title: Rockford IceHogs

text: Rockford IceHogs on pelannut AHL:ssä syksystä 2007 asti. Seuran Rockfordia edeltänyt historia muodostuu kahdesta eri liigassa pelanneesta seurasta. Rockfordiin siirtyi AHL-seura, joka oli jo pelannut farmiliigaa Baltimore Bandits ja Cincinnati Mighty Ducks -nimillä syksystä 1995 kevääseen 2005. Rockfordiin siirtyessään UHL-liigassa pelanneelta joukkueelta ostettiin oikeudet Rockford IceHogs -nimeen ja -logoon. UHL-liigassa pelanneen seuran taustayhtiö lakkasi tuon jälkeen olemasta.


title: Rockford IceHogs

text: Rockford IceHogsin historia alkoi vuonna 1999, kun United Sports Venture (USV) hankki UHL-liigassa pelanneen Thunder Bay Thunder Cats -nimisen joukkueen omistuksen. UHL:ssä jatkanut joukkue siirrettiin Kanadasta Yhdysvaltoihin Illinois'n osavaltiossa olevaan Rockfordin kaupunkiin. Rockford Register Star -lehti järjesti nimikilpailun, jonka jälkeen uusi joukkue sai nimeksi Rockford IceHogs. USV harkitsi seuranneina vuosina useaan otteeseen joukkueen siirtämistä toiselle paikkakunnalle tai toiminnan lopettamista. Rockfordilaisista liikemiehistä koostunut Tri-Vision Sports LLC hankki lokakuussa 2002 joukkueen omistajuuden varmistaakseen joukkueen pysymisen Rockfordissa. Vuonna 2005 IceHogs sopi yhteistyösopimuksen NHL-joukkue Nashville Predatorsin ja heidän AHL-farmijoukkue Milwaukee Admiralsin kanssa. IceHogs olikin ainoa UHL-joukkue tuohon aikaan, jolla oli yhteistyösopimus NHL-seuran kanssa. Kaudella 2006-07 IceHogs saavutti ensimmäisen mestaruuden UHL:ssä, kun Colonial Cupin loppuotteluissa kaatui edellisen vuoden mestari Kalamazoo Wings. Samaan kauteen päättyi IceHogsin kahdeksan kautta kestänyt historia UHL:ssä.


title: Rockford IceHogs

text: AHL-liigan ilmestyi Baltimore Bandits -niminen joukkue kaudelle 1995-96. Joukkue pelasi Baltimoressa kaksi kautta, mutta taloudellinen menestys oli laihaa ja Cincinnati Gardens -jäähallin omistanut Pete Robinson osti ja siirsi joukkueen Cincinnatiin. Joukkueen nimeksi tuli Cincinnati Mighty Ducks, koska joukkue toimi yhteistyösopimuksen ansiosta Anaheim Mighty Ducksin AHL-farmijoukkueena. Joukkue oli muutaman kauden ajan farmiseura kahdelle NHL-organisaatiolle, kun myös Detroit Red Wings teki yhteistyösopimuksen kausiksi 1999-2002. Myöhemmin Anaheimin yhden voiton päähän Stanley Cupista ja Detroitin mestariksi asti valmentanut Mike Babcock valmensi Cincinnatissa kahden kauden ajan vuosina 2001-03. Seuran menestys oli enimmäkseen vaatimatonta, kun kahdeksan kauden aikana joukkue selvisi pudotuspeleihin viisi kertaa, mutta vain kerran toiselle kierrokselle asti. Yhteistyösopimus Anaheim Mighty Ducksin kanssa päättyi kesällä 2005 ja NHL-seura teki uuden farmisopimuksen AHL:n Portland Piratesin kanssa. Ilman farmisopimusta jäänyt joukkue sai AHL-liigalta luvan pitää sapattivuoden peleistä ja lokakuussa 2005 joukkue nimettiin Cincinnati RailRaidersiksi tarkoituksena palata seuraavalla kaudella kaukaloon. Tavoitteena ollut 2000 kausilipun myyminen ei kuitenkaan toteutunut, eikä joukkue pelannut 2006-07 kaudellakaan. Maaliskuussa Centre Events osti joukkueen 3,15 miljoonalla dollarilla ja AHL:n johto hyväksyi joukkueen siirron Rockfordiin. Samalla allekirjoitettiin 10 vuoden pituinen sopimus farmiyhteistyöstä NHL-joukkue Chicago Blackhawksin kanssa.


title: Rockford IceHogs

text:
Rockford ylsi ensimmäisellä AHL-kaudellaan pudotuspeleihin, mutta joutui taipumaan Calder Trophyn voittaneelle Chicago Wolvesille.
Kauden parhaita pelaajia olivat maalinteossa Troy Brouwer (35 maalia), syötöissä Martin St. Pierre (67) ja pisteissä Martin St. Pierre (88). Plus-miinus-tilaston kärjessä komeili suomalainen Petri Kontiola (+17). Maalivahteina toimivat pääosin Corey Crawford ja Wade Flaherty. Kauden 2007-2008 jälkeen Lahden Pelicansissa hienosti esiintynyt maalivahti Antti Niemi lähti kokeilemaan taitojaan Rockfordiin. Hän pelasi kaudella 2008-2009 pääpiirteittäin hyvin ja oli jopa joukkueensa ykkösmaalivahtina. Kaudella 2009-2010 Rockfordista ponnistanut Antti Niemi voitti Stanley Cupin NHL-joukkue Chicago Blackhawksin riveissä.


title: Rockford IceHogs

text:
"(Tilanne 4. marraskuuta 2018)"
"Tilastot on päivitetty kauden 2012-13 jälkeen ja niissä on huomioitu vain AHL-kausien pelaajat".


title: Iso E

text: Iso E on suomalaisen rap-artistin Ezkimon vuonna 2002 debyyttialbumi, jonka on tuottanut Jonny Bro. Albumi nousi julkaisuvuotenaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 8. Albumi myi myös kultaa.


title: Iso E

text: Albumilta julkaistiin singlet kappaleista "Näin on" ja "Entinen", joista jälkimmäinen sai paljon radiosoittoa editoituna versiona. Albumilla esiintyy myös tunnettu "Salainen agentti" kappale, joka julkaistiin varhaisempana versiona nimellä "Salainen agentti 998" vuonna 2000.Kultapainoksen bonuskappaleet


title: Vaa ämsee

text:
Vaa ämsee on suomalaisen rap-artistin Ezkimon vuonna 2004 julkaistu toinen studioalbumi. Se kulki pitkään työnimellä Suuri Avaruusseikkailu 2004, mikä noudatti jo ensimmäiseltä albumilta tuttua Stanley Kubrick -linjaa. Albumilta julkaistiin singlenä "Bla bla bla", joka sai paljon radiosoittoa ja nousi hitiksi.
Levyn kansilehdissä on sanoitukset kappaleisiin "Bootsit", "Agentti on takas", "Bla bla bla", "Ilman sua", "Vaa ämsee", "Peli päällä" ja "Sä katosit yöhön"


title: Stirlingin yliopisto

text: Stirlingin yliopisto (englanniksi:"University of Stirling", gaeliksi: "Oilthigh Sruighlea", latinaksi: "Universitas Strivilinse") on 1967 perustettu kampusyliopisto Stirlingissä, Skotlannissa.


title: Stirlingin yliopisto

text: Yliopisto sijoittuu kokonaisuudessaan luonnonkauniille kampukselle, jonka keskellä on pienten metsiköiden ja nurmikenttien ympäröimä Airthrey Loch -järvi. Järven luona voi viettää aikaansa istuskelemalla penkeillä ja katselemalla lukemattomia kaneja ja vesilintuja. Yliopiston 60-luvulta peräisin olevat rakennukset ovat varsin kolkkoja, mutta sopivat silti hyvin ympäristöönsä. Yliopisto on menestynyt suhteellisen hyvin Britannian kansallisissa vertailuissa sijoittuen viime aikoina 15 parhaan yliopiston joukkoon.


title: Stirlingin yliopisto

text: Taiteet


title: Stirlingin yliopisto

text: Politiikka


title: Stirlingin yliopisto

text: Urheilu:


title: Stirlingin yliopisto

text: Muita:


title: Koneteknologiakeskus Turku

text: Koneteknologiakeskus Turku Oy on Turun ammattikorkeakoulun, Turun kaupungin, Turun Aikuiskoulutuskeskuksen sekä Teknologiateollisuus ry:n ja sen jäsenyritysten omistama elinkeinopoliittinen kehitysyhtiö.


title: Koneteknologiakeskus Turku

text: Yhtiön tarkoituksena on:


title: Suomen strategisen johtamisen seura

text:
Suomen Strategisen Johtamisen Seura (SSJS) on 1989 perustettu yhdistys. SSJS on Suomen johtava strategiaosaajien verkosto.
Seura on näkemyksellinen, puhutteleva ja utelias strategia-ammattilaisten yhteisö, joka edistää jäsentensä oppimista ja verkostoitumista sekä tukee suomalaisten yritysten ja yhteisöjen strategiaosaamista.


title: Suomen strategisen johtamisen seura

text: Strategisella johtamisella tarkoitetaan organisaatioiden johtamisessa tehtäviä päätöksiä, jotka ovat luonteeltaan kauaskantoisia ja siten vaikeasti muutettavia.


title: Suomen strategisen johtamisen seura

text: Seurassa on n 450 jäsentä. Jäsenet ovat yritysten ja organisaatioiden strategiaosaajia, akateemisen strategiatutkimuksen edustajia sekä strategiakonsultteja. Jäsenyys edellyttää kokemusta strategisesta johtamisesta ja aitoa paloa erilaisiin strategiateemoihin. Yhdistyksen puheenjohtajana toimii Kimmo Suominen, Rohjeta Advisors Oy ja toiminnanjohtajana Päivi Vuorimaa.


title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoittaminen on sijoitusten tekemistä sellaisiin julkisesti noteeraamattomiin yrityksiin, joilla on hyvät kehittymismahdollisuudet. Pääomasijoittaja ei ole pysyvä omistaja, vaan pyrkii irtautumaan yrityksestä sovitun suunnitelman mukaisesti: pääomasijoittajan tärkein tavoite on saada sijoitukselleen mahdollisimman suuri taloudellinen voitto irtautumisvaiheessa. Pääomasijoitukset tehdään ensisijaisesti oman pääomanehtoisina sijoituksina tai välirahoituksena. Pääomasijoittajan tarkoituksena on tarjotun lisäarvon myötä edistää yrityksen arvonnousua. Arvonnousu realisoidaan irtautumisvaiheessa, jolloin pääomasijoitusyhtiö luopuu osuudestaan kohdeyrityksessä.


title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoittajat haluavat sijoittaa yrityksiin, joilla on kasvuhaluja ja potentiaalia kehittyä omalla alallaan. Pääomasijoittajat keskittyvät yleensä jonkin tietyn alan yrityksiin, jotta he voivat viedä mukanaan yrityksiin rahan lisäksi myös omaa osaamistaan.


title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoittajan tuoma lisäarvo liittyy yleensä - rahoituksen lisäksi - strategioiden luomiseen, rahoituksen kokonaisjärjestelyihin, hallitustyöskentelyyn, budjetointiin, markkinointiin, johtamisjärjestelmien kehittämiseen ja toimialatuntemukseen. Pääomasijoittajan mukanaolo lisää yrityksen uskottavuutta sen muihin sidosryhmiin nähden ja parantaa myös muun rahoituksen saamisen mahdollisuutta. Lisäksi kohdeyrityksen käytettävissä on pääomasijoittajan kotimainen ja kansainvälinen yhteysverkko.


title: Pääomasijoitus

text: Yhdysvalloissa pääomasijoituksesta puhuttaessa käytetään kahta termiä. Termillä venture capital tarkoitetaan yleensä ainoastaan alku- tai kasvuvaiheen vähemmistöpääomasijoitusta. Yritysjärjestelyihin kohdistuvaa pääomasijoitusta tarkoitettaessa käytetään termiä private equity. Private equitya voidaan pitää myös eräänlaisena yläkäsitteenä, jonka osa venture capital on. Siksi kaikki venture capital -toiminta kuuluu private equityyn, mutta kaikki private equity -toiminta ei ole venture capital -toimintaa. Euroopassa, ja myös Suomessa, näiden kahden luokan välillä ei yleensä tehdä eroa ja molempia termejä käytetään sijoitusvaiheesta riippumatta.


title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoitus tehdään yhtiön osakkeita tai omistusosuutta vastaan. Osakeyhtiöissä pääomaa sijoittavalle taholle järjestetään suunnattu osakeanti, jonka kautta sijoittaja ostaa itselleen yhtiön osakkeita. Yhtiön osakkeiden ostaminen on nk. "riskisijoittamista", koska sijoituksella ei ole mitään vakuuksia (vrt. pankkilaina).


title: Pääomasijoitus

text: Tyypillistä pääomasijoittajalle on, että sijoituksen ehtona on jäsenyys yhtiön hallituksessa sekä osakassopimus yhtiön muiden osakkaiden kanssa. Osakassopimuksessa voidaan muun muassa sopia siitä, että yhtiön osakkeita myytäessä on sopimusosapuolten oltava yksimielisiä ja kaikkien on saatava osakkeistaan sama hinta.


title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoitus on tyypillinen tapa rahoittaa aloittavan teknologiayrityksen tuotekehitysvaihe, jolloin varsinaisia myyntituottoja ei juurikaan ole käytettävissä. Yritys voi tarvita rahoitusta myös kasvun kiihdyttämiseen, tuotekehitykseen yms. ja pääomasijoitus on yksi vaihtoehto hoitaa rahoitus.


title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoituksen tuotto-odotus (sijoituksen korko) kasvaa suhteessa riskiin, eli varhaisemman vaiheen pääomasijoittajat, joita kutsutaan myös "riskisijoittajiksi", edellyttävät suurempaa korkotuottoa. Pääomasijoitus realisoidaan myymällä yhtiön osakkeet, joko toimivalle johdolle, toiselle yhtiölle (tai pääomasijoittajalle) tai pörssissä, yhtiön listauduttua pörssiin.


title: Pääomasijoitus

text: Ammattimaisella pääomasijoitustoiminnalla on pisin historia Yhdysvalloissa, jossa pääomasijoitustoiminnan juuret ulottuvat 1960-luvulle. Suomessa niin kuin myös muualla Euroopassa pääomasijoitustoiminta lähti voimakkaaseen kasvuun vasta 1990-luvun puolessa välissä.


title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoitustoiminta käynnistyi Suomessa 1980 -luvun loppupuolella. 1990 -luvun alkupuolella pääomasijoituksia tehtiin vielä suhteellisen vähän, 15-30 miljoonaa euroa vuodessa. Kehittyvillä pääomasijoitusmarkkinoilla julkisen sektorin rooli oli huomattava. Toimialan historian alkuvuosina vuosittaiset sijoitukset pysyttelivät samalla tasolla, kunnes pääomasijoitusyhtiöiden ja sijoitusten määrä alkoi kasvaa 1990 -luvun puolessa välissä.


title: Pääomasijoitus

text: Kun toimialalle virtasi yksityistä pääomaa, julkisten pääomasijoittajien osuus toimialan hallinnoimasta pääomasta ja uusista sijoituksista alkoi laskea. Myös julkisrahoitteisesti toimivia alueellisia pääomasijoitusyhtiötä yksityistettiin toimialan kehittymisen myötä 1990 -luvun lopussa ja 2000 luvun alkuvuosina. Nykyisin julkisella sektorilla on tärkeä rooli markkina-aukkojen korjaajana. Julkisen sektorin toimijat pyrkivät esimerkiksi myötävaikuttamaan siemenvaiheen yritysten pääomarahoitukseen.


