title: Sými

text: Eustathioksen, Strabonin ja Stefanos Bysanttilaisen mukaan Sýmillä oli useita eri nimiä antiikin aikana, kuten "Metapontis", "Aigli" ja "Kariki". Aelianuksen ja Ptolemaioksen töistä on löydetty Sýmille myös nimitys "Elkoussa". Runoilija Homeroksen kirjoittamassa "Ilias"-eepoksessa Sýmin kuninkaana toimi Troijan sodan aikana Nireus. Nireus oli kertoman mukaan raukkamainen mutta kaunis soturi. Hän otti osaa Troijan sotaan.


title: Sými

text: Roomalaisen kirjailijan Plinius vanhemman mukaan saari sai muinaiskreikan apinaa tarkoittavan nimen "Scimmia", koska se yhdessä lähisaarineen muistuttaa muodoltaan Kykladeilla sijaitsevaa Deloksen saarta. Plinius vanhemman mukaan sanasta "Scimmia" kehittyi sana "Sými". Italialainen 1400-luvun matkailija Cristoforo Buondelmonti myös mainitsee sanan tulevan apinaa tarkoittavasta sanasta "mimo" tai "simeia". Buondelmontin mukaan Zeus muutti Prometheuksen apinaksi, kun tämä oli luonut ihmiset ja opettanut näille pitkäikäisyyden salaisuuden. Alun perin tämä oli ollut vain jumalten yksinoikeus.


title: Sými

text: Tosin Buondelmonti kirjoitti myös, että nimi on peräisin henkilöltä nimeltä Simen, joka eli titaani Kronoksen aikoihin ja oli saaren ensimmäinen asukas. Hän mainitsee myös nimen "Simia", joka olisi juontunut Simetos-nimisestä kuninkaasta. Buondelmonti kertoo myös, että nimi saattaa tulla sanasta "sima", joka tarkoittaa ”lähellä”. Sými sijaitsee hyvin lähellä Vähän-Aasian rannikkoa. Turkkilainen Piri Reis on maininnut 1500-luvulla, että turkiksi ”Symia” on ”qonbsu” eli lähellä Anatoliaa.


title: Sými

text: Sými sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Ródoksen luoteispuolella ja Turkin Datçan niemimaan etelärannikon edustalla. Pinta-alaa saarella on 58,1 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 85 kilometriä. Saari on noin kahdeksan kilometriä leveä leveimmältä kohdaltaan. Pohjois–eteläsuunnassa pituutta on noin 13 kilometriä. Ródoksen saarelle on matkaa 24 meripeninkulmaa eli noin 44 kilometriä. Satamakaupunki Pireukseen on matkaa puolestaan 255 meripeninkulmaa eli noin 472 kilometriä.


title: Sými

text: Sými on kallioinen ja vuoristoinen saari. Sýmin korkein kohta on 616 metriä korkea Vígla.


title: Sými

text: Sýmin läheisyydessä sijaitsee paljon pieniä saaria, kuten saarista suurin Nímos sekä pienemmät Sesklí, Marmarás, Pláti, Kouloúndros, Chondrós, Oxeiá, Artikonísi, Diavátes ja Troúpeto.


title: Sými

text: Sými ja sen pienemmät lähisaaret kuuluvat hallinnollisesti Sýmin kuntaan. Kunta kuuluu Ródoksen alueyksikköön ja se Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Sými

text: Saaren suurin asutus on pääkaupunki Sýmin kaupunki (2 354 asukasta). Se muodostuu kahdesta osasta. Toinen osa Gialós, jota kutsutaan myös nimellä Káto Pólis, käsittää sataman ympäristön. Toinen osa on Chorió, jonka toinen nimi on Áno Sými. Chorió sijaitsee sataman yläpuolella. Sýmin kaupungin lisäksi saarella on muutamia pienempiä asutuksia, kuten Marathoúnta, Emporeíos samannimisen lahden rannalla, Pédio niin ikään samannimisen lahden rannalla sekä Panormítis, jossa on suuri luostari. (Katso myös: Luettelo Sýmin kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Sými

text: Sýmin uimarannat ovat pääasiassa kallioita ja kivirantoja. Hienohiekkaiset rannat puuttuvat kokonaan. Symin itärannikolla sijaitsevat Nanoún, Vathín, Ágios Geórgios Disálonaksen, Gialóksen ja Marathoúntan rannat, joille pääsee Sýmin kaupungin Gialóksesta veneillä. Sýmin kaupungin kupeessa sijaitsee pieni Nósin ranta, joka on erityisesti päivämatkailijoiden suosiossa. Pédion kylän läheisyydessä sijaitsevat hiekaton Agía Marínan ranta sekä Ágios Nikólaoksen ranta. Myös Emporeíoksen kylässä sijaitsee uimaranta.


title: Sými

text: Sýmin lämpötilat ovat tavallisesti asteen tai enemmän korkeampia kuin Ródoksella. Aurinkoisia päiviä saarella on vuodessa vähintään 320. Keskikesällä Sýmin lämpötilat ovat Kreikan korkeimpia. Talvet ovat puolestaan leutoja. Saarella ei ole omaa sääasemaa.


title: Sými

text: Aikoinaan Sýmiä, kuten muitakin Dodekanesian saaria, peittivät tiheät metsät, mutta saari muuttui karuksi, kun metsät hakattiin laivanrakennusmateriaaliksi. Puita tuotiin sittemmin saarelle Turkista, mutta tuonti loppui Kyproksen kriisiin vuonna 1974. Nykyisin saarella on sypressi-, oliivipuu-, rautatammi-, kataja-, mänty- ja viikunapuulehtoja. Sýmin sypressimetsä yhdessä saaren itäosan kanssa on julistettu Natura 2000 -verkoston piiriin. Lisäksi Sýmillä kasvaa granaattiomenaa, kiinanruusua, oleanteria ja ihmeköynnöksiä. Sými on nykyisin vihreimmillään tammikuusta huhtikuuhun, sillä silloin villikukat kukkivat. Sýmin vesillä kasvaa esimerkiksi pesusientä.


title: Sými

text: Saaren kukkuloilla ja kivisillä niemillä tavataan läpi vuoden esimerkiksi merikotkia ja lokkeja. Kesäkuukausien aikana saarella elää myös muun muassa käkiä. Sými on julistettu kansainvälisesti tärkeäksi lintualueeksi. Sýmillä tavataan myös vuohia, muutamia lampaita, käärmeitä ja liskoja. Aaseja Sýmillä käytetään tavaroiden kuljettamiseen paikkoihin, joihin autoilla ei pääse.


title: Sými

text: Sými on asutettu esihistoriallisella ajalla. Antiikin aikana saaresta käytettiin myös nimiä "Kirki", "Aigle" tai "Aigli" ja "Metapontis". Lopulta nimeksi tuli "Sými".


title: Sými

text: Sýmin kaupungin Chorióssa sijaitsee akropolis, jolla on pelasgimuurien jäänteitä. Kaarialaiset asuttivat akropolista, mutta se oli hylätty, kun doorilaiset saapuivat Sýmille. Doorilaisten lisäksi Sýmille muutti lelegeja ja lakedaimonialaisia. Väkeä saapui myös muun muassa Rodokselta, Argoksesta ja Knidoksesta. Sými yhdessä muiden doorilaiskaupunkien kanssa joutui antiikin kreikkalaisen historioitsijan Herodotoksen mukaan vuonna 480 eaa. luovuttamaan Persian kuninkaalle Kserkses I:lle 30 laivaa. Historioitsija Diodoros Sisilialaisen mukaan taas Sými yhdessä Kosin ja Rodoksen kanssa olisi lahjoittanut Kserkses I:lle 40 laivaa.


title: Sými

text: Kserkses I kärsi vuonna 480 eaa. käydyssä Salamiin taistelussa tappion kreikkalaisia vastaan, minkä seurauksena Sými joutui Deloksen meriliiton (myös Ateenan imperiumi) alaisuuteen ja sen oli maksettava veroja Ateenalle. Historioitsija Thukydideen mukaan ateenalaiset käyttivät Sýmiä sotilasasemanaan ja asevarastonaan. Sými otti vuonna 378 eaa. osaa ”toiseen Ateenan liittoon”. Yhdessä muiden Kreikan kaupunkien, kuten Ateenan, kanssa Sými nousi Makedonian kuningas Filippos II:sta vastaan tämän ollessa piirittämässä kreikkalaista Byzantionin kaupunkia. Filippos II joutuikin luopumaan Byzantionin piirityksestä.


title: Sými

text: Sými, kuten muutkin Dodekanesian saaret, liitettiin vuonna 146 eaa. Rooman valtakuntaan. Länsi-Rooman hajoamisen jälkeen Sýmistä tuli osa Bysantin valtakuntaa. Bysantin vallan aikana Sými kuului muun muassa Kibyrrhaiotain teemaan eli hallinnolliseen alueeseen. Kibyrrhaiotain teema oli ”laivastoteema”, ja sen pääpaikka oli luultavasti Attaliassa. Muita teemaan kuuluneita kaupunkeja olivat esimerkiksi Miletos, Halikarnassos, Knidos ja Rodos. Bysantin aikana sýmiläiset rakensivat Bysantille korvetteja, pieniä sotalaivoja, sekä työskentelivät niissä.


title: Sými

text: Kun neljäs ristiretki oli valloittanut Konstantinopolin vuonna 1204, Rodoksen kuvernööri Leo Gabalas perusti Rodokselle itsenäisen valtion, johon kuului myös Sými, ja asettui sen johtajaksi. Vuonna 1233 Nikaian keisarin Johannes III Vatatzeksen joukot hyökkäsivät Rodokselle ja pakottivat Leon vasallin asemaan. Gabalasten valta päättyi vuonna 1249, kun nikaialaiset valtasivat Rodoksen. Sými liitettiin vuonna 1204 perustetun Nikaian keisarikunnan osaksi. Nikaian keisari Mikael VIII Palaiologoksen joukot valtasivat Konstantinopolin takaisin vuonna 1261 ja elvyttivät Bysantin valtakunnan, johon Sými tämän jälkeen kuului jälleen.


title: Sými

text:
Johanniittain ritarikunta eli Pyhän Johanneksen hospitaalin sääntökunta Jerusalemissa otti saaren haltuunsa vuonna 1309. Johanniittain ritarikunta antoi Sýmin asukkaille vuonna 1373 kaupankäyntiä auttavia erioikeuksia. Myös laivanrakennus kehittyi ritarien valtakaudella. Osmanit yrittivät toistuvasti vallata Sýmin, mutta sýmiläisten onnistui torjua vuosina 1460, 1485 ja 1504 tapahtuneet hyökkäykset.
Vuodesta 1522 lähtien Sými kuului osmanien valtakuntaan. Sulttaani Suleiman Suuri antoi sýmiläisten säilyttää erioikeutensa. Valloitusta seuranneena vuonna annetussa säädöksessä Sýmin tuli maksaa veroa vuodessa ainoastaan ”"mak-tou"”-nimellä tunnettu määrä rahaa. Muiden alueiden oli maksettava muitakin veroja. Sými oli myös huomattavan autonominen osmanien kaudella, ja se kykeni jopa ostamaan maa-alueita Vähän-Aasian rannikolta. Vanhimmat asukkaat käyttivät kaikkea oikeudellista, hallinnollista ja taloudellista valtaa saarella. Sýmin vanhin mies oli johtaja ("theproestos"). Lisäksi saaren asukkaat valitsivat vuosittaisessa kokoontumisessaan 12 neuvonantajaa. Neuvonantajiksi valittiin yleensä henkilöitä, jotka toimivat esimerkiksi pormestarin, kassanhoitajan, kaupankäynnin tarkastajan ja verojenkerääjän viroissa. Nämä valitut olivat vastuussa myös terveydenhuollosta ja koulutuksesta sekä ylläpitivät esimerkiksi julkisia rakennuksia ja satamia.


title: Sými

text: Kerrotaan, että Suleiman Suuri olisi antanut etuoikeuksia Sýmille paikallisten tarjottua sulttaanille muun muassa pesusieniä ja leipää. Etuoikeuksia uudistettiin vuosien saatossa useasti: Mehmed IV uudisti niitä vuonna 1652, Ahmed III 1721, Osman III 1755, Abd-ul-Hamid I 1774 ja 1775, Selim III 1806 ja Mahmud II 1813. Sulttaani Osman III:n valtakaudella vuonna 1755 Sýmin vuotuiseksi veroksi määrättiin 60 000 aspraa. Saaren vanhimmat lisäksi joutuivat maksamaan saarella olevalle osmanivalvojalle 30 piasteria kerran kuukaudessa. Tämä osmanivalvoja oli lähinnä vain merkki saaren kuulumisesta osmanien valtakuntaan, eikä hänellä ollut mitään erityistä tehtävää.


title: Sými

text: Sými tunnettiin pesusienensukeltajista, kalastajista ja laivanrakentajista. Tämän aikakauden muistona Sýmin satamassa on nykyisin kolmisoudun korkokuva, joka on kopio Rodoksen saarella, Lindoksessa sijaitsevasta kolmisoudusta. Matkaaja Vincent Stochove kävi Sýmillä vuonna 1630 ja kuvaili paikallisia laivoja. Laivoissa oli hänen mukaansa hyvä rakenne, yhdeksän penkkiä, taitavat merimiehet ja nopeat airomiehet. Stochoven mukaan alukset olivat voittamattomia, jos vauhti säilyi hallinnassa. Hän kertoi myös, että sýmiläiset sukeltavat jo lapsena merenpohjaan ja hakevat sieltä pesusieniä. Toinen matkaaja, Henry Blount, puolestaan kävi Sýmillä vuonna 1636. Blount kertoi sýmiläisten miesten noudattavan nuorelta iältä lähtien hyvin tiukkaa ruokavaliota, jonka ansiosta he pysyvät notkeina ja kunnossa ja saattavat olla merellä pidempään ja kalastaa pesusieniä helpommin.


title: Sými

text: Nykyisen Chorión hautausmaan paikalla toimi vuosina 1765–1821 koulu, jossa työskenteli useita korkea-arvoisia opettajia. Saarella toimi 1700-luvulla myös hagiografiakoulu.


title: Sými

text: Sýmin väestö oli vaurasta juuri ennen Kreikan vapaussodan puhkeamista vuonna 1821. Asukkaat kävivät kauppaa Smyrnan (nyk. İzmir), Konstantinopolin (nyk. Istanbul) ja Thessalonikin kanssa, ja heillä oli kaikkiaan 50 kalastusvenettä ja saman verran suuria purjealuksia. Sýmin apotti ("proestos") Nikítas Chatzigiánnis lähetti vapaussodan alettua Aleksandrian patriarkka Theofilos III:lle viestin, jossa kysyttiin, miten tilanteessa meneteltäisiin.


title: Sými

text:
Sými kuului kapinoivaan Kreikkaan väliaikaishallinnon toukokuussa 1823 tekemän päätöksen mukaan. Kuitenkin saari yhdessä muiden Dodekanesian saarten kanssa jäi 3. helmikuuta 1830 annetussa ”Lontoon protokollassa” vielä osaksi osmanien valtakuntaa. Tämä harmitti sýmiläisiä, minkä vuoksi he lähestyivät saman vuoden joulukuussa Ioannis Kapodistriasta kirjeellä, jossa ilmoittivat haluavansa liittyä osaksi Kreikkaa.
Osmanikomentaja Mehmed Sukyur bey pyrki pitämään kapinoineet saaret otteessaan muun muassa nostamalla veroja ja terrorilla. Sými myös menetti huomattavasti etuoikeuksiaan, kuten vapauden tulliverosta, ja etuoikeuksien poistamista vastustettiin ajoittain väkivaltaisestikin. Sýmin talous kuitenkin kasvoi huonosta asemasta huolimatta. Väestö vaurastui käydessään edelleen kauppaa Välimerellä, ja saarelle rakennettiin koristeellisia kirkkoja ja suuria monikerroksisia kartanoita Myös Chorión ja Gialóksen koulut olivat toiminnassa sekä saaren luostarit, kuten Arkkienkeli Mikaelin luostari ja Mihail Roukounióti, kukoistivat. Sýmillä toimi jopa painotalo, jossa painettiin aikakauslehtiä ja sanomalehtiä.


title: Sými

text: Italia valloitti Sýmin ja muun Dodekanesian Kastelórizoa lukuun ottamatta vuonna 1912. Italialaismiehityksen aikana Sýmin talous laski nopeasti. Esimerkiksi Kálymnoksen saari otti Sýmiltä merkittävimmän pesusiententuottajan aseman. Italialaiset vainosivat ja sortivat sýmiläisiä, ja useat sýmiläiset lähtivät saarelta ja muuttivat Yhdysvaltoihin ja Australiaan. Monet asukkaat joutuivat lisäksi lähtemään saarelta työn perässä, sillä purjelaivojen korvaaminen höyrylaivoilla oli kova kolaus paikallisille laivanomistajille.


title: Sými

text: Arkkienkeli Mikaelin luostarista tuli miehityksen aikana vakoilukeskus, josta vakoiltiin liittoutuneita. Italialaiset saivat kuitenkin vihiä tästä ja tappoivat keskuksen johtajan, apotti Chrýsanthos Maroulákiksen sekä hänen työtoverinsa. Arkkienkeli Mikaelin luostarissa vuonna 1919 järjestetyssä toisessa pandodekanesialaisessa konferenssissa päätettiin Dodekanesian yhdistämisestä Kreikkaan. Konferenssi johti siihen, että italialaiset hakkasivat ja karkottivat papit Sotíros Karanikólaksen ja Nikítas Papantoníoun.


title: Sými

text: Toinen maailmansota sai muuttoliikkeen saarelta kiihtymään entisestään. Sodan aikana Sými kärsi suuria vahinkoja pommituksissa. Suurin osa rakennuksista, muun muassa useat kartanot, tuhoutuivat. Sodan aikana, 24. syyskuuta 1944 Saksa valtasi Sýmin. Saksalaiset räjäyttivät linnoituksensa, kun havaitsivat olevansa häviämässä sodan.


title: Sými

text: Useat Sýmistä lähteneet ja sieltä karkotetut lähtivät vapaaehtoisina taistelemaan saksalaisia miehittäjiä vastaan Dodekanesiaan. Lopputuloksena Sýmillä, Kampsopouloun talossa allekirjoitettiin Dodekanesian rauhansopimus 8. toukokuuta 1945. Sopimuksella Saksa luovutti Sýmin muun Dodekanesian mukana liittoutuneille.


title: Sými

text: Dodekanesian sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Britannia otti vallan saarella. Tämä sai sýmiläiset pelkäämään, että Kreikkaan liittyminen olisikin vaarassa. Lopulta Sými yhdessä muun Dodekanesian kanssa liittyi virallisesti Kreikkaan 7. maaliskuuta 1948. Kreikan kuningas Paul I puolisoineen vieraili Sýmillä 18. lokakuuta 1948.


title: Sými

text: Sýmin sataman arkkitehtuuri suojeltiin 1970-luvun alkupuolella. Samalla vuosikymmenellä alkoi myös Sýmin talous elpyä, mikä johtui paljolti matkailusta.


title: Sými

text: Sými ja Yhdysvaltain Floridassa sijaitseva Tarpon Springs solmivat ystävyyskaupunkisuhteet vuonna 2008. Tarpon Springsissä on prosentuaalisesti enemmän kreikkalaisperäisiä asukkaita kuin missään muualla Yhdysvalloissa. Myös Yhdysvalloissa asuvat sýmiläiset ovat keskittyneet Tarpon Springsiin.


title: Sými

text: Sýmissä asui vuoden 2011 väestönlaskennassa 2 580 asukasta, joista lähes kaikki asuivat Sýmin kaupungissa. Vuonna 2001 asukkaita oli 2 606, vuonna 1991 puolestaan 2 332 ja pesusienenkalastuksen kultakaudella, vuonna 1912 22 500. Maailmansotien aikana väkiluku romahti ja sýmiläisiä muutti suurin joukoin Yhdysvaltoihin ja Australiaan.


title: Sými

text: Ródoksen saarella, Pireuksessa ja Ateenassa asuu useita sýmiläisiä, Ródoksella joidenkin tietojen mukaan tuhansia, jotka säilyttävät Sýmillä perheensä taloa ja aina säännöllisesti vierailevat saarella. Saarella asuu myös 120 kreikkalaista varusmiestä.


title: Sými

text: Sýmissä asui vuonna 2006 noin 120 ei-kreikkalaista Euroopan unionin kansalaista, joista noin 50 oli brittejä. Brittien lisäksi saarella asuu paljon italialaisia ja saksalaisia. Sýmillä asuu ja työskentelee myös yli 200 hengen joukko, joka koostuu venäläisistä, albaaneista ja bulgarialaisista.


title: Sými

text: Sýmissä oli 1990-luvun lopussa suhteellisesti enemmän sata vuotta täyttäneitä kuin missään muualla Euroopassa. Keskimääräinen elinikä oli 85 vuotta, kun taas muualla Euroopassa se oli naisilla 82,5 ja miehillä 78 vuotta. Saarella tiedetään asuneen näin iäkkäitä ihmisiä jo satoja vuosia sitten. Esimerkiksi venetsialainen Pietro Casola kirjoitti saarella käytyään vuonna 1494, että hän oli tavannut 140-vuotiaita asukkaita. Sýmin väkiluku oli 1990-luvun lopussa noin 2 700. Tällöin arveltiin saarella olevan 40 sata vuotta täyttänyttä, mutta luku saattoi olla suurempikin, koska vanhat ihmiset mahdollisesti unohtavat syntymävuotensa. Tohtori ja epidemiologi Sávvas Karagiánnis on tutkinut saarella elinajanodotetta. Hänen mukaansa sýmiläisten elinajanodote on paljon korkeampi kuin muualla Kreikassa ja tämä johtuu saarelaisten ruokavaliosta ja liikunnasta.


title: Sými

text: Kaupankäynti, rakennusteollisuus sekä matkailuun liittyvät palvelut, kuten kuljetukset, hotellit ja ravintolat, työllistävät puolet Sýmin nykyisestä väestöstä. Sýmin matkailu on riippuvainen muutaman päivän saarella viipyvistä tai Ródokselta tulevista päivämatkailijoista. Matkailukausi alkaa huhtikuussa ja päättyy lokakuuhun. Korkea sesonki ajoittuu heinä–syyskuulle. Kesäaikaan saarella lomailee myös ulkomailla asuvia sýmiläisiä.


title: Sými

text: Muutamat asukkaat saavat elantonsa myös kalastuksesta ja maanviljelystä. Lisäksi Sýmillä toimii kaksi pientä venetelakkaa, jotka korjaavat ja rakentavat enimmäkseen kalastusveneitä. Aikaisemmin veneenrakennus oli kukoistava elinkeino.


title: Sými

text: Sýmistä kulkee lautta 2–3 kertaa viikossa pääkaupunki Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen sekä Ródokseen, Tílokseen, Lérokseen, Pátmokseen, Kálymnokseen ja Nísyrokseen. Ródokseen, Lérokseen, Kálymnokseen ja Kosiin kulkee kahdesti viikossa katamaraani. Kantosiipialus liikennöi sesongin aikana Ródokseen joka päivä ja Kosiin 2–3 kertaa viikossa. Turkin puolella sijaitsevaan Datçaan kulkee kolmesti viikossa kantosiipialus ja pikkuveneitä, joita kutsutaan nimellä "kaíkia". "Kaíkia"-veneillä pääsee myös Sýmin pienille lähisaarille.


title: Sými

text: Sýmissä ei ole lentoasemaa, vaan lähin lentoasema sijaitsee Ródoksessa. Sýmillä liikennöi takseja ja pikkubusseja. Sýmin kaupungin Chorióssa ja Gialóksessa sijaitsevat linja-auto- ja taksiasemat. Sýmin kaupungin Gialóksesta liikennöi taksiveneitä Ágios Nikólaokseen, Agía Marínaan ja Pédion rannalle.


title: Sými

text: Sýmissä toimivat sairaalat Sýmin kaupungin Gialóksessa sekä Chorióssa Syllogos-aukion läheisyydessä. Gialóksen klinikalla vastaanottoaan pitää lisäksi hammaslääkäri. Saaren apteekki sijaitsee Gialóksessa. Gialóksessa toimivat myös muun muassa poliisiasema, satamapoliisi, kaupungintalo, postitoimisto, kaksi pankkia pankkiautomaatteineen, leipomoita, supermarketteja, hotelleja, ravintoloita, tavernoja, baareja, matkatoimistoja ja nettikahvila. Chorióssa toimii esimerkiksi ravintoloita, tavernoja, baareja, hotelleja, leipomoita ja supermarketteja. Ympäri saarta on yleisiä puhelimia, jotka toimivat tavallisesti puhelinkorteilla.


title: Sými

text: Sýmissä toimivat esikoulu sekä peruskoulut Ioannídio ja Petrídio. Näiden lisäksi saarella toimivat teknillinen ammattioppilaitos (TEE High School) ja Panormíteio-lukio.


title: Sými

text: Petrídion koulu rakennettiin vuonna 1886 ja rakennustyöt kustansivat Sýmin asukkaat ja Nikíta Petrídes. He lahjoittivat koulun Sýmin kunnalle. Koulussa opiskeli vuosina 1902–1912 250 opiskelijaa ja lukukaudella 1914–1915 kirjoilla oli 369 opiskelijaa. Nykyisin oppilasmäärät ovat pudonneet ja opiskelijoita on vain noin 70.


title: Sými

text:
Sýmin kaupungin nähtävyyksiä on muun muassa sataman länsipuolella sijaitseva vuonna 1884 rakennettu kellotorni. Chorióssa sijaitsee akropolis, jolla sijaitsi aikoinaan antiikinaikainen temppelialue. Vuonna 1407 Johanniittain ritarikunnan ritarit rakensivat akropoliille linnoituksen. Suuri osa linnoituksesta paloi toisen maailmansodan lopulla saksalaisten jätettyä sinne dynamiittia.
Chorióssa toimii Sými-museo, joka esittelee Sýmin saaren historiaa. Museon vieressä sijaitsee Chatziagapitóksen talo Sýmin suuruuden aikakaudelta 1800-luvulta. Kaupungissa toimii myös merenkulun historiaa esittelevä merimuseo.


title: Sými

text: Sýmin suosituin nähtävyys on 1700-luvulla rakennettu Arkkienkeli Mikaelin luostari etelärannikon Panormitíksessa. Mihail Roukouniótiksen luostari on puolestaan peräisin mahdollisesti 1300-luvulta ja näin ollen saaren vanhin.


title: Sými

text: Sýmin talouden kukoistaessa 1700–1800-luvuilla saarella rakennettiin ja kunnostettiin useita luostareita ja kirkkoja. Tältä kaudelta on säilynyt myös kaksi- ja kolmikerroksisia taloja, joissa on pihamaat ja kiviset lattiat. Talojen etuosat on koristeltu uusklassisin elementein. Taloissa on pienet parvekkeet ja yksinkertaiset kaiteet. Ikkunoissa ja ovissa on koristelistat. Samankaltaisia taloja löytyy myös muun muassa Chíoksen, Kastelórizon ja Sýroksen saarilta. Taloissa sisällä on venetsialaisia peilejä, koristeveistettyjä kaappeja ja maalattuja kattoja.


title: Sými

text: Toisen maailmansodan aikana suurin osa saaren rakennuksista tuhoutui pommituksissa. Nykyisin osa rakennuksista on kunnostettu esimerkiksi loma-asunnoiksi. Osa puolestaan on edelleen raunioina.


title: Sými

text: Vuosittain heinä–syyskuussa järjestettävä Sými Festival () on tärkeä kulttuuritapahtuma saarella. Festivaaleihin kuuluu tanssia, teatteria, elokuvaa, modernia ja klassista musiikkia, konferensseja sekä kirjallisuusiltoja. Festivaaleilla on vuosien mittaan esiintynyt tunnettuja artisteja, kuten säveltäjä Stávros Xarhákos, laulaja Naná Moúskouri, laulaja María Farantoúri, viulisti Leonídas Kavákos ja säveltäjä Thános Mikroútsikos.


title: Sými

text: Sými Festivalin lisäksi saarella on järjestetty erilaisia konferensseja, joiden aiheena on ollut esimerkiksi uusklassinen arkkitehtuuri, terveydenhuolto Egeanmeren pienillä saarilla sekä siirtolaishellenismi.


title: Sými

text: Sýmissä juhlitaan muun muassa Johannes Kastajaa 24. kesäkuuta ja suurmarttyyri Marinaa puolestaan 17. heinäkuuta. Profeetta Eliaa juhlitaan 20. heinäkuuta sekä Panagía Myrtidiótissan ja Panagía Alithianin juhla on 15. ja 24. elokuuta. Arkkienkeleitä juhlitaan 8. marraskuuta. Saarella vietetään myös esimerkiksi helluntaita. Jokainen perhe ikään kuin adoptoi yhden Sýmin kappelin ja huolehtii siitä. Jokainen kappeli on omistettu jollekin pyhimykselle, ja aina pyhimyksen juhlapäivänä pyhimyksen kuvaa kierrätetään kylässä, jonka jälkeen kappelin ”adoptoinut” perhe tarjoaa kappelissa vierailijoille kahvia ja ”akoumion”-nimistä herkkua.


title: Sými

text: Sýmiläiset noudattavat perinteistä välimerellistä ruokavaliota, johon kuuluu oliiviöljyä, hedelmiä, vihanneksia, linssejä ja kalaa. Ruokavalio ehkäisee sydänsairauