title: Hobitit (televisiosarja)

text: Hobitit on Timo Torikan ohjaama yhdeksänosainen suomalainen televisiosarja, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjoihin "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta". Sarja käsittelee "Sormusten herran" tapahtumia erityisesti hobittien näkökulmasta, painottuen loppua kohti Frodon ja Samin matkaan kohti Tuomiovuorta. Näyttelijäkaarti on pitkälti sama kuin Ryhmäteatterin vuosina 1988–1989 Suomenlinnassa esittämässä "Taru sormusten herrasta" -näytelmässä. Näyttelijöiden osuudet kuvattiin kokonaan studiossa. Maisemat lisättiin näyttelijöiden taustalle chroma key -tekniikalla, jota ei ollut vielä juurikaan käytetty Suomessa. Sarjan musiikin on säveltänyt Toni Edelmann.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Yle TV1 on esittänyt sarjan televisiossa kahdesti, vuosina 1993 ja 1997–1998. Kyselyihin mahdollisesta DVD-julkaisusta Yleisradiolta on vastattu, että heidän oikeutensa päättyivät vuonna 1998 ja koskivat vain sarjan televisioesityksiä. Sarjan esitysoikeudet ovat siis palautuneet Tolkien Enterprisesin haltuun.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Televisiosarjan tuotannon lähtökohta oli Ryhmäteatterin vuosina 1988 ja 1989 Suomenlinnan kesäteatterissa esittämä ja suuren suosion kerännyt "Taru sormusten herrasta" -näytelmä, jonka ohjasivat Raila Leppäkoski ja Arto af Hällström. Yleisradiolla oli optio näytelmän sovittamiseksi televisioon sellaisenaan, mutta sitä ei pidetty sittenkään mielekkäänä. Uutta sovitusta alkoivat laatia Suomenlinnassa Pippiniä esittänyt Timo Torikka ja näytelmän musiikin säveltänyt Toni Edelmann. Torikan mukaan ensimmäinen ajatus oli tuottaa lastenohjelma, jonka keskiössä olisivat olleet lukuisat laulut, jotka Edelmann oli säveltänyt Tolkienin runojen pohjalta Ryhmäteatterin näytelmää varten. Tarinaan kiinteästi liittyvien laulujen nivominen omaksi irralliseksi kokonaisuudekseen osoittautui kuitenkin vaikeaksi, ja lähtökohtaa muutettiin. Pyrkimyksenä oli joka tapauksessa tuottaa erilainen sovitus kuin Ryhmäteatterin näytelmä oli ollut. Tarinaa keskitettiin hobittien näkökulmaan ja sen kannalta ylimääräisiä rönsyjä karsittiin.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Taustojen kuvaus sarjaa varten aloitettiin jo vuonna 1990, näyttelijöiden osuuksia siirryttiin kuvaamaan 1991. Kaikki näyttelijöiden osuudet kuvattiin studiossa bluescreeniä vasten ja yhdistettiin aiemmin kuvattuihin taustoihin tuoreella ”ultimate-tekniikalla”, johon Torikka oli tutustunut kuvatessaan aiemmin televisioelokuvaa "Laurin piilo". Ulkona kuvattujen taustojen lisäksi sarjan teossa käytettiin runsaasti pienoismalleja, joiden avulla luotiin muun muassa Konnun ja Briin kylät. Suurin osa näyttelijöistä oli samoja kuin Suomenlinnan näytelmässä, uutta verta ryhmään toivat muun muassa Jari Pehkonen Pippininä ja Leif Wager Elrondina. Myös tuotantoryhmään löytyi Suomenlinnan konkareita, ainakin puvustaja Riitta Anttonen ja luonnollisesti säveltäjä Toni Edelmann. Sarja sai ensiesityksensä TV1-kanavalla keväällä 1993.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: "Helsingin Sanomien" arvostelussa Jukka Kajava kehui uutta kotimaisin voimin tuotettua koko perheen sarjaa, joka hiukan vaivalloisen ja vaikeaselkoisen alun jälkeen ottaa imuunsa – kiitos perustana olevan Tolkienin vahvan tarinan. Häneltä saivat erityistä kiitosta myös monet keskeiset roolityöt, kuten Kari Väänänen Klonkkuna ja Pertti Sveholm Samina. Nelisen vuotta myöhemmin sarjan uudelleenesityksen aikaan Kajava suhtautui siihen jo hiukan kriittisemmin todeten, että televisiosovituksen konkretia rajoittaa kenties sittenkin liiaksi katsojan mielikuvitusta alkuperäisteokseen verrattuna.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Vuonna 2004 Suomen Tolkien-seuran "Legolas"-lehteen kirjoittanut Juho Gröndahl muisteli "Hobittien" onnistuneen ”tavoittamaan kirjan tunnelman ja hengen” siitä huolimatta, että se tehtiin ”pienellä budjetilla aivan järkyttävissä lavasteissa”. Onnistuneiden näyttelijäsuoritusten ja ”mietteliään yleisilmeen” lisäksi hän piti sarjan onnistumisen syynä juuri selkeää näkökulman valintaa eli sitä, ettei koko romaanin tarinaa yritetäkään kertoa sarjan keskittyessä Frodon ja Samin matkaan. Vastaavasti Gröndahl suhtautui Peter Jacksonin vastikään ilmestyneeseen "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiaan penseästi, koska hänen mielestään elokuvasovituksessa korostunut ”kirjan eeppinen ja mahtipontinen puoli ei ole sen kestävämpiä ja mielenkiintoisimpia puolia”.Sarja kestää kokonaisuudessaan 208 minuuttia ja jakautuu yhdeksään jaksoon. Sarjan kertojanäänenä toimii vanha Samvais Gamgi, joka kertoo vuosia Sormuksen sodan tapahtumien jälkeen tarinaa hobittilapsille – vielä viimeistä kertaa.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Sam aloittaa tarinan kertomisen kuultuaan, että jotkut lapsista eivät vieläkään tunne sitä. Hän pohjustaa tulevaa kertomalla lyhyesti Sormuksen alkuperästä ja siitä, miten Klonkusta tuli sellainen kuin se on. Lopuksi hän kertoo, kuinka Bilbo löysi Sormuksen ja voitti Klonkun arvoitusleikissä matkallaan Yksinäiselle vuorelle.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Bilbo ja Frodo viettävät syntymäpäiviään ja Bilbo jättää Sormuksen Frodolle. Gandalfin neuvosta Frodo ja Sam aloittavat matkansa. Mukaan tuppautuvat myös Merri ja Pippin.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Hobitit kulkevat Vanhan metsän läpi ja joutuvat vaikeuksiin Vanhan Halavaukon sekä haudanhaamun kanssa. Tom Bombadil tulee kuitenkin auttamaan heitä molemmilla kerroilla ja hobitit pääsevät Briihin saakka. Sitä ennen Gandalf on käynyt jättämässä Voivalvatille Briihin viestin herra Alismäelle (Frodon salanimi) annettavaksi ja suunnannut itse Rautapihaan, missä Sarumanin petos selviää.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Saattue saapuu Briihin ja yöpyy Pomppivan ponin majatalossa. Siellä he tapaavat majatalon isännän Voivalvatin ja Konkarin, joka ryhtyy heidän oppaakseen. Briistä he lähtevät kohti Rivendelliä, mutta Mustat ratsastajat ajavat heitä takaa.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Mustat ratsastajat hyökkäävät seurueen kimppuun ja onnistuvat haavoittamaan Frodoa, mutta seurue pääsee pakenemaan Rivendelliin ja Frodo selviää. Rivedellissä päätetään, että Sormus on tuhottava. Frodo jatkaa Sormuksen viejänä ja saa avukseen kahdeksan kumppania.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Saattue matkaa etelään ja joutuu kulkemaan Morian hylätyn kääpiökaupungin läpi. Örkit hyökkäävät Saattueen kimppuun ja Gandalf jää kiipeliin. Muut pääsevät pakenemaan Konkarin johdolla Lórieniin, missä Saattue tapaa Galadrielin lammen pinnassa. Saattue matkaa Anduinia pitkin etelään ja hajoaa – Frodo ja Sam jatkavat matkaa Mordoriin, kun taas Merri ja Pippin jäävät örkkien vangeiksi ja Boromir saa surmansa.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Frodolla ja Samilla on vaikeuksia laskeutua alas jyrkännettä. Hobitit kesyttävät heitä seuranneen Klonkun.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Klonkku opastaa Frodon ja Samin Mustalle portille, mutta sen osoittauduttua läpipääsemättömäksi Klonkku opastaa heidät edelleen Cirith Ungolin solaan ja Lukitarin luolaan.


title: Hobitit (televisiosarja)

text: Lukitarin tainnuttama Frodo herää ja yhdessä Samin kanssa hän jatkaa matkaa Tuomiovuorelle. Vuorella Frodo julistaa Sormuksen omakseen, mutta Klonkku puraisee sen hänen sormestaan ja putoaa Tuomiovuoreen. Sam ja Frodo heräävät Gondorista. Siellä he tapaavat Gandalfin sekä Pippinin ja Merrin ja saavat kuulla, että Konkarista on tullut Gondorin kuningas. Levättyään hobitit lähtevät kotiin päin yhdessä Gandalfin kanssa. Briin jälkeen Gandalf jättää heidät eikä Kontukaan ole entisellään. Konnun puhdistuksen jälkeen Frodo jättää Keski-Maan ja Sam päättää tarinansa.


title: Issoudun

text: Issoudun on kunta Indren departementissa Centren hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 13 685 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Issoudunin pinta-ala on 37 neliökilometriä.


title: FC Barcelona B

text: Fútbol Club Barcelona B on espanjalaisen urheiluseuran FC Barcelonan jalkapallon reservijoukkue. Joukkue pelaa Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Sen kotistadion on 15 000 -paikkainen Miniestadi, joka rakennettiin vuonna 1982. Joukkueesta käytetään myös nimitystä FC Barcelona Atlètic.


title: FC Barcelona B

text: Barcelona Atlètic perustettiin FC Barcelonan sisarseuraksi vuonna 1970, ja sen edeltäjiä olivat CD Espanya Industrial ja CD Condal. 1990-luvulla seura sulautettiin emoseuraan ja nimi vaihtui FC Barcelona B:ksi. Joukkue nousi vuonna 1974 Segunda Divisióniin, ja pelasi siellä kauteen 1976–1977. Kaudeksi 1977–1978 joukkue putosi Segunda División B:hen, joka otettiin silloin takaisin käyttöön. Siitä edespäin vuoteen 2007 asti joukkue pelasi Sedunga Divisiónin ja Segunda B:n välillä. Kaudella 2007–2008 joukkue käväisi Tercera Divisiónissa, mutta nousi heti kauden päätyttyä takaisin Segunda B:hen. Kaudeksi 2010–2011 joukkue nousi yli vuosikymmenen tauon jälkeen Segundaan.


title: FC Barcelona B

text: Barcelona B on pelannut historiansa aikana kaikkiaan 17 kautta Segunda Divisiónissa, 18 kautta Segunda División B:ssä ja 4 kautta Tercera Divisiónissa.


title: Le Poinçonnet

text: Le Poinçonnet on kunta Indren departementissa Centren hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 021 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Le Poinçonnetin pinta-ala on 45 neliökilometriä. Le Poinçonnet on osa Châteaurouxin kaupunkiseutua.


title: Cacaxtla

text: Cacaxtla oli muinainen intiaanien kaupunki Mesoamerikassa nykyisessä Meksikossa nykyisen Tlaxcalan osavaltion etelärajalla. Se sijaitsee lounaaseen Méxicosta. Arkeologisen tutkimuksen mukaan Cacaxtla oli vaikutusvaltaisin kaupunki Tlaxcalanin alueella vuosina 650-1100 olleen Texcalacin kulttuurin ensimmäisen puoliskon aikana eli noin vuosina 650-850. Silloin Teotihuacánin valta-asema oli alkanut heikentyä, jolloin pienemmät seuraajat, kuten Cacaxtla, saivat mahdollisuuden käydä vaihtokauppaa Meksikon laakson, rannikon ja Usumacintan laakson maya-alueiden välillä. Kaupunki rakennettiin hallitsijasuvun kaukaiseksi linnakkeeksi. Arkeologisia kaivauksia on suoritettu ainoastaan palatsissa.


title: Frédéric Beigbeder

text: Frédéric Beigbeder (s. 21. syyskuuta 1965) on ranskalainen kirjailija ja kriitikko. Hän on kirjoittanut mainosmiehen uransa jälkeen useita romaaneja, joista on suomennettu teokset "24,99 €" (2004) ja "Apua anteeksi" (2008).


title: Frans Lepanto

text: Frans William Leppälax myöh. Lepanto (21. tammikuuta 1895 Kokkola) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa saksassa saanut jääkäri, joka taisteli jo ensimmäisessä maailmansodassa Saksan armeijan riveissä ja myöhemmin käydyssä Suomen sisällissodassa.


title: Frans Lepanto

text: Hänen vanhempansa olivat puuseppä Anders Leppälax ja Sofia Lundqvist. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1938 Kerttu Pihlan kanssa.


title: Frans Lepanto

text: Lepanto kävi kansakoulun ja Vaasan kauppakoulun vuosina 1911–1913. Hän suoritti yksityisesti kuudennen luokan Helsingin uudessa ruotsalaisessa oppikoulussa vuonna 1924 ja seitsemännen luokan Viipurin ruotsalaisessa lyseossa vuonna 1938. Hän suoritti Sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1928 sekä konekivääri- ja kanaatinheitinkurssin vuonna 1937.


title: Frans Lepanto

text: Tämä Kokkolalainen liikeapulainen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 29. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 2. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917, jossa hän toimi syksyllä 1917 komppanianvääpelinä. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Frans Lepanto

text: Lepanto astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, josta hänet määrättiin komppanianpäälliköksi 25. maaliskuuta 1918 alkaen. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Aittolahdessa, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa.


title: Frans Lepanto

text: Lepanto Palveli sisällissodan jälkeen 2. konekiväärikomppanian päällikkönä 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti 3. Rykmentissä hän hoiti 4. heinäkuuta - 12. elokuuta 1918 välisen ajan rykmentin adjutantin tehtäviä. Armeijasta hän erosi 21. marraskuuta 1918 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen 15. joulukuuta 19I8 alkaen ja hänet sijoitettiin ensin sotilasohjaajaksi ja myöhemmin paikallispäälliköksi Vaasan suojeluskuntaan. Edellä mainitussa tehtävässä hän toimi 15. toukokuuta 1919 saakka. Myöhemmin hän työskenteli liikemiehenä Vaasassa ja Helsingissä. Lepanto astui uudelleen suojeluskuntain palvelukseen 1. marraskuuta 1920 ja hänet sijoitettiin ensin paikallispäälliköksi Pyhtään suojeluskuntaan, josta hänet siirrettiin 1. joulukuuta 1921 alkaen paikallispäälliköksi Kotkan suojeluskuntaan.


title: Frans Lepanto

text: Toistamiseen hän erosi suojeluskunnista 15. marraskuuta 1923 ja astui uudelleen armeijan palvelukseen 12. maaliskuuta 1924 ja hänet sijoitettiin nuoremmaksi upseeriksi Uudenmaan rykmenttiin, missä hän palveli 8. komppaniassa. Hänet siirrettiin koulutusupseeriksi Jalkaväen kapitulanttikouluun 28. toukokuuta 1926, josta hänet siirrettiin edelleen päälliköksi 13. heinäkuuta 1926 alkaen Savon jääkärirykmentin 2. komppaniaan. Rykmentissä hänet määrättiin sisäisellä siirrolla 1. marraskuuta 1926 alkaen aliupseerikoulun johtajaksi, josta hänet siirrettiin edelleen 22. joulukuuta 1926 alkaen päälliköksi 1. konekiväärikomppanian ja niin ikään päälliköksi 29. maaliskuuta 1932 alkaen 3. komppaniaan. Seuraavaksi hänet siirrettiin 2. elokuuta 1933 alkaen päälliköksi 1. komppaniaan, josta 1. toukokuuta 1934 alkaen päälliköksi 8. komppaniaan ja edelleen 1. huhtikuuta 1937 alkaen päälliköksi konekiväärikomppaniaan.


title: Frans Lepanto

text: Lepanto toimi Savon prikaatin I pataljoonan kunnianeuvoston puheenjohtajana vuosina 1928 ja 1931 ja varapuheenjohtajana vuonna 1930 sekä jäsenenä vuosina 1929 ja 1933. Savon jääkärirykmentin kunnianeuvoston jäsenenä hän toimi vuodesta 1937 alkaen.


title: Torsten Lesch

text: Torsten Ragnar Fredrik Lesch (21. heinäkuuta 1890 Turku – 8. huhtikuuta 1969) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat konttoristi Johan Fredrik Lesch ja Amanda Wilhelmina Andersson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Olga Ragnhild Finnbergin kanssa.


title: Torsten Lesch

text: Hän kävi kuusi luokkaa Turun ruotsalaista reaalilyseota ja Rösiön maanviljelysopistoa Ruotsissa. Hän suoritti Tykistöupseerien täydennyskurssin vuonna 1920 ja komentajakurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1926.


title: Torsten Lesch

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 27. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja sen 1. komppaniaan. Hän pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Lesch toimi aluksi tykistöjaoksessa tulenjohtotehtävissä. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 sotakoulun A-kurssin.


title: Torsten Lesch

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 kapteeniksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan patterin päälliköksi Jääkäritykistön 1. patteriin ja haavoittui pahasti Sorilassa 21. maaliskuuta 1918.


title: Torsten Lesch

text: Sisällissodan jälkeen hänet määrättiin Jääkäritykistöprikaatin 1. kesäkuuta 1918 alkaen ja sijoitettiin 12. joulukuuta 1918 Kenttätykistörykmentti n:o 3:n esikuntapäälliköksi, kunnes 3. tammikuuta 1919 alkoi hänen komentaja-aika joukko-osastoissa, ensimmäisenä hän sai komentajuuden Vuoristotykistössä ja sen jälkeen 28. huhtikuuta 1919 alkaen Kenttätykistörykmentti numero kolmen 3. patteristossa. Armeijasta hän erosi 27. heinäkuuta 1920 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön ja hänet nimitettiin 15. elokuuta 1920 suojeluskuntain tykistöntarkastajaksi ja edelleen 1. joulukuuta 1920 hänet nimitettiin Yliesikunnan taisteluvälineosaston päälliköksi ja 1. syyskuuta 1921 alkaen tykistötoimiston päälliköksi. Koko tykistön tarkastajaksi hänet nimitettiin 1. tammikuuta 1924 ja sotilastarkastajaksi 13. lokakuuta 1931 sotilastarkastajaksi, mitä tointa hän oli käytännössä hoitanut jo vuodesta 1928 alkaen.


title: Torsten Lesch

text: Talvisotaan hän osallistui toimisto- ja toimistoesiupseerina Kotijoukkojen esikunnan asetoimistossa. Jatkosotaan hän osallistui Kotijoukkojen esikunnan Taisteluvälineosastolla ja vuodesta 1943 alkaen Taisteluvälinehuollon tarkastajana.


title: Torsten Lesch

text: Hän oli komennettuna valtiorikosoikeuden sotilasjäseneksi kesällä 1918 ja toimi Kauniaisten kauppalan verolautakunnan jäsenenä vuosina 1928–1932.


title: William Kemmler

text: William Kemmler (9. toukokuuta 1860 – 6. elokuuta 1890) oli ensimmäinen sähkötuolilla teloitettu henkilö. Hänet teloitettiin Auburnin kaupungissa New Yorkin osavaltiossa.


title: William Kemmler

text: Kemmler murhasi aviovaimonsa kirveellä 29. maaliskuuta 1889. Hänet tuomittiin murhasta 10. toukokuuta ja kuolemantuomio annettiin kolme päivää myöhemmin. Kemmlerin lakimiehet vetosivat siihen, että sähkötuoli olisi liian julma ja epätavallinen rangaistus, mutta Yhdysvaltain korkein oikeus hylkäsi valituksen.


title: William Kemmler

text: Teloitusaamuna 6. elokuuta 1890 Kemmlerin nähtyä tuolin hän sanoi: "Miehet, toivotan teille onnea. Olen varma, että saan hyvän paikan, ja olen valmis". Todistajien mukaan Kemmler ei huutanut, itkenyt tai vastustellut millään tavoin. Ensimmäinen sähköistys kesti 17 sekuntia, jolloin häneen johdettiin 1000 volttia, jonka uskottiin olevan riittävä määrä luomaan sydämenpysähdys. Tämän jälkeen Kemmlerin huomattiin vielä olevan elossa, ja häntä sähköistettiin uudestaan 2000 voltilla, joka tuhosi hänen verisuonensa. Koko teloitus kesti yhteensä noin kahdeksan minuuttia, jonka jälkeen todistajat kommentoivat tapahtumaa "kauheaksi näyksi" ja "paljon pahemmaksi kuin hirttäminen".


title: Ivar Lidström

text: Ivar Magnus Lidström (16. tammikuuta 1897 Haaparanta – 1. toukokuuta 1934) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat tehtailija Oscar Magnus Lidström ja Anna Cristina Bergman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Lyyli Koistisen kanssa. Lyyli Koistinen kuoli vuonna 1928.


title: Ivar Lidström

text: Hän kävi seitsemän luokkaa Realläroverkets i Uleåborg fortsätiningsklasseria ja erosi sen kahdeksannelta luokalta vuonna 1915 liittyäkseen Saksaan lähteneisiin jääkäreihin. Hän suoritti Sotilashallinnollisien kurssien 1. jakso vuosina 1926–1927 ja 2. jakson vuosina 1927–1928.


title: Ivar Lidström

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikonekiväärikomppaniaan 16. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Ivar Lidström

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan muonitusupseeriksi 2. jääkärirykmenttiin, josta hänet siirrettiin maaliskuun alkupuolella 3. jääkäriprikaatin majoitusmestariksi ja edelleen 14. huhtikuuta 1918 alkaen 6. jääkärirykmentin 17. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan päälliköksi. Hän osallistui taisteluihin sisällissodassa Viipurissa.


title: Ivar Lidström

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli 3. komppanian päällikkönä 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa jääkäripataljoona n:o 6:ssa, jonka nimi myöhemmin muuttui Jääkäripataljoona n:o 3:ksi. Hänet siirrettiin 1. joulukuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Pioneerikoulutuspataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet määrättiin huhtikuussa 1919 pataljoonan jakautuessa joukkueenjohtajaksi Pioneeripataljoona n:o 2:n ja sen 3. komppaniaan ja edelleen 19. elokuuta 1919 Pioneeripataljoona n:o l:n 1. komppanian päälliköksi, josta hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1921 pataljoonan talouspäälliköksi ja 1. maaliskuuta 1921 pataljoonan väliaikaiseksi komentajaksi ja 1. kesäkuuta 1921 alkaen 1. komppanian päälliköksi ja 22. joulukuuta 1921 uudelleen pataljoonan talouspäälliköksi. Hänet siirrettiin 30. kesäkuuta 1925 alkaen 2. Divisioonan intendentiksi ja 5. syyskuuta 1925 alkaen Karjalan kaartin rykmentin talouspäälliköksi sekä 12. lokakuuta 1928 alkaen 1. Divisioonan intendentiksi. Viransijaisuuksia hänellä oli Pioneeripataljoonan komentajan tehtävät vuosina 1922–1925 sekä Karjalan kaartin rykmentin komentajan tehtäviä vuonna 1928.


title: Ivar Lidström

text: Hän toimi opettajana ratsuväen pioneerikursseilla Haminassa vuonna 1919 ja upseerien pioneerikurssien johtajana Haminassa vuonna 1921.


title: Ivar Lidström

text: Hän toimi Teknillisten joukkojen kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1921–1922 ja Pioneeripataljoona n:o l:n kunnianeuvoston jäsenenä vuosina 1921–1922 ja puheenjohtajana vuosina 1923–1924 sekä Perustanut Korian ampujat nimisen ampumaseuran vuonna1925 ja oli sen puheenjohtajana vuonna 1925 sekä valittiin kunniajäseneksi vuonna 1926.


title: Charles Edison

text: Charles Edison (3. elokuuta 1890 – 31. heinäkuuta 1969) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko ja liikemies. Hän oli keksijä Thomas Alva Edisonin poika.


title: Charles Edison

text: Edison toimi New Jerseyn 42. kuvernöörinä (1941–1944) sekä maansa laivastoministerinä (1940).


title: Kivi-Sorsua

text: Kivi-Sorsua on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Utajärven kunnan pohjoisosassa Juorkunassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kivi-Sorsuan järvi sijaitsee Juorkunan ja Ylikiimingin välisen Hillatien varrella, noin viiden kilometrin päässä Hillatien ja Olvasjärventien risteyksestä länteen laajan Siiransuon pohjoislaidalla.


title: Kivi-Sorsua

text: Kivi-Sorsuan eteläpuolisen Siiransuon, itäisen pienemmän Aronsuon ja Hillatien pohjoispuolella olevan Ison Särkisuon väliin jää kaistale kovempaa kangasta järven pohjoisrannalla. Myös järven kaakkois- ja etelälaidalla on muutamia kangasnyppylöitä. Ympäröivien soiden lisäksi järvi saa vetensä Levä-Sorsuasta, pienemmästä itäisestä lammesta. Kivi-Sorsua on alkulähde Yliojalle, joka laskee Saari-Sorsuan kautta Sorsuanojana pohjoiseen Nuorittajokeen Pudasjärvellä. Järvi on matala, humuspitoinen ja rannoilta rehevöitynyt.


title: Kivi-Sorsua

text: Järven pohjoisrannalla on mökki ja sitä vastapäätä niemeke, jossa on toinen pieni eräkämppä. Hieman kauempana Kylkilammen ja Yliojan välisellä kannaksella on kolmas metsästysmaja. Koska vielä yhden, alinta hirsikertaa lukuun ottamatta jo kokonaan lahonneen, kalasaunan jäännökset ovat kangastöyräällä Yliojan suussa, voi ajatella järven ympäristöineen olleen jo pitkään kala- ja metsämiesten käymäpaikkana. Nytkin se tarjoaa urheilukalastajille saalista, ennen muuta haukia ja ahvenia.


title: Chuck Woolery

text: Charles Herbert "Chuck" Woolery (s. 16. maaliskuuta 1941) on yhdysvaltalainen televisiojuontaja, joka tuli tunnetuksi muiden muassa ohjelmista "Wheel of Fortune" ja "Love Connection". Vuonna 2002 hän alkoi juontaa "Lingoa".


title: Chuck Woolery

text: Woolery oli vuonna 1978 Emmy-ehdokkaana. Hän on uskoontullut kristitty. Näyttelijä Jo Ann Pflug oli hänen vaimonsa vuosina 1971–1981.


title: Mauno Liesi

text: Maunu Samuel Liesi ent. Lindholm (2. elokuuta 1896 Somero – 6. helmikuuta 1960) oli suomalainen jääkärieversti ja sosiaalipäällikkö. Hänen vanhempansa olivat isännöitsijä Emil Lindholm ja Johanna Emilia Villenius. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Armi Inkeri Bromsin kanssa.


title: Mauno Liesi

text: Hän kävi viisi luokkaa Hämeenlinnan klassillista lyseota ja sen jälkeen syyslukukauden vuonna 1915 Tampereen teknillistä opistoa ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Mikkelin suomalaisessa yhteiskoulussa vuonna 1929. Hän suoritti opintomatkan Ruotsiin vuonna 1937 tutustuakseen Ruotsin armeijan radiokalustoon.


title: Mauno Liesi

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 31. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon.. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Mauno Liesi

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan komppanianpäälliköksi 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Mauno Liesi

text:
Hän palveli sisällissodan jälkeen 5. Jääkärirykmentin 3. komppanian päällikkönä, josta hänet siirrettiin 18. elokuuta 1918 alkaen 3. Divisioonan tiedonanto-osaston päälliköksi. Armeijasta hän erosi 2. huhtikuuta 1919. Mutta sotimista hän ei sentään rohjennut jättää vaan liittyi Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan ja otti viestipäällikkönä osaa taisteluihin Rajakonnussa, Vitelessä, Alavoistessa, Aunuksenkaupungissa ja Mäkriällä. Sotatantereilta palattuaan hän astui uudelleen armeijan palvelukseen 17. kesäkuuta 1919 ja hänet sijoitettiin 3. Divisioonan tiedonantovälinekomppanian päälliköksi, josta hänet siirrettiin 2. helmikuuta 1927 Kenttälennätinpataljoonaan 3. komppanian päälliköksi ja edelleen 1. marraskuuta 1924 pataljoonan aliupseerikoulun johtajaksi. Yleisesikunnan toimistoupseeriksi teknillisen tarkastajan toimistoon hänet komennettiin 15. syyskuuta 1927 ja josta hänet edelleen siirrettiin 1. syyskuuta 1928 teknillisen tarkastajan apulaiseksi. Huoltopataljoonan ensimmäisen teknillisen toimiston päälliköksi hänet siirrettiin 8. lokakuuta 1930 ja Yleisesikunnan järjestelytoimiston toimistoupseeriksi 27. marraskuuta 1931, josta hänet siirrettiin 2. tammikuuta 1933 teknillisen tarkastajan toimistoon viestiupseeriksi ja 1. heinäkuuta 1933 alkaen Posti- ja lennätinhallituksen yhdysupseeriksi, kunnes l. tammikuuta 1938 hänet siirrettiin Puolustusministeriöön teknillisen tarkastajan toimiston nuoremmaksi toimistoesiupseeriksi. Viransijaisena hän hoiti Viestipataljoona 2:n komentajan tehtäviä vuosina 1925–1927.
Talvisotaan hän osallistui YH:n aikana hankkimalla radiokalustoa Ruotsista ja Päämajan viestiosaston päällikkönä. Välirauhan aikana hän toimi aluksi viestiosaston päällikkönä 3. Armeijakunnassa ja myöhemmin 16:n Viestipataljoonan komentajana. Jatkosotaan hänet komennettiin 2. Armeijakunnan (Maaselän ryhmän) viestikomentajaksi, missä tehtävässä oli sodan loppuun saakka pois lukien hänen haavoittumistaan ilmapommituksessa Pitkärannassa vuonna 1942.


title: Mauno Liesi

text: Sotien jälkeen hän toimi Viestirykmentin komentajana vuoteen 1954 saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi Sako Oy:n palvelukseen sosiaalijohtajaksi ja palveli Sakoa vuoteen 1960 saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Mauno Liesi

text: Hän toimi johtajana ja opettajana useilla viestikursseilla ja viestipalveluksen opettajana Kadettikoulussa.


title: Mauno Liesi

text: Hän toimi jäsenenä komiteassa, joka laati Puhelinpalvelusohjesäännön ensimmäisen osan (Kirkkaat johdot) vuonna 1921. Hän laati myös yhdessä kapteeni Sladeyn kanssa Puhelinpalveluohjesäännön toisen osan (Kenttäjohdot) vuonna 1924 ja yhdessä kenraalimajuri Sarlinin ja everstiluutnantti Pylkkäsen kanssa Viestiliikenneohjasäännön vuonna 1934. Hän toimi vuonna 1945 viestitaktillisen ohjesäännön kirjoitustoimikunnan johtajana. Hän on myös kirjoittanut useisiin sotilasaikakausilehtiin.


title: Mauno Liesi

text: Hän toimi teknillisten joukkojen kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1925–1926 ja Riihimäen kauppalan valtuuston jäsenenä vuonna 1928 sekä Upseerien ampumayhdistyksen sihteerinä vuosina 1928–1930. Suomen ampujainliiton hallituksen jäsenenä hän istui vuonna 1927 ja johtokunnan puheenjohtajana vuonna 1930.


title: Mauno Liesi

text: Liesi voitti vuonna 1928 Suomen sotilaskivääriammunnan suomenmestaruuden. Hän toimi ampumajoukkueenjohtajana useissa maailmanmestaruus ja Olympiakisoissa.


title: Runar Lilius

text: Runar Oscar Lilius (1. joulukuuta 1892 Pori – 19. tammikuuta 1975) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat kunnallisneuvos, pankinjohtaja Kristian Oskar Lilius ja Agda Lagerström. Hänet vihittiin avioliittoon ensimmäisen kerran Hjördis Margita Emilia Lönnbergin kanssa, josta hän erosi vuonna 1932 ja avioitui toisen kerran vielä samana vuonna Ilse Wieckin kanssa, josta hän erosi vuonna 1942.


title: Runar Lilius

text: Lilius kirjoitti ylioppilaaksi Porin suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1911 ja liittyi Pohjoispohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Dresdenin teknillisessä korkeakoulussa Saksassa vuosina Opiskeli 1911–1914 sekä syyslukukauden 1914 Teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla Helsingissä. Hän suoritti Sotakorkeakoulun Saksassa vuosina 1921–1922 ja 1924–1925.


title: Runar Lilius

text: Lilius liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 5. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja sen 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 3. komppaniaan 6. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 sotakoulun A-kurssin.


title: Runar Lilius

text: Lilius astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 kapteeniksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan komppanianpäälliköksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Lempäälässä, Säiniöllä ja Viipurissa.


title: Runar Lilius

text: Lilius määrättiin sisällissodan jälkeen suoritetussa armeijan uudelleenjärjestelyssä päälliköksi Suomen valkoisen kaartin 1. komppaniaan, mistä hänet komennettiin 6. kesäkuuta – 22. kesäkuuta 1918 väliseksi ajaksi Yleisesikuntaan ja 3. heinäkuuta – 17. heinäkuuta 1918 väliseksi ajaksi 1. Divisioonan esikuntaan. Valkoisen kaartin II pataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin 22. elokuuta 1918, mutta hänet siirrettiin jo 10. syyskuuta 1918 alkaen adjutantiksi 3. Divisioonan esikuntaan, missä hänet nimitettiin 15. tammikuuta 1919 yleisesikuntaupseeriksi. Kolmannen Divisioonan aliupseerikoulun johtajana hän toimi 15. huhtikuuta – 15. toukokuuta 1919 ja 15. heinäkuuta – 20. marraskuuta 1919 väliset ajat.


title: Runar Lilius

text: Kolmannesta Divisioonasta hänet siirrettiin 12. marraskuuta 1919 Savon jääkärirykmenttiin, mutta jäi kumminkin niin sanotusti komennettuna 3. Divisioonan esikunnan käyttöön. Sotaministeriön ohjesääntökomiteassa hän oli komennettuna 28. tammikuuta – 31. toukokuuta 1920 välisen ajan, jonka jälkeen hän siirtyi 2. Divisioonan esikuntapäälliköksi.


title: Runar Lilius

text: Armeijasta hän erosi 27. huhtikuuta 1921 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin 15. toukokuuta 1921 alkaen Yliesikunnan sotilastarkastajaksi ja 10. huhtikuuta 1923 alkaen koulutusosaston päälliköksi sekä 1. tammikuuta 1921 alkaen Suojeluskuntain päällystökoulun johtajaksi. Suojeluskuntain päällystökoulun johtajana hän osallistui vuoden 1924 alussa niin sanottuun "upseerikapinaan", jonka tarkoituksena oli painostaa Lauri Ingmania ottamaan hallitukseensa puolustusministeriksi Lauri Malmberg tiukkoine ehtoineen, johon vaatimukseen Ingman sitten myöntyikin presidentti Ståhlbergin periaatteellisesta vastustuksesta huolimatta. Päällystökoulusta hän oli komennettuna 3. Divisioonan esikuntapäälliköksi 8. syyskuuta 1925 – 1. toukokuuta 1926 väliseksi ajaksi, jonka jälkeen hän siirtyi toistamiseen Suojeluskuntain yliesikunnan sotilastarkastajaksi, missä tehtävässä hän toimi 23. heinäkuuta 1926 saakka, jonka jälkeen hänet komennettiin takaisin 3. Divisioonan esikuntapäälliköksi.


title: Runar Lilius

text: Yleisesikuntaan hänet siirrettiin 30. marraskuuta 1927, joka lähetti hänet sotilasasiamieheksi Berliiniin. Berliinin tehtävänsä lisäksi hän sai lisätehtäviä 10. syyskuuta 1930 alkaen, kun hän sai myös Liettuan sotilasasiamiehen tehtävät hoitaakseen. Myöhemmin Suomeen palattuaan hän hoiti Yleisesikunnassa erikoistehtäviä 30. kesäkuuta – 20. lokakuuta 1932 välisen ajan, jonka jälkeen hänet nimitettiin komentajaksi Kajaanin sissipataljoonaan, josta hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 komentajaksi Vuoksen jääkäripataljoonaan ja edelleen niin ikään komentajaksi 6. lokakuuta 1934 alkaen Savon Jääkärirykmenttiin ja viimein hän vastaanotti 14. joulukuuta 1935 alkaen Uudenmaan rykmentin komentajan tehtävät.


title: Runar Lilius

text: Talvisotaan Lilius osallistui Jalkaväkirykmentti 10:n komentajana ja johdatti rykmenttinsä taisteluihin Karhulassa, Hatjalahdella ja Länsi-kannaksella, myöhemmin hänet siirrettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 7:n päälliköksi, missä tehtävässä oli myös välirauhan aikana, kunnes siirrettiin Helsingin Sotilasläänin komentajan apulaiseksi ja vielä ennen jatkosodan syttymistä hänet komennettiin 10. Prikaatin komentajaksi. Jatkosodan syttyessä hän palasi Helsingin sotilasläänin ja sai komentajan tehtävät itselleen, kunnes vuonna 1942 hänet siirrettiin komentajaksi Vaasan sotilaslääniin ja vielä samana vuonna hänet siirrettiin Suomenlahden sotilasläänin komentajaksi, missä tehtävässä olikin sodan loppuun saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi rationalisointitehtäviin teollisuuden palvelukseen. Hänet haudattiin Poriin.


title: Vilho Lindén

text: Vilho Lindén (29. joulukuuta 1897 Karjalohja – 10. tammikuuta 1970) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Juho Robert Linden ja Alma Sofia Lietzen. Hänet vihittiin avioliittoon ensimmäisen kerran vuonna 1923 Kerttu Aune Paganuksen kanssa, josta hän erosi vuonna 1958 ja avioitui uudelleen 1958 Eila Enqvistin kanssa, joka kuoli jo seuraavana vuonna.


title: Vilho Lindén

text: Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Haminan yhteislyseossa vuonna 1930. Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin hän suoritti vuosina 1927–1928 ja upseerien talvikoulutuskurssin vuonna 1931.


title: Vilho Lindén

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 27. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin 22. marraskuuta 1917 pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan.


title: Vilho Lindén

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. jääkärirykmentin konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 20. huhtikuuta 1918 alkaen 12. jääkäripataljoonaan perustetun konekiväärikomppanian päälliköksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Kauksamossa, Kivennavalla ja Raivolassa sekä Inon piiritykseen.


title: Vilho Lindén

text: Hän palveli sisällissodan jälkeen edelleen 2. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin ensin Jääkärirykmentti n:o 2:ksi ja myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Rykmentistä hänet siirrettiin 20. marraskuuta 1918 alkaen Laatokan jalkaväkirykmentti n:o 6:n (myöhempi nimi Viipurin rykmentti) 3. konekiväärikomppaniaan, missä hän toimi joukkueenjohtajana ja oli komppanian mukana Repolassa ja toimi Omelian ja Muujärven vartiokomennuskuntien päällikkönä. Hänet määrättiin 16. kesäkuuta 1919 edellä mainitun komppanian ja 27. heinäkuuta 1928 alkaen 2. konekiväärikomppanian päälliköksi. Hän oli Viipurin rykmentin aliupseerikoulun johtajana vuosina 1928–1930 ja hoiti useita kertoja pataljoonankomentajan tehtäviä vuosina 1930–1932. Hänet määrättiin 1. heinäkuuta 1933 toisen ja 29. syyskuuta 1933 ensimmäisen pataljoonan komentajaksi, josta hänet siirrettiin 11. syyskuuta 1935 Pohjan rykmentin aliupseerikoulun johtajaksi ja komennettiin 11. heinäkuuta 1938 vuodeksi ensimmäiseksi sotilasohjaajaksi Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin esikuntaan.


title: Vilho Lindén

text: Talvisotaan hän osallistui 3. pataljoonan komentajana 3. Prikaatissa ja osallistui taisteluihin Raudussa, Summassa, Kämärällä ja Talissa. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes siirrettiin ensin 2. pataljoonan komentajaksi 1. Prikaatiin ja edelleen 1. pataljoonan komentajaksi 12. prikaatiin. Jatkosotaan hän osallistui Linnoituspataljoona 14:n komentajana, josta hänet siirrettiin Jalkaväkirykmentti 11:n komentajaksi, missä tehtävässä oli vuoteen 1943 saakka, jolloin siirtyi rykmentin komentajan apulaiseksi. Jatkosodassa hän otti osaa taisteluihin Uhtuan suunnalla. Hänet siirrettiin vuonna 1943 Jalkaväenkoulutuskeskus 23:n päälliköksi, josta hänet siirrettiin Pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 3:een. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen vuonna 1944.


title: Vilho Lindén

text: Hän toimi 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1935.


title: Amfisound

text: Amfisound on Haukiputaalla toimiva suomalainen pääasiassa sähkökitaroita ja bassokitaroita valmistava yritys, joka on toiminut vuodesta 2002. Kielisoittimet valmistetaan yrityksen verstaalla käsityönä.


title: Musai’id

text: Musai’id () oli yksi Qatarin entisistä 10 kunnasta maan itäosassa Persianlahden rannalla. Se lakkautettiin hallintoyksikkönä vuoden 2004 kuntaliitoksessa. Kunnan pinta-ala oli 176 km² ja asukasluku 9 870 (2004). Pääkaupunki on Umm Sa'id.


title: Jessica Barden

text: Jessica Barden (s. 21. heinäkuuta 1992) on brittiläinen näyttelijä. Hän on tunnettu muun muassa roolistaan Mortonien perheen tyttärenä Kayleighinä televisiosarjassa "Coronation Street" vuosina 2007-2008. Hän on myös näytellyt esimerkiksi elokuvissa "Tamara Drewe" (2010), "Hanna" (2011), "Kaukana maailman menosta" (2015) ja "The Lobster" (2015). Vuonna 2017 hän näytteli Netflixin alkuperäissarjassa "The End of the F***ing World".


title: Jessica Barden

text: Barden on kotoisin Wetherbystä, West Yorkshirestä.


title: Arvid Lindeqvist

text: Arvid Mikael Lindeqvist (9. lokakuuta 1891 Karstula – 17. lokakuuta 1971 Joensuu) oli suomalainen (jääkäri)everstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat asioitsija Karl Lindegvist ja Agda Eufrosyne Tommelin. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Saima Adelaide Riikosen kanssa.


title: Arvid Lindeqvist

text: Hän kävi kansakoulun ja Hämeenlinnan 2-vuotisen ammattikoulun sekä suoritti yksityisesti viidennen luokan Töölön yhteiskoulussa vuonna 1921. Hän suoritti Jääkärialiupseereille järjestetyn aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1929.


title: Arvid Lindeqvist

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 6. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin 21. toukokuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin hänen sairautensa takia 12. elokuuta 1917.


title: Arvid Lindeqvist

text: Hän palasi Suomeen sisällissodan loppuvaiheissa 9. toukokuuta 1918 ja astui 13. toukokuuta 1918 aliupseerina armeijan palvelukseen 1. Jääkärirykmentin 3. jääkäripataljoonan esikuntaan, josta hänet siirrettiin armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Suomen valkoiseen kaartiin, missä hän hoiti mm. I pataljoonan lähettiupseerin tehtäviä ja toimi 1. huhtikuuta 1919 alkaen 3. komppanian vääpelinä. Hänet määrättiin 28. lokakuuta 1920 alkaen Vaasan pataljoonan esikunnan vääpeliksi ja 11. tammikuuta 1921 alkaen pataljoonan taloudenhoitajaksi. Hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1921. Savon jääkärirykmentin 7. komppanian nuoremmaksi upseeriksi ja määrättiin 1. elokuuta 1921 alkaen III pataljoonan adjutantiksi, josta hänet siirrettiin 20. syyskuuta 1924 alkaen 8. komppanian nuoremmaksi upseeriksi ja edelleen 1. syyskuuta 1925 alkaen 4:nnen ja 1. tammikuuta 1926 alkaen 8. komppanian varapäälliköksi. Hän on hoitanut lyhyitä aikoja komppanianpäällikön tehtäviä vuonna 1926 ja 1927 sekä talouspäällikön tehtäviä vuonna 1927. Hänet siirrettiin 16. toukokuuta 1928 Polkupyöräpataljoona 2:een (myöhempi nimi Jääkäripataljoona 2) ja sijoitettiin aliupseerikoulun johtajaksi ja 1. heinäkuuta 1933 alkaen yleisesikuntaupseeriksi. Hän toimi reserviharjoituksiin kutsuttujen reservialiupseerien harjoitusosaston päällikkönä vuosina 1929–1932.


title: Arvid Lindeqvist

text: Talvisotaan Lindequist osallistui YH:n aikana yleisesikuntaupseerina 3. Prikaatin 3. pataljoonassa, josta hänet siirrettiin Prikaatin 3. pataljoonan komentajaksi. Jalkaväkirykmentti 23:ssa hän osallistui pataljoonan komentajana taisteluihin Taipaleessa, missä haavoittui Koukunniemessä. Välirauhan aikana hän paranteli haavojaan ja oli kirjoilla Jalkaväenkoulutuskeskus 2:ssa ja 6:ssa ja toimi Kuopion komendanttina, kunnes hänet siirrettiin 12. Divisioonan esikunnan osasto 2:n koulutusosaston päälliköksi ja vielä ennen Jatkosodan syttymistä hänet siirrettiin yleisesikuntaupseeriksi 9. Prikaatiin. Jatkosotaan hänet komennettiin 7. Divisioonan esikuntaan, missä hänet sijoitettiin operatiivisen osaston päälliköksi ja osallistui taisteluihin Laatokan Karjalassa, Aunuksella ja Syvärillä. Sodan jo melkein loputtua hänet siirrettiin Vakka-suomen sotilasläänin esikuntaan yleisesikuntaupseeriksi, josta hän erosi vakinaisesta palveluksesta jatkosodan päätyttyä vuonna 1944.


title: Arvid Lindeqvist

text: Sotien jälkeen hän siirtyi Repola-Viipuri Oy:n (myöh. Rauma-Repola) sosiaalipäälliköksi, missä tehtävässä oli aina vuoteen 1959 saakka.


title: Arvid Lindeqvist

text: Hän toimi Savon prikaatin kunnianeuvoston jäsenenä vuosina 1927–1928 ja Polkupyöräpataljoona 2:n kunnianeuvoston varajäsenenä vuosina 1931–1933 ja puheenjohtajana vuosina 1934–1935. Hän toimi Sotainvalidien Joensuun osaston johtokunnan jäsenenä vuosina 1947–1949 ja puheenjohtajana vuosina 1950–1967 ja kunniapuheenjohtajana vuodesta 1968 alkaen. Joensuun Reserviupseerikerhon johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1947–1957 ja Repola-Viipuri Oy:n virkailijakerhon perustajana ja puheenjohtajana vuosina 1945 – 1950. Sotainvalidien Asunto Oy:n perustajana ja hallituksen puheenjohtajana hän toimi vuosina 1949–1952 ja Karjalan Poikain Killan hallituksen jäsenenä ja kunniakiltajääkärinä. Karjalan Jääkäripataljoonan Killan kunniajäsenyyden hän sai vuonna 1966.


title: Arvid Lindeqvist

text: Hän toimi Tehdaslahti Puukellon toimittajana vuosina 1945–1951 ja Rauma-Repola Oy:n henkilökuntalehden päätoimittajana vuosina 1952–1960.


title: Jérôme Pineau

text: Jérôme Pineau (s. 2. tammikuuta 1980 Mont-Saint-Aignan, Ranska) on ranskalainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 2002–2015.


title: Georg Mandelin

text: Georg Werner Fredrik Mandelin (8. lokakuuta 1891 Vaasa – 12. maaliskuuta 1941) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti Hänen vanhempansa olivat apteekkari, filosofian maisteri Karl Fredrik Mandelin ja Emmelin Elis Ottilie von Dukowsky. Hänet vihittiin avoliittoon vuonna 1918 Karin Helga Andrea Gylphen kanssa.


title: Georg Mandelin

text: Georg Mandelinin poika, Georg Rainer Fredrik Mandelin oli yksi kolmesta ensimmäisestä Lapin sodassa 29. syyskuuta 1944 kaatuneest suomalaisesta.


title: Georg Mandelin

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta ruotsalaisesta oppikoulusta vuonna 1913. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella. osastolla vuosina 1913–1915. Hän kuului Vaasalaiseen osakuntaan. Hän suoritti korkeamman päällystön kurssin vuonna 1923 ja Sotakorkeakoulun yleisen osaston 1. vuosikurssin vuosina 1924–1925 sekä komentajakurssin vuosina 1925–1926. Hän teki mainosalaa koskevia opintomatkoja Ruotsiin, Tanskaan, Saksaan ja Ranskaan vuosina 1925–1927.


title: Georg Mandelin

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 1. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään 1. syyskuuta 1915 ja hänet sijoitettiin pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti merkinantokurssin Mitaussa vuonna 1916.


title: Georg Mandelin

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 yliluutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 3. jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 5. maaliskuuta 1918 alkaen 4. jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan päälliköksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Georg Mandelin

text: Sisällissodan jälkeen hänet määrättiin 2. kesäkuuta 1918 Vuoristoprikaatin konekivääriupseeriksi ja 23. marraskuuta 1918 alkaen Vuoristoprikaatin adjutantiksi, josta hänet siirrettiin 13. maaliskuuta 1919 Rajamaansuojeluskuntain vartiopataljoonan komentajaksi. Viipurin rykmentin 3. pataljoonaan hänet komennettiin 5. kesäkuuta 1919 ja Uudenmaan rykmentin 3. pataljoonaan 12. lokakuuta 1919 sekä Keski-Suomen rykmentin 2. pataljoonan komentajaksi 31. lokakuuta 1925. Hän hoiti 21. toukokuuta 1926 – 15. syyskuuta 1927 välisen ajan Helsingin suojeluskunnan Valkoisen rykmentin 2. pataljoonan komentajan tehtäviä. Armeijasta hän erosi 28. toukokuuta 1926 ja siirtyi 1. kesäkuuta 1926 Suomen ilmoituskeskuksen toimitusjohtajaksi, josta hän siirtyi 1. heinäkuuta 1933 alkaen Vaasan höyrymylly oy:n mainospäälliköksi ja rehumyllyn isännöitsijäksi. Hän siirtyi 1. kesäkuuta 1935 Viipurin höyryleipomo oy:n toimitusjohtajaksi.


title: Georg Mandelin

text: Tavisotaan hän osallistui puolustusministeriön toimistopäällikkönä ja välirauhan aikana hän perusti Jyväskylän Leipäteollisuus Oy:n. Hänet haudattiin Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Georg Mandelin

text: Hän toimi Uudenmaan rykmentin kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuonna 1922.


title: Mitzi Gaynor

text: Francesca Marlene de Czanyi von Gerber eli Mitzi Gaynor (s. 4. syyskuuta 1931 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja tanssija. Hän esiintyi useissa elokuvissa pääasiassa 1950-luvun aikana.


title: Mitzi Gaynor

text: Gaynor oli ehdolla Golden Globen saajaksi työstään elokuvamusikaalissa "South Pacific" (1958). Lisäksi hän esiintyi muun muassa elokuvamusikaalissa "Rytmiä veressä" (1954).


title: Mitzi Gaynor

text: Gaynorilla on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: PH-indikaattori

text: pH-indikaattori on kemiallinen yhdiste, joka ilmaisee värillään tutkittavan liuoksen pH:n. Useat indikaattorit ovat orgaanisia heikkoja happoja tai emäksiä, joiden rakenne muuttuu niiden vastaanottaessa tai luovuttaessa protonin. Muuttunut rakenne absorboi valon eri aallonpituuksia ja tämä havaitaan liuoksen värin muuttumisena . pH-paperit koostuvat useista eri indikaattoreista.


title: PH-indikaattori

text: Lukuisat punaiset ja siniset antosyaanit ovat kasveissa esiintyviä indikaattoreita . Antosyaaneja on muun muassa punakaalissa, mustikassa sekä kurjenpolvissa.


title: PH-indikaattori

text: pH-indikaattoreita käytetään muun muassa titrauksessa ekvivalenttikohdan määrittämiseen. Indikaattori valitaan reaktion mukaan. Koska indikaattorin väri ilmaisee vain onko liuos hapan, neutraali tai emäksinen, käytetään tarkan pH-arvon määrittämiseen pH-mittaria.


title: PH-indikaattori

text: Alla olevassa taulukossa on yleisesti käytettyjä indikaattoreita. Indikaattoreiden värinmuutosalue saattaa hieman vaihdella lämpötilasta ja indikaattorin konsentraatiosta riippuen.


title: Sealyhaminterrieri

text: Sealyhaminterrieri ("Sealyham Terrier") on Isosta-Britanniasta kotoisin oleva koirarotu, joka kuuluu FCI:n roturyhmään 3. Kennelliiton rekisterissä on 218 koiraa, mutta rekisterissä ei huomioida menehtyneitä koiria.


title: Sealyhaminterrieri

text: Sealyhaminterrierillä on matalat raajat ja pitkä, mutta vankka runko, joka on suorakaiteen muotoinen, mutta ei neliömäinen. Säkäkorkeus ei saa ylittää 31 cm. Häntä on yleisesti ollut typistetty (Suomessa typistyskielto). Ihanteellinen häntä on pystyasentoinen, keskipitkä ja tasapainoinen suhteessa koiran kokoon, tyvestä paksu ja huippua kohti kapeneva. Sealyhaminterrierin liike on hyvin vapaata ja tarmokasta. Arvostelutilanteessa tärkeimmät kriteerit ovat rakenne, tasapainoisuus, tyyppi sekä rungon tilavuus ja massa.


title: Sealyhaminterrieri

text: Väriltään sealyhaminterrierit ovat yksivärisiä valkoisia. Pään alueella ja korvissa voi olla sitruunankeltaisia, ruskeita, sinisiä tai mäyränvärisiä merkkejä. Silmät ovat tummat ja pyöreät.


title: Sealyhaminterrieri

text: Sealyhaminterrierin peitinkarva on pitkää, karkeaa ja kovaa. Turkkia kammataan ja harjataan muutaman kerran viikossa takkujen välttämiseksi. Turkkia tulisi hoitaa myös nyppimällä vanhaa karvaa pois muutaman kerran vuodessa. Oikein ja oikeaan aikaan suoritettu nyppiminen ei satu koiraan. Säännöllisesti näyttelyissä käyvät koirat trimmataan näyttelykuntoon 2–3 tunnissa. Valkoisessa turkissa lika näkyy helposti, minkä takia koiraa tarvitsee myös pestä melko usein.


title: Sealyhaminterrieri

text: Luonteeltaan rotu sinnikäs, leikkisä ja hienostelematon. Luonteenpiirteisiin kuuluvat myös tarkkavaisuus, pelottomuus ja ystävällisyys. Rotu tuntee myös hyvin oman arvonsa, joten se saattaa olla joskus hyvin jääräpäinen. Sealyhaminterrieri kiintyy hyvinkin tiukasti perheeseensä, mutta vieraita kohtaan se voi olla hieman varautunut. Koira liikkuu ulkona mielellään millä ilmalla tahansa.


title: Sealyhaminterrieri

text: Sealyhaminterrieri on kotoisin Etelä-Walesissa sijaitsevan Sealyhamin kartanon alueelta. Sealyhaminterrierin luojana pidetään Kapteeni John Owen Tucker Edwardesia. Rotua kehitellessään hän käytti paikallisia koirarotuja: muinaista cheshirenterrieriä, dandiedinmontinterrieriä, karkeakarvaista kettuterrieriä, valkoista länsiylämaanterrieriä sekä welsh corgia. Edwardesin tarkoituksena oli luoda rohkea ja kestävä koira saukon metsästykseen ja riistaa uhkaavien petojen hävitykseen.


title: Sealyhaminterrieri

text: Englannin kennelklubi hyväksyi rodun vuonna 1910. Fred W. Lewis oli kasvattaja, joka osaltaan teki rotua tunnetuksi, ja hänen ansiostaan rodusta tuli suosittu Isossa-Britanniassa 1920-luvulla. Rodun kasvatustyöhön osallistui tuolloin muun muassa Armel Baylay, joka kasvatti rotua aina 1970-luvulle asti. Toinen mainittava kasvattaja oli lucasinterrierin kehittänyt Sir Jocelyn Lucas, joka käytti rotua erityisesti metsästykseen. Lucas julkaisi myös kirjan Sealyhameista vuonna 1929.


title: Sealyhaminterrieri

text: Vuonna 1924 johtaja Guy Olin toi Suomeen suomen ensimmäisen sealyhaminterrierin, Brazen Tobyn. Koiraa ei kuitenkaan käytetty jalostukseen Suomessa. Seuraava merkittävä tuonti tapahtui vuonna 1932, mutta koska kasvattajia ei ollut, rotu katosi maasta. 1960-luvulla Fjalar Hemming ja Kerttu Helenius toivat maahan useita sealyhaminterriereitä ja rotu alkoi elää vahvaa kautta, joka kuitenkin hiipui 1980-luvun puolivälissä. 1990-luvun alussa Juha Kares toi maahan Ruotsista ja Isosta-Britanniasta sealyhaminterriereitä, jotka auttoivat rodun uuteen alkuun Suomessa.


title: Åke Mangström

text: Åke Berndt Mangström (6. toukokuuta 1896 Pornainen – 31. heinäkuuta 1937) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja August Berndt Mangström ja Hilda Maria Kalkkinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Isabelle Alexandrine Aurora Trummerin kanssa.


title: Åke Mangström

text: Hän kävi kolme luokkaa Porvoon ruotsalaista lyseota ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Vaasan ruotsalaisessa yhteiskoulussa vuonna 1922. Hän suoritti Sotilashallinnollisen kurssin vuosina 1926–1928.


title: Åke Mangström

text:
Tämä isänsä liikeyrityksessä toiminut nuorimies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 19. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin 22. marraskuuta 1917 pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan.
Hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Åke Mangström

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, jossa hän toimi myös komppanianpäällikkönä 21. – 27. huhtikuuta 1918 välisen ajan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Vuohiniemellä, Kämärän asemalla ja Viipurissa. Hän haavoittui Kämärän asemalla 24. huhtikuuta 1918 ja Viipurin edustalla 28. huhtikuuta 1918.


title: Åke Mangström

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli komppanianpäällikkönä, pataljoonan adjutanttina, aliupseerikoulun johtajana ja talouspäällikkönä Kaartin jääkaripataljoonassa, mistä hänet siirrettiin 16. toukokuuta 1924 Savon jääkärirykmentin talouspäälliköksi ja edelleen 17. syyskuuta 1924 alkaen Jääkäriprikaatin intendentiksi sekä 6. joulukuuta 1928 alkaen 3. Divisioonan intendentiksi. Hänet haudattiin Vaasaan.


title: Åke Mangström

text: Hän toimi Kaartin jääkäripataljoonan kunnianeuvoston jäsenenä ja puheenjohtajana sekä Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1919–1925. Suomen upseeriliiton Vaasan alaosaston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1924–1928 ja Mikkelin alaosaston puheenjohtajana vuosina 19291937 sekä Upseerien ampumayhdistyksen Mikkelin alaosaston puheenjohtajana vuosina 1929–1937. Mikkelin upseerikerhon puheenjohtajana hän toimi vuosina 1929–1932 ja 1934–1937.


title: Dukkha

text: Dukkha (; , ) on eräs keskeinen buddhalaisuuden käsite, jota Buddha käytti ensimmäisen jalon totuuden yhteydessä. Sana suomennetaan usein kärsimykseksi. Dukkhan merkitys on kuitenkin paljon laajempi – sillä tarkoitetaan kaikkia kielteisiä tunnetiloja aina lievästä tyhjyyden tunteesta fyysiseen ja henkiseen kipuun. Termille ei ole yhtä ainoaa sopivaa suomennosta. Se voidaan kääntää esimerkiksi epätyydyttäväksi, epätäydelliseksi, turhauttavaksi tai pysymättömäksi.


title: Dukkha

text: Buddhalaiset eivät usko, että elämä olisi silkkaa kärsimystä, vaan onnellisuus (sukkha) on yhtä hyväksytty osa elämää. Kaikki hyväkin on kuitenkin pysymättömänä dukkhaa. Sanan etymologiseksi alkuperäksi selitetään usein kärrynpyörä, joka on huonosti kiinni. Sen takia se tärisee ja hyppelehtii ja tekee matkanteosta epämiellyttävää.


title: Dukkha

text: Buddha käytti sanaa dukkha ensimmäisessä jalossa totuudessa: elämä on dukkha. Elämä on epätyydyttävää. Asiat voisivat aina olla jossakin suhteessa paremmin. Ensimmäinen jalo totuus pyrkii opettamaan, että kärsimys on väistämätön osa elämää ja kaikki joutuvat kokemaan sitä. Neljä jaloa totuutta käsittelevät dukkhan alkuperää ja sen sammumista.


title: Dukkha

text: Buddhan mukaan dukkhaa on syntymä, sairaus, vanhuus ja kuolema, kipu, ero siitä mistä pitää, kosketus siihen mistä ei pidä ja se ettei saa mitä haluaa. Lyhyesti kaikki viisi takertumisen kohdetta (skandhat) ovat dukkha. Buddhalaisuuden mukaan dukkha kytkeytyy jollakin tavoin kaikkiin asioihin ja tekoihin. Esimerkiksi lihansyöntiin kärsimys liittyy siinä muodossa, että lihan vuoksi on täytynyt tappaa jokin eläin.


title: Dukkha

text: Buddha jaotteli dukkhan kolmeen päätyyppiin. Niitä ovat:


title: Dukkha

text: Dukkha on myös yksi olemassaolon tuntomerkeistä pysymättömyyden ( tai ) ja itsettömyyden ( tai ) ohella. Koska olemassa olevat asiat ovat pysymättömiä, ne ovat dukkhaa eli kykenemättömiä tuomaan lopullista onnea.


title: Kalle Achté

text: Karl Aimo (Kalle) Achté (s. 11. syyskuuta 1928 Mikkeli) on suomalainen psykiatri, psykoanalyytikko, Helsingin yliopiston psykiatrian professori ja HYKSin psykiatrian klinikan ylilääkäri 1969–1991. Hän on julkaissut runsaasti alansa kirjallisuutta.


title: Kalle Achté

text: Achté valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1954 ja hän suuntautui mielenterveysongelmista kärsiviin potilaisiin. Hänestä tuli lääketieteen ja kirurgian tohtori vuonna 1961, hermo- ja mielitautien erikoislääkäri vuonna 1960 ja psykiatrian erikoislääkäri vuonna 1966. Achté aloitti työuransa Siikaisten kunnanlääkärinä vuosina 1955–1956. Helsingin yliopiston professorina ja Lapinlahden sairaalan ylilääkärinä 1968–1992, Lääketieteen historian laitoksen ja museon esimiehenä 1982–1992. Achtélla oli myös yksityispraktiikka. Achté on ollut Saksan kansallisen Leopoldina-tiedeakatemian jäsen vuodesta 1973 ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1982.


title: Kalle Achté

text: Lapinlahden sairaalassa Achté aloitti potilashaastattelujen nauhoittamisen televisionauhalle. Yhdessä tohtori Leo Jarhon kanssa hän vaikutti sotilasvammalain muuttamiseen vastaamaan paremmin sodassa vammautuneiden tarpeita. Vakuutuspsykiatriassa hän kehitti post-traumaattisen neuroosin käsitteen. Laajassa tieteellisessä tutkimustyössään hän tutki erityisesti skitsofreniaa, mutta myös itsemurhia ja niiden ehkäisyä. Achtén aloitteesta alettiin psykiatrisessa hoidossa käyttämään hypnoosia.


title: Kalle Achté

text: Achté osallistui myös kansainväliseen toimintaan pitäen yhteyttä muun muassa neuvostoliittolaisiin psykiatreihin. Tämä aiheutti kritiikkiä, sillä Neuvostoliitossa psykiatrisia sairaaloita käytettiin myös toisinajattelijoiden rangaistuslaitoksina. Achté kuitenkin käytti yhteyksiään psykiatrian uusien hoitomuotojen levittämiseksi esimerkiksi Viroon.


title: Kalle Achté

text: Achté on tullut tunnetuksi myös erilaisten seksuaalisten suuntautumisten psykopatologisoinnista. Achtén mukaan esimerkiksi lesbous johtuu yksinkertaisesti siitä, että nainen ”toivoo olevansa mies, jolla on penis”.


title: Kalle Achté

text: Achtén mukaan on nimetty Psykiatrian Tutkimussäätiön Kalle Achté -palkinto.


title: Kalle Achté

text: Kalle Achtén vanhemmat olivat metsänhoitaja Aimo Karl Achté ja Hilma Elina Mustonen. Hänen vaimonsa oli vuodesta 1950 hammaslääkäri Hilkka Terttu Tellervo Toiviala (1928–2016). Heillä on kolme tytärtä.


title: Schillerinajokoira

text:
Schillerinajokoira () on Ruotsista kotoisin oleva koirarotu, joka kuuluu FCI:n roturyhmään 6.
__notoc__


title: Schillerinajokoira

text: Ulkonäöltään schillerinajokoira on jalo ja sen runko on hieman suorakaiteen muotoinen. Rodun väri on ruskea, jossa on musta mantteli. Pää ja kuono ovat pitkät. Rodulle tyypillistä on pitkä kaula, joka liittyy runkoon kauniisti. Schillerinajokoiran peitinkarva on karheaa ja rungonmyötäistä.


title: Schillerinajokoira

text: Liike on yhdensuuntaista ja tehokasta.


title: Schillerinajokoira

text: Luonteeltaan schillerinajokoira on eloisa ja valpas. Rotua käytetään ketun ja jäniksen metsästykseen. Schillerinajokoira sopii myös hyvin perhekoiraksi hyvän luonteensa ansiosta.


title: Schillerinajokoira

text: Schillerinajokoira on saanut nimensä maanviljelijä Per Schillerin mukaan. Per Schiller asui Ruotsin länsirannikolla Bohuslänissa Stenungsundin pitäjässä. Nykyiset tämän rodun edustajat ovat Per Schillerin kantakoirien Tamburini 1 ja Ralla 1 jälkeläisiä. Tukholmassa vuonna 1886, Ruotsin ensimmäisessä virallisessa koiranäyttelyssä nämä kyseiset koirat voittivat.


title: Otto Martti

text: Otto Alfred Martti (23. joulukuuta 1892 Kemin maalaiskunta – 30. heinäkuuta 1967) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan Helsingin vakokaartin komppanianpäällikkönä.


title: Otto Martti

text: Hänen vanhempansa olivat palstatilallinen Matti Martti ja Saara Kristiina Koivuniemi. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Laina Maria Valtamon kanssa.


title: Otto Martti

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kemin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Pohjois-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1914–1918. Filosofian kandidaatin tutkinnon hän suoritti vuonna 1924 ja maisterin tutkinnon vuonna 1927 sekä Geodeettistopografisen tutkinnon Teknillisessä korkeakoulussa vuonna 1927 ja diplomi-insinööritutkinnon sen maanmittausosastolla vuonna 1937. Hän kävi Haminan taistelukoulun vuonna 1918 ja aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1920 sekä Yleisesikunnan topografikurssin vuonna 1921. Taistelukoulun kapteenikurssin hän suoritti vuosina 1931–1932 ja Sotakorkeakoulun yleisen osaston vuosina 1932–1934.


title: Otto Martti

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 27. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hän erosi jo 10. toukokuuta 1915 ja palasi suomeen jatkamaan opintojaan. Syksyllä vuonna 1917 hän liittyi Helsingin suojeluskuntaa.


title: Otto Martti

text: Hän toimi sisällissodan aikana valkokaartin 2. komppanian päällikkönä ja otti osaa Helsingin valloitukseen.


title: Otto Martti

text: Martti toimi sisällissodan jälkeen Helsingin jääkäriprikaatin 1. rykmentin I pataljoonan 2:sen ja 6. heinäkuuta 1918 alkaen Helsingin vartiopataljoonan 6. komppanian päällikkönä. Hänet siirrettiin 23. lokakuuta 1918 alkaen nuoremmaksi upseeriksi Porin jalkaväkirykmentti 2:een, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti. Hänet siirrettiin 5. elokuuta 1919 patterinpäälliköksi Hyökkäysvaunurykmenttiin, josta hänet siirrettiin edelleen 24. toukokuuta 1922 Viipurin rykmenttiin, missä hän toimi aluksi nuorempana upseerina ja 22. toukokuuta 1923 alkaen rykmentin rahastonhoitajana ja 4. helmikuuta 1924 lähtien 1. komppanian päällikkönä. Myöhemmin hänet komennettiin 18. toukokuuta – 5. marraskuuta 1922 väliseksi ajaksi Yleisesikunnan topografiosastolle. Hän toimi 15. joulukuuta 1922 – 14. kesäkuuta 1923 välisen ajan Yleisesikunnan komendanttina ja 17. kesäkuuta – 21. lokakuuta 1923 välisen ajan topografisissa tarkistustöissä Karjalankannaksella. Hänet siirrettiin 12. maaliskuuta 1924 Yleisesikuntaan topografiupseeriksi ja 11. tammikuuta 1937 alkaen Pohjan rykmentin II pataljoonaan komentajaksi.


title: Otto Martti

text: Martti osallistui talvisotaan Täydennys Jalkaväkirykmentti 4:n komentajana ja myöhemmin Jalkaväkirykmentti 39:n II pataljoonan komentajana, sekä edelleen Jalkaväkirykmentti 36:n komentajana, josta tehtävästä hänet siirrettiin Jalkaväkirykmentti 37:n II pataljoonan komentajaksi. Martti osallistui näissä joukoissa taisteluihin Uomaan-Syskyjärven akselilla. Myöhemmin hän toimi tilapäisesti muodostettujen taisteluryhmien komentajana ja osallistui niiden komentajana taisteluihin Ruhtinaanmäellä, Ruokojärvellä (Jalkaväkirykmentti 37:n I ja II pataljoonassa sekä Jalkaväkirykmentti 38:n I pataljoonassa), Nietjärvi-Pitkäranta-Maksimansaari akselilla. Välirauhan aikana hän toimi Jalkaväkirykmentti 64:n komentajana ja niin ikään komentajana Jalkaväkirykmentti 69:ssä. Myöhemmin hän toimi 21. Prikaatin I pataljoonan komentajana ja Erillis pataljoona 21:n, komentajana sekä 8. Prikaatin I pataljoonan ja II pataljoonan komentajana.


title: Otto Martti

text: Jatkosodan puhjettua Martti komennettiin Jalkaväen koulutuskeskus 14:n päälliköksi ja toimi tehtävässä vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet siirrettiin Savo-Karjalan sotilasläänin komentajan apulaiseksi ja samalla Kuopion varuskunnan päälliköksi. Vuonna 1942 hänet siirrettiin edelleen päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 19:sta. Vuonna 1943 hänet siirrettiin Henkilötäydennyskeskuksen päälliköksi, josta hänet komennettiin toimistoupseeriksi Päämajan Linnoitusosastolle. Viimeisenä sotavuonna hänet siirrettiin esiupseeriksi Päämajan Topografiaosastolla, missä hän palvelikin sodan loppuun saakka. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen ja työskenteli sen jälkeen Kauppa- ja teollisuusministeriön Helsingin pikakoulutuspiirin päällikkönä vuoteen 1945 saakka. Myöhemmin tän työskenteli opettajana matemaattisissa aineissa Helsingin Teknillisessä oppilaitoksessa vuoteen 1948 saakka ja Helsingin viidennessä yhteiskoulussa vuoteen 1951 saakka. Hänet haudattiin Honkanummen hautausmaalle.


title: Saukkokoira

text: Saukkokoira ("Otterhound") on Isosta-Britanniasta kotoisin oleva koirarotu, joka kuuluu FCI:n roturyhmään 6.


title: Saukkokoira

text: Ulkonäöltään saukkokoira on suuri, vahva ja suoraraajainen. Pää on majesteettinen ja puhdaspiirteinen. Rodun silmien tulisi näyttää älykkäiltä ja sijaita kohtuullisen syvällä päässä. Keltaiset silmät eivät ole toivotut saukkokoiralla. Karvapeite on pitkää (noin 4-8 cm), karheaa ja vedenkestävää.


title: Saukkokoira

text: Saukkokoiran kävelyn tulisi olla irtonaista, ravin vapaata ja laukan sulavaa.


title: Saukkokoira

text: Luonteeltaan saukkokoirat ovat tasaisia ja hyvin rakastettavia. Rotu on luotu kestämään vesityöskentelyä, mutta on myös kykenevä työskentelemään maalla.


title: Lauri Maskula

text: Lauri Alaksander Maskula (14. marraskuuta 1893 Turku – 26. elokuuta 1953) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat konemestari Karl Viktor Maskula ja Aleksandra Moisio. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Lempi Emilia (Ritva) Aron kanssa.


title: Lauri Maskula

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1915 ja liittyi Varsinaissuomalaineen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa syyslukukaudella vuonna 1915. Hän kävi Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuosina 1929–1930 ja yleisen osaston vuosina 1932–1933 sekä Taistelukoulun orientoivan kurssin vuonna 1930.


title: Lauri Maskula

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 12. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Lauri Maskula

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, jossa hän toimi 20. maaliskuuta alkaen konekiväärikomppaniassa. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Kämärän asemalla ja Viipurissa.


title: Lauri Maskula

text: Sisällissodan jälkeen hänet määrättiin armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Kaartin Jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan päälliköksi, josta hänet siirrettiin 25. syyskuuta 1918 alkaen 3. konekiväärikomppanian päälliköksi Itämeren jalkaväkirykmentti n:o 1:een, jonka nimi muutettiin myöhemmin Porin rykmentiksi. Armeijasta hän erosi 16. huhtikuuta 1919 ja liittyi Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, niissä toimi aluksi IV pataljoonan ja sittemmin 2. rykmentin II pataljoonan komentajana ja otti osaa Veskelyksen, Niiniselän, Matrossan, Polovinan, Suollusmäen ja Salmenniskan taisteluihin. Retkikunnasta palattuaan hän astui uudelleen armeijan palvelukseen ja hänet sijoitettiin 26. elokuuta 1919 Porin rykmentin 3. konekiväärikomppanian päälliköksi sekä 1. tammikuuta 1920 alkaen rykmentin ase- ja konekivääriupseeriksi. Hänet siirrettiin 27. huhtikuuta 1921 alkaen 1. Erillisen konekiväärikomppanian päälliköksi ja 26. syyskuuta 1923 alkaen Hyökkäysvaunurykmentin 2. patteriston komentajaksi sekä 6. joulukuuta 1924 alkaen toimistoupseeriksi Sotaväen esikuntaan. Porin rykmentin III pataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin 5. syyskuuta 1925 ja II pataljoonan komentajaksi 29. kesäkuuta 1928 sekä edelleen 6. elokuuta 1935 esikuntapäälliköksi 1. divisioonan esikuntaan.


title: Lauri Maskula

text: Talvisotaan hän osallistui YH:n aikana Kannaksen Armeijan esikunnan päällikön apulaisena ja sodan syttyessä hänet komennettiin esikuntapäälliköksi 1. divisioonaan osallistuen taisteluihin Karjalankannaksella. Hänet siirrettiin rauhan tultua 2. prikaatin komentajaksi, kunnes siirrettiin 1. prikaatin komentajaksi.


title: Lauri Maskula

text: Jatkosodan syttyessä hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 1:n komentajaksi, jonka hän johdatti taisteluihin Ojajärvellä, Kaukolassa ja Kaarlahdella, Räisälässä, Sakkolassa, Taipaleessa, Valkjärvellä, Kirjasalossa ja Lempaalassa. Vuonna 1943 hänet siirrettiin 19. prikaatin komentajaksi ja osallistui taisteluihin Lempaala-Metsäpirtti-Taipale akselilla.


title: Lauri Maskula

text: Sotien jälkeen hänet siirrettiin Rauman sotilaspiirin komentajaksi ja vuonna 1945 edelleen Lounais-Suomen sotilasläänin komentajaksi. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1952 ja siirtyi tapaturmantorjuntatarkastajaksi vakuutusyhtiö Sampoon. Hänet haudattiin Turkuun.


title: Lauri Maskula

text: Hän toimi Suomen upseeriliiton johtokunnan jäsenenä vuonna 1923 ja 1. divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1924, 1926, 1927–1929, 1931, 1934–1935 ja 1937 sekä Jalkaväenharjoitusohjesääntökomitean jäsenenä vuosina 1919–1920. Konekivääriharjoitusohjesääntökomitean jäsenenä hän toimi vuosina 1922–1923 ja Oy Tikkakosken valmistamia Maxim-konekiväärin lukkoja tutkimaan määrätyn komitean jäsenenä vuonna 1923 sekä pikakiväärikomitean jäsenenä vuosina 1924–1925.


title: Sarplaninac

text: Sarplaninac on koirarotu, joka on kotoisin entisen Jugoslavian alueelta ja se kuuluu FCI:n roturyhmään 2. Rotu on saanut nimensä Šar-vuoristosta, joka sijaitsee Serbian ja Makedonian rajalla.


title: Sarplaninac

text: Ulkonäöltään sarplaninac on roteva, suuri ja vahvaluustoinen laumanvartija. Rotu on hieman korkeuttaan pidempi. Silmien tulisi olla mantelinmuotoiset, mutta eivät liian suuret eivätkä ne saa sijaita liian syvällä päässä. Katseen pitäisi olla rauhallinen, mutta se ei saa koskaan ilmaista pelkoa. Sarplaninacin korvat ovat V-muotoiset ja riippuvat. Rodun karvapeite on erittäin säänkestävä, koska turkki on aika pitkä ja pohjavilla erittäin tiheä. Kaikki värit valkeasta lähes mustaan hyväksytään, mutta toivotuin sävy on tumma raudanharmaa.


title: Sarplaninac

text: Sarplaninac on luonteeltaan itsenäinen, joten se viihtyy hyvin omissa oloissaan. Luonteenpiirteisiin kuuluvat myös hyväluontoisuus, rauhallisuus ja suojelevaisuus. Rotu omistaa voimakkaan vartioimis- ja puolustusvietin. Omistajan täytyy olla kokenut ja osaava, koska joskus sarplaninac saattaa olla yllättävän aggressiivinen vieraita kohtaan. Perhelleen se on hyvin uskollinen.


title: Sarplaninac

text: Rodun kasvattaminen Tanskassa on ollut kiellettyä vuodesta 2010.


title: Sarplaninac

text: Sarplaninac on hyvin vanha koirarotu. Voidaan väittää, että tämä rotu olisi paimentanut lampaita Balkanin niemimaalla jo 1000-luvulla eaa. Nykyisellä nimellään rotu on tunnettu vuodesta 1957. Suomeen ensimmäinen sarplaninac saapui vuonna 1989 ja ensimmäinen pentue syntyi vuonna 1992.


title: Mielikuvitusmaailma

text: Mielikuvitusmaailma on ajattelun synnyttämä todellisuuden simulaatio. Ilman mielikuvitusmaailmaa emme pystyisi suunnittelemaan toimintaamme. Mielikuvitusmaailman kehittyminen on tärkeää lapsen varhaiskasvatuksessa. Lapsen kehityksessä mielikuvitus on aluksi ajattelun väline ja kieli sosiaalisen vuorovaikutuksen väline .


title: Mielikuvitusmaailma

text: Ihmiset pohtivat menneitä ja tulevia tapahtumia suuren osan valveajastaan omissa maailmoissaan. Tämä antaa mahdollisuuden käsitellä ongelmia, vaaroja ja mahdollisuuksia nopeasti ja turvallisesti. Mielikuvitusmaailma käyttää samoja aivojen rakenteita kuin havaitseminen ja toimintakin. Mielikuvituksessa havaitaan ja ohjataan ulkomaailman sijaan sisäisesti simuloitua maailmaa kuten unissa.


title: Mielikuvitusmaailma

text: Mielikuvitusmaailman rakenteet liittyvät arkitodellisuuteen. Ulkomaailman rakenteet heijastuvat neuronipopulaatioiden välisten assosiaatioita välittävien synapsien voimakkuuksiin. Synapsit tallentavat assosiaatiot samalla kun pre- ja postsynaptiset neuronit koodaavat nykyhetkeä. Aivojen sisäinen simulaatio ei voi olla jatkuvasti irrallaan nykyhetkestä. Ympäristön havainnointiin ja oppimiseen tarvitaan tallennus ja palautus. Samalla havaitaan nykytilaa ja opitaan maailmassa vallitsevia lainalaisuuksia. Palautuksen aikana käytetään näitä sääntöjä kuvitteellisen sisäisen maailman simulointiin ja samalla testataan ajatuksissa sitä mitä on opittu.


title: Mielikuvitusmaailma

text: Kun mielikuvitusmaailmassa on tehty suunnitelma, se pitää toteuttaa. Samalla selviää toimiiko suunnitelmat ympäröivässä todellisuudessa. Tuvitumakkeet toimivat välittäjinä sisäisen ja ulkoisen maailman välillä. Ne inhiboivat talamuksen kautta assosiaatiota simulaatiomaailman ja välittömän toiminnan välillä kunnes löytyy sopiva toimintamalli. Sisäisen simulaation mielikuvituksessa on mallinnettava tulevaa toimintaa ja mielikuvituksen on edettävä nopeammin ajattelussa kuin toteutuksessa, sillä ajattelun pitää tapahtua viimeistään toteutuksen aikana .


title: Mielikuvitusmaailma

text: Vygotskyn (1982) mukaan lapsen ajattelu kehittyy mielikuvituksen avulla. Aluksi ajattelu on esiälyllistä, aisteihin ja kokemuksiin perustuvaa, ongelmien ratkaisu tapahtuu mielikuvitusmaailmassa eikä kielellä ole juuri merkitystä ajattelun välineenä. Sitten korostuu lapsen kokemukset kehostaan ja ympäröivistä esineistä. Mielikuvitusmaailmassaan lapsi oppii ratkomaan ongelmia ulkoisten merkkien tai operaatioiden kautta. Lopulta ajattelu muuttuu sisäiseksi tapahtumaksi, jolloin asiat hallitaan ilman ulkoista apua ja muisti toimii hyvänä apuna. Lapsen oppiessa puhumaan hänen konkreettisiin kokemuksiin, tuntemuksiin ja mielikuviin pohjautuva ajattelu vähitellen muuttuu. Selkeä, jäsentynyt kasvuympäristö auttaa lapsen kielen ajattelun kehittymistä eriytyneemmäksi, sosiaalisemmaksi ja realistisemmaksi. Kehityksen myötä kielestä tulee mielikuvituksen rinnalle ajattelun väline.


title: Mielikuvitusmaailma

text: Ihmisen kyky simulointiin, siis tulevaisuuden ennakointiin (vrt. "isän ja äidin" tai metsästyksen leikkiminen), on ollut yksi hänen keinoistaan selvitä evoluutiossa eläimiä paremmin. Varhaiskasvatuksessa korostetaankin lapsen mielikuvitusmaailman kehittämistä. Ihmisestä pitää kasvaa luova ja kekseliäs. Vaikka tämä vaatii kuvittelemisen, keksimisen, uusien ajatusten ja ratkaisujen tuottamisen taitoa, tietäminen ja tunnistaminen korostuvat kuitenkin opetuksessa. Joskus pidetään jopa haitallisena sitä, että lapsen kuvittelukykyä harjoitetaan. Uskotaan, että lapsi sekoittaa mielikuvitusmaailman ja todellisuuden keskenään. Näin ei ole. Leikin tutkimuksesta käy ilmi, että ne säilyvät erillisinä lapsen mielessä, vaikka ne leikeissä solmiutuvatkin toisiinsa .


title: Gunnar Melin

text: Erik Gunnar Melin (12. joulukuuta 1883 Vaasa – 20. joulukuuta 1951) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat kauppias Frans Erik Melin ja Sofia Elisabet Kniper. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1929 Emmy af Forsellesin kanssa.


title: Gunnar Melin

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Vaasan ruotsalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1903 ja liittyi Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Karlsruhen teknillisen korkeakoulun tie- ja vesirakennusosastolla vuodesta 1915 alkaen ja suoritti diplomi-insinööri kandidaattitutkinnon vuonna 1907, jonka jälkeen rautatieinsinöörikokelaan Badenin rautateillä ja Suomeen palattuaan maanmittausalalla. Tykistöupseerien täydennyskurssin hän suoritti vuonna 1919 ja kenraali Nenosen johtaman päällystökurssi vuonna 1923 sekä Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuonna 1926.


title: Gunnar Melin

text: Hän matkusti marraskuussa vuonna 1915 Ruotsiin liittyäkseen 27. Jääkäripataljoonaan, mutta komennettiin Tukholmasta takaisin Suomeen, missä toimi jääkärivärvärinä Vaasan ympäristön ruotsinkielisillä seuduilla. Lopulta hän matkusti Saksaan ja liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 27. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, missä haavoittui pahoin partionjohtajana ollessaan 24. heinäkuuta 1916. Hänen haavoja hoidettiin useassa eri sairaalassa 9. tammikuuta 1917 saakka, jolloin hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hän palasi takaisin 4. komppaniaan 12. kesäkuuta 1917.


title: Gunnar Melin

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 yliluutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan komppanianpäälliköksi 2. jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, joka siirrettiin 19. maaliskuuta 1918 alkaen 6. jääkäripataljoonan 1. komppaniaksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella, missä hän johti komppaniansa 3. huhtikuuta 1918 Tammerkosken alimman padon kautta punaisten hallussa olevan kaupungin läpi Näsilinnaan, jota piti hallussaan koko päivän, ja murtautui pimeän tultua taas Näsijärven yli Lapinniemeen. (Edellä mainitun taistelun johdosta komppania sai ylipäällikön kiitoksen Tampereen valloitusjoukkojen edessä, koko miehistö ja alipäällystö sai vapaudenmitalin, upseerit Vapaudenristin 4. lk. miekan kera ja päällikkö Vapaudenristin 3. lk. miekan kera). (Claes Olsson ohjasi tästä elokuvan nimeltään "Taistelu Näsilinnasta 1918". Ensi-ilta elokuvalla oli 23.3.2012.) Erik Melin osallistui sen jälkeen taisteluihin komppanioineen Karjalankannaksella, Kuokkalassa ja Kellomäellä sekä etenemisliikkeeseen Rajajoelle.


title: Gunnar Melin

text: Melin palveli sisällissodan jälkeen komppanianpäällikkönä 2. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Hänet siirrettiin 25. marraskuuta 1918 alkaen 2. patteriston komentajaksi Kenttätykistörykmentti n:o 2:een ja edelleen 15. maaliskuuta 1919 3. patteriston komentajaksi Kenttätykistörykmentti 1:een. Melin perusti Suomen ensimmäisen kenttätykistön aliupseerikoulun 23. maaliskuuta 1921 ja toimi itse sen ensimmäisenä johtajana. Aliupseerikoulusta hänet nimitettiin 27. syyskuuta 1921 Kenttätykistörykmentti l:n komentajaksi, missä tehtävässä toimi aina talvisotaan saakka.


title: Gunnar Melin

text: Melin osallistui talvisotaan Kannaksen Armeijan tykistökomentajana ja osallistui taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän toimi pääosin samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin Maavoimien tykistökomentajaksi ja edelleen Päämajaan (Puolustusvoimain pääesikunta). Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Kotijoukkojen esikuntaan tykistökoulutuskeskusten tarkastajaksi, josta hänet siirrettiin vielä ensimmäisenä sotavuonna Tykistökoulutuskeskus 3:n komentajaksi. Vuonna 1943 hänet siirrettiin Kotijoukkojen tykistökomentajaksi. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen ja muutti Vaasaan, jonne hänet aikanaan myös haudattiin.


title: Gunnar Melin

text: Melin toimi 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen varapuheenjohtajana vuosina 1934–1935 ja puheenjohtajana vuosina 1936–1939.


title: Väinö Merikallio

text: Väinö Leopold Merikallio (15. marraskuuta 1897 Oulu – 25. kesäkuuta 1942) oli suomalainen jääkärieversti.


title: Väinö Merikallio

text: Merikallion vanhemmat olivat varastonhoitaja Aleksander Hellman ja Edla Erika Åhlberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Sirkka Petterssonin kanssa.


title: Väinö Merikallio

text: Hän kävi viisi luokkaa Oulun suomalaista yhteiskoulua ja suoritti yksityisesti kahdeksannen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1926. Hän suoritti upseerien pioneerikurssin Haminassa vuonna 1921 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1928 sekä Suojeluskuntain komentajakurssin vuonna 1931. Piiripäälliköiden täydennyskurssin hän suoritti vuonna 1937.


title: Väinö Merikallio

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 2. helmikuuta 1916 Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hän otti osaa Libaussa vuonna 1917 järjestetyille pioneerikursseille.


title: Väinö Merikallio

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan ensin joukkueen varajohtajaksi ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi 1. jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Säiniöllä ja Viipurissa, missä hän haavoittui 28. huhtikuuta 1918.


title: Väinö Merikallio

text: Merikallio määrättiin sisällissodan jälkeen suoritetussa armeijan uudelleenjärjestelyssä Suomen Valkoiseen kaartiin. Valkoisessa kaartissa hän toimi muun muassa nuorempana upseerina ja pataljoonan- ja rykmentin adjutanttina. Hän erosi armeijasta ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön 8. lokakuuta 1919 ja hänet sijoitettiin aluksi Suojeluskuntain päällystökoulun opettajaksi Hämeenlinnaan, kunnes 15. syyskuuta 1920 hänet siirrettiin 2. sotilasohjaajaksi Porin suojeluskuntapiiriin. Suojeluskunnista hän erosi ja astui takaisin armeijan palvelukseen 6. huhtikuuta 1921 ja määrättiin nuoremmaksi upseeriksi Uudenmaan rykmenttiin. Uudenmaan rykmentistä hänet siirrettiin 8. maaliskuuta 1922 Suomen valkoiseen kaartiin, missä hän toimi aseupseerina ja komppanianpäällikkönä. Armeijasta hän erosi toistamiseen ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 20. lokakuuta 1928 ja hänet sijoitettiin 1. sotilasohjaajaksi Viipurin suojeluskuntapiiriin, mistä hänet siirrettiin edelleen 4. joulukuuta 1929 Suojeluskuntain päällystökouluun vanhemmaksi opettajaksi. Opettajat nimittivät hänet 21. maaliskuuta 1934 alkaen Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin päälliköksi.


title: Väinö Merikallio

text: Merikallio osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 24:n komentajana ja osallistui taisteluihin Kiviniemi – Haitermaa akselilla, Vuoksi – Suvanto akselilla ja Vuosalmilla. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes komennettiin pataljoonan komentajaksi 6. prikaatin II pataljoonaan. Prikaatista hänet siirrettiin Jääkäripataljoona 4:n komentajaksi. Jatkosotaan hän osallistui ensin Jääkäripataljoona 4:n komentajana, mistä hänet siirrettiin 1. jääkäriprikaatin komentajaksi ja edelleen Taisteluosasto Merikallion komentajaksi osallistuen taisteluihin Korpiselässä, Kokkarissa, Loimolassa, Uuksussa, Koirinojalla, Pitkärannassa, Salmissa, Rajakonnussa ja Tuuloksessa. Hyökkäysvaiheen jälkeen hänet nimitettiin Jalkaväkirykmentti 16:n komentajaksi, jonka komentajana osallistui taisteluihin Sortavalassa ja Säntämällä. Vuonna 1942 hän toimi edelleen rykmentinkomentajana (nimi muuttui välillä 16. prikaatiksi) ja hän johdatti joukkonsa taisteluihin Karjalankannakselle, missä hän haavoittui kuolettavasti Rajapirtin lohkolla Metsäpirtissä 23. kesäkuuta 1942, mistä hänet kuljetettiin joukkosidontapaikan kautta Viipuriin 13. Sotasairaalaan, missä hän menehtyi saamiinsa vammoihin 25. kesäkuuta 1942. Hänet haudattiin Hietaniemen sankarihautaan.


title: Väinö Merikallio

text: Merikallion taistelujen lomassa kirjoittama kuvaus 1. jääkäriprikaatin hyökkäyksestä Laatokan itäpuolitse Tuulokseen julkaistiin myöhemmin nimellä "Jääkäriprikaati hyökkää" (Otava 1954).


title: Nikon D100

text: Nikon D100 on japanilaisen kameravalmistajan Nikonin valmistama ja suunnittelema digitaalinen ammattilaisjärjestelmäkamera. Se julkistettiin 21. helmikuuta 2002 kilpailemaan Canon EOS D60 -kameran kanssa.


title: Nikon D100

text: Vaikka Nikon D100:n numero on sama kuin Nikon F100:ssa, sen ominaisuudet viittaavat lähinnä Nikon F80:een.


title: Pavlo Šylko

text: Pavlo Šylko (myös DJ Pasha) on ukrainalainen TV -ja radiohenkilö. Hän juonsi vuoden 2005 euroviisut Kiovassa Marija Jefrosininan kanssa. Hänen uransa DJ:nä alkoi radiossa 1996.


title: Pavlo Šylko

text: Šylko puhuu äidinkielensä ukrainan lisäksi venäjää, englantia, espanjaa ja ranskaa.


title: Pavlo Šylko

text: Šylko on kirjoittanut Ukrainan edustuskappaleen vuoden 2006 euroviisuihin, jonka esitti Tina Karol.


title: Alexander Mellblom

text: Alexander Mellblom (24. elokuuta 1894 Helsinki – 5. maaliskuuta 1962) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat ravintoloitsija August Mellhlom ja Amanda Erika Bång. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1931 Elvi Branderin kanssa.


title: Alexander Mellblom

text: Hän kävi viisi luokkaa Viipurin ruotsalaista lyseota ja suoritti yksityisesti kahdeksannen luokan edellä mainitussa koulussa vuonna 1922. Hän suoritti Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuosina 1929–1930 ja Taistelukoulun orientoivan kurssin vuonna 1930.


title: Alexander Mellblom

text: Tämä Viipurilainen liikemies liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 4. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja hänet sijoitettiin pataljoonan 2. komppaniaan. Hänet siirrettiin 8. marraskuuta 1915 pataljoonan 3. komppaniaan ja edelleen 11. tammikuuta 1916 pataljoonan 4. komppaniaan. Hänet siirrettiin 4. heinäkuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon josta hän palasi takaisin 4. komppaniaan 6. lokakuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun A-kurssin.


title: Alexander Mellblom

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 yliluutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan komppanianpäälliköksi 3. jääkärirykmentin 10. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, jonka jälkeen hänet 12. huhtikuuta 1918 alkaen 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 2. komppanian päälliköksi ja otti osaa Rajamäen, Tarpilan ja Raivolan taisteluihin.


title: Alexander Mellblom

text: Mellblom palveli sisällissodan jälkeen edelleen 2. jääkärirykmentin 1. pataljoonan 2. komppanian päällikkönä, josta muodostettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Porin jalkaväkirykmentistä hänet siirrettiin 2. huhtikuuta 1919 pataljoonan mukana vasta muodostettuun Keski-Suomen rykmenttiin ja hänet määrättiin päälliköksi 1. pataljoonan l. komppaniaan, josta edelleen 1. pataljoonan komentajaksi 11. joulukuuta 1920 alkaen. Rykmentin komentajan tehtäviä hän hoiti moneen otteeseen viransijaisena vuosina 1924–1927. Seuraavaksi hänet komennettiin Keski-Suomen rykmentin määräaikaiseksi komentajaksi 15. heinäkuuta 1928 ja oli tehtävässä 15. tammikuuta 1929 saakka, jolloin hänet komennettiin Savon prikaatin 3. pataljoonan komentajan tehtäviin. Savon prikaatista hänet siirrettiin 9. tammikuuta 1929 Karjalan kaartin rykmentin 1. pataljoonan komentajaksi ja edelleen 1. heinäkuuta 1933 Jaakkiman sotilaspiirin päälliköksi ja 11. syyskuuta 1935 alkaen Viipurin komendantiksi.


title: Alexander Mellblom

text: Mellblom osallistui talvisotaan ensin Viipurin komendanttina, josta hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 7:ään. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin Pohjois-Hämeen sotilasläänin esikuntaan, josta hän sai tehtäväkseen perustaa Salon suojeluskuntapiirin esikunnan. Tämän tehtyään hänet siirrettiin Karjaan sotilasläänin komentajan apulaiseksi. Jatkosodan puhjettua hänet nimitettiin Karjaan sotilasläänin komentajaksi ja toimi tehtävässä sodan loppuun saakka. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen ja muutti Ruovedelle, minne hänet lopulta myös haudattiin.


title: Alexander Mellblom

text: Mellblom opetti taktiikkaa ja aseoppia Viipurin upseerikokelaskursseilla keväällä vuonna 1919.


title: Alexander Mellblom

text: Mellblom toimi 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1933.


title: Antonio López Nieto

text: Antonio Jesús López Nieto (s. 25. tammikuuta 1958 Málaga, Espanja) on entinen espanjalainen jalkapalloerotuomari. Hän tuomitsi Espanjan pääsarjan sekä Mestareiden liigan otteluita. López Nieto tuomitsi myös vuoden 2002 maailmanmestaruuskilpailuiden otteluita. Hän on saanut viidesti Espanjan parhaan tuomarin palkinnon.


title: Antonio López Nieto

text: Vuonna 1995 Dynamo Kiova yritti lahjoa López Nieton ennen Mestareiden liigan ottelua kreikkalaista Panathinaikosia vastaan. UEFA rankaisi Dynamoa ja sulki tämän kahdeksi vuodeksi pois järjestämistään kilpailuista.


title: Antonio López Nieto

text: Vuonna 2000 López Nieto pääsi tuomitsemaan UEFA Cupin loppuottelun Galatasarayn ja Arsenalin välillä. Vuoden 2002 maailmanmestaruuskilpailuissa hän jakoi ennätysmäärän keltaisia kortteja Saksa–Kamerun-ottelussa, jopa 16 kappaletta. Myöhemmin vuoden 2006 turnauksessa Valentin Ivanov antoi myös saman määrän kortteja.


title: Barbara Kendall

text: Barbara Kendall, MBE (s. 30. elokuuta 1967 Papakura) on entinen uusiseelantilainen purjelautailija. Hän on osallistunut viidesti olympiakisoihin, joista kolmessa hän on voittanut mitalin.


title: Barbara Kendall

text: Vuosina 2005–2008 Barbara Kendall oli Kansainvälisen olympiakomitean urheilijajäsen. Hänen veljensä Bruce Kendall on myös purjelautailija.


title: Barbara Kendall

text: Hän lopetti uransa uransa vuonna 2010.


title: Benthesikyme

text: Benthesikyme oli kreikkalaisessa mytologiassa Poseidonin ja tämän puolison Amfitriten tytär.


title: Benthesikyme

text: Benthesikyme oli Tritonin ja Rhodeen sisar. Vaikka hän oli kuolematon, meni hän naimisiin kuolevaisen Etiopian kuninkaan kanssa.


title: Benthesikyme

text: Kun Khione seurauksena suhteesta Poseidoniin synnytti Eumolpoksen, hän isänsä reaktiota peläten heitti vastasyntyneen lapsensa mereen. Täältä Poseidon kuitenkin pelasti tämän, ja antoi tämän tyttärelleen Benthesikymelle kasvatettavaksi Etiopiassa. Benthesikyme synnytti itse kaksi tytärtä, joista toisen hänen miehensä antoi varttuneelle Eumolpokselle puolisoksi.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Ranskan ympäriajon 2008 etappien 1–10 tulokset ja kilpailun kulku:


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Ranskan ympäriajo alkoi ensimmäisen kerran 41 vuoteen yhteislähtöetapilla, ilman prologia. Lähtöpaikkana oli Brest. Heti etapin alkuhetkillä pääjoukosta irtosi kahdeksan ajajan ryhmä, joka kasvatti eron parhaimmillaan 8 minuuttiin 15 sekuntiin. Heidät tavoitettiin vasta etapin loppuvaiheessa, irtioton käynnistänyt Lilian Jegou ja David de la Fuente vasta seitsemän kilometriä ennen maalia.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Etappi päättyi runsaan kilometrin mittaiseen nousuun, jossa Kim Kirchen näytti jo päässeen ratkaisevalle karkumatkalle, kunnes Alejandro Valverde tuli viimeisessä kaarteessa hänen ohitseen. Toiseksi sijoittui lopulta Philippe Gilbert ja kolmanneksi Jérôme Pineau.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Irtiottoryhmässä mukana ollut Thomas Voeckler sai Maillot à pois -paidan haltuunsa tasapistein Björn Schröderin kanssa. Tämän vuoden kilpailussa ei jaeta hyvityssekunteja, joten ensimmäisen etapin tulokset ovat samalla kokonaiskilpailun tilanne.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Sylvain Chavanel ja Thomas Voeckler lähtivät irtiottoon etapin alkuvaiheessa kasvattaen eron pääjoukkoon parhaimmillaan, sata kilometriä ennen maalia, kuuteen minuuttiin 25 sekuntiin. Kun maaliin oli 57 kilometriä he saivat seurakseen Agritubel-tallin Christophe Moreaun ja David Lelayn.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Chavanel lähti irtiottoon juuri kun pääjoukko oli tavoittamassa ranskalaiskvartetin noin kolme kilometriä ennen maalia. Hänet kuitenkin tavoitettiin samoin kuin seuraavaksi karkumatkaa yrittänyt Fabian Cancellara. Ratkaisu tapahtui massakirissä, jossa Thor Hushovd onnistui ottamaan kuudennen etappivoittonsa Ranskan ympäriajossa. Team Columbian Kim Kirchen ja Gerald Ciolek veivät seuraavat sijat.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Tasaisessa maastossa käytyä kolmatta etappia oli ajettu yhdeksän kilometriä, kun William Frischkorn, Samuel Dumoulin, Paolo Longo Borghini ja Romain Feillu irtosivat pääjoukosta. He kasvattivat eron parhaimmillaan neljääntoista minuuttiin ja pysyivät irti maaliin saakka. Feillu avasi loppukirin hieman liian aikaisin ja Dumoulin onnistui nousemaan hänen ohitseen etappivoittoon. Myös Frischkorn ohitti lopulta Feillun, joka siirtyi kuitenkin kokonaiskilpailun johtoon.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: 26 kilometriä ennen maalia sattui kolari, jonka seurauksena Ángel Gómez joutui keskeyttämään ja pääjoukko hajosi kolmeen osaan. Ennakkosuosikeista Denis Menšov ja Riccardo Riccò jäivät kakkosryhmään häviten 38 sekuntia muille kokonaiskilpailun suosikeille.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Neljäs etappi oli vajaan 30 kilometrin aika-ajo tasaisessa maastossa Cholet'n kaupungissa. Stefan Schumacher voitti etapin oltuaan johdossa myös molemmilla väliaika-asemilla. Kim Kirchen sijoittui toiseksi ja David Millar kolmanneksi. Schumacher siirtyi samalla kokonaiskilpailun johtoon.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Päivän suurimpiin epäonnistujiin kuului Alejandro Valverde, joka hävisi Schumacherille minuutin ja 34 sekuntia sijoittuen 23:nneksi. Keltaisessa paidassa ajanut Romain Feillu jäi etapilla 169:nneksi lähes viisi minuuttia Schumacherille hävinneenä.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Vuoden 2008 Ranskan ympäriajon pisin etappi ajettiin tasaisessa maastossa. Ranskalaiset Lilian Jegou, Nicolas Vogondy ja Florent Brard karkasivat 11 kilometrin ajon jälkeen. He kasvattivat eron pääjoukkoon parhaimmillaan – 52 kilometrin ajon jälkeen – kahdeksaan minuuttiin 15 sekuntiin. Kolmikko pysyi irti lähes maaliin saakka. Runsas kilometri ennen maalia Vogondy iski irti kärkiryhmästä, muttei aivan onnistunut voittamaan etappia, vaan kirimiehet tavoittivat hänet vain muutama kymmenen metriä ennen maalia.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Kirin voittanut Mark Cavendish saavutti ensimmäisen etappivoittonsa Ranskan ympäriajossa. Seuraavina maaliin tulivat kokeneet Óscar Freire ja Erik Zabel. Neljänneksi sijoittunut Thor Hushovd sai maillot vert -paidan haltuunsa.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Kilpailun ensimmäisen vuorietapin alkuhetkillä lähti irti kolmen ajajan ryhmä, johon kuuluivat Sylvain Chavanel, Freddy Bichot ja Benoît Vaugrenard. Chavanel saapui ensimmäisenä päivän kolmen ensimmäisen nousun huipulle siirtyen samalla mäkikilpailun johtoon tasapistein Thomas Voecklerin kanssa. Bichot pysyi ryhmästä viimeisenä irti – 13 kilometrin päähän maalista.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Etappi päättyi 11 kilometrin nousuun, jonka alkuvaiheessa Leonardo Piepoli ja Christian Vande Velde lähtivät irtiottoon. Heidät kuitenkin saavutettiin ja mäen jyrkimmässä vaiheessa, noin kilometri maalista, kärkiryhmässä oli parikymmentä ajajaa. Stefan Schumacher kaatui 300 metriä ennen maalia törmättyään Kim Kirchenin takapyörään. Samalla hetkellä Riccardo Riccò käynnisti ratkaisevan kirin voittaen etapin ennen Alejandro Valverdea ja Cadel Evansia. Schumacherin kaatumisen seurauksena Kirchen siirtyi kokonaiskilpailun johtoon.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Etappia oli ajettu 55 kilometriä, kun 25 ajajan ryhmä, johon kuului muun muassa Kim Kirchen, lähti irti pääjoukosta kasvattaen eron parhaimmillaan 45 sekuntiin. Heidät tavoitettiin 66 kilometrin päässä maalista. "Col d’Entremont"'n nousussa muodostui neljän ajajan kärkiryhmä: Josep Jufré, Luis León Sánchez, David de la Fuente ja Vincenzo Nibali. He pysyivät irti viimeiseen nousuun saakka, jonka huippu oli noin kymmenen kilometrin päässä maalista. De la Fuente nousi mäkikilpailun johtoon oltuaan ensimmäisenä kolmen nousun huipulla.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Sánchez karkasi kärkiryhmästä viimeisessä alamäessä muutaman kilometrin päässä maalista. Hän voitti etapin ennen Stefan Schumacheria ja Filippo Pozzatoa.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Etapin ensimmäisellä puoliskolla oli neljä kategorialuokituksen saanutta mäkeä, loppuosa ajettiin tasaisemmassa maastossa. Toisessa nousussa Laurent Lefèvre irtosi pääjoukosta saaden takaa-ajajikseen Jérôme Pineaun, Amets Txurrukan ja Christophe Riblonin. He tavoittivat Lefèvren 84 kilometrin ajon jälkeen. Ryhmä kasvatti eron pääjoukkoon parhaimmillaan – 110 kilometrin kohdalla – viiteen minuuttiin 15 sekuntiin.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Pineau ja Txurruka karkasivat 13 kilometriä ennen maalia irtiottokumppaneiltaan, jotka pääjoukko tavoitti kolme kilometriä myöhemmin. Kirimiesten tallit onnistuivat kuitenkin vetotyössään ja karkulaiset tavoitettiin 3,5 kilometriä ennen maalia. Loppukirissä Mark Cavendish otti toisen etappivoittonsa tämän vuoden kilpailussa Gerald Ciolekin varmistaessa Team Columbian kaksoisvoiton. Saman tallin Kim Kirchen jatkoi kokonaiskilpailun johdossa.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Pyreneillä ajetun yhdeksännen etapin alkupuolella oli muutama kolmannen ja neljännen kategorian nousu. Jälkipuoliskolla ajajat ylittivät ensimmäisen kategorian vuoret Col de Peyresourde'n sekä 26 kilometriä ennen maalia Col d'Aspinin.


title: Etapit 1–10 Ranskan ympäriajossa 2008

text: Aljaksandr Kutšynski, Nicolas Jalabert ja Sebastian Lang karkasivat 22 kilometrin kohdalla pääjoukosta kasvattaen eron parhaimmillaan 14 minuuttiin 20 sekuntiin. Cadel Evans kaatui 105 kilometrin ajon jälkeen loukaten hieman itseään. Col de Peyresourde'n vuorella Jalabert putosi kärkiryhmästä ja hetkeä myöhemmin Lang karkasi Kutšynskiltä. Maxime Monfort ja David de la Fuente iskivät puolestaan irti pääjoukosta muutama kilometri ennen vuoren huippua.