title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoitusalan historia Suomessa on vielä verrattain lyhyt, mutta se on alkanut vakiinnuttaa asemaansa yhtenä rahoitusvaihtoehtona innovatiivisten kasvuyritysten parissa. Pääomasijoitusalan toimintaympäristön kehittäminen on kuitenkin jatkuva haaste. Esimerkiksi sijoitettavan pääoman tarjonnan sekä toisaalta kasvuhakuisten yritysten määrän turvaaminen on kehityksen kannalta tärkeää.


title: Pääomasijoitus

text:
Hallinnoitavan pääoman mukaan, 1. tammikuuta 2009.
Vuonna 2011 uusia pääomasijoituksia tehtiin 427 miljoonan euron edestä (327 uutta sijoitusta 210 eri kohdeyritykseen). Samana vuonna pääomasijoittajat toteuttivat osittaisia tai täydellisiä irtautumisia (myivät osuutensa) yhteensä 139 kappaletta. Näiden hankintahintainen arvo oli 337 miljoonaa euroa, josta alaskirjauksia oli 4 prosenttia. Uusia sijoitettavia varoja pääomasijoittajat keräsivät vuonna 2011 yhteensä 419 miljoonaa euroa. 31. joulukuuta 2011 Suomeen rekisteröidyt pääomasijoitusyhtiöt hallinnoivat 5,3 mrd. euron pääomia, joista sijoitettavissa oleva varallisuus oli 2,2 mrd. euroa.


title: Pääomasijoitus

text: Tuore vaikuttavuustutkimus paljastaa, että pääomasijoituksen saaneet yritykset kasvattavat liikevaihtoaan merkittävästi muita samassa tilanteessa olevia yrityksiä nopeammin. Kasvuvauhtien ero kahtena sijoituksen jälkeisenä vuotena voi olla keskimäärin 29 prosenttiyksikköä vuodessa.


title: Pääomasijoitus

text: Työntekijämäärän kasvu pääomasijoituksen saaneissa yrityksissä oli peräti kaksinkertainen suhteessa verrokkeihin. Sijoituksella on siis myös työllistävä vaikutus. Tämä näkyi erityisesti alkuvaiheen yrityksissä. Yrityskauppakohteissa verrokkeja suurempi työntekijämäärän kasvu johtuu suurelta osin yritysten yhdistymisen tuomasta henkilölisäyksestä.


title: Pääomasijoitus

text: Selvityksen mukaan pääomasijoitus myös lisää kohdeyrityksen kansainvälisiä yhteyksiä eli vientiä ja ulkomaisten johtajien osuutta verrokkeja suuremmaksi. Sijoituksessa rahan ohella myös pääomasijoittajan kansainvälisillä suhteilla on merkitystä. Lisäksi, pääomasijoitus lisäsi innovatiivisuutta ja myönnettyjen patenttien määrää alkuvaiheen yrityksissä.


title: Talouspolitiikan johtamiskurssi

text: Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra on jo yli neljännesvuosisadan ajan järjestänyt talouspolitiikan johtamiskursseja, joiden tarkoituksena on ollut perehdyttää osallistujansa talouspolitiikan osa-alueisiin ja niillä tehtävien ratkaisujen vaikutuksiin.


title: Talouspolitiikan johtamiskurssi

text: Käytännössä kursseille kutsutaan kaikki uudet Eduskuntaan valitut kansanedustajat. Heidän seurakseen valikoidaan johtavia virkamiehiä, merkittävimpiä yritysjohtajia sekä tiedotusvälineiden edustajia.


title: Talouspolitiikan johtamiskurssi

text: Kansallisen konsensuksen rakentajina talouspolitiikan johtamiskursseja voi verrata lähinnä Puolustusvoimien organisoimiin maanpuolustuskursseihin, joiden rekrytointiperiaate noudattaa samaa käytäntöä.


title: EU-Japan Centre for Cooperation

text: EU - Japan Centre for Industrial Cooperation on Japanin ja EU-komission välinen yhteistyöhanke.


title: EU-Japan Centre for Cooperation

text: Hankkeen taustalla on Japanin ja EU:n välisen kaupan epätasapaino, jota EU on voimakkaasti kritisoinut. Tasapainon saavuttamiseksi Japanin valtio rahoittaa eurooppalaisten osallistujien koulutusohjelmia. Tarkoituksena on perehdyttää Euroopan avainvaikuttajia japanilaisten yritysten toimintaan ja paikalliseen päätöksentekokulttuuriin.


title: EU-Japan Centre for Cooperation

text: Koulutusohjelmien osanottajiksi kutsutaan Euroopan tärkeimpiä yritysjohtajia ja heidän partnereitaan julkishallinnosta.


title: Pöllölaakson aarre

text: Pöllölaakson aarre oli suomalainen MTV3-kanavalla vuosina 1995–1996 viihde-kilpailuohjelma. Sitä esitettiin kerran viikossa lauantai-iltaisin. Ohjelma kesti kokonaisuudessaan noin kaksi tuntia, jonka välissä esitettiin MTV3:n "Kymmenen uutiset" ja "Tulosruutu".


title: Pöllölaakson aarre

text: Ohjelman juontajina olivat Mika Ala-Panula, Pertti Salovaara ja Alexandra Ounaskari.


title: Pöllölaakson aarre

text: Ohjelmassa studioyleisön piti osallistua erilaisiin tehtäviin päästäkseen loppukilpailuun, jossa esitettiin tietokilpailukysymyksiä, joihin oikein vastaamalla voitti pääpalkinnon.


title: Pöllölaakson aarre

text: Ohjelmassa esiintyi myös aikansa suosittuja artisteja ja yhtyeitä, kuten Aikakone, Sonic Dream Collective ja Halavatun papat.


title: Pöllölaakson aarre

text: Osioiden välissä esitettiin sketsejä, joissa esiintyivät Eija Ahvo, Susanna Haavisto, Heikki Kinnunen ja Erkki Saarela. Sama näyttelijänelikko on aiemmin näytellyt muun muassa MTV:n vuosina 1985–1987 esitetyssä sketsiviihdesarjassa "Soitinmenot" .


title: Metyylivioletti

text: Metyylivioletti on nimitys rakenteeltaan samankaltaisille yhdisteille, joita käytetään pH-indikaattoreina tai väriaineina vaatteiden värjäyksessä tai lääketieteellisissä tutkimuksissa. Rakenteeltaan metyylivioletit ovat pararosaniliinin tetra-, penta- ja heksametyylijohdannaisia. Mitä enemmän yhdiste sisältää metyyliryhmiä, sitä tummempi se on väriltään. Kiinteässä muodossa metyylivioletti on väriltään vihreää.


title: Metyylivioletti

text: Pararosaniliinin tetrametyylijohdannaista metyylivioletti 2B:tä (CHNCl) käytetään pH-indikaattorina. Erittäin happamissa oloissa metyylivioletti 2B on väriltään keltaista ja muuttaa värinsä sinivioletiksi pH:n ollessa noin 1,6.


title: Metyylivioletti

text: Metyylivioletti 10B (CHClN) eli kidevioletti on pararosaliinin heksametyylijohdannainen ja väriltään tummin. Metyylivioletti 10B:tä on käytetty laajasti väriaineena lääketieteessä gramvärjäyksessä. Lisäksi sitä on käytetty eläinlääketieteessä sieniä ja loisia vastaan. Tutkimuksissa aine on todettu myrkylliseksi, karsinogeeniseksi ja mutageeniseksi.


title: NHL-kausi 1990–1991

text: Kausi 1990-1991 oli National Hockey Leaguen historian 74. kausi. Sarjaan kuului 21 joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 80 ottelua. Stanley Cupin voitti Pittsburgh Penguins, joka saavutti historian ensimmäisen mestaruutensa.


title: NHL-kausi 1990–1991

text: Loppuottelussa Penguins voitti Minnesota North Starsin otteluvoitoin 4-2. Minnesota North Stars oli ensimmäinen Norris Division joukkue, joka nousi finaalipeleihin asti. Sarjassa pelattiin ennätykselliset 92 playoffs-ottelua.


title: NHL-kausi 1990–1991

text: Pistepörssin voitti Wayne Gretzky, joka tuolloi pelasi Los Angeles Kings-joukkueessa, 163 pisteellä (41 maalia + 122 syöttöpistettä).


title: Kim Peek

text: Kim Peek (11. marraskuuta 1951 Salt Lake City, Utah, Yhdysvallat – 19. joulukuuta 2009) oli yksi harvinaisen savant-kyvyn omaavista henkilöistä. Hän kykeni muistamaan lukemistaan kirjoista yli 12 000 ulkomuistista. Lukuun sisältyy niin tietokirjallisuutta, sanakirjoja kuin proosaakin. Lisäksi hänellä oli niin sanottu kalenterimuisti, ja aikuisiällä hän osoittautui taitavaksi pianistiksi. Peek kuoli sydänkohtaukseen 58-vuotiaana.


title: Kim Peek

text: Kyvyistään huolimatta Peek ei selviytynyt arkisista askareistaan, kuten nappien napituksesta, ilman apua. Kävelemään hän oppi vasta nelivuotiaana, lukemaan puolestaan jo 1,5-vuotiaana .


title: Kim Peek

text: Vuonna 1984 Peek tapasi käsikirjoittaja Barry Morrow’n, joka vaikuttui kohtaamisesta. Morrow käsikirjoitti Peekin inspiroimana vuonna 1988 ilmestyneen elokuvan "Sademies", jossa savant-henkilöä näyttelee Dustin Hoffman ja hänen veljeään Tom Cruise. Elokuva palkittiin muun muassa parhaan käsikirjoituksen Oscarilla ja Hoffman parhaan miespääosan Oscarilla.


title: Karl Renner

text: Karl Renner (14. joulukuuta 1870 – 31. joulukuuta 1950, Wien) oli itävaltalainen poliitikko ja Itävallan presidentti 1946–1950.


title: Karl Renner

text: Renner oli syntynyt maanviljelijäperheeseen Määrissä. Hän opiskeli lakia Wienin yliopistossa 1895. Renner liittyi sosiaalidemokraattiseen puolueeseen (SDAPÖ) 1896 ja alkoi edustaa puoluetta Reichsratissa Itävallan parlamentissa 1907.


title: Karl Renner

text: Renner oli laatimassa Itävallan perustuslakia 1918 ja toimi Itävallan pääministerinä (kanslerina) 1918–1920. Toisen maailmansodan jälkeen hän perusti 27. huhtikuuta 1945 maalle uuden väliaikaishallituksen. Hänet valittiin liittopresidentiksi 1945–1950.


title: Dinkat

text: Dinkat ovat Valkoisen-Niilin seudulla Etelä-Sudanissa asuva niloottinen kansa. Pääosin dinkat ovat paimentolaisia. Dinkoja on yli miljoona, mikä tekee heistä Etelä-Sudanin suurimman kansan. Dinkat ovat tosin jakautuneet yli 20 alaryhmään.


title: Dinkat

text: Niloottiset kansat saapuivat 1000-luvun alussa Bahr al Ghazaljoesta lounaaseen sijaitseville alueille. 1500-luvulla he levittäytyivät dinkojen nykyisille asuinalueille. Tällöin alkoi myös eri dinkaryhmien eriytyminen. 1820-luvulla Etelä-Sudanin väestö pieneni tuntuvasti orjakaupan ja kulkutautien takia. Orjakauppiaat saapuivat dinkojen alueelle 1840- ja 1850-luvuilla. Vuodesta 1882 Sudania hallitsivat Iso-Britannia ja tämän alusmaa Egypti. Ensimmäinen Sudanin sisällissota alkoi vuonna 1955. Sen syyt juontuivat arabien hallitsevasta asemasta Sudanin yhteiskunnassa. Ensimmäinen sisällissota loppui vuonna 1972, kun Etelä-Sudanille annettiin autonomia. Vuonna 1983 Sudanin hallitus yritti vähentää dinkojen vaikutusvaltaa Etelä-Sudanissa jakamalla alueen kolmeen hallintoalueeseen. Tämä ja šarialain käyttöönotto samana vuonna johtivat uuteen sisällissotaan. Etelä-Sudanin sissiliikkeet toimivat paljolti dinkojen tuella. Etelän sissiliikkeet syyttivät vuonna 1988 Sudanin hallitusta dinkojen kansanmurhan yrityksestä. Myöhemmin Etelä-Sudanista tuli autonominen osa Sudania ja kansanäänestyksen myötä myös itsenäinen valtio 9.7.2011.


title: Dinkat

text: Suurin osa dinkoista elää osittaisessa paimentolaisuudessa. Paimentolaisuuden lisäksi he kasvattavat viljaa. Dinkojen asuma-alue on pääasiassa savannia. Vuodenajat jakautuvat kuiva- ja sadekauteen. Sadekaudella dinkat elävät väliaikaisissa majoissa, jotka rakennetaan korkeille paikoille tulvien takia. Tulvien loputtua dinkat paimentavat karjaansa tulva-alueilla. Kuivakaudella sadekauden aikaiset asumukset jäävät miltei tyhjiksi, mutta niihin jäävät vanhukset ja pieniä lapsia hoitavat naiset. Kuivakauden lopuissa harjoitetaan myös kalastusta. Sadekauden asumuksiin ryhdytään siirtymään ensimmäisten sateiden tullessa. Kuivan kauden lopussa dinkat istuttavat durraa, hirttä ja tupakkaa, jotka korjataan ennen sadekauden tulvien jälkeen. Karjasta saadaan muun muassa lihaa ja maitoa, mutta myös esimerkiksi virtsaa, jota käytetään muun muassa hiusten värjäykseen ja nahan parkitsemiseen. Karjan ulostetta käytetään polttoaineena. Ulosteen polttamisesta syntyvää savua ja tuhkaa käytetään hyönteisten karkottamiseen.


title: Dinkat

text: Yhdessä dinkaryhmässä voi olla jopa 30 000 jäsentä. Jokaisella ryhmällä on monia alaryhmiä, jotka koostuvat eri suvuista. Klaani käsittää verisukulaisia ja se saattaa sisältää satoja jäseniä. Jokainen klaani yhdistetään johonkin eläimeen tai kasviin. Klaanin jäsenet välttävät vahingoittamasta heihin yhdistettyä kasvia tai eläintä. Jokaisella dinkaryhmällä on "banyksi" kutsuttu joukko, jonka tehtävänä on hallita ja suojella ryhmän alueita. Banyn johtaja tunnetaan nimellä "beng". Monet bengit osallistuvat Etelä-Sudanin politiikkaan ja he ovat usein suosittuje ehdokkaita vaaleissa.


title: Dinkat

text: Osa dinkoista on kääntynyt kristinuskoon tai islamiin, mutta heidän perinteinen uskontonsa on yhä elinvoimainen. Uskontoon kuuluvat useat "yeeth"-nimellä tunnetut henget tai voimat. "Nhialac" saattaa tarkoittaa eri yhteyksissä isää tai luojaa eli jumalan kaltaista olemusta. Se voi kuitenkin tarkoittaa myös esimerkiksi taivasta. Toinen tärkeä henki on "Feng", joka yhdistetään muun muassa ukkoseen ja sateeseen. "Garang" oli ensimmäinen mies ja se yhdistetään aurinkoon. "Abuk" oli ensimmäinen nainen ja se puolestaan yhdistetään jokiin.


title: Nisa (Turkmenistan)

text: Nisa on arkeologinen kohde Turkmenistanissa 18 kilometriä lounaaseen maan pääkaupungista Ašgabatista. Nisa oli Parthian valtakunnan ensimmäinen pääkaupunki. Nisa käsittää kaksi kukkulaa: "Vanha" ja "Uusi Nisa". Kohde on listattu Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Nisa (Turkmenistan)

text: Nisan alueella on löytynyt merkkejä ihmistoiminnasta jopa 3000-luvulta eaa. Todennäköisesti Nisassa oli merkittävä asutuskeskus jo ensimmäisellä vuosituhannella eaa. Parthialaiset alkavat kehittää Nisaa 200-luvun eaa. puolivälissä ja rakentavat kaupunkiin monia rakennuksia. Heidän aikeenaan oli luultavasti muodostaa Nisasta ensimmäisen parthialaisen dynastian pääkaupunki.


title: Nisa (Turkmenistan)

text: Nisasta kasvoi Parthiaa hallinneen arsakidien dynastian aikana seuraavien vuosisatojen aikana merkittävä kulttuurinen keskus, johon tuli vaikutteita Kreikasta, Persiasta ja Keski-Aasiasta. "Vanhassa Nisassa" oli kuninkaalliset asunnot ja "Uudessa Nisassa" varsinainen kaupunki.


title: Nisa (Turkmenistan)

text: Vuonna 224 Parthian valtakunta luhistui, kun ensimmäinen sassanidihallitsija Ardašir I pysäytti parthialaisten etenemisen ja valloitti heidän valtionsa. Tämä aiheutti myös Nisan osittaisen autioitumisen. "Uusi Nisa" tuhoutui vasta lopullisesti 1300-luvulla.


title: Hyvänheikinsavikka

text: Hyvänheikinsavikka ("Chenopodium bonus-henricus") on revonhäntäkasvien heimoon kuuluva monivuotinen ruoho.


title: Hyvänheikinsavikka

text: Lajin suomenkielinen nimi on käännetty suoraan sen tieteellisestä nimestä "bonus-henricus" ("hyvä kuningas Henrik"). Nimi tulee saksankielisestä hyvää maatilantonttia tarkoittavasta sanonnasta, joka viittaa kasvin käyttöön eläinten lääkitsemisessä.


title: Hyvänheikinsavikka

text: Hyvänheikinsavikka kasvaa 15–70 senttimetrin korkuiseksi. Kasvi on tahmea, väritykseltään vihreän ruskeahko ja sen rakkokarvat ovat pitkäperäisiä. Varsi on pysty tai koheneva ja niukkahaarainen. Lehdet ovat varressa kierteisesti. Aluslehdet ovat pitkäruotisia mutta varsilehdet lyhyempiruotisia. Kasvin keskiosissa lehtien lapa on 3–10 cm pitkä, leveän kolmiomainen, usein keihästyvinen, teräväkärkinen ja ehytlaitainen. Tähkämäinen kukinto on pitkälti lehdetön. Kukinnon sykerön kärkikukka on kaksineuvoinen, sen kehä on viisilehtinen ja heteitä on viisi. Muut kukat ovat kaksineuvoisia tai emikukkia, niiden kehä on kolmilehtinen ja heteitä on 2–4 kappaletta. Emikukan luotti on 0,8–1,5 mm pitkä. Suomessa hyvänheikinsavikka kukkii kesä-elokuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Siemen on pystyasennossa lukuun ottamatta kärkikukintoja, joissa se on joskus myös vaaka-asennossa. Kooltaan siemen on 1,5–2,2 mm pitkä, ympärykseltään soikeahko ja pyöreäreunainen.


title: Hyvänheikinsavikka

text: Hyvänheikinsavikka on kotoisin Keski- ja Etelä-Euroopasta. Sen päälevinneisyysalue ulottuu Pohjois-Espanjasta, Ranskasta ja Britteinsaarilta läpi Etelä- ja Keski-Euroopan Kreikkaan, Bulgariaan, Länsi-Romaniaan ja Länsi-Ukrainaan saakka. Pohjoisessa levinneisyysalueen raja kulkee Etelä-Norjassa ja -Ruotsissa sekä Pohjois-Saksassa ja -Puolassa. Satunnaisemmin lajia kasvaa myös paikoin Baltian maissa, Länsi-Venäjällä sekä Keski-Norjassa, -Ruotsissa ja -Suomessa. Ihmisen mukana laji on levinnyt myös Pohjois-Amerikan itäosiin sekä paikoin Etelä-Amerikkaan.


title: Hyvänheikinsavikka

text: Suomessa hyvänheikinsavikka on uustulokas, joka on vakiintunut lajistoon Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Suomessa lajia on tavattu Oulua ja Kainuuta myöten. Voimakkain kanta lajilla on Ahvenanmaalla.


title: Hyvänheikinsavikka

text: Hyvänheikinsavikka on kulttuurin seuralaislaji, jota tavataan muun muassa puutarhoissa, raunioissa, pihoissa ja laitumilla, sekä toisinaan satunnaisena esimerkiksi satamissa ja myllyillä. Laji on Suomessa harvinaistunut. Ahvenanmaalla se on rauhoitettu.


title: Hyvänheikinsavikka

text: Monien muiden savikkakasvien tapaan myös hyvänheikinsavikka kelpaa ihmisravinnoksi. Se on vanha viljelykasvi, jonka lehtiä on käytetty pinaatin tapaan ja nuoria versoja parsan tapaan. Hyvänheikinsavikkaa on käytetty myös lääkekasvina yskään, haavojen hoitoon ja tulehduksiin. Lajia viljeltiin myös eläinlääkintää varten, ja sitä käytettiin esimerkiksi Ruotsissa lampaiden yskän hoitamiseen. Laitumilla naudat kuitenkin jättävät kasvin syömättä. Hyvänheikinsavikan siemeniä voi käyttää pesupähkinän tavoin. Myös kvinoassa, on pieniä määriä saponiineja.


title: Nepalin rupia

text: Nepalin rupia () on Nepalin rahayksikkö. Sen ISO 4217-koodi on NPR, ja arkipäiväisessä käytössä siitä on seuraavat lyhenteet: Rs, NR, ja NRs. Sitä myöntää Nepalin keskuspankkina toimiva Nepal Rastra Bank. Rupia (Rs) jakautuu sataan paisaan (P).


title: Nepalin rupia

text: Rupia otettiin Nepalissa käyttöön vuonna 1932. Se korvasi moharin vaihtokurssilla 2 moharia = 1 rupia.


title: Nepalin rupia

text:
Monarkian lopettamisen (2008) jälkeen Mount Everest on korvannut kuninkaan kaikkien setelien kuva-aiheena.
Nepalin rupia on sidottu Intian rupiaan vaihtokurssilla 1,6 NPR = 1 INR.


title: Nepalin rupia

text: Nepalin valuuttaa on seuraavan kokoisina yksikköinä (setelit ja kolikot):Lisäksi joskus harvemmin käytössä esiintyy vuonna 1997 julkaistuja 25 ja 250 rupian seteleitä.


title: Nepalin rupia

text: Matkailijoita neuvotaan välttämään tuhannen rupian setelin käyttöä, sillä pienyrittäjillä, esimerkiksi riksa- ja taksikuskeilla ei välttämättä ole riittävästi vaihtorahaa sille.


title: Georg Dascher

text: Georg Dascher (27. kesäkuuta 1911 – 25. marraskuuta 1944) oli saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Saksan kultaa voittaneessa joukkueessa Berliinin olympialaisissa 1936. Dascher pelasi turnauksessa kaksi ottelua.


title: Sisilialainen puolustus, Alapin-muunnelma

text: Alapin-muunnelma on sisilialaisen puolustuksen muunnelma, jota luonnehtivat siirrot


text: Avaus on nimetty venäläisen Semjon Alapinin mukaan. Muunnelmaa ei pitkään pidetty arvossa, sillä mustan uskottiin tasoittavan pelin helposti siirtämällä 2...d5.


text: Nykyään Alapinin muunnelmaa pidetään yhtenä parhaista anti-sisilialaisista muunnelmista. Muunnelman aktiivisimpia käyttäjiä ovat olleet suurmestarit Jevgeni Svešnikov, Eduardas Rozentalis, Dražen Sermek ja Sergei Tivjakov. Sitä ovat käyttäneet silloin tällöin muun muassa maailmanmestarit Vladimir Kramnik, Garri Kasparov, Anatoli Karpov, Veselin Topalov ja Viswanathan Anand. 1.c3 onkin valkean kolmanneksi suosituin vastaus sisilialaiseen, heti 2.Rf3:n ja 2.Rc3:n jälkeen. Alapin-muunnelma onkin nykyään suosionsa huipulla.


text: Alapin-muunnelma voi muuntua myös Saragossan avauksesta, jossa valkea pelaa ensin 1.c3. Muunnelma voi esiintyä myös jälkisiirtoisena, jos musta vastaa valkea 2.Rf3-siirtoon epätavallisella siirrolla, kuten 2...a6 tai 2...Dc7.


text: Alapin-muunnelman pääjatkoihin kuuluvat 2...Rf6, jolloin peli jatkuu normaalisti 3.e5 Rd5 4.d4 tai 4.Rf3. Toinen vaihtoehto mustalle on 2...d5, jolloin pääjatko on 3.exd5 Dxd5. 3.e5 muuntuu ranskalaisen puolustuksen etenemismuunnelmaksi. Jatko 2...e6, muuntuu myös useimmiten ranskalaiseksi puolustukseksi, kun valkea etenee d- ja e-sotilaillaan. Neljäs suosittu muunnelma on 2...d6, jolloin mustan pitää olla varuillaan, sillä valkean e-sotilas on puolustettu kuningatarshakilla a4:stä.


title: Heinz Körvers

text: Heinz Körvers (3. heinäkuuta 1915 – 29. joulukuuta 1942) oli saksalainen käsipalloilija, joka oli mukana Saksan kultaa voittaneessa joukkueessa Berliinin kesäolympialaisissa 1936. Hän pelasi turnauksessa yhden ottelun maalivahtina.


title: Siilipuolustus

text: Siilipuolustus tai hedgehog on shakissa käytettävä mustan puolustusasema, johon voidaan päätyä useista avauksista. Tyypillisesti asemaan päädytään englantilaisesta pelistä, mutta asemaan on mahdollista saapua myös sisilialaisen puolustuksen kautta.


title: Siilipuolustus

text: Siilipuolustuksessa musta vaihtaa c-sotilaansa c5:stä valkean d4:ään ja asettaa sotilaansa ruuduille a6, b6, d6 ja e6. Lähetit asetetaan tyypillisesti ruuduille b7 ja e7 ja ratsut d7:ään ja f6:een. Kuningatar asetetaan c7:ään ja toinen torni c8:aan, joista ne voivat käyttää puoliavointa linjaa. Toinen torni on tyypillisesti e- tai d-linjalla. Vaikka mustan asema on näin melko ahdas, siinä ei ole merkittäviä heikkouksiakaan. Musta avaa asemaansa yleensä sotilaiden etenemisillä ...b5 ja ...d5.


title: Siilipuolustus

text: Siilipuolustuksesta mustan jatko riippuu siitä, miten valkea on kehittänyt joukkonsa. Musta siirtää usein ratsunsa c5:een tai e5:een uhatakseen valkean sotilaita e4:ssä ja c4:ssä. f6-ratsu voi perääntyä e8:aan suojelemaan d6-sotilasta.


title: Mihail Svetšnikov

text: Mihail Stepanovitš Svetšnikov (30. syyskuuta 1882 – 26. elokuuta 1938) oli korkea-arvoisin Suomen sisällissodassa punaisia avustaneista venäläisistä sotilashenkilöistä. Hän valmistui yleisesikuntakoulusta 1911 ja eteni sen jälkeen urallaan nopeasti.


title: Mihail Svetšnikov

text: Sotatoimien alkaessa Suomessa Svetšnikov johti venäläisten 106. divisioonaa, jonka esikunta oli Tampereella. Yhdessä paikallisten punaisten kanssa hän ryhtyi toimenpiteisiin valkoisia vastaan. Tampereen ja Turun punakaarti alistettiin pian Svetšnikovin komentoon.


title: Mihail Svetšnikov

text: Helmikuun 19. päivänä 1918 hänen nimitettiin punaisten pohjoisen rintaman ylipäälliköksi. Saman kuun lopussa häntä tarvittiin jo Helsingissä ylipäällikön neuvonantajana.


title: Mihail Svetšnikov

text: Suomen sisällissodan jälkeen Svetšnikov toimi komentajantehtävissä Pietarissa, Kaspian-Kaukasuksen alueella, Kazanissa, Tulassa sekä Donin ja Kubanin-Mustanmeren alueilla. Vuonna 1922 hän siirtyi opetustehtäviin ja vuonna 1934 sotahistorian laitokselle Frunzen sotilasakatemiaan.


title: Mihail Svetšnikov

text: Vuodenvaihteessa 1937–1938 Svetšnikov pidätettiin ja häntä syytettiin sekaantumisesta fasistiseen salaliittoon. Hänet teloitettiin ja haudattiin elokuussa 1938 Kommunarkan teloitusalueelle. Vuonna 1956 hänet rehabilitoitiin Neuvostoliiton korkeimman oikeuden päätöksellä.


title: Georgi Bulatsel

text: Georgi Viktorovitš Bulatsel (1875 Harkova – 28. huhtikuuta 1918 Tampere) oli venäläinen everstiluutnantti ja punakaartin korkea-arvoisin venäläisavustaja Tampereella Suomen sisällissodan lopulla.


title: Georgi Bulatsel

text: Bulatsel oli harkovalaisen aatelisperheen upseeripoika, joka taisteli Japanin sodassa vuosina 1904–1905 ennen siirtoaan Suomeen. Ensimmäisessä maailmansodassa hänen rykmenttinsä soti itärintamalla saksalaisia vastaan, mutta Bulatsel kuitenkin sairastui lavantautiin, jolloin hänet määrättiin takaisin Suomeen. Hänestä tehtiin ensin pataljoonankomentaja ja myöhemmin Raumalla sijainneen 421. rykmentin komentaja.


title: Georgi Bulatsel

text: Bulatsel yleni Tampereelle sijoitetun venäläisen 106. divisioonan 1. prikaatin komentajaksi helmikuussa 1918, kun sisällissota oli jo alkanut. Hän toimi Hugo Salmelan sotilasneuvonantajana sen jälkeen, kun Salmela oli tullut Tampereelle eversti Mihail Svetšnikovin tilalle punaisten rintamapäälliköksi helmikuun lopussa. Bulatsel laati punaisten länsirintaman hyökkäyssuunnitelman sekä Tampereen ensimmäisen puolustussuunnitelman. Hänet pidätettiin valkoisten vallattua Tampereen huhtikuussa 1918, jonka jälkeen kenttäoikeus tuomitsi Bulatselin kuolemaan yhteistyöstä punaisten kanssa. Bulatsel teloitettiin 28. huhtikuuta yleisen sairaalan viereisessä sorakuopassa. Hänen vaimonsa Zinaida pyysi lupaa haudata miehensä yksityishautaan, mihin valkoiset viranomaiset myöntyivät. Bulatselin ruumis siirrettiin sittemmin Kalevankankaan hautausmaalle. Hänen kadettikoulussa opiskelleet 13- ja 15-vuotiaat poikansa Woldemar ja Nikolai puolestaan teloitettiin sodan loppupäivinä Viipurin puhdistuksen yhteydessä.


title: TSV 1860 München

text: TSV 1860 München on vuonna 1860 perustettu saksalainen urheiluseura. Se on kotoisin Münchenistä ja on yksi Saksan suurimmista seuroista. Seuran jalkapallojoukkue pelaa kaudella 2018–2019 Saksan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 3. Ligassa. Seura on yksi Bundesliigan perustajajäsenistä ja se on pelannut pääsarjatasolla yhteensä 20 kautta.


title: TSV 1860 München

text: TSV perustettiin alun perin 15. heinäkuuta 1848 paikallisessa pubissa "Buttleschen Brauerei zum Bayerischen Löwen". Baijerin monarkia kielsi seuran toiminnan vuonna 1849 tasavaltalaistoiminnan takia. Seura perustettiin virallisesti uudelleen 17. toukokuuta 1860. Useiden paikallisten seurojen kanssa tehtyjen fuusioiden jälkeen vuonna 1862 seuran nimeksi tuli "Turnverein München". Seuran jalkapallojaosto perustettiin 6. maaliskuuta 1899 ja se pelasi ensimmäiset ottelunsa kolme vuotta myöhemmin.


title: TSV 1860 München

text: Vuonna 1911 joukkue otti tunnuksekseen leijonan ja 1919 seuran uudeksi nimeksi tuli "TSV München 1860". 1920-luvun puoliväliin mennessä seura pelasi jalkapalloa jo maan korkeimmilla tasoilla kuten Baijerin osavaltion pääsarjassa Bezirksliga Baijerissa. TSV pääsi kansalliseen välierään ensimmäisen kerran vuonna 1927. TSV eteni vuoden 1931 finaaliin, jonka se hävisi Hertha BSC Berlinille, ja kaksi vuotta myöhemmin se pääsi jälleen välieriin.


title: TSV 1860 München

text: Vuonna 1933 natsit organisoivat saksalaisen jalkapallon uudelleen kuudeksitoista alueelliseksi pääsarjatasoksi ("Gauligen"). TSV liittyi Baijerin Gauligaan, jossa se sijoittui toiseksi vuosina 1934, 1938 ja 1939 ennen kuin se vihdoin voitti mestaruuden vuonna 1941. Kansallisissa pudotuspeleissä TSV ei menestynyt, mutta vuonna 1942 se voitti vihdoin ensimmäisen merkittävän kilpailun voitettuaan Saksan cupmestaruuden.


title: TSV 1860 München

text: Toisen maailmansodan jälkeen TSV pelasi pääsarjajalkapalloa Oberliga Südissa keskikastin joukkueena pudoten 1950-luvun puolivälissä kolmeksi vuodeksi alempaan sarjaan. Vuonna 1963 se onnistui voittamaan liigamestaruuden juuri oikeaan aikaan, sillä sen vuoksi TSV pääsi automaattisesti Saksan uuteen ammattilaissarjaan, Bundesliigaan. Paikalliskilpailija Bayern München joutui odottamaan omaa pääsyään sarjaan vielä kaksi kautta, sillä Saksan jalkapalloliitto ei halunnut kahta joukkuetta samasta kaupungista uuteen liigaan. 1860 München pärjäsi hyvin läpi 1960-luvun. Se voitti Saksan cupin toistamiseen vuonna 1964, eteni Cup-voittajien cupin finaaliin 1965, ja voitti Bundesliigan 1966 sekä sijoittui toiseksi seuraavana vuonna.


title: TSV 1860 München

text: Aiempaa menestystä seurasi huonommat esitykset kolmena seuraavana kautena, mikä johti seuran putoamiseen vuonna 1970. TSV:ltä kesti seitsemän vuotta nousta takaisin pääsarjaan, josta se putosi välittömästi takaisin. Seura palasi vuotta myöhemmin takaisin Bundesliigaan kahdeksi vuodeksi kunnes se vuonna 1982 putosi jälleen. Taloudellisten vaikeuksien takia seura ei saanut enää lisenssiä ja joutui jatkamaan 3. sarjatasolta.


title: TSV 1860 München

text: TSV 1860 Münchenin paluu Bundesliigaan kesti aina vuoteen 1994 asti. Putoaminen heti takaisin oli lähellä, mutta se vältettiin useiden hyvien hankintojen ja vanhenevien tähtipelaajien kuten Abédi Pelén, Thomas Häßlerin ja Davor Šukerin avulla. Seuran puheenjohtaja Karl-Heinz Wildmoserin ja manageri Werner Lorantin diktatorinen johtamisen sekä veteraanipelaajien ja nuorien lupauksien onnistuneen kombinaation avulla seurasta tuli sarjan keskikastin joukkue. Parhaimmillaan 1860 München sijoittui neljänneksi vuonna 2000 ja pääsi Mestarien liigan karsintaan. Se hävisi ratkaisevan ottelun Leedsille ja joutui UEFA Cupiin, jossa se pääsi 3. kierrokselle asti. Menestys ei kuitenkaan poikinut jatkoa ja keskinkertaisten esitysten jälkeen Lorant sai potkut.


title: TSV 1860 München

text: Pääsarjassa vietetyn vuosikymmenen jälkeen TSV sijoittui kaudella 2003–2004 17. sijalle ja putosi 2. Bundesliigaan. Wildmoser suututti fanit tehtyään kiistanalaisen päätöksen siirtyä pelaamaan uudelle Allianz Arenalle seuran vihatun kilpailijan Bayern Münchenin kanssa. Wildmoser sekä hänen poikansa joutuivat pian tämän jälkeen eroamaan jäätyään kiinni stadionin urakointisopimukseen liittyneessä lahjontaskandaalissa.


title: TSV 1860 München

text: TSV taisteli vieläkin alemmaksi putoamista vastaan kaudella 2005–2006. Se onnistui välttämään putoamisen, mutta kärsi pahoista taloudellisista ongelmista. Tilanne helpottui vasta kun Bayern München osti TSV:n 50 % osuuden Allianz Arenasta keväällä 2006 11 miljoonalla eurolla, mikä pelasti seuran konkurssilta. Tämän johdosta Saksan jalkapalloliitto sai tarvittavat takeet seuran talouden tilasta ja antoi sille 2. Bundesliigassa pelaamiseen tarvittavan lisenssin.TSV 1860 München pelaa kotiottelunsa Allianz Arenalla, jota se jakaa paikalliskilpailija Bayern Münchenin kanssa. Stadion oli alun perin seurojen yhteisomistuksessa, mutta TSV myi osuutensa 2006 ratkaistakseen talousvaikeutensa ja välttääkseen uhkaavan konkurssin.


title: TSV 1860 München

text: Alun perin TSV pelasi Stadion an der Grünwalderstraßella (tunnetaan myös nimellä "Sechzger Stadion"), joka rakennettiin vuonna 1911 ja jota se myös jakoi Bayern Münchenin kanssa vuosina 1925–1972. Molemmat seurat muuttivat Münchenin olympiastadionille, joka rakennettiin vuoden 1972 kesäolympialaisiin. TSV muutti takaisin vanhalle kentälleen vuoden 1972 jälkeen useita kertoja, joista pisin oli 1982 ja 1995 välissä.


title: Yrjö Harvia

text: Yrjö Artturi Harvia, vuoteen 1912 "Hagan" (31. lokakuuta 1887 Kokkola – 8. huhtikuuta 1947 Helsinki) oli filosofian maisteri ja kunnallismies. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1906 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1910 ja filosofian maisteriksi samana vuonna. Harvia teki lukuisia opinto- ja kongressimatkoja useaan Euroopan maahan.


title: Yrjö Harvia

text: Harvia toimi Kunnallisen keskustoimiston aktuaarina 1914–1917 ja johtajana vuodesta 1918 kuolemaansa saakka. Hän oli Suomen kaupunkiliiton sihteerinä ja Suomen Kunnallislehden päätoimittajana 1918–1947. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä hän oli 1921–1936 ja 1946–1947 sekä valtuuston puheenjohtajana 1935–1936 edistyspuolueen edustajana. Harvia kuului Helsingin kaupunginhallitukseen 1931–1936 ja toimi lisäksi sosiaalilautakunnan jäsenenä 1919–1930 ja puheenjohtajana 1929–1930. Sosiaalilautakunta lakkautettiin kaupungin hallinnon uudistuksen yhteydessä, jolloin Harvia siirtyi kiinteistölautakunnan puheenjohtajaksi vuosiksi 1931–1947. Tässä lautakunnassa hänellä oli tilaisuus käyttää hyväkseen syvällisiä tietojaan ohjaamalla kaupungin asuntopolitiikkaa. Asuntoasioihin hän perehtyi myös toimiessaan vuodesta 1927 lähtien Asuntoreformiyhdistyksen puheenjohtajana.


title: Yrjö Harvia

text: Harvia toimi myös valtion asuntokomitean puheenjohtajana 1919, valtion tuulaakikomitean puheenjohtajana 1929, ansiottoman maanarvon nousun verotuskomitean puheenjohtajana 1939, Suomen satamaliiton hallituksen jäsenenä, Palosuojeluyhdistyksen hallituksen jäsenenä vuodesta 1924, Suomen kunnallisteknisen yhdistyksen hallituksen jäsenenä 1926–1930, Sosialipoliittisen yhdistyksen hallituksen jäsenenä 1929–1934, Helsingin kansallisen edistysseuran hallituksen jäsenenä 1930–1935, Yleisen autoliiton hallituksen jäsenenä 1931–1936 ja Helsingin asuntokeskuskunnan (Hakan) hallintoneuvoston puheenjohtajana vuodesta 1939.


title: Yrjö Harvia

text: Yrjö Harvia osallistui kunnallislainsäädännön kehittämiseen ja vaikutti monin tavoin Helsingin asuntopolitiikkaan. Hän toimi 1929–1940 selvitysmiehenä Helsingin alueliitoskysymyksessä, jota käsittelevä mietintö julkaistiin kolmiosaisena teoksena. Muiden toimiensa ohessa Harvia toimi 1929 lähtien Yhteiskunnallisen korkeakoulun hallintoneuvoston puheenjohtajana ja vuodesta 1934 Helsingin kansanteatterin johtokunnan puheenjohtajana.


title: Ricen gambiitti

text: Ricen gambiitti on hyvin kyseenalainen kuningasgambiitin muunnelma. Se alkaa siirroilla


title: Ricen gambiitti

text: Muunnelma on nimetty yhdysvaltalaisen Isaac Ricen mukaan. Hän pelasi muunnelmaa ensi kertaa vahingossa, mutta innostui siitä voitettuaan pelin. Rice promotoi muunnelmaa paljon ja käytti lähes 50 000 dollaria sen teematurnausten järjestämisiin. Hän perusti jopa "The Rice Gambit Association" -järjestön vuonna 1904. Järjestön oli tarkoitus tehdä gambiittia tunnetuksi.


title: Ricen gambiitti

text: Kahdeksannella siirrollaan valkea vie kuninkaansa turvaan ja uhraa ratsunsa tarkoituksenaan saada tarpeeksi vahva hyökkäys korvaukseksi. Gambiitti on kuitenkin todettu tarpeettomaksi ja musta saa selvästi paremman aseman ottaessaan ratsun vastaan. Tästä syystä Ricen gambiittia ei enää näekään koskaan huipputasolla.


title: Kuningatarratsun puolustus

text: Kuningatarratsun puolustus on shakkiavaus, jota kuvailevat siirrot


title: Kuningatarratsun puolustus

text: Avausta ovat pelanneet muutamat hypermodernit pelaajat, kuten Aron Nimzowitsch ja Jefim Bogoljubov, mutta se ei ole koskaan ollut kovin suosittu. Avaus tunnetaan myös nimellä Nimzowitschin kuningatarsotilaspuolustus.


title: Kuningatarratsun puolustus

text: Ratsunsiirto kutsuu valkean etenemään sotilaillaan, mikä kuvastaa hyvin hypermoderneja avausperiaatteita. Samalla siirto estää mustan c-sotilasta etenemästä, minkä takia siirtoa viivytetään usein, jotta valkean aikeet saadaan ensin selville.


title: Kuningatarratsun puolustus

text: Suurin osa peleistä muuntuu toisiksi avauksiksi. Siirron 2.e4 jälkeen avaus on Nimzowitschin puolustusta ja 2.c4 d5 johtaa Tšigorinin puolukseen. Avaukselle ainutlaatuinen jatko on 2.d5 Re5, joka on Alehinin puolustuksen peilikuva. Avausten dynamiikat ovat silti erilaiset.


title: Gentile Bellini

text: Gentile Bellini (noin 1429 Venetsia – 23. helmikuuta 1507) oli italialainen taidemaalari. Hänen isän sä oli taidemaalari Jacopo Bellini, ja hän sai nimensä Gentile Jacopon mestarin Gentile da Fabrianon mukaan. Vuonna 1474 hänestä tuli Venetsian dogen virallinen muotokuvamaalari.


title: Gentile Bellini

text: Gentilen sukuun kuului maineikkaita taiteilijoita. Hänen isänsä Jacopo Bellini oli venetsialainen uranuurtaja öljyvärin käytössä taiteilijan työssä, hänen veljensä Giovanni Bellini ja lankonsa Andrea Mantegna. Gentile opiskeli maalausta isänsä työhuoneessa. Vaikka nykyisin Gentile usein jää maineikkaampien sukulaistensa varjoon, omana aikana häntä pidettiin Venetsian merkittävimpiin kuuluvana elävänä maalarina, ja hänellä riitti toimeksiantoja. Muotokuvamaalarin kyvyt ilmenivät jo varhain.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Stronghold on Firefly Studiosin luoma, vuonna 2001 julkaistu strategiapeli. Peli aloitti Stronghold-pelisarjan, johon kuuluu myös neljä myöhempää peliä: , Stronghold 2, ja . Pelissä on kuusi pelityyliä.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Pelissä on 6 erilaista pelityyliä: Military Campaign, Economic Campaign, Economic Mission, Siege, Invasion ja Freebuild.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Military Campaignissa eli sotilaskampanjassa pelaajan tehtävänä on vallata takaisin Englanti ja Wales neljältä lordilta jotka ovat jakaneet sen omiksi yksityisiksi alueisiin. Kampanjassa on 21 tehtävää.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Economic Campaignissa eli talouskampanjassa pelaajan tehtävänä on luoda valtakunta ja pitää taloutta yllä samalla, kun rosvot yrittävät ryöstää pelaajan. Kampanjassa on viisi tehtävää. Tehtävissä on myös usein aikaraja.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Economic Missionissa eli taloustehtävässä juoni on samanlainen kuin talouskampanjassa, mutta siinä on vain yksi tehtävä jonka suoritettuaan pelaaja voittaa.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Siege eli piiritystyypissä pelaajan on joko puolustettava tai hyökättävä linnaan (vapaavalintainen). Jos pelaaja hyökkää hänen tehtävänään on tappaa siellä asuva lordi ja lisäksi tapetuista joukoista saa lisäpisteitä. Jos pelaaja puolustaa hänen tehtävänään on suojata siellä asuvaa lordia. Pelaaja ei voi korjata muureja tai rakentaa. Porttien vahingot voi kuitenkin mahdollisesti korjata.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Invasion eli miehitystyypissä pelaajan tehtävänä on joko puolustaa tai vallata vastapuolen linna. Pelaaja ei itse voi päättää hyökkääkö hän vai puolustaako. Tässä pelimuodossa vihollisia voi tulla useampi aalto toisin kuin piirityksessä, jossa niitä on vain yksi ja pelaaja voi yleensä parannella ja korjailla linnaa ja kouluttaa lisää sotilaita.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Freebuildissa eli vapaassa rakentamisessa pelaajan kimppuun ei hyökätä ellei hän itse niin halua (vaatii 1.2 patchin). Hän voi rauhassa rakentaa mahtavan linnan.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Pelissä pelaaja ottaa lordin aseman kuningaskunnassa. Tavoitteena on rakentaa vakaa talous ja armeija joilla puolustetaan linnaa ja tuhotaan vastustajan linnoja.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Jotta pelaaja voisi selvitä on hänen rakennettava linna, rakennettava rakennuksia, muureja, torneja ja portteja. Pelissä voi myös kouluttaa sotilaita joilla puolustetaan linnaa tai tuhotaan vihollisia.


title: Stronghold (vuoden 2001 videopeli)

text: Taistelut pohjautuvat suoraan voimaan ja iskupisteisiin. Toisin kuin monissa muissa peleissä, sotilaat eivät vie tilaa joten niitä voi kouluttaa lähes rajattomasti.


title: Gloomy Grim

text: Gloomy Grim on suomalainen dark metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 1995. Yhtye laulaa englanniksi.EP:t


title: Oulun lastulevytehdas

text: Oulun lastulevytehdas eli Nuottasaaren lastulevytehdas oli Oulu Oy:n lastulevytehdas, joka sijaitsi Oulun Nuottasaaressa Temmeksentien alkupäässä. Tehdas aloitti tuotannollisen toiminnan vuonna 1960. Tehdasta laajennettiin 1969–70. Tehdas valmisti lastulevyä. Nykyään tehdas on suljettu ja poistettu käytöstä. Tehtaan rakennukset ovat jäljellä ja niissä on muuta teollista toimintaa.


title: Gallialainen kertomataulu

text: Gallialainen kertomataulu () on 32. julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin vuonna 2003. Toisin kuin useimmat Asterix-albumit, "Gallialainen kertomataulu" koostuu 14 lyhyttarinasta viideltä vuosikymmeneltä. Tarinat on pääosin julkaistu Pilote-lehden numeroissa.


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 1964 Pilote-lehden numerossa 260


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 6. lokakuuta 1966 Pilote-lehden numerossa 363


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu lokakuussa 1994 Asterixin 35-vuotisjuhlalehdessä


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu toukokuussa 1977 National Geographic -lehdessä


title: Gallialainen kertomataulu

text: – ei aiemmin julkaistu


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 7. joulukuuta 1967 Pilote-lehden numerossa 424


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 2. elokuuta 1971 Elle-lehden numerossa 1337


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 11. joulukuuta 1969 Pilote-lehden numerossa 527


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 25. lokakuuta 1986 Jours De France -lehdessä


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 17. maaliskuuta 1966 Pilote-lehden numerossa 334


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 13. kesäkuuta 1968 Piloten supertaskukirjassa


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu maaliskuussa 1973


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 7. helmikuuta 1963 Pilote-lehden numeroissa 172–186


title: Gallialainen kertomataulu

text: – julkaistu 25. lokakuuta 1962 Pilote-lehden numerossa 157


title: Torjuttu kuningatargambiitti

text: Torjuttu kuningatargambiitti on shakkiavaus, jota kuvaavat siirrot


title: Torjuttu kuningatargambiitti

text: Torjumalla kuningatargambiitin musta vahvistaa d5-ruutuaan. Toinen vaihtoehto olisi vastaanottaa gambiitti. Samalla e6-siirto avaa kuningaslähetin, mutta sulkee kuningatarlähetin viistolinjan. Avaus saa erilaisia ominaisuuksia riippuen siitä, pelaako musta c-sotilaansa c6:een ja c5:een vai jättääkö pelaamatta. Usein valkea pelaa siirrot Rf3 ja Rc3 sekä mustan pelattua ...Rf6 valkea jatkaa Lg5, e3 ja 0-0. Useat muunnelmat johtavat asemiin, joissa toinen osapuoli saa eristetyn d-sotilaan.


title: Torjuttu kuningatargambiitti

text: Torjuttu kuningatargambiitti on ECO-koodistolla koodeilla D30-D69.Pääjatko on 3.Rc3 Rf6 4.Lg5 Le7, ja se johtaa useisiin muunnelmiin, jotka voivat muuntua toisikseen.


title: Job (kirja)

text: Job on Liken julkaisema Kauko Röyhkän 12. kaunokirjallinen teos. Se ilmestyi elokuussa 2007.


title: Job (kirja)

text: Kirjan päähenkilönä on keski-ikäinen, roiseilla romaaneillaan miten kuten menestynyt kirjailija, joka on eroamassa vaimostaan ja ottaa kolmen rakastajattaren lisäksi neljännen rakastajattaren. Samalla hän yrittää selvitä raha- ja asunto-ongelmien, avioeron, lastenhoidon ja luuseriystävien täyttämästä arjestaan.


title: Job (kirja)

text: Romaani on eräänlainen "sisarteos" Röyhkän edelliselle, Avec-kirjalle (2006).


title: Bullenbeisser

text: Bullenbeisser (myös Saksan bokseri, ) on sukupuuttoon kuollut koirarotu, joka oli tunnettu voimasta ja ketteryydestä. Niitä käytettiin härkätaisteluissa. Bullenbeisseriä on käytetty bokserin luomiseen. Sen säkäkorkeus vaihteli 40-70 senttimetrin välillä. Sitä käytettiin myös tanskandogin luomiseen.


title: Bullenbeisser

text: Bullenbeisser voitiin jakaa kahteen eri muunnokseen: kookkaaseen danzigilaiseen ("Danziger Bullenbeißer") ja pieneen brabantilaiseen ("Brabanter Bullenbeißer"), joista jälkimmäinen tunnettiin kotialueellaan myös nimellä "bullenbijter".


title: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1985

text: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1985 Pireuksessa, Kreikassa. Kisojen ajankohta oli 2.–3. maaliskuuta.


title: Rintamalehti

text:
Rintamalehti oli nimitys rintamaoloissa oleville sotilaille tarkoitetusta lehdestä. Suomessa ilmestyi talvi- ja jatkosodan aikana runsaasti rintamalehtiä, joita Kansalliskirjaston luettelossa on 197. Niiden ilmestyminen oli vaihtelevaa, jokin lehti ilmestyi vain kerran, toinen taas useita vuosia. Ne saatettiin julkaista paitsi painettuina rintamaoloissa myös monisteina.
Eräät rintamalehdet olivat Neuvostoliiton propagandajoukkojen painamia, ja ne lähetettiin desanttien, lentokoneen tai ammusten avulla suomalaisten sotilaiden luettavaksi. Yksi tällainen lehti oli Sotilaan ääni.


title: Mikko Halvari

text: Mikko Johannes Halvari (s. 4. maaliskuuta 1983 Porvoo) on suomalainen kymmenottelija. Halvarin seura on Keski-Uudenmaan Yleisurheilu ja häntä valmensi Jussi Välimäki. Halvari on 182 cm pitkä ja painaa 85 kg. Jo nuorena Halvari oli lahjakas kiekonheitossa, mutta myös muutkin yleisurheilulajit sujuivat.


title: Sotilasmiljoonat

text: Sotilasmiljoonat olivat Suomen suuriruhtinaskunnan Venäjän keisarikunnalle vuosina 1902–1916 maksama korvaus siitä, ettei suomalaisia kutsuntalakkojen jälkeen enää yritetty saada asevelvollisiksi Venäjän keisarikunnan armeijaan. Maksun suuruus vuonna 1909 oli 10 miljoonaa markkaa, minkä jälkeen se nousi vuosittain miljoonalla. Kaikkiaan maksuja suoritettiin 195 miljoonaa markkaa. Tämän järjestelyn ansioista suomalaisten ei tarvinnut osallistua ensimmäisen maailmansodan taisteluihin osana Venäjän keisarikunnan armeijaa.


title: Sotilasmiljoonat

text: Toisen sortokauden aikana vuodesta 1909 lähtien suomalaiset eivät enää olisi suostuneet maksamaan sotilasmiljoonia, ja eduskunta yritti estää niiden suorittamisen alentamalla veroja, jottei niiden tuotto riittäisi maksuun. Markovin senaatti kuitenkin myönsi niihin tarvittavat varat, ja vastaava summa säästettiin valtion muista menoista, pääasiassa koulutus- ja lääkintämenoista.


title: Gustaf Gustafsson (jääkäri)

text: Gustaf Gunnar Gustafsson (26. joulukuuta 1895 Pernaja – 15. elokuuta 1928) oli suomalainen jääkärivääpeli.


title: Gustaf Gustafsson (jääkäri)

text: Gustafssonin vanhemmat olivat maanviljelijä Gustaf Adolf Juhonpoika ja Hulda Sofia Perintytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Olga Elisabet Törnblomin kanssa. Gustafsson oli kansakoulun käynyt helsinkiläinen mekaanikko, joka liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antaneeseen jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 23. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella, jonka jälkeen hänet siirrettiin 10. helmikuuta 1917 Altonan työosastoon, josta hän pääsi elokuussa vuonna 1917 siviilitöihin.


title: Gustaf Gustafsson (jääkäri)

text: Gustafsson palasi Suomeen sisällissodan päättymisen jälkeen 29. marraskuuta 1918 ja liittyi Viron vapaussotaan lähteneisiin joukkoihin, joissa hänet sijoitettiin ensimmäisen suomalaisen vapaajoukon tykkipatteriin. Viron vapaussodasta palattuaan hän liittyi Aunuksen retkikuntaan ja oli mukana Tuuloksen rintaman rannikkopuolustuksessa. Retkikunnasta palattuaan Gustafsson liittyi suojeluskuntajärjestöön 15. elokuuta 1919 ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Pernajan suojeluskuntaan, missä tehtävässä hän toimi 15. helmikuuta 1920 saakka ja astui sen jälkeen vääpelinä Kipinälennätinlaitokseen palvelukseen. Hän erosi armeijasta 15. syyskuuta 1920, mutta liittyi myöhemmin vielä Itä-Karjalan kansannousua tukeneisiin suomalaisiin vapaaehtoisiin. Itä-Karjalasta palattuaan hän suuntasi merille. Hän kuoli keuhkotautiin 15. elokuuta 1928.


title: Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1960

text: Vuoden 1960 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut olivat järjestyksessään ensimmäiset ja sen finaalit järjestettiin Ranskassa. Kilpailut voitti Neuvostoliitto, joka löi loppuottelussa Jugoslavian jatkoajan jälkeen maalein 2–1.


text: Turnaus pelattiin pudotuspelimuodossa. Karsintoihin otti osaa vain 17 joukkuetta, ja joukosta puuttui monta huomattavaa maata kuten Länsi-Saksa, Italia ja Englanti. Karsintaottelut pelattiin kaksiosaisina siten, että ottelupari kohtasi toisensa kertaalleen kummankin kotikentällä. Karsintojen neljä parasta joukkuetta pääsivät varsinaiseen lopputurnaukseen, jonka isäntä valittiin joukkueiden selvittyä.


text: Francon oikeistodiktatuurin alainen Espanja ei suostunut matkustamaan Neuvostoliittoon, joka oli tukenut tasavaltalaista hallitusta Espanjan sisällissodassa, ja luovutti puolivälierissä. Neljän parhaan joukossa oli isäntämaa Ranskan lisäksi kolme kommunistista valtiota: Neuvostoliitto, Tšekkoslovakia ja Jugoslavia. Välierissä Neuvostoliitto voitti helposti Tšekkoslovakian 3–0 Marseillessa. Toisessa ottelussa Jugoslavia voitti 5–4 oltuaan kahdesti jo kahden maalin tappioasemassa. Pronssiottelussa Tšekkoslovakia voitti murtuneen Ranskan 2–0.


text: Finaalissa Jugoslavia teki ensimmäisen maalin, mutta Neuvostoliitto legendaarisen maalivahti Lev Jašinin johdolla tasoitti 49. minuutilla. Varsinaisen peliajan jälkeen tilanne oli tasan 1–1. Kun jatkoaikaa oli jäljellä seitsemän minuuttia, Viktor Ponedelnik teki maalin ja toi Neuvostoliitolle ensimmäisen Euroopan mestaruuden.


text: Espanja kieltäytyi matkustamasta Neuvostoliittoon, joka sai ottelusta luovutusvoiton.


text: Finaaliturnaus, 2 maalia:Karsinnat mukaan lukien, 5 maalia


title: Pitäjänmäen Tarmo

text: Pitäjänmäen Tarmo on helsinkiläinen urheiluseura. Se on perustettu helmikuussa vuonna 1925. Aluksi seuran nimi oli Pitäjänmäen voimistelu- ja urheiluseura Tarmo, mutta nimi lyheni Pitäjänmäen Tarmoksi, eli PiTa:ksi. Seuran lajeja ovat jalkapallo, jääkiekko, suunnistus, voimistelu ja yleisurheilu. Vuosien varrella seurassa on harrastettu useita muitakin lajeja, mm. nyrkkeilyä ja painia.


title: Pitäjänmäen Tarmo

text: Jääkiekossa joukkue on pelannut viisi kautta vuonna 1975 perustetussa I-divisioonassa. Näistä paras sijoitus on neljäs debyyttikaudella 1975. Toki aiemminkin joukkue pelasi Suomi-sarjassa, eli I-divisioonaa edeltäneessä sarjassa. Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla joukkue on runsaasti kausia, joista kaksi Suomi-sarjan aikana. Joukkueella on myös kolmanneksi korkeimman sarjatason voitto vuodelta 1965, eli Maakuntasarjan ajoilta. PiTan 1. divisioona joukkueessa 70-luvun puolivälissä pelasivat myös mm. Pertti Lehtonen ja Ilkka Sinisalo. PiTan toisella visiitillä 1. divisioonassa kausilla 1995-1996 ja 1996-1997 riveissä pelasivat myös Paul Högbacka, Niklas Bäckström, Jan Lundell ja Kimmo Kuhta, sekä KooVeen sarjajoukkueen valmennuksessa mukana oleva Miro Haapaniemi. 1. disioonaan kuulunutta joukkuetta 90-luvun puolivälissä valmensivat Timo "Räpsä" Haapaniemi ja Pertti "Dave" Packalen. Timo Haapaniemi valmensi aiemmin HIFK:n SM-liigajoukkuetta 1983 ja Pertti Packalen oli maalissa kun HIFK voitti Suomen mestaruuden.


title: Pitäjänmäen Tarmo

text: Tunnetuimpia PiTan omia kasvatteja ovat mm. Jori Lehterä ja Jonas Enlund. Samassa PiTa C-SM joukkueessa 1987 syntyneissä pelasivat myös Janne Keränen ja Timo Seppänen, jotka ovat sittemmin pelanneet Rauman Lukossa ja Kuopion Kalpassa. Viimeksi mainitut ovat nurmijärveläisen Kurran kasvatteja, mutta pelasivat myös PiTassa monta vuotta.


title: Pitäjänmäen Tarmo

text:
Nykyisin PiTan jääkiekko on kehittynyt junioritoiminnan suuntaan ja valmennuspäällikkönä toimi Nemo Nokkosmäki, PiTan oma kasvatti, joka pelasi myös Jokereissa ja Ässissä, sekä Sveitsissä ja Ranskassa. Nemo Nokkosmäki on toiminut vuodesta 2002 rullakiekon maajoukkueen kapteenina ja vuodesta 2007 rullakiekon päävalmentajana. Aiemmin vuosina 1995-1997 PiTan entinen valmennuspäällikkö Samu Kuitunen on toiminut rullakiekkomaajoukkueen päävälmentajana.
Nykyisin valmennuspäällikkönä toimii seurassa vuosia valmentanut Pasi Andersson.


title: Pitäjänmäen Tarmo

text: PiTassa harrastetaan myös suunnistusta. Suomen suurimmassa suunnistustapahtumassa Jukolan viestissä PiTa on sijoittunut viime vuosina sijojen 250-450 välille.


title: Teodor Grünn

text: Teodor Albin Alarik Grünn (10. tammikuuta 1898 Vaasa – 16. tammikuuta 1987) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat pankinkamreeri Herman Grunn ja Elin Lindevall. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1932 Dagny Maria Lindroosin kanssa.


title: Teodor Grünn

text: Grünn kävi viisi luokkaa Vaasan ruotsalaista lyseota ja yhden vuoden Vaasan kauppakoulua. Hän suoritti taktiikan soveltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1928 ja suojeluskuntain komentajakurssin vuosina 1932–1933. Hän osallistui Suojeluskuntajärjestön 1. sotilasohjaajille järjestetyn raskaiden aseiden käsittelykursseille vuosina 1939–1940.


title: Teodor Grünn

text: Grünn liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 27. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 8. joulukuuta 1916 ja komennettiin Saksan meriesikunnan järjestämille räjäytyskursseille Berliiniin ja Kieliin sekä keväällä 1917 erikoistehtäviin Ruotsiin ja Suomeen. Hän tuli tovereineen pidätetyksi Ruotsin ja Suomen rajalla ja oleskeli sen jälkeen Ruotsin viranomaisten valvonnassa Luulajassa. Hän jatkoi vapauduttuaan valmisteluja alkuperäisen tehtävänsä suorittamiseksi, mutta sai vuoden vaihteessa 1917 määräyksen lähteä Suomeen suojeluskuntatyöhön. Hän saapuikin tammikuun alkupäivinä Tornion kautta Ouluun ja toimi 4. tammikuuta 1918 alkaen kouluttajana Oulun suojeluskunnassa.


title: Teodor Grünn

text: Sisällissodan sytyttyä Grünn otti osaa venäläisten aseistariisumiseen Limingassa sekä Oulun valtaukseen, mistä hän matkusti Vaasaan ja Vaasan ympäristön suojeluskuntalaisista muodostetun osaston johtajana Mikkeliin, mistä käsin hän otti osaa Mäntyharjun kirkonkylän taisteluihin. Hänet määrättiin jääkärijoukkoja perustettaessa joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 31. maaliskuuta 1918 alkaen 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ja otti osaa Tampereen saartoon ja Viipurin valloitukseen, jonka aikana haavoittui 28. huhtikuuta 1918.


title: Teodor Grünn

text: Grünn palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta myöhemmin tuli Savon jääkärirykmentti n:o 3. Hän toimi 1. pataljoonan adjutanttina ja myöhemmin 2. komppanian päällikkönä. Armeijasta hän erosi 28. joulukuuta 1918 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön, missä hänet sijoitettiin kouluttajaksi Vaasan suojeluskuntapiiriin 15. helmikuuta 1919. Tehtävässä hän oli 1. kesäkuuta 1919 saakka, josta hän siirtyi Etelä-Lohjan suojeluskunnan harjoituspäälliköksi 17. lokakuuta 1919, missä tehtävässä hän oli 22. heinäkuuta 1921 saakka. Hän astui uudelleen armeijan palvelukseen 22. heinäkuuta 1921 ja hänet määrättiin nuoremmaksi upseeriksi Kaartin jääkäripataljoonaan. Toistamiseen hän erosi armeijasta 21. helmikuuta 1923 ja siirtyi jälleen suojeluskuntajärjestöön, missä hänet määrättiin 1. maaliskuuta 1923 Uudenmaan eteläisen suojeluskuntapiirin (Nylands södra skyddskårsdistrikt) 2. alueen ja 1. tammikuuta 1924 alkaen 3. alueen päälliköksi sekä 1. helmikuuta 1926 alkaen urheiluohjaajaksi ja 1. kesäkuuta 1928 alkaen 3. sotilasohjaajaksi ja viimein 20. maaliskuuta 1931 alkaen 1. sotilasohjaajaksi.


title: Teodor Grünn

text: Grünn toimi talvisodassa Jalkaväkirykmentti 10:n II pataljoonan komentajana ja osallistui taisteluihin Länsi-Kannaksella. Välirauhan aikana hän toimi uudelleen sotilasohjaajana Etelä-Uudenmaan suojeluskuntapiirissä ja Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 24:n III pataljoonan komentajaksi, josta hänet siirrettiin Kotijoukkojen esikuntaan koulutustoimiston päälliköksi ja toimistoupseeriksi. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Nylands Södra suojeluskuntapiirin komentajaksi, josta hänet siirrettiin lakkautuspalkalle sodan loputtua. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1945 ja siirtyi Snappertunaan maanviljelijäksi.


title: Teodor Grünn

text: Grünn toimi opettajana Suojeluskuntain päällystökoulun voimistelu- ja hiihtokursseilla vuonna 1926 ja urheilukursseilla vuonna 1929 sekä poikakursseilla vuosina 1929 ja 1930 sekä voimistelu- ja hiihtokurssien johtajana vuonna 1931.


title: Teodor Grünn

text: Grünn toimi verolautakunnan jäsenenä ja tielautakunnan puheenjohtajana 1950-luvulla.


title: Teodor Grünn

text: Grünn on kääntänyt ruotsiksi teoksen "Handledning för gevärsförare" sekä "Suojeluskuntain Koulutusohjeen" vuonna 1942 sekä Suojeluskuntajärjestön ampumaohjelmiston myös vuonna 1942.


title: Karl-Vilhelm Grünn

text: Karl-Wilhelm Emil Jürgen Grünn (21. maaliskuuta 1893 Hanko – 2. lokakuuta 1968 Lahti) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat pankinkamreeri Herman Grünn ja Elin Lindevall. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Saga Greta Alleenin kanssa josta hän erosi vuonna 1935 ja avioitui toisen kerran vielä samana vuonna Vera Hirnin kanssa ja hänen kuoltuaan vuonna 1952 hän avioitui kolmannen kerran vuonna 1954 Saga Anita Montellin kanssa.


title: Karl-Vilhelm Grünn

text: Grünn kävi seitsemän luokkaa Vaasan ruotsalaista lyseota ja jatkoi opintojaan Leipzigin kauppakorkeakoulussa vuosina 1913–1914, mutta keskeytti opintonsa maailmansodan puhkeamisen takia ja palasi kotimaahan. Hän sai Ratsastuskoulutuksen Harjoituseskadroonassa vuonna 1919 ja Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän suoritti vuosina 1924–1926 sekä konekivääri- ja kranaatinheitinkurssin Taistelukoulussa vuonna 1935. Hän suoritti useita virvoitusjuoma-alan opintomatkoja useisiin Euroopan maihin.


title: Karl-Vilhelm Grünn

text: Tämä Mäntän paperitehtaan konttorin virkailija liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 13. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän otti osaa vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Karl-Vilhelm Grünn

text: Grünn astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan lähettiupseeriksi ja adjutantiksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonaan, josta hänet komennettiin adjutantiksi 17. huhtikuuta 1918 alkaen 5. jääkärirykmenttiin. Hän osallistui sisällissodassa taisteluihin Tampereella ja Karjalankannaksella.


title: Karl-Vilhelm Grünn

text: Grünn palveli sisällissodan jälkeen edelleen adjutanttina 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4 ja sitten Tampereen Rykmentti. Hänet määrättiin 21. heinäkuuta 1918 alkaen 3. konekiväärikomppanian päälliköksi, josta hänet komennettiin 7. joulukuuta 1919 ja siirrettiin 14. toukokuuta 1920 yleisesikuntaupseeriksi 3. Divisioonan esikuntaan ja edelleen 14. joulukuuta 1921 talouspäälliköksi Kenttätykistörykmentti 3:een ja 28. marraskuuta 1923 alkaen vanhemmaksi toimistoupseeriksi Puolustusministeriön intendenttiosastoon sekä 1. tammikuuta 1927 alkaen Puolustusministeriön sota-asiain osaston vanhemmaksi toimistoupseeriksi ja 29. elokuuta 1928 alkaen nuoremmaksi toimistoesiupseeriksi. Tampereen rykmenttiin 1. pataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin 21. joulukuuta 1933.


title: Karl-Vilhelm Grünn

text: Grünn osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 33:n komentajana (rykmentin nimi myöhemmin Jalkaväkirykmentti 6) ja osallistui taisteluihin Pasurissa, Salmenkaidassa ja Kaskiselän lohkolla komentajana. Välirauhan aikana hän toimi Lahden suojeluskuntapiirin komentajana ja jatkosodan sytyttyä hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 22:n komentajaksi ja osallistui taisteluihin Korpiselän–Tuuloksen akselilla. Rykmentistä hänet siirrettiin vuonna 1941 erikoistehtäviin VI Armeijakuntaan ja osallistui taisteluihin Aunuksessa. Armeijakunnasta hänet komennettiin Päijänteen sotilasläänin komentajaksi ja Mikkelin varuskunnan päälliköksi vuonna 1942, missä tehtävässä oli vuoteen 1943 saakka, jolloin hänet siirrettiin uudelleen Lahden suojeluskuntapiirin komentajaksi, missä tehtävässä oli suojeluskuntien lakkauttamiseen saakka, jonka jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi Lahden Mallasjuoma Oy:n toimitusjohtajaksi. Mallasjuoma Oy:n toimitusjohtajana hän oli vuoteen 1962 saakka.


title: Karl-Vilhelm Grünn

text: Grünn toimi Kuormitusohjeiden ja pakko-ottolautakuntien ajoneuvojen valintaa koskevia ohjeita laatineen komitean jäsenenä ja sihteerinä vuonna 1924 ja Helsingin komennuskomppanian supistamista suunnitelleen komitean puheenjohtajana vuonna 1927 sekä puolustuslaitoksen rauhanaikaisen varastokirjanpidon yksinkertaistuttamista ja kodifioimista suunnitelleen toimikunnan puheenjohtajana vuosina 1929–1930. Hän toimi 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1935–1938. Hän toimi Lahden väestönsuojelulautakunnan varapuheenjohtajana vuosina 1939–1945 ja Lahden Aseveljet ry:n puheenjohtajana vuosina 1940–1944 ja kunniajäsenenä vuodesta 1944 alkaen. Lahden mallasjuoma Oy:n hallituksen jäsenenä hän oli vuodesta 1941 ja Lahden purjehdusseuran varakommodorina vuosina 1945–1948 sekä Lahden teollisuusseuran hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuosina 1947–1951 ja 1953–1961. Jyväskylän juomatehtaan hallituksen jäsenenä hän toimi vuosina 1957–1968 ja Antti Räsänen Oy:n hallituksen jäsenenä vuosina 1958–1968 sekä Hämeen Salvan päätoimittajana vuosina 1941–1944.


title: Ensio Groundstroem

text: Ensio Edvard Gabriel Groundstroem ['grʊndström] (1. huhtikuuta 1893 Längelmäki – 19. joulukuuta 1938) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat Tie- ja vesirakennusten ylihallituksen kamreeri Karl Johan Gabriel Groundstroem ja Aino Fredrika Widbom. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Signe Hellas Vijkbergin kanssa.


title: Ensio Groundstroem

text: Groundstroem kävi viisi luokkaa Helsingin suomalaista normaalilyseota ja Suomen liikemiesten kauppaopiston vuosina 1910–1913. Hän kävi Haminan taistelukoulun vuonna 1918 ja taktiikan soveltamiskurssin vuonna 1927 sekä komentajakurssin vuonna 1929 ja komentajain täydennyskurssin vuonna 1932 Suojeluskuntain päällystökoulussa. Hän teki vuonna 1920 liikeopintomatkan Englantiin.


title: Ensio Groundstroem

text: Groundstroem toimi virkailijana Suomen yhdyspankin Tampereen konttorissa, josta hän astui vapaaehtoisena Venäjän armeijan palvelukseen 18. elokuuta 1914 ja kävi Kasaanin sotakoulun vuosina 1914–1915 ja palveli sen jälkeen 186. Jalkaväkirykmentin täydennyspataljoonassa.


title: Ensio Groundstroem

text: Venäjän armeijan käytyään hän käänsi katseensa Saksaan ja liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 29. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, jossa haavoittui lievästi 1. marraskuuta 1916 ja hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 21. marraskuuta 1916. Hänet komennettiin Saksan meriesikunnan määräämiin tehtäviin Ruotsiin ja Tanskaan 4. huhtikuuta – 21. syyskuuta 1917 väliseksi ajaksi. Pataljoonan yhteyteen hän palasi 26. syyskuuta 1917. Hän osallistui vuonna 1917 Libaussa järjestetyille sotakoulun A-kursseille.


title: Ensio Groundstroem

text: Groundstroem astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 1. komppanian päälliköksi 5. huhtikuuta 1918 alkaen, missä tehtävässä oli vain 12. huhtikuuta 1918 saakka. Hän osallistui sisällissodassa taisteluihin Raudussa ja Suomen rajaseudulla.


title: Ensio Groundstroem

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli edelleen samassa joukossa 3. komppanianpäällikkönä ja adjutanttina, joukolla oli myöhemmin nimet Jääkäripataljoona n:o 2 ja Pohjolan jääkäripataljoona. Armeijasta hän erosi 31. tammikuuta 1919 ja liittyi Viron vapaussotaan lähteviin joukkoihin 1. helmikuuta 1919 ja hänet sijoitettiin kenraali Wetzerin 1. esikunnan operatiiviseen osastoon adjutantiksi. Hän johti Marienburgin taistelun loppuvaiheessa vähän aikaa Pohjan-Poikain rykmentin 1. pataljoonaa. Viron sisällissodasta palattuaan hän liittyi suojeluskuntajärjestöön 17. huhtikuuta 1919 ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Iin suojeluskuntaan, missä hän palveli 31. elokuuta 1920 saakka, jonka jälkeen hän liittyi Iitin suojeluskuntaan paikallispäälliköksi ja 1. maaliskuuta 1921 alkaen paikallispäälliköksi Heinolan suojeluskuntaa, missä hän palveli 10. marraskuuta 1921 saakka. Armeijaan hän palasi 15. maaliskuuta 1922 ja hänet määrättiin Keski-Suomen rykmentin 1. pataljoonan taloudenhoitajaksi ja 30. syyskuuta 1923 alkaen rykmentin majoitusmestariksi ja 25. maaliskuuta 1924 alkaen 1. komppanian päälliköksi. Hänet siirrettiin 6. joulukuuta 1925 Savon jääkärirykmentin 1. komppanian ja 17. maaliskuuta 1926 alkaen Keski-Suomen rykmentin 3. konekiväärikomppanian ja 20. syyskuuta 1926 alkaen 1. komppanian päälliköksi. Suojeluskuntajärjestöön hänet siirrettiin 4. toukokuuta 1928 ja määrättiin Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajaksi. Järjestöstä hän erosi sairauden vuoksi 31. tammikuuta 1935. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaahan.


title: Australian Lunar

text: Australian Lunar -kultakolikkosarjaa julkaisee australialainen Perth Mint -tehdas kiinalaisen uudenvuoden kunniaksi. Jokaista kultakolikkoa suunniteltaessa on käytetty jotain hahmoa kiinalaisen horoskoopin kahdestatoista eläimestä.


title: Australian Lunar

text: Kolikon arvopuolella on kuningatar Elisabet II:n muotokuva, nimellisarvo ja alkuperämaan nimi. Lunarin tunnuspuolella on vuotta vastaava horoskooppieläin, eläimen nimi kirjoitettuna kiinalaisella merkillä, lyöntivuosi, kolikon paino ja kultapitoisuus.


title: Australian Lunar

text: Kaikki Lunar-kolikot ovat laillisia maksuvälineitä Australiassa.


title: Australian Lunar

text: Kiinalaisessa ajanlaskussa vuodet voidaan jakaa 12 vuoden jaksoihin vuoden maallisten oksien mukaan. Jokainen oksa liittyy eri eläimeen. Kiinalaisia horoskooppirahoja alettiin valmistaa vuonna 1996, joka oli rotan vuosi. Rotta on ensimmäinen 12 eläimestä.


title: Australian Lunar

text: Valmistetut Lunarit:


title: Australian Lunar

text: Lunar I -sarjaLunar II -sarjaLunareita lyödään vuosittain vain hyvin rajallinen määrä, jotta ajan mittaan kohoaisi arvometallin arvon lisäksi myös kolikon keräilyarvo. Perth Mint lyö yhden unssin Lunar-kultakolikoita enintään 30 000 kappaletta. Valmistus lopetetaan, kun enimmäismäärä on myyty loppuun tai kun 12 vuoden sarjan valmistus lopetetaan, sen mukaan, kumpi ajankohta saapuu ennemmin.


title: Australian Lunar

text: 1 kg:n sekä 10, 2, 1/2, 1/4, 1/10 ja 1/20 unssin kultarahoilla ei ole suoranaisia tuotantorajoituksia. Kyseisiä rahoja valmistetaan vain yhden vuoden ajan ja sen jälkeen Perth Mint ilmoittaa myös kultakolikoiden lopulliset lyöntimäärät.


title: Australian Lunar

text: 10 kilon painoisia Lunar-kultarahoja valmistetaan enintään 100 kappaletta. Valmistus lopetetaan, kun enimmäisvalmistusmäärä on saavutettu tai vuoden 2008 lopussa, jolloin Perth Mint ilmoittaa myös rahojen todelliset valmistusmäärät.


title: Good Act

text: Good Act on Pepe Ahlqvistin & Jarkka Rissasen ensimmäinen yhteinen albumi. Se julkaistiin sekä LP- että CD-formaatissa vuonna 1992.


title: Land of Tales (albumi)

text: Land of Tales on hard rock -yhtye Land of Talesin ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin 4. heinäkuuta 2008.


title: Vastaanotettu kuningatargambiitti

text: Vastaanotettu kuningatargambiitti on kuningatargambiitin muunnelma ja mustan kolmanneksi suosituin vastaus avaukseen. Vastaanotettua kuningatargambiittia luonnehtivat siirrot


title: Vastaanotettu kuningatargambiitti

text: Muunnelma ei ole aito gambiitti, sillä valkea saa sotilaan halutessaan takaisin. Paljon yleisempää on kuitenkin odottaa ja kehittää ensin upseereja peliin. Sotilaan saisi heti takaisin pelaamalla 3.Da4+ Rc6 4.Dxc4 tai 4.e3 ja 5.Lxc4. Normaalimpia vastauksia ovat kuitenkin 3.Rf3, Rc3, e3 ja e4. Musta pelaa yleensä jossain vaiheessa peliä siirron ...c5, jonka jälkeen valkea voi joko lyödä sotilaan pelaamalla dxc5 tai odottaa, että peli jatkuu ...cxd4 ja exd4. Tällöin valkealle tulee eristetty sotilas d-linjalle, mikä luo voittomahdollisuuksia molemmille pelaajille.


title: Vastaanotettu kuningatargambiitti

text: Valkea jatkaa yleensä 3.Rf3, mikä estää mustaa pelaamasta 3...e5. Tämän jälkeen valkea ottaa sotilaan jossain vaiheessa takaisin siirroilla e3 ja Lxc4. Toinen vaihtoehto on pelata heti 3.e3 tarkoituksena ottaa sotilas välittömästi takaisin. Tällöin musta ei voi pelata 3...b5, koska peli jatkuisi 4.a4 c6 5.axb5 cxb5? 6.Qf3 ja valkea voittaa ainakin upseerin. Siirto 3.e3 tukkii kuitenkin valkean kuningatarlähetin tien, joten valkea pelaa lähetin joskus ensin ruutuun f4 tai g5. 3.e4 on valkean aggressiivisin vastaus. Siinä valkea ottaa keskustan haltuunsa. Siirto on tilastollisesti vahva. Mustan vastauksiin kuuluvat niin 3...e5, 3...Rc6 kuin 3...Rf6:kin.


title: Vastaanotettu kuningatargambiitti

text: Kuningatargambiitin vastaanottaminen oli suosituimmillaan 1800-luvulla. Nykypelaajista sitä ovat harrastaneet muun muassa Sergei Rublevski, Andrei Kharlov, Susan Polgar, Milan Matulovic ja Anthony Miles.


title: Vastaanotettu kuningatargambiitti

text: Avaus sijoittuu ECO-koodistolla koodeille D20-D29.


title: Doggone Blues

text: Doggone Blues (Featuring Bob Brozman and C. C. de Plicque) on Pepe Ahlqvistin & Jarkka Rissasen toinen ja viimeisin yhteinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1998.


title: Iivari Kauranen

text: Iivari Akseli Kauranen (30. heinäkuuta 1896 Joutsa – 30. marraskuuta 1990 Joutsa) oli suomalainen jääkärieversti ja matematiikan opettaja.. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Kauranen ja Elina Lehtinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Kyllikki Einolan kanssa.


title: Iivari Kauranen

text: Kauranen kävi kansakoulun ja kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana Viipurin suomalaisesta lyseosta vuonna 1923. Hän suoritti Sotateknillisen kurssin vuosina 1927–1929. Hän Suoritti kasvatusopin tutkinnon Jyväskylän Kasvatusopillisessa Korkeakoulussa vuonna 1949 ja auskultoi matematiikassa ja luonnontieteissä Tyttönormaalilyseossa ja suoritti samalla kielikokeen vuonna 1950.


title: Iivari Kauranen

text: Kauranen toimi maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 28. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Iivari Kauranen

text: Kauranen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi ensin 2. jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Komppanian päällikkönä hän toimi 28. maaliskuuta – 14. huhtikuuta 1918 sekä 23. huhtikuuta – 29. toukokuuta 1918 väliset ajat. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Kauksamossa, Kivennavalla ja Raivolassa sekä Inon saartoon.


title: Iivari Kauranen

text: Kauranen siirrettiin sisällissodan jälkeen 12. heinäkuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonan 3. komppaniaan. Kun Pioneerikoulutuspataljoona aikanaan jaettiin Kauranen joutui Pioneeripataljoona 1:n rulliin. Pataljoonassa hän toimi joukkueenjohtajana ja nuorempana upseerina sekä 1. tammikuuta 1921 alkaen neljännen ja 16. elokuuta 1921 alkaen toisen komppanian päällikkönä. Seuraavaksi Kauranen määrättiin 6. kesäkuuta 1923 alkaen nuoremmaksi upseeriksi 3. komppaniaan, missä hän komppanian päällikkyyden 1. tammikuuta 1924. Pataljoona aliupseerikoulun päälliköksi hänet nimettiin 1. tammikuuta 1925, mistä hänet siirrettiin 11. marraskuuta 1935 alkaen pioneerikurssien johtajaksi. Kauranen toimi omien töidensä ohella myös pioneeritöiden ohjaajana Kadettikoulussa, Reserviupseerikoulussa, Santahaminassa ja Karjalankannaksella.


title: Iivari Kauranen

text: Kauranen osallistui talvisotaan Pioneerikoulutuskeskuksen päällikkönä Korialla, missä tehtävässä hän jatkoi aluksi myös välirauhan aikana, mutta siirrettiin myöhemmin 4. Armeijakunnan pioneerikomentajaksi. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin 7. Armeijakunnan pioneerikomentajaksi ollen tehtävässä vuoteen 1943 saakka osallistuen taisteluihin Laatokan Karjalassa, Äänislinnassa ja Karhumäessä. Rintamalta hänet komennettiin vuonna 1943 Päämajan Pioneeriosaston 1. pioneeritarkastajaksi, ollen tehtävässä sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi Pioneerirykmenttiin. Armeijasta Kauranen erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1946 ja siirtyi Pohja-Yhtymän aluetarkastajaksi Joutsaan.


title: Iivari Kauranen

text: Kauranen toimi opettajana Reserviupseerikoulussa 24. lokakuuta 1923 – 4. marraskuuta 1926 välisen ajan ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökursseilla vuosina 1929 ja 1930 sekä 3. Divisioonan pioneerikurssien johtajana vuosina 1926 ja 1927. Myöhemmin sotien jälkeen hän toimi Joutsan Yhteiskoulun matematiikan opettajana aina vuoteen 1966 saakka.


title: Iivari Kauranen

text: Kauranen toimi Pioneeripataljoonan kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1927 ja 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1930 ja 1934 sekä Pioneerialan tyyppitoimikunnan puheenjohtajana vuodesta 1935 alkaen. Joutsan holhouslautakunnan puheenjohtajana hän toimi vuosina 1948–1951 ja Joutsan seurakunnan kirkkohallintokunnan jäsenenä vuosina 1948–1958.


title: RZA

text: Robert Fitzgerald Diggs (s. 5. heinäkuuta 1969 Brooklyn, New York, New York), taiteilijanimeltään RZA, on yhdysvaltalainen rap-artisti, musiikkituottaja ja näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten newyorkilaisen rap-yhtyeen Wu-Tang Clanin johtohahmona. Hän on tuottanut lähes koko Wu-Tang Clanin materiaalin kuten myös yhtyeen jäsenien sooloprojekteja. RZA julkaisee soolomateriaalia hänen toisella aliaksellaan Bobby Digital.Alla on listattu ainoastaan RZA:n kokonaan itse tuottamat albumit.


title: Ludvig III (Baijeri)

text: Ludvig III (syntyjään Ludwig Leopold Joseph Maria Aloys Alfred) (7. tammikuuta 1845 München, Baijeri – 18. lokakuuta 1921 Sárvár, Unkari) oli Baijerin viimeinen kuningas vuosina 1913–1918. Hän oli Baijerin prinssi Luitpoldin ja Itävallan arkkiherttuatar Augustan lapsi. Ludvig seurasi aluksi isäänsä Baijerin sijaishallitsijana vuonna 1912. Jo seuraavana vuonna hän ajoi läpi perustuslain muutoksen, jonka nojalla syrjäytettiin hänen serkkunsa, mielenvikainen kuningas Otto, ja Ludvig itse kruunattiin kuninkaaksi.


title: Ludvig III (Baijeri)

text: Ludvigin lyhyt hallintokausi oli konservatiivinen. Hallitsijana hän sai vaikutteita paavi Leo XIII:n kiertokirjeestä Rerum Novarumista. Häntä kutsuttiin joskus nimellä ”Millibauer”, ”meijerifarmari”, koska hän oli suuresti kiinnostunut maataloudesta ja viljelystä.


title: Ludvig III (Baijeri)

text: Ludvigia syytettiin sokeasta Preussin seuraamisesta, ja hänen epäsuosionsa kasvoi ensimmäisen maailmansodan aikana. Kun sota kesti ja rintama läheni Baijeria, valtiossa puhkesi saksalainen sosialistinen vallankumous. Juuri ennen sodan loppumista Ludvig pakeni perheineen Münchenin Residenz Palacesta. Hän oli ensimmäinen saksalainen monarkki, joka syöstiin valtaistuimeltaan. Pari päivää sodan jälkeen Ludvig kirjoitti käskyn, joka vapautti sotilaat ja siviilivirkailijat valoistaan. Kurt Eisnerin johtaman tuoreen tasavallan hallitus tulkitsi tämän eroilmoitukseksi.


title: Sotilasaikakauslehti

text: Sotilasaikakauslehti on Upseeriliiton julkaisema aikakauslehti. Sen päätoimittaja on eversti evp. Martti Lehto. Se on ammattilehti, joka on suunnattu sotilaille ja alasta kiinnostuneille. Lehden aihepiireinä ovat muun muassa eri maiden puolustusvoimat, turvallisuuspolitiikka, asetekniikan kehitys, alan kirjallisuus, sotahistoria, taktiikka ja johtaminen. Lehti on lisäksi liiton jäsenlehti ja tulee kaikille jäsenille. Lisäksi sitä jaetaan maksutta liiton sidosryhmille.


title: Sotilasaikakauslehti

text: Sotilasaikakauslehti, lyhennettynä "SAL", on perustettu 1919. Se ilmestyy 11 kertaa vuodessa.


title: Esikaupunkipiiri (Vladikavkaz)

text: Esikaupunkipiiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan itäosassa Venäjällä Kaukasiassa. Esikaupunkipiiri on maaseutualuetta, joka ympäröi tasavallan pääkaupungin Vladikavkazin ja sen lähiympäristön käsittävää Vladikavkazin kaupunkipiiriä, paitsi kaupunkipiirin etelä- ja kaakkoisrajoilla, jotka rajoittuvat naapuritasavaltoihin.


title: Esikaupunkipiiri (Vladikavkaz)

text: Muutoin Vladikavkazin esikaupunkipiiri rajoittuu lännessä Alagirin ja Ardonin piireihin, pohjoisessa Pravoberežjen piiriin, idässä Ingušiaan ja etelässä Georgiaan. Esikaupunkipiirin pinta-ala on 1 460 km² ja vuonna 2002 piirissä oli 102 990 asukasta. Vladikavkazin esikaupunkipiirin hallinnollinen keskus on Oktjabrskojen kylä. Tämän lisäksi piiriin kuuluu 18 muuta kylää, mm. Gizil, Nogir ja Sunža.


title: Esikaupunkipiiri (Vladikavkaz)

text: Itäosa piiristä kuului vuoteen 1944 Tšetšeenien ja inguušien autonominen sosialistinen neuvostotasavaltaan. Stalinin karkottaessa inguušit 1944 alue liitettiin Pohjois-Ossetiaan. Inguušien palatessa alueella asui muita, mikä on johtanut näihin päiviin asti kestäneeseen konfliktiin. Konflikti kärjistyi 1989 ja kesti vuoteen 1992 jolloin syys-lokakuussa osseettijoukot ajoivat 40 000–60 000 inguušia alueelta. Suurin osa pakeni Ingušiaan, joka heinäkuussa 1995 luopui vaateesta alueeseen. Moskova painosti Pohjois-Ossetian viranomaisia sallimaan pakolaisten paluun viiteen kylään, mutta suurempi pakolaisten paluu on estetty. Sittemmin tyhjäksi jääneelle alueelle on muuttanut osseetteja Etelä-Ossetiasta sotaa ja Georgian vainoja.


title: Portugalilainen avaus

text: Portugalilainen avaus on avaus, joka alkaa siirroilla


title: Portugalilainen avaus

text: Avaus on harvinainen, mutta muuntuu usein espanjalaiseksi peliksi, kun musta pelaa 2...Rc6. Erona espanjalaiseen peliin valkea säilyttää mahdollisuuden f-sotilaan kaksoisaskeleeseen ja e-sotilaan suojelemiseen siirrolla d3. Mustan suosituimmat vastaukset ovat lähetin häätäminen siirrolla 2...a6 tai c6 sekä kehityssiirrot 2...Rc6 ja Rf6.


title: Portugalilainen avaus

text: Avaus sijoittuu ECO-koodistolla koodille C20.


title: Dania-vaihe

text: Dania-vaihe (engl. "Danian") eli varhaispaleoseeni oli geologinen ajanjakso noin 65,5–61,7 miljoonaa vuotta sitten. Se on niin paleoseenin, paleogeenin, kenotsooisen maailmankauden kuin tertiäärin varhaisin vaihe. Sen alku vastaa nk. K/T-rajaa liitu- ja tertiäärikausien taitteessa. Tähän taitteeseen liittyi dinosaurusten joukkotuho ilmeisesti suuren asteroiditörmäyksen takia. Uskotaan, että tuhoisa törmäys tappoi monia eläimiä heti ja viimeisetkin dinosaurukset jonkin ajan päästä, kun jättimäisen törmäysräjähdyksen nostama heite oli noussut valtavaksi Maata pimentäväksi ja kylmentäväksi pilveksi. Kasvit, jotka olivat monen eläimen ravintoa, kuolivat. Tämä tappoi monia kasvin- ja lihansyöjiä. Suuret matelijat kuolivat, samoin meren mikroskooppisen pieni kalkkikuorinen eliöstö. Kun pilvi väistyi, jäljelle oli jäänyt lähinnä kaloja, lintuja, pieniä matelijoita ja pieniä nisäkkäitä, jotka muistuttivat päästäistä tai muita koiraa pienempiä eläimiä. Dania-vaihe oli huomattavasti nykyistä lämpimämpi. Napameri oli 8–9 astetta nykyistä lämpimämpi.


title: Dania-vaihe

text: Dania-vaihe oli paloseenin (65,5–55,8 Mvs) ensimmäinen vaihe. Sen nimi viittaa viittaa Tanskan latinalaiseen nimeen "Dania"; Tanskassa on esillä runsaasti tämän kauden liitukivikerrostumia. Euroopassa on aiemmin käytetty myös nimeä Mons-vaihe (engl. "Montian"; Belgian Monsin mukaan). Kausi oli 65,5 ± 0,3 – 61,7 ± 0,2 miljoonaa vuotta sitten. Dania-vaihetta vastaavat nisäkäsvaiheet MP 1–5. Amerikassa kausi on sama kuin Puerco-eläimistövaihe ("Puercan") ja osin sama kuin Torrejon-eläimistövaihe.


title: Dania-vaihe

text: Vaiheen erottaa sitä edeltäneestä liitukaudesta selvä K/T-raja, johon liittyy maailmanlaajuinen iridiumin ylimäärä ja asteroidin törmäyksessä syntyneitä lasipallosia. Tämän rajan stratotyyppi on määritelty tunisialaisen kerrostuman mukaan. Rajaan liittyy maailmanlaajuisesti dinosaurusten, kalkkikuoristen levien ja monien muiden eliöiden äkillinen kuolema. Dania-kautta vastaavat Euroopan planktonvyöhyke P1 ja kalkkinanofossiilien vyöhykkeet NP1, NP2, NP3 ja osin NP4, ja merenpohjan huokoseläinten vyöhyke Sb1 ja osin SB2.


title: Dania-vaihe

text: Kaudella eli enimmäkseen liitukauden lopun joukkotuhosta selvinneitä nisäkkäitä ja lintuja. Joitain uusia lajeja ilmaantui. Nisäkkäät ja muut maaeläimet olivat korkeintaan kotikissan kokoisia. Kaudelta tunnetaan muun muassa "Scaniornis"-lintuja. Nisäkkäät olivat pieniä istukallisia nisäkkäitä, pussieläimiä tai multituberkulaatteja.


title: Dania-vaihe

text: Euroopan vanhin paloseenikautinen nisäkäs oli vuoden 2000 tietojan mukaan Espanjasta löydetty "Hainina"-multituberkulaatti Hainina pyrenaica.


title: Dania-vaihe

text:
Pohjois-Amerikassa varhaisimpia paloseenikauden petoja oli Protungulatum noin puoli miljoonaa vuotta kauden alun jälkeen. Samoihin aikoihin eli multituberkulaatti "Catopsalis".
Hieman myöhemmin Puerco 2/3-vaiheessa yleistyi puupäästäismäinen "Purgatorius", jonka hampaita on löydetty runsaasti, ja "Periptychus". Vielä myöhemmin Amerikkaan luultavasti saapui Aasiasta jo liitukaudella kehittynyt päästäismäinen pussinisäkäs Deltatheriduim. Pohjois-Amerikassa eli kavioeläinten esi-isiin, Condylarthra-ryhmään kuuluva Periptychus ja Euroopassa muita saman ryhmän eläimiä ja pieniä kädellisten edeltäjiä. Amerikassa kehittyi noin 0,5 miljoonaa vuotta kauden alun jälkeen taeniodontteja, jotka olivat oravan ja koiran sulautuman näkäisiä kärsäkkäitä, kädellisiä eläimiä. Wortmania oli noin 20 kg painava kehittynyt taeniodontti.


title: Dania-vaihe

text: Jotkut tutkijat väittävät löytäneensä dinosaurusten jäänteiä vielä paleoseenikaudelta. Jos dinosauruksia eli vielä tällöin, ne olivat joka tapauksessa hyvin harvinaisia. Vuonna 2009 amerikkalainen James Fasset julkaisi tulokset, joiden mukaan hadrosauruksia olisi elänyt vielä paleoseenin alussa Amerikassa nykyisen New Mexicon osavaltion pohjoisosissa..


title: Carbonated Games

text: Carbonated Games oli Microsoft Game Studiosin omistama pelitalo. Se toimi Joshua Howardin johtamana vuodesta 2004 maaliskuuhun 2008. Olemassaolonsa aikana pelitalo kehitti pelejä muun muassa Xbox Live Arcadeeen, Windows Live Messengeriin, MSN Gamesiin ja Microsoft Surfacelle.


title: Vibeke Skofterud

text: Vibeke Westbye Skofterud (20. huhtikuuta 1980 Askim – 29. heinäkuuta 2018 Arendal) oli norjalainen maastohiihtäjä. Hän voitti viestihiihdossa olympiakultaa ja kaksi maailmanmestaruutta.


title: Vibeke Skofterud

text: Skofterud saavutti 2003 Val di Fiemmen MM-kisoista hopeaa Norjan viestijoukkueessa. Kaksi vuotta myöhemmin Oberstdorfin MM-hiihdoissa hän oli voittamassa viestikultaa ja 2007 Sapporon MM-kisoissa viestipronssia. Vancouverin olympialaisissa 2010 ja Oslon MM-kilpailuissa 2011 Skofterud voitti kultaa viestissä. Hänen paras henkilökohtainen arvokisasaavutuksensa on kuudes sija Oslon MM-kilpailujen 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. 2002 Salt Lake Cityn olympialaisissa hän sijoittui 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kahdeksanneksi.


title: Vibeke Skofterud

text: Maailmancupin henkilökohtaisilla matkoilla Skofterud ei saavuttanut voittoa, mutta palkintokorokesijoituksia hänellä oli kaksitoista kappaletta.


title: Vibeke Skofterud

text: Seuratasolla Skofterud edusti Slitu IF -seuraa. Vuonna 2002 hän voitti Norjan sprinttimestaruuden. Lisäksi hänellä on yksi hopea- ja kolme pronssimitalia maansa mestaruuskilpailuista.


title: Vibeke Skofterud

text: Skofterud sairastui toukokuussa 2014 äkilliseen lihastautiin rabdomyolyysiin ja joutui sairaalaan tehostetun hoidon osastolle.


title: Vibeke Skofterud

text: Hän ilmoitti 18. elokuuta 2015 lopettavansa uransa ja aikovansa jatkossa keskittyä pitämään hiihtokursseja nuorille sekä työskentelemään tv-kommentaattorin tehtävissä.


title: Vibeke Skofterud

text: Skofterud kuoli 29. heinäkuuta 2018 vesiskootterionnettomuudessa Etelä-Norjassa. Hänellä oli onnettomuushetkellä veressään yli 0,8 promillea alkoholia, eli yli sallitun. Tarkkaa promillemäärää ei julkaista.


title: Teijo-talot

text: Teijo-Talot on suomalainen rakennusalan yritys, joka on erikoistunut toimittamaan tehtaalla täysin valmiiksi rakennettuja moduuleista koostuvia tilakokonaisuuksia. Betoniperustus kulkee kiinteästi moduulitoimituksen mukana.


title: Teijo-talot

text:
Teijo-Talot Oy on perustettu vuonna 2000 Perniön Teijolle. Tehdas valmistaa rakennuksia, jotka rakennetaan kiinteitä perustuksia myöten valmiiksi tehtaalla ja kuljetetaan rakennuspaikalle. Siirron mahdollistaa erityinen alun perin hyötymallisuojattu nostomenetelmä.
Tehtaiden nykyinen tuotantokapasiteetti on noin 250 modulia tai rakennusta vuodessa.


title: Teijo-talot

text: Perniön tehtaan lisäksi perustettiin tuotantolaitokset Keski-Pohjanmaan Halsualle, Hämeeseen Tuulokseen, Savoon Varkauteen ja Lappiin Sodankylään. Tehtaat olivat itsenäisiä ("Teijo-Talot Oy, Teijo-Talot Pohjanmaa Oy, Teijo-Talot Häme" Teijo-Talot Savo ja "Teijo-Talot Lappi Oy") joilla oli yhteinen valmistuskonsepti, markkinointi ja tuotemerkki. Kaikki viisi toimivaa tehdasta ja Teijo-Rent Oy fuusioituvat yhdeksi yhtiöksi 1.6.2015. Kuluttajille suunnatut pientalotoimitukset loppuivat keväällä 2018. Nykyään Teijo-Talot rakentaa pääasiassa kouluja, päiväkoteja, terveysasemia, hoivakoteja sekä toimisto- ja tuotantotiloja julkiselle sekä yksityiselle sektorille.


title: Teijo-talot

text: Teijo-Talot valmistetaan tehtaalla valmiiksi joko yhtenä kokonaisena tai useampana rakennusmoduulina. Moduulit toimitetaan täysin valmiina tontille, jonne on tehty Teijo-Talojen maarakennusohjeiden mukaan sorapatja salaojineen. Rakennuspaikalla talo kytketään teräsbetonilaatassa olevan asennusaukon kautta vesi-, viemäri- ja sähköverkkoihin. Yhdessä osassa toimitettavat rakennukset ovat jo jopa saman päivän aikana käyttöönottovalmiina ja käyttöönottotarkastettuina. Modulaarisuus ei rajoita tilakokonaisuuden kokoa. Suurempia kokonaisuuksia saadaan käyttämällä useampia moduuleja. Yksittäisen moduulin maksimikoko on kuljetussyistä 7 x 14,5 metriä.


title: Teijo-talot

text: Mallisuojatun nostomenetelmän sekä erityisen teräsbetonilaatan ansiosta rakennukset voidaan myöhemmin siirtää helposti toiseen rakennuspaikkaan.


title: Egertonin evankeliumi

text: Egertonin evankeliumi eli Tuntematon evankeliumi on evankeliumikatkelma joka löydettiin Egyptistä ja myytiin British Libraryyn vuonna 1934. Se on esineenä ajoitettu 100-luvun loppuun jaa., ja sisältö on arvioitu laadituksi alkujaan noin 50-100 jaa. Siihen ei ole viittauksia muissa sen aikaisissa teksteissä, minkä vuoksi sitä on kutsuttu Tuntemattomaksi evankeliumiksi. Säilyneitä tekstikatkelmia on neljä: 1) kohtia Joh. 5:39-47 ja 10:31-39 vastaava teksti; 2) kohtia Matt. 8:1-4, Mark. 1:40-45, Luuk. 5:12-16 ja Luuk. 17:11-14 vastaava teksti; 3) kohtia Matt. 22:15-22, Mark. 12:13-17, Luuk. 20:20-26 vastaava teksti ja 4) puutteellinen kuvaus Jordanjoen rannalla tapahtuneesta ihmeestä.


title: Egertonin evankeliumi

text: Ajoitus on tehty vain paleografisin menetelmin.


title: Aleksei Pažitnov

text: Aleksei Pažitnov (Алексей Пажитнов, s. 1956) on Neuvostoliitossa syntynyt, mutta nykyisin Yhdysvalloissa asuva insinööri ja tietokonepelien suunnittelija. Hänet tunnetaan parhaiten pulmapeli "Tetriksen" kehittäjänä.


title: Disney suosikit

text: Disney suosikit on kokoelmalevy, joka sisältää suosituimpia suomenkielisiä Disney-elokuvien levytyksiä. Se julkaistiin 12. maaliskuuta 2008.


title: Disney suosikit

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 33 syyskuussa 2010.


title: Ich ess’ Blumen

text: ”Ich ess’ Blumen” (myös lyhyemmin ”Blumen”) on Die Ärzte -yhtyeen kappale, joka julkaistiin singlenä 25. maaliskuuta 1988. Se oli "Das ist nicht die ganze Wahrheit..." -albumin ensimmäinen singlejulkaisu. Kappale on ironinen oodi vegetarismille.”Das ist Rock’n’Roll” on yksi Gabi & Uwe -sarjaan kuuluvista kappaleista. Kappale julkaistiin myöhemmin albumeilla "Moskito-songs" ja "Das Beste von kurz nach früher bis jetze".


title: Puolalainen puolustus

text: Puolalainen puolustus on shakkiavaus, jossa musta pelaa varhaisen b-sotilaan kaksoisaskeleen. Alun perin siirron pelasi puolalainen Aleksander Wagner valkean 1.d4-siirtoon, mutta puolalaisiksi puolustuksiksi käsitetään b-sotilaan siirto muissakin avauksissa. Mustan b-sotilas estää valkeaa pelaamasta siirtoa c4. Avauksen teho on parhaimmillaan kun valkea sivustoi kuningaslähettinsä. Valkean yleisin vastaus on 2.e4, joka uhkaa heti mustan b-sotilasta. Jos musta suojelee sotilaan siirrolla 2...a6, avaus muuntuu St. Georgen puolustukseksi.


title: Puolalainen puolustus

text: Avaus sijoittuu ECO-koodistolla koodille A40.


title: Puolalainen puolustus

text: Puolalaisen puolustuksen kuuluisin esiintyminen tapahtui, kun Boris Spasski käytti sitä mustilla Tigran Petrosjania vastaan vuoden 1966 maailmanmestaruusottelussa. Spasski tosin hävisi ottelun.