnimi Vanha kirkkotie viittaa ylöjärveläisten muinaiseen kulkutiehen Harjun vanhalle kirkolle, joka sijaitsi Nokiantien varrella lähellä Kaarilan kaupunginosaa. Nimen alkuperäinen muoto on ollut Vanhan kirkon tie, mutta nykyisin se olisi harhaanjohtava, koska paikalla ei ole enää mitään vanhaa kirkkoa ja nykyisin tunnettu Tampereen Vanha kirkko sijaitsee kaupungin keskustassa. Huokauskivenkujan nimi perustuu paikalla aikanaan olleeseen suureen, läpimitaltaan 3–4 metriä olleeseen kiveen, jonka luona kirkkoväki oli matkaa tehdessään pysähtynyt lepäämään, syömään eväitään ja vaihtamaan kenkiään.


title: Rahola

text: Ylä-Rahola sijaitsee harjun päällä, Ristimäen kaupunginosan vieressä. Rautatie erottaa kaupunginosat. Ylä-Raholan vanhempi osa on täynnä vanhoja omakotitaloja, kun taas uudemmalla alueella on enemmän uutta rakentamistyyliä edustavia rivitaloja ja paritaloja. Ylä-Raholassa sijaitsee Raholan koulu, kehitysvammaisten laitos sekä kahvila Raholan Nurkka. 1960-luvulta saakka Raholassa toimi Leo Haikosen pitämä kyläkauppa. Haikonen jäi eläkkeelle lokakuussa 2015, jolloin myös kauppa lopetti toimintansa.


title: Rahola

text: Porin radalla on sijainnut vuonna 1937 käyttöön otettu Raholan seisake (lyhenne Ral), joka palveli myös Tesomajärven kaupunginosaa. Paikalle valmistui liikennepaikkarakennus vuonna 1951. Henkilöliikenne Raholan seisakkeella lopetettiin vuonna 1983, liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1984 ja liikennepaikkarakennus purettiin vuonna 2001.


title: Rahola

text: Ala-Rahola sijaitsee Pyhäjärven rannalla. Jurvanaukiolla ja sen läheisyydessä sijaitsevat kaikki Raholan tärkeimmät palvelut, kuten lounasravintola, Raholan Ripen Pub, kahvila Kesti-Tupa, Raholan Kioski, Tampereen Mediakulma Oy, yksi parturi, kaksi kampaamoa ja Raholan päiväkoti.


title: Rahola

text: Ala-Raholassa on huomattavasti enemmän kerrostaloja kuin Ylä-Raholassa. Omakotiasutus on keskittynyt lähinnä Ippisenkadun ja Voionmaankadun varsille. Ala-Raholassa sijaitsee myös kaksi lastenkotia ja kulttuurihistoriallisesti arvokas luonnonsuojelualue-puisto, Piikahaka.


title: Rahola

text: Matonpesu onnistuu Raholassa Pyhäjärven lähettyvillä. Kävellen matonpesupaikkaan pääsee Jurvalankadun eteläpäästä alikulusta, autolla Kaarilan kautta Simolankatua pitkin puhdistamon ohi. Raholan uimapaikka ja 600 metrin rantaviiva sijaitsevat matonpesupaikan lähettyvillä.


title: Rahola

text: Ala-Raholassa sijaitseva Voionmaankatu on nimetty kansansivistysmies, professori Väinö Voionmaan mukaan. Voionmaa asui Raholassa sijainneessa huvilassa muutamia vuosia 1890-luvulla.


title: Venera 4

text: Venera 4 () oli Neuvostoliiton kohti Venusta laukaisema avaruusluotain, jonka laskeutumisosa leijui laskuvarjon varassa Venuksen kaasukehässä kohti planeetan pintaa. Kaasukehä paljastui luultua kuumemmaksi ja tiheämmäksi. Laskeutumiskapseli tuhoutui Venuksen kaasukehässä ennen pintakosketusta. Silti tämä luotain oli menestys.


title: Venera 4

text: Venera 4 oli ensimmäinen luotain, joka teki suoria mittauksia toisen planeetan kaasukehästä. Se teki ensimmäisen kemiallisen analyysin Venuksen kaasukehästä, ja totesi sen muodostuvan lähinnä hiilidioksidista, eikä sillä olisi lainkaan typpeä.


title: Venera 4

text: Se laukaistiin 12. kesäkuuta 1967. 18. lokakuuta 1967 luotain saapui Venuksen kaasukehään ja laukaisi joukon antureita: kaksi lämpömittaria, ilmapuntarin, radio-korkeusmittarin ja kaasukehän tiheyden mittarin. Itse emäalus osui suunnilleen kohtaan 19 N, 38 E.


title: Otto III

text: Otto III (980 – 23. tammikuuta 1002) oli Saksan kuningas vuosina 983–1002 ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuosina 996–1002. Hän oli Otto II:n poika.


title: Otto III

text: Otto III oli vain 3-vuotias, kun hänen isänsä kuoli ja hänet nimitettiin Saksan kuninkaaksi. Sijaishallitsijana toimi vuosina 983–991 hänen äitinsä Theofano ja vuosina 991–994 hänen isoäitinsä Adelheid Burgundilainen.


title: Otto III

text: Otto III:n tavoitteena oli rakentaa kristitty imperiumi, jonka pääkaupunkina olisi Rooma. Hänen esikuvinaan olivat Konstantinus I Suuri ja Kaarle Suuri.


title: Otto III

text: Paavi Gregorius V kruunasi vuonna 996 Otto III:n keisariksi. Seuraavat vuodet kuluivat Italian alueen asioita järjestellessä. Hän toimi myös aktiivisesti suhteiden vahvistamiseksi Puolan ja Unkarin suuntaan. Lisäksi hän vietti paljon aikaa pyhiinvaelluksilla ja luostareissa, sillä hän oli hyvin hurskas mies.


title: Otto III

text: Tammikuussa 1002 Otto III oli sotajoukkoineen matkalla kukistamaan Roomassa puhjennutta kapinaa, kun hän yllättäen kuoli, todennäköisesti malariaan. Otto III oli naimaton ja lapseton, joten hänen seuraajakseen tuli serkku Henrik II (Henrik II Pyhä).


title: Dassault Super Étendard

text: Dassault Super Étendard on ranskalaisvalmisteinen lentotukialuksilta toimiva hävittäjäpommittaja. Koneen ensilento tapahtui 28. lokakuuta 1974. Sitä valmistettiin vuosina 1978–1983 yhteensä 85 kappaletta, joista 71 toimitettiin Ranskan ja loput neljätoista Argentiinan merivoimille.


title: Dassault Super Étendard

text: Argentiina käytti koneita Falklandin sodassa, jossa ne upottivat Exocet-ohjuksilla brittiläisen hävittäjän HMS Sheffieldin ja huoltoaluksen "SS Atlantic Conveyorin".


title: Dassault Super Étendard

text: Vuosina 1983–1985 Ranska vuokrasi viisi konetta Irakille, jossa ne palvelivat ennen Mirage F1 -toimituksia.


title: Laura Davies

text: Laura Davies, CBE (s. 5. lokakuuta 1963, Coventry, Englanti) on englantilainen ammattigolfaaja, jolla on pelioikeus sekä Yhdysvaltalaisella LPGA Tourilla että pääosin Euroopassa pelattavalla Ladies European Tourilla. Daviesille on myönnetty arvonimet OBE (1988) ja CBE (2000).


title: Laura Davies

text: Laura Davies pelasi menestyksekkäästi Ison-Britannian maajoukkueessa amatöörivuosinaan. Hän voitti English Intermediate Championshipin (1983), Walesin avoimen lyöntipelimestaruuden (1984) , South Eastern Championshipin kahdesti (1983 ja -84) ja oli myös Ison-Britannian ja Irlannin Curtis Cup joukkueessa (1984).


title: Laura Davies

text: Davies siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1985 Ladies European Tourille (LET), jossa hän on saavuttanut 38 voittoa. Vuosina 1985, 1986, 1992, 1996, 1999, 2004 ja 2006 Davies oli LET:n rahalistan kärjessä.


title: Laura Davies

text: LPGA Tourin pelioikeuden Davies sai vuonna 1988, voitettuaan edellisenä vuonna US Women's Openin.  Hän on voittanut yhteensä 20 LPGA Tourin osakilpailua, joista neljä niin sanottuja majoreita. Hän voitti rahalistan 1994 ja tuli toiseksi kahtena seuraavana vuonna. 1996 hän oli LPGA Tourin vuoden pelaaja, "Rolex Player of the Year".


title: Laura Davies

text: Laura Davies on ainoa pelaaja, joka on osallistunut kaikkiin kymmeneen Solheim Cupiin (1990–2007).


title: Polos

text: Polos (400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen sofisti ja puhetaidon opettaja, joka tunnetaan lähinnä Platonin dialogista "Gorgias". Polos oli sofisti Gorgiaan oppilas. Hän oli kotoisin Akragaasta Sisiliasta ja opetti Ateenassa.


title: Polos

text: "Gorgiaassa" Polos katsoi mm., että hyvä ja oikeudenmukaisuus ovat eri asioita, että puhujilla on valtiossa eniten valtaa ja että vääryyden kärsiminen on pahempaa kuin sen tekeminen. Sokrates oli kaikissa näissä asioissa päinvastaista mieltä.


title: Akragas

text: Akragas (), roomalaisella kaudella Agrigentum (lat., myös "Acragas"), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli nykyisellä Sisilian saarella Italiassa. Se sijaitsi nykyisen, kaupungista nimensä perineen Agrigenton kaupungin paikalla.


title: Akragas

text: Akragas oli alun perin kreikkalainen siirtokunta, ja yksi saaren tärkeimmistä. Sen suurinta kukoistuskautta oli arkaaisen kauden loppupuoli sekä klassisen kauden alkupuoli eli noin aika 550–406 eaa., jolloin se oli koko Sisilian merkittävimpiä ja vauraimpia kaupunkeja. Akragaan tärkein arkeologinen alue tunnetaan nimellä Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) sen lukuisten kreikkalaisten temppelien vuoksi. Näistä suurin, Olympoksen Zeuksen temppeli, oli yksi suurimpia koko kreikkalaisessa maailmassa. Kaupungin jäänteet muodostavat nykyisin Unescon maailmanperintökohteen nimellä "Agrigenton arkeologinen alue".


title: Akragas

text:
Akragas sijaitsi Sisilian lounaisrannikolla suunnilleen Selinuksen ja Gelan puolessa välissä. Kaupunki oli rakennettu jyrkälle kukkulalle noin 3–4 kilometrin päähän merestä. Sen itä- ja eteläpuolella virtasi Akragas-joki (nyk. Fiume di San Biagio), josta kaupunki sai nimensä ja jota palvottiin myös jumalana, ja länsi- ja lounaispuolella Hypsas-joki (nyk. Drago), joka yhtyi Akragas-jokeen kaupungin alapuolella noin 1,5 kilometriä ennen kuin se laski mereen. Jokien yhteinen osuus tunnetaan nykyisin nimellä Fiume di Girgenti.
Kaupungin kukkula muodosti luonnonlinnoituksen, sillä se on kolmelta sivulta jyrkkää tuffikiviseinämää. Eteläsivulla kukkula laskeutuu alemmas kohti temppelialuetta ja merta. Pohjoisosassa kukkula jakautui kahteen huippuun. Niistä luoteinen on sama, jolla nykyinen Agrigenton kaupunki sijaitsee. Koillinen puolestaan tunnettiin Athenen kukkulana siellä olleen Athenen temppelin mukaan. Se muodosti kaupungin varsinaisen akropoliin. Kukkula oli hyvin jyrkkä pohjois- ja itäsivuiltaan, ja sinne pääsi vain pientä polkua itse kaupungista. Maantieteensä vuoksi kaupunkiin voitiin hyökätä vain etelä- tai lounaissuunnasta. Kaupungin satamana toimi Akragas-joen suussa ollut Emporion.


title: Akragas

text: Akragaan kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Alueen rajat vaihtelivat luonnollisesti ajan kuluessa, mutta idässä se ulottui suunnilleen Himera-joelle, lännessä Halykos-joelle ja sisämaassa Nebrodes-vuorille (nyk. Madonia), jotka erottivat sen Himeran kaupungin alueesta. Akragaan vallassa olleita pienempiä kaupunkeja tai muita asutuksia alueella olivat muun muassa Eknomos, Herbessos, Kamikos ja Motyon sekä myöhemmin Fintias. Alue tunnettiin hedelmällisyydestään ja se tuotti runsaasti viljaa, oliiveja ja viiniä. Kaupungin lähellä oli myös suolakaivoksia sekä mineraaliöljylähde.


title: Akragas

text:
Akragaan paikalla on ollut asutusta viimeistään neoliittisella kaudella. Akragaan kaupunki perustettiin Gelan siirtokuntana vuonna 582 eaa., toisin sanoen 108 vuotta emäkaupunkinsa perustamisen jälkeen. Siirtokuntalaisten johtajat olivat Aristonus (Aristonous) ja Pystilos. Akragaasta tuli kulttuuriltaan ja instituutioiltaan doorilainen kaupunki, ja se peri nämä Gelalta, joka puolestaan oli perinyt ne Rhodokselta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Akragantinos" (), myöhemmin latinaksi "Agrigentinus".
Akragaan varhaisesta historiasta tiedetään antiikin lähteiden kautta vain vähän, mutta se vaikuttaa nousseen nopeasti kukoistavaksi kaupungiksi. Kaupunki joutui pian, jo noin 570 eaa., tyranni Falariin vallan alle. Hän vaikuttaa nostaneen Akragaan yhdeksi koko Sisilian voimakkaimmista kaupungeista. Falaris valtasi alueita seudun ei-kreikkalaisilta asukkailta sikaaneilta ja uhkasi myös Himeraa, ja sai näin valtaansa huomattavan osan saaresta. Akragaassa itsessään hänen tyrannimainen hallintonsa kuitenkin sai aikaan sisäisiä levottomuuksia.


title: Akragas

text: Falariin kuoltuaan noin 554 eaa. kaupungin tyranneina tai muina johtomiehinä seurasivat Alkamenes ja Alkandros. 500-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla kaupunki vaurastui maataloustuotteiden, kuten vilja, viinin ja oliivien, kaupan ansiosta sekä karjankasvatuksella. Akragas löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien. Rahojen kuvituksessa esiintyvät kotka ja rapu. Kaupungin nimi esiintyy panhelleenisten kisojen voittajaluetteloissa kolmen eri kisan tiedoissa. Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin viisi.


title: Akragas

text: Seuraavaksi Akragaan tyranniksi nousi Theron arkaaisen kauden lopulla noin vuonna 488 eaa. Hän kuului Emmenidien sukuun. Theronin sanotaan hallinneen kaupunkia oikeudenmukaisesti ja maltillisesti. Runoilija Pindaros vaikutti hänen hovissaan. Theron jatkoi Falariin laajentumispolitiikkaa. Hän liittoutui Syrakusan tyrannin Gelonin kanssa ja valtasi Himeran ajaen sen tyrannin Terilloksen kaupungista. Himeran valtaus ja Akragaan vallan kasvu johti Karthagon hyökkäykseen vuonna 480 eaa. Jonkun aikaa uhkana oli kaikkien Sisilian kreikkalaiskaupunkien tuho. Gelon ja Theron kuitenkin saivat Karthagosta suuren voiton Himeran taistelussa. Se ajoittui samoihin aikoihin kuin Salamiin meritaistelu Kreikassa, ja sai sisilialaisten mielissä samanlaisen aseman.


title: Akragas

text: Karthagosta saatu voitto vain edesauttoi Akragaan kukoistusta, sillä kaupunki sai suuren määrän karthagolaisia vankeja orjiksi maataloutensa käyttöön. Orjia käytettiin myös kaupungille mainetta tuoneiden lukuisten suurten temppeleiden rakentamiseen. Suurin rakennushankkeista oli Olympoksen Zeuksen temppeli, josta tuli koko kreikkalaisen maailman suurin temppelirakennus.


title: Akragas

text: Theron pysyi vallassa kuolemaansa vuonna 472 eaa. saakka. Häntä seurasi hänen poikansa Thrasydaios, jonka kerrotaan hallinneen väkivaltaisesti ja epäoikeudenmukaisesti, ja hänet karkotettiin kaupungista jo vuoden päästä. Tämän jälkeen kaupunkiin perustettiin demokratia, jonka synnyssä merkittävässä osassa oli kaupungin kansalaisiin kuulunut filosofi Empedokles. Demokratiaa kesti yli 60 vuotta aina siihen saakka kun Karthago valtasi kaupungin vuonna 406 eaa. Kausi voidaan nähdä Akragaan, samoin kuin monien muidenkin Sisilian kaupunkien, suurimpana kukoistuskautena. Kaupunkiin rakennettiin temppelien lisäksi myös muita hienoja julkisia ja yksityisiä rakennuksia, ja kaupungin vauraudesta tuli lähes sanonta. Empedokles huomautti, että ”akragaslaiset mässäilevät kuin kuolisivat huomenna, mutta rakentavat kuin eläisivät ikuisesti”.


title: Akragas

text: Diodoros Sisilialainen sanoo, että Akragaassa olisi ollut tuohon aikaan kansalaista, mutta arvioi koko väestön, todennäköisesti orjat ja muukalaiset mukaan lukien, olleen jopa , mikä on mahdollisen rajoissa. Diogenes Laertios puolestaan sanoo kaupungissa olleen jopa asukasta, mikä on kuitenkin jo selvästi liioittelua. Kaupunki alkoi lyödä pronssirahaa 400-luvulla eaa.


title: Akragas

text: Kausi ei ollut kuitenkaan keskeytymätöntä rauhan aikaa. Kaupunki tuli osaksi eri puolilla Sisiliaa puhjenneita levottomuuksia ja vallankumouksia, jotka seurasivat osaksi siitä, että tyranni Gelonin suku karkotettiin Syrakusasta. Sikulit kapinoivat Duketioksen johdolla, mutta kärsivät tappion Akragaan rajalla vuonna 450 eaa. Hieman myöhemmin Akragas päätyi sotaan Syrakusaa vastaan, ja kärsi tälle tappion Himera-joen taistelussa vuonna 446 eaa. Kaupungissa vaikuttaa myös olleen sisäisiä ristiriitoja, joiden kerrotaan lientyneen Empedokleen viisauden avulla.


title: Akragas

text: Ateenan Sisilian sotaretken aikaan peloponnesolaissodan aikana vuonna 415 eaa. Akragas pysyi tiukasti puolueettomana, eikä lähettänyt omia joukkojaan sen enempää Ateenan kuin Syrakusankaan avuksi, eikä sallinut näiden käyttää omaa aluettaan. Kaupunki ei liittynyt Syrakusan puolelle edes Ateenan tappion jälkeen, vaikka kaupungissa vaikutti syrakusalaismielinen puolue.


title: Akragas

text: 400-luvun eaa. lopussa uudeksi uhaksi muodostui Karthago. Karthagolaiset tekivät saarelle vuonna 409 eaa. sotaretken, jossa saivat Selinuksen ja Himeran. Seuraavalla sotaretkellä vuonna 406 eaa. hyökkäyksen kohteeksi joutui Akragas. Kaupungin apuna olivat palkkasotilaat, joita johti spartalainen Deksippos, ja se sai lopulta apua myös Syrakusasta Dafnaioksen johdolla. Kaupunki antautui kahdeksan kuukautta kestäneen piirityksen ja seuranneen nälänhädän jälkeen. Osa akragaslaisista hylkäsi kaupungin ja siirtyi Gelaan. Karthagolaiset surmasivat jäljelle jääneet, ryöstivät kaupungin, viettivät siellä talven ja tuhosivat sen lopulta kokonaan lähtiessään keväällä 405 eaa.


title: Akragas

text: Syrakusan tyranni Dionysios solmi karthagolaisten kanssa rauhan, joka mahdollisesti paenneiden akragaslaisten palaamisen kaupunkiin. Akragaan täytyi kuitenkin jatkaa Karthagon alaisuudessa, eikä se saanut kunnostaa linnoitteitaan. Joitakin vuosia myöhemmin kaupunki onnistui kuitenkin vapautumaan Karthagon vallasta ja liittymään Dionysioksen puolelle. Vuoden 383 eaa. rauhassa Halykos-joki sovittiin karthagolaisten ja kreikkalaisten alueiden rajaksi saarella, ja tämä takasi kaupungille sen vapauden. Akragas ei kuitenkaan toipunut koskaan täysin saamastaan iskusta ja menetti entisen asemansa Sisilian merkittävimpien kaupunkien joukossa.


title: Akragas

text: Timoleon voitti karthagolaiset Krimissoksella vuonna 340 eaa. Tämän jälkeen hän havaitsi Akragaan olevan niin huonossa tilassa, että asutti sinne vuonna 338 eaa. Elean asukkaita Suur-Kreikasta. Tämä herätti kaupungin uudelleen henkiin, ja Timoleonia pidettiin myöhemmin kaupungin toisena perustajana. Uusia siirtokuntalaisia johtivat Megellos ja Feristos.


title: Akragas

text: Akragaan valtiomuoto oli mukana Aristoteleen koulukunnan kokoelmassa "158 kaupungin valtiomuodot".


title: Akragas

text:
Uudelleenperustettu kaupunki alkoi nousta vähitellen. Agathokleen noustua Syrakusan tyranniksi akragaslaiset ymmärsivät tämän tavoittelevan koko saaren herruutta, ja solmivat liiton Gelan ja Messenen kanssa Syrakusaa vastaan. Kaupungit saivat myös sotilaallista apua Spartasta, joka lähetti Sisiliaan Akrotatoksen johtaman sotajoukon. Akrotatoksen toiminta herätti kuitenkin tyytymättömyyttä, ja kaupungit joutuivat lopulta solmimaan Syrakusan kanssa rauhan ja tunnustamaan tämän ylivallan vuonna 314 eaa.
Agathokleen oltua sotimassa Afrikassa vuonna 309 eaa. akragaslaiset aloittivat kapinan tätä vastaan. He valitsivat sotapäällikökseen Ksenodokoksen ja pyrkivät saamaan valta-aseman koko saarella, esittäen vapauttavansa kaupungit Syrakusan vallasta. Akragaan liittolaisiksi liittyivät Gela ja Henna (Enna), ja Herbessos ja Ekhetla vallattiin voimalla. Ksenodokos kärsi kuitenkin tappion Agathokleen sotapäälliköitä Leptinestä ja Demofilosta vastaan, ja akgaraslaiset joutuivat vetäytymään kaupungin muurien suojiin. Agathokleen palattua hän sai pian entisen valta-asemansa ja alueensa takaisin. Akragas voitettiin ja pakotettiin rauhaan.


title: Akragas

text: Agathokleen kuoltua Akragaan tyranniksi nousi noin 286–280 eaa. Fintias, joka otti kuninkaan tittelin ja pyrki palauttamaan kaupungin entisen suuruuden. Hän sai valtaansa alueita saaren sisäosista, mukaan lukien Agyrionin. Hän myös tuhosi Gelan ja perusti uuden Fintiaan kaupungin, jolla antoi oman nimensä. Fintiaan kukistuttua tai viimeistään Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen Sisilian sotaretken aikaan kaupunkia piti hallussaan Sosistratos palkkasoturijoukon kanssa. Hän kuitenkin alistui Pyrrhokselle, joka sai kaupungin vuonna 276 eaa. Pyrrhoksen sotaretken epäonnistuttua kaupunki päätyi jälleen Karthagon valtaan.


title: Akragas

text: Ensimmäisen puunilaissodan (264–241 eaa.) alussa Akragas oli Karthagon puolella ja jopa salli karthagolaisten linnoittaa kaupunkia ja perustaa sinne oman varuskuntansa. Roomalaisten solmittua liito Syrakusan Hieron II:n kanssa näiden hyökkäys suuntautui tämän vuoksi Akragaaseen. Konsulit L. Postumius Megellus ja Q. Mamilius Vitulus piirittivät kaupunkia noin seitsemän kuukautta vuonna 262 eaa. Karthago lähetti apujoukkoja Hannon johdolla, mutta roomalaiset voittivat nämä. Akragaan karthagolaiset pakenivat yön turvin ja jättivät kaupungin roomalaisten armoille. Roomalaiset valtasivat kaupungin ja veivät sen asukasta orjiksi. Roomalaisia itse kerrotaan kuolleen piirityksessä miestä.


title: Akragas

text: Karthagolaiset saivat Akragaan uudelleen valtaansa vuonna 255 eaa. roomalaisten heikennyttyä kärsittyään useita tappioita meritaisteluissa. Karthagolaiset tuhosivat kaupungin jälleen. Sen asukkaiden kerrotaan hakeneen turvaa Olympoksen Zeuksen temppelistä. Ensimmäisen puunilaissodan lopulla kaupunki päätyi Rooman vallan alle.


title: Akragas

text:
Toisessa puunilaissodassa (218–202 eaa.) Akragas pysyi Rooman liittolaisena. Karthagolaiset kuitenkin valtasivat kaupungin Himilkonin johdolla ennen kuin Marcelluksen johtama roomalainen sotajoukko ehti avuksi. Tämän jälkeen kaupunki oli jälleen karthagolaisten tukikohtana saarella, ja kykeni puolustautumaan konsuli Laevinuksen johtamaa hyökkäystä vastaan pitkään senkin jälkeen, kun saaren muut kaupungit olivat jo antautuneet. Karthagon joukoissa taistelleet numidialaiset kuitenkin pettivät kaupungin roomalaisille vuonna 210 eaa. karthagolaisten sotapäällikön loukattua heitä. Kaupungin johtohenkilöt surmattiin ja loput asukkaat myytiin orjiksi.
Tämän jälkeen kaupunki oli muun Sisilian tavoin pysyvästi Rooman vallan alla, mutta se sai hyvän aseman ja nautti monista etuoikeuksista. Preettori Mamilius asutti kaupunkiin uusia asukkaita vuonna 207 eaa. Roomalaisella kaudella Akragaan eli Agrigentumin asema oli "civitas decumana". Cicero mainitsee kaupungin usein yhtenä Sisilian vauraimmista ja väkirikkaimmista. Sen maaperää kehuttiin hedelmälliseksi, ja sen satama teki siitä tärkeän viljan viennin keskuksen saaren toimiessa Rooman vilja-aittana. Kaupungissa oli myös tekstiiliteollisuutta. Akragas löi omaa rahaa ainakin vielä Augustuksen ajalle saakka. Kaupunki ei ainakaan ensimmäisellä vuosisadalla eaa. ollut roomalainen colonia, eikä siitä välttämättä koskaan tullut sellaista, sillä Plinius vanhempi ja Ptolemaios eivät mainitse sitä Sisilian colonioiden joukossa. Kaupunkia ei juurikaan mainita enää Rooman keisarikaudella, mutta maantieteellisten teosten perusteella se on varmuudella ollut olemassa.


title: Akragas

text: Tunnettuja akragaslaisia olivat Empedokleen lisäksi myös muun muassa reettori Polos, lääkäri Akron, komediakirjailija Deinolokhos sekä ensimmäisestä puunilaissodasta kirjoittanut historioitsija Filinos.


title: Akragas

text: Agrigentum mainitaan Sisilian merkittävimpien kaupunkien joukossa niin pitkään kuin saari säilyi Itä-Roomalla eli Bysantin valtakunnalla, mutta suhteessa antiikin aikaan kaupunki taantui. Sen kaupunkiala muuttui huomattavasti pienemmäksi, ja temppelit hylättiin tai muutettiin kirkoiksi.


title: Akragas

text: Agrigentum oli ensimmäisiä kaupunkeja, jotka saraseenit valtasivat hyökättyään saarelle vuonna 825. Normannit valtasivat sen saraseeneilta Roger Guiscardin johdolla vuonna 1087. Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Agrigenton kaupungiksi, joka on edelleen yksi saaren tärkeimmistä kaupungeista.


title: Akragas

text: Kaupungin arkeologiset kohteet liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1997.


title: Akragas

text: Akragaassa on ollut suunniteltu asemakaava ja se on ollut ympäröity muurein. Muurien kokonaispituus oli noin 10 kilometriä. Merkittäviä osia muureista on edelleen jäljellä erityisesti niiden eteläosassa. Kaupunki tunnettiin paitsi linnoitteistaan myös loistokkaasta arkkitehtuuristaan, joita antiikin kirjailijat usein ylistävät.


title: Akragas

text: Akragaan koillinen akropolis eli linnavuori tunnettiin Athenen kukkulana. Se oli kaupungin korkein kohta. Kukkulalla sijaitsivat Athenelle ja Zeus Atabyriokselle omistetut temppelit. Jälkimmäisen kultti oli peräisin peräisin Rhodokselta, missä sijaitsi tunnetumpi Atabyrionin Zeuksen temppeli Atabyrion-vuorella.


title: Akragas

text: Akragaan luoteinen, hieman matalampi akropolis oli samalla kukkulalla, jossa sijaitsee nykyisen Agrigenton kaupungin keskusta. Siellä sijaitsi Zeus Polieuksen temppeli. Kukkulalla nykyisin sijaitsevan Santa Maria dei Grecin kirkon rakenteissa on edelleen jonkin antiikin aikaisen, 400-luvulla eaa. rakennetun temppelin osia, kuusi pylvästä ja noin 22,5 metriä perustuksia, temppelin toiselta pitkältä sivulta. Niitä on ehdotettu Zeus Polieuksen temppelin tai Theronin rakennuttaman toisen Athenen temppelin raunioiksi, mutta tätä ei ole voitu vahvistaa. Raunioiden on ehdotettu kuuluvan myös Zeus Atabyrioksen temppelille, vaikkakaan tämä ei vastaa sitä, että tämän temppelin olisi tullut sijaita toisella akropoliilla.


title: Akragas

text: Akragas tunnetaan erityisesti Valle dei Templin eli Temppelien laakson doorilaista tyyliä edustavista temppeleistä, joista muutama on säilynyt poikkeuksellisen hyvin. Temppeleillä on perinteiset nimet, jotka ovat vakiintuneet tutkimuksen varhaishistoriassa 1700–1800-luvuilla. Todellisuudessa vain muutamasta temppelistä tiedetään suuremmalla todennäköisyydellä, mille jumalalle ne on ollut omistettu, ja useimmat perinteisistä nimityksistä ovat nykytutkimuksen valossa selvästi virheellisiä.


title: Akragas

text:
Temppelit oli koristeltu rikkaasti veistoksilla ja maalauksilla. Himilkon vei monet taide-esineet Karthagoon, josta Scipio Africanus palautti ne Akragaaseen Karthagon kukistumisen jälkeen.
Hera Lakinian (Juno Lacinian) temppeli


title: Akragas

text:
Hera Lakinian temppeliksi, roomalaisittain Juno Lacinian temppeliksi, virheellisesti kutsuttu rakennus sijaitsee Temppelien laakson itäpäässä, antiikin aikaisen kaupungin muurein ympäröidyn alueen kaakkoiskulmassa. Se on rakennettu klassisella kaudella noin 460–440 eaa. Temppeli edustaa doorilaista tyyliä, ja siinä on ollut 6 x 13 pylvästä. Temppelin koko on noin 16,9 x 38,2 metriä. Rakennuksen itäpuolella ovat sen alttarin perustukset.
Concordian temppeli


title: Akragas

text:
Concordian temppeliksi samoin virheellisesti kutsuttu temppeli sijaitsee Temppelien laakson keskivaiheilla. Se on rakennettu noin 450–440 eaa., ja on nykyisin yksi kaikkein parhaiten säilyneitä ja koko Italian parhaiten säilynyt kreikkalainen temppeli Paestumin Heran temppeli II:n ohella. Temppeli edustaa doorilaista tyyliä, ja myös siinä on ollut 6 x 13 pylvästä. Sen koko on noin 16,9 x 39,4 metriä. Temppeli muutettiin myöhäisantiikin ja keskiajan taitteessa kirkoksi, mikä selittää sen säilymistä nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin.
Herakleen (Herculeen) temppeli


title: Akragas

text:
Herakleelle omistetuksi oletettu temppeli sijaitsee hieman lännempänä lähellä Kultaiseksi portiksi kutsuttua kaupunginmuurin pääporttia ja kaupungin agoraa. Se on Akragaan temppeleistä varhaisin ja rakennettu arkaaisella kaudella 500-luvun eaa. loppupuolella. Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Siinä oli 6 x 15 pylvästä ja sen koko oli noin 25,3 x 67 metriä. Cicero mainitsee temppelin ja ylisti sen kulttipatsaan kauneutta.
Olympoksen Zeuksen temppeli


title: Akragas

text: Olympoksen Zeukselle omistettu temppeli eli Olympieion sijaitsi myös Kultaisen portin lähellä. Sen rakentaminen aloitettiin Himeran taistelun vuonna 480 eaa. jälkeen, ja se oli edelleen keskeneräinen karthagolaisten tuhottua kaupungin vuonna 406 eaa. Se myös jäi keskeneräiseksi. Temppeli edusti doorilaista tyyliä, mutta sen arkkitehtuuri oli hyvin poikkeuksellinen. Tyypillisen pylväikön sijasta sitä kiersi seinä, jossa oli 7 x 14 puolipylvästä. Seinän yläosassa kunkin puolipylvään välissä oli noin 7,65 metriä korkeat telamon- tai atlanttipatsaat. Muu veistoskoristelu esitti gigantomakhiaa ja Troijan kukistumista. Temppelin koko oli noin 56,3 x 112,6 metriä, mikä tekee siitä kreikkalaisen maailman suurimman doorilaisen temppelin ja myös yhden kaikista suurimmista temppeleistä. Temppelin itäpuolella sijaitsi sen suurikokoinen, noin 17,5 x 54,5 metriä kooltaan ollut alttari.


title: Akragas

text: Zeuksen temppelin kaakkoiskulman lähellä sijaitsi pieni temppeli, joka on ajoitettu 500–300-luvuille eaa. Lähellä sijaitsi myös pitkä pylväshalli, josta on löydetty suuri määrä votiiviesineitä. Toinen pylväshalli erotti temppelin alueen Ktoonisten jumalten pyhäkön alueesta.


title: Akragas

text: Dioskuurien temppeli ja Ktoonisten jumalten pyhäkkö


title: Akragas

text: Ktoonisten jumalten pyhäkön alueelta on löydetty kolme temppelirakennusta, joissa jokaisessa oli pronaos, naos ja adyton, sekä useita votiivilahjakuoppia, kaksi pyhäkköaitausta sekä kahdeksan suorakulmaista tai pyöreää alttaria. 500-luvulla eaa. alueelle alettiin rakentaa kahta temppeliä, jotka kummatkin jäivät keskeneräisiksi.


title: Akragas

text: Dioskuurien temppeliksi, roomalaisittain Castrorin ja Polluxin temppeliksi, virhellisesti kutsuttu rakennus on alueen huomattavin temppeli. Se rakennettiin 400-luvun eaa. ensimmäisellä puoliskolla. San paikalla on nykyisin pystyssä neljä ennallistettua pylvästä, mutta nykytutkimuksen valossa ennallistus on täysin virheellinen.


title: Akragas

text: Hieman etelämpänä sijaitsevat hellenistisellä kaudella rakennetun niin kutsutun Temppeli L:n ja sen alttarin rauniot. Myös pyhäkköalueen länsi- ja itäpuolilta on löydetty pyhäköt.


title: Akragas

text: Hefaistoksen temppeli


title: Akragas

text: Hefaistoksen temppeliksi kutsuttu temppeli edusti doorilaista tyyliä ja sen koko oli noin 20,8 x 43 metriä. Se rakennettiin 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla, mutta paikalla oli varhaisempi, 500-luvulla eaa. rakennettu temppeli.


title: Akragas

text: Demeterin temppeli


title: Akragas

text: Demeterille omistettu temppeli sijaitsi kaupungin itälaidalla Athenen kukkulan alarinteessä. Se oli rakennettu noin 480–460 eaa. Temppelin koko oli noin 13,3 x 30,2 metriä. Normannit muuttivat sen keskiajalla San Biagion kirkoksi.


title: Akragas

text: Lähellä mutta kaupunginmuurien ulkopuolella sijaitsi toinen Demeterille omistettu pyhäkkö, joka oli esihelleenistä alkuperää. Se koostui kahdesta luonnonluolasta, joissa virtasi vesi. Paikalta on löydetty suuri määrä Demeterille ja Korelle osoitettuja terrakotasta tehtyjä votiivilahjoja.


title: Akragas

text: Asklepioksen (Asclepiuksen) temppeli


title: Akragas

text: Asklepioksen temppeli sijaitsi kaupungin eteläpuolella ja muurien ulkopuolella lähellä Akragas- ja Hypsas-jokien yhtymäkohtaa. Se oli rakennettu 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla ja sen koko oli 10,7 x 21,7 metriä. Temppelin tunnistus on varma, sillä sen mainitsevat sekä Cicero että Polybios.


title: Akragas

text: Kaupunginmuurit ja portit


title: Akragas

text: Akragas käsitti suhteellisen suuren kaupunkialueen, joka oli ympäröity vahvoilla muureilla. Ne oli rakennettu alun perin 500-luvulla eaa. Muurit muodostuivat erityisesti kaupungin koillissivulla kalliojyrkänteen muodostamasta luonnonlinnoituksesta. Muurissa oli yhdeksän pääporttia. Muurin itäsivulla sijaitsivat portit, jotka tunnetaan nimillä Portti I sekä lähempänä Heran temppeliä Portti II eli Gelonin portti. Portti III sijaitsi heti temppelin länsipuolella. Tämän jälkeen muuri kulki Heran temppeliltä länteen harjanteen eteläreunaa. Herakleen temppelin länsipuolella sijaitsi Portti IV, joka tunnetaan nykyisin nimellä Kultainen portti. Se oli porteista tärkein ja johti kaupungista etelään kohti satamaa. Tämän jälkeen muurit jatkoivat länteen Olympoksen Zeuksen temppelille, joiden lähellä oli Portti V. Muurien länsisivulla olivat Portti VI ja Portti VII. Viimeksimainitulta muuri kääntyi itään kohti akropolista. Pohjoissivulla olivat Portti VIII ja Portti IX.


title: Akragas

text: Ekklesiasterion


title: Akragas

text: Ekklesiasterion eli kansankokouksen kokoontumispaikka sijaitsee kaupungin keskiosissa lähellä nykyistä Agrigenton arkeologista museota. Se on harvoja kaupungin alueelta löydettyjä ei-uskonnollisessa käytössä olleita julkisia rakennuksia. Siinä on kreikkalaisen teatterin katsomoa muistuttava puoliympyränmuotoinen katsomo. Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. paikalle rakennettiin pyhäkkö. Rooman keisarikaudella paikalla oli asuintaloja, joista on säilynyt muun muassa mosaiikkilattioita.


title: Akragas

text: Hellenistisen ja roomalaisen ajan asuinkorttelit


title: Akragas

text: Hellenistisen ja roomalaisen ajan asuinkortteleita on kaivettu esiin erityisesti arkeologisen museon itäpuolelta tien toiselta puolelta. Alue on rakennettu ruutuasemakaavassa ja ollut olemassa 400-luvulta eaa. lähtien. Ilmakuvista on päätelty, että koko rinne on ollut samanlaista ruutukaava-aluetta. Esiin kaivetulla alueella on kaksi pohjois-eteläsuuntaista pääkatua, joiden leveys on noin 4 metriä ja väli noin 30 metriä. Suurin osa asuinrakennusten jäänteistä alueella ajoittu keisarikaudelle. Tärkeimmät talot tunnetaan nimillä Peristyylitalo, Afroditen talo ja Gasellitalo, jotka ovat saaneet nimensä niiden koristeaiheista. Alueelta on löydetty myös tabernoja.


title: Akragas

text: Vesiallas ja akveduktit


title: Akragas

text:
Hefaistoksen ja Dioskuurien temppeleiksi kutsuttujen rakennusten välissä sijaitsi suurikokoinen Kolymbethrana tunnettu vesiallas, joka rakennettiin Theronin aikana. Sen ympärysmitta oli seitsemän stadioninmittaa eli noin 1,2 kilometriä. Siellä kuvataan olleen paljon kaloja. Allas sijaitsi näiden temppeleiden raunioiden välisessä rotkossa, jossa on nykyisin puutarha. Altaaseen liittyi vesijohtojen ja viemäreiden järjestelmä, joka tunnettiin nimellä Faiakes arkkitehtinsa Faiaksin mukaan.
Haudat ja hautausmaat


title: Akragas

text: Kaupunkilaisten vauraus näkyi sen monissa hienoissa hautamuistomerkeissä. Kalliita hautoja kerrotaan omistetun paitsi ihmisille myös suosikkihevosille ja lemmikkilinnuille.


title: Akragas

text: Kaupungin alueelta on löydetty lukuisia hautoja, joista osa on ollut kaupunginmuurien sisä- ja osa ulkopuolella. Roomalaisaikaisia ja varhaiskristillisiä hautoja on erityisesti Concordian ja Herakleen temppelien välisellä alueella sekä nykyisen Villa Aurean ympäristössä. Tunnetuinta ja parhaiten säilynyttä hautaa kutsutaan ”Theronin haudaksi”. Se on ajoitettu ensimmäiselle vuosisadalle eaa., ja on näin peräisin roomalaiselta ajalta eli paljon kyseisen tyrannin aikaa myöhemmältä ajalta. Se on mahdollisesti ollut omistettu vuoden 262 eaa. piiritykselle. Hautarakennus yhdistelee joonialaista ja doorilaista tyyliä.


title: Akragas

text: Haudoista on löydetty suuri määrä esineitä, kuten maalattua keramiikkaa. Erääseen marmoriseen sarkofagiin on kuvattu Faidran ja Hippolytoksen myytti. Nykyisen kaupungin kukkulassa on paljon katakombimaisia käytäviä ja muita kaivanteita, jotka saattavat olla peräisin lähinnä rakennuskiven kaivamisesta.


title: Akragas

text: Akragaan alueelta tehtyjä esinelöytöjä on alueella toimivassa Agrigenton arkeologisessa museossa. Se sijaitsee San Nicolan kirkon lähellä Agrigentosta Temppelien laaksoon johtavan tien varressa.


title: Bernardo O’Higgins

text: Bernardo O’Higgins (20. elokuuta 1778 Chillán, Chile – 24. lokakuuta 1842 Lima, Peru) oli chileläinen vapaustaistelija ja itsenäisen Chilen ensimmäinen valtionpäämies vuosina 1817–1823.


title: Bernardo O’Higgins

text: Bernardo O’Higgins oli Ambrose O’Higginsin (1720–1801) avioton poika. Ambrose O’Higgins oli syntyjään irlantilainen, mutta oli siirtynyt Espanjan kuninkaan palvelukseen, koska uskoltaan katolilaisena hänellä ei ollut brittien hallitsemassa Irlannissa menestymisen mahdollisuuksia. Ambrose O’Higgins menestyikin lopulta loistavasti Espanjan hallitsemassa Etelä-Amerikassa, ja vuonna 1796 hänet nimitettiin Perun varakuninkaaksi (virallinen titteli oli ”Virrey y Capitán General del Reino del Perú y Presidente de la Real Audiencia de Lima”).


title: Bernardo O’Higgins

text: Ambrose O’Higginsin poika Bernardo vietti lapsuutensa Chilessä äitinsä Isabel Riquelmen kanssa, joten isä näki poikaansa harvoin. Hän päätti kuitenkin rahoittaa pojalleen hyvän koulutuksen Englannin yliopistoissa. Bernardo O’Higgins sai Englannissa opiskellessaan vapaamielisiä ja vallankumouksellisia ajatuksia. Myöhemmin hän tapasi Espanjassa José de San Martínin ja ystävystyi tämän kanssa.


title: Bernardo O’Higgins

text: Palattuaan vuonna 1802 Chileen O’Higgins ryhtyi johtamaan isältään perimiään maatiloja. Kun Chilessä alkoi vuonna 1810 Espanjan siirtomaavallan vastainen liikehdintä, hän otti siihen osaa innokkaasti. Hänet valittiin Chilen kansalliskongressiin, jossa hän vaati Chilelle täyttä itsenäisyyttä. Varakkaana miehenä hän kykeni varustamaan ratsuväkiyksiköitä. Hän myös asettui itse niiden johtoon.


title: Bernardo O’Higgins

text: Aseellinen kamppailu Chilen vapauttamiseksi Espanjan ylivallasta alkoi vuonna 1813, ja O’Higgins osoittautui taitavaksi ratsuväen johtajaksi. Alun menestys vaihtui kuitenkin pian tappioon, kun Espanjan kuninkaalle uskolliset joukot saivat täydennysjoukkoja Euroopasta. O’Higgins joutuikin vuonna 1814 pakenemaan Argentiinaan.


title: Bernardo O’Higgins

text: Argentiinassa O’Higgins käytti kolme vuotta uuden armeijan rakentamiseen. Lopulta hän lähti yhdessä kenraali José de San Martínin kanssa valloittamaan Chileä. Armeija joutui matkalla ylittämään Andien vuoriston. Tuota riskialtista ylitystä on usein verrattu kuuluisaan Hannibalin Alppien ylitykseen vuonna 218 eaa.


title: Bernardo O’Higgins

text: O’Higginsin ja José de San Martínin armeija selvisi Andien ylityksestä taistelukykyisenä ja saavutti helmikuussa 1817 suuren voiton Espanjan kuninkaan joukoista Chacabucon taistelussa. Voiton jälkeen O’Higginsille annettiin ylin valta Chilessä ja hänen johdollaan maa julistautui itsenäiseksi 12. helmikuuta 1818. Pari kuukautta myöhemmin kuninkaan joukot lyötiin Maipún taistelussa, millä Chilen itsenäisyys käytännössä varmistettiin.


title: Bernardo O’Higgins

text: O’Higgins yritti valtakaudellaan ajaa läpi erinäisiä vapaamielisiä uudistuksia muun muassa maanomistusoloihin ja uskonnonvapauteen. Tämä johti konfliktiin vaikutusvaltaisten suurmaanomistajien ja katolisen kirkon kanssa. Lopulta O’Higgins syrjäytettiin vallankaappauksessa vuonna 1823 ja hänet lähetettiin maanpakoon Peruun, missä hän vietti loppuelämänsä.


title: Susiluoto

text: Susiluoto voi viitata seuraaviin henkilöihin tai paikkakuntaan:


title: Kuori

text: Kuori voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Anjalan Liitto (urheiluseura)

text:
Anjalan Liitto ry on urheiluseura, joka toimii Kouvolan Anjalan kaupunginosassa. Liitto on perustettu 17. kesäkuuta 1932.
Seuran päälajeja ovat alusta asti olleet hiihto ja yleisurheilu. Lisäksi menestystä on tullut suunnistuksessa. Vuosikymmenien aikana seurassa on harrastettu myös useita palloilulajeja, kun seura oli entisen Anjalan kunnan niin sanottu pitäjäseura.


title: Anjalan Liitto (urheiluseura)

text:
Hiihdossa Liiton Erkki Toimela oli Salpausselän 50 kilometrillä toinen 1934. Esko Tilli oli hiihdon MM-kilpailuissa Falunissa 1954 kuudes 30 kilometrillä, saavutti SM-tason mitaleja ja oli Suomen varamiehenä talviolympiakisoissa Oslossa 1952. SM-mitaleille ylti myös Reino Söyring 1960-luvulla sekä Mikko Maaranen ja Antti Häkämies 2000-luvulla.
Yleisurheilussa Ulf Lomperi oli SM-maratonilla toinen 1958 ja Aimo Aropelto edusti Suomea maaotteluissa 100 metrillä 1960-luvulla. Suomen parhaimmistoa olivat 1960-luvulla myös Hannu Ojala 800 metrillä ja Pirkko Koste naisten kuulantyönnössä.
Suunnistuksessa Paavo Hytti voitti Suomen mestaruuden 1939. Hän sai sankarikuoleman talvisodassa muutamaa kuukautta myöhemmin. Lassi Salmi oli suunnistuksen maajoukkueessa 1950-luvulla.


title: Anjalan Liitto (urheiluseura)

text:
Liitto on myös pelannut pesäpalloa, jalkapalloa, koripalloa ja lentopalloa alasarjoissa, mutta vuosien varrella palloilijat ovat siirtyneet erikoisseuroihin (lähde?).
Toiminnan keskuspaikkana on ollut vuonna 1962 valmistunut seuran omistama Anjalan Urheilutalo.


title: Santa María de Guadalupe

text: Santa María de Guadalupe on luostari Espanjassa, Cáceresin maakunnassa. Se oli alueen merkittävin luostari yli neljän vuosisadan ajan. Nyt se on Unescon maailmanperintökohde.


title: Santa María de Guadalupe

text: Luostari sai alkunsa 1200-luvulla, kun paikallinen lammaspaimen löysi Guadaluepe-joen rantapenkasta Madonnan patsaan. Patsas oli luultavasti piilotettu maurien valloituksen aikana vuoden 714 paikkeilla. Patsaan löytöpaikalle rakennettiin kappeli. Kuningas Alfonso XI arveli patsaan edessä rukoilemisen siivittäneen hänet merkittävän taistelun voittoon ja teki kappelista kuninkaallisen pyhiinvaelluskohteen. Vuonna 1389 siitä laajennettiin luostari.


title: Santa María de Guadalupe

text: Luostarin sairaalat ja lääketieteellinen koulu olivat kuuluisia, sen scriptoriumissa ja kirjastossa on monipuoliset kokoelmat ja monet tunnetut taiteilijat työskentelivät siellä.


title: Santa María de Guadalupe

text: Luostarilla on ollut monipuolinen yhteys Espanjan siirtomaihin Etelä- ja Keski-Amerikassa. Täällä Kolumbus kiitti Jumalaa Amerikan löytämisestä. Guadalupen Neitsyt on Meksikon kansallispyhimys, joka on ilmestynyt meksikolaisille unessa ja jolle on pyhitetty suuri basilika.


title: Santa María de Guadalupe

text: 1900-luvulla luostari siirtyi fransiskaaniveljeskunnan haltuun.


title: Väinö Hannikainen

text: Väinö Aatos Hannikainen (12. tammikuuta 1900 Jyväskylä – 7. elokuuta 1960 Kuhmoinen) oli suomalainen säveltäjä ja Helsingin kaupunginorkesterin sooloharpisti. Hän on P. J. Hannikaisen poika ja Ilmari, Arvo ja Tauno Hannikaisen veli.


title: Väinö Hannikainen

text: Väinö Hannikainen syntyi Pekka Juhani Hannikaisen ja Alli Hannikaisen perheeseen, johon kuuluivat jo veljet Lauri, Ilmari, Tauno ja Arvo sekä sisko Toini, joka menehtyi nuorena tulirokkoon. Pekka toivoi kaikista pojistaan muusikkoja, ja jokainen heistä sai musiikillisen alkeisopetuksensa kotona vanhemmiltaan. Musiikinopetus alkoi pojilla 4–5 vuoden iässä.


title: Väinö Hannikainen

text: Lapsena Väinö oli sairaalloinen, minkä takia hän vaati vanhemmiltaan enemmän huolenpitoa kuin muut veljensä. Samojen arvioiden mukaan Väinö oli lapsena myös veljiään avomielisempi ja iloisempi. Väinö opiskeli Jyväskylässä pianonsoittoa, mutta ylioppilaaksi valmistuttuaan hän vaihtoi pianon harpunsoittoon. Näistä opinnoista valmistuttuaan Väinöstä tuli Kajanuksen orkesterin pitkäaikainen harpisti, ja vapaa-aikanaan hän alkoi säveltää laulu-, piano- sekä kamarimusiikkia. Robert Kajanus oli Pekka Hannikaisen nuoruudenystävä.


title: Väinö Hannikainen

text: 1950-luvulla Väinö Hannikainen alkoi valmistella isänsä Pekan elämäkertaa, mutta teos ei koskaan valmistunut.


title: Väinö Hannikainen

text: Väinö Hannikainen opiskeli Helsingissä, Berliinissä ja Pariisissa. Vuosina 1923–1957 hän oli Helsingin kaupunginorkesterin sooloharpisti.


title: Väinö Hannikainen

text: Helsingin musiikkiopistossa sävellyksen, teroeettisten aineiden ja pianon ohella Väinö Hannikainen opiskeli myös urkujensoittoa. Helsingissä Aino Kajanuksen harpputaiteeseen tutustuttuaan hän havaitsi, että harppu oli hänen soittimensa. Opettajana hänellä aluksi toimi Aino Kajanus, sen jälkeen musiikkiopiston harppuluokalla Lilly Kajanus-Blenner. Harpputaiteilijana Väinö edistyi nopeasti ja saavutti soittimensa mesterillisen teknillisen ja taiteellisen hallinnan. Opintojen täydennys tapahtui Berliinissä 1921–1923 sekä myöhemmin useilla matkoilla Pariisissa. Väinö esiintyi Suomessa monilla kiertueilla harpistina, mutta myös pianistina, veljensä Ilmarin säestäjänä. Solistina hän esiintyi Berliinissä ja Pariisissa. Helsingin Kaupunginorkestein sooloharpistina hän toimi 1923–1957.


title: Väinö Hannikainen

text: Väinö Hannikaisen tuotantoon kuuluu muun muassa yksi baletti, yksi sinfoninen runo, kamariooppera Aino, harppusonaatti 1919, ensimmäinen suomalainen harppukonsertto 1922, variaatioita harpulle ja orkesterille, näytelmä- ja elokuvamusiikkia sekä sekä suuri määrä kantaatteja ja yksinlauluja. Väinöä on teostensa perusteella analysoitu säveltäjäluonteeltaan herkkävaistoiseksi lyyrikoksi sekä melodikoksi, ja hänen sointunsa koettiin rikkaiksi ja ilmekkäiksi sekä orkesteriteoksissa hienostuneeksi ja monipuoliseksi. Väinö sai director musices arvonimen vuonna 1952. Hän oli myös Suomen Tanssitaiteilijain Liiton kunniajäsen.


title: Väinö Hannikainen

text: Väinö Hannikainen kuoli sydänhalvaukseen huvilalla Kuhmoisissa (Aavarannassa) 60 vuoden iässä.


title: FMA IA 58 Pucará

text: FMA IA 58 Pucará on Argentiinassa valmistettu potkuriturbiinikäyttöinen maataistelulentokone. Sitä valmisti Fábrica de Aviones Córdoba -lentokonetehdas, joka on nykyisin Lockheed Martinin tytäryhtiö. Kone on tarkoitettu vastarintaliikkeiden vastaiseen lentotoimintaan. Pieniltä lentokentiltä toimimaan suunnitellun koneen ensilento lennettiin 20. elokuuta 1969. Valmistusmäärä oli noin 150–160 kappaletta. Sitä käytettiin myös Falklandin sodassa brittejä vastaan korvaamaan torjuntahävittäjiä, mutta heikoin tuloksin; suuri osa koneista tuhottiin jo maassa.


title: FMA IA 58 Pucará

text: Argentiinan, Kolumbian, Sri Lankan ja Uruguayn ilmavoimat.


title: Solheim Cup

text: Solheim Cup on naisten golfkilpailu, joka pelataan joka toinen vuosi Yhdysvaltojen ja Euroopan joukkueiden välillä. Kilpailu on kolmipäiväinen ja joukkueet pelaavat toisiaan vastaan nelinpeli-, nelipallo- ja reikäpeliottelut, joiden yhteispisteet ratkaisevat koko Cupin voittajan.


title: Solheim Cup

text: Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran 1990 ja sen jälkeen kahden vuoden välein parillisina vuosina 2002 asti. Syyskuun 11. päivän iskut Yhdysvalloissa kuitenkin siirsivät vuoden 2001 Ryder Cupia vuodella eteenpäin. Koska näitä kahta tapahtumaa ei haluttu järjestää jatkossa aina samana vuonna, Solheim Cupeja aikaistettiin vuodella ja nyt ne järjestetään parittomina vuosina.


title: Ankkapurha

text: Ankkapurha eli Anjalankoski on Kymijoen koski Kouvolan kaupungissa Anjalan ja Inkeroisten välissä. Vuosina 1975–2008 olemassa ollut Anjalankosken kaupunki oli ottanut nimensä kosken toissijaisesta nimestä. Nykyisin Ankkapurha on valjastettu sähköntuotantoon. Kemijoki Oy:n omistamien Anjalankosken (rak. 1984) ja Inkeroisten voimalaitosten (rak. 1922, uudistettu 1994) teho on 22,7 MW ja 17,0 MW. Vuotuinen sähköntuotanto on 130 ja 80 GWh. Voimalaitosten pudotuskorkeus on 9,7 metriä.


title: Ankkapurha

text: Kymenlaakson ensimmäinen puuhiomo perustettiin Ankkapurhan itärannalle vuonna 1872. Anjalan kosken rannalle rakennettiin vuonna 1887 A. M. Hedbäckin suunnittelema Tampellan kartonkitehdas. Kartonkitehdasta uusittiin 1921–1922. Samalla valmistui myös uusi vesivoimalaitos, jonka suunnittelijat olivat S. Frosterus ja O. Gripenberg. Ankkapurhan itärannalla on Stora Enson paperitehdas.


title: Ankkapurha

text: Alueella sijaitsee myös Ankkapurhan teollisuusmuseo. Museo rakentuu vuodelta 1897 peräisin olevan Suomen ensimmäisen jatkuvatoimisen Füllner-merkkisen kartonkikoneen ympärille. Museossa on myös nähtävillä läheisen 1920-luvulla rakennetun vesivoimalan alkuperäiset generaattorit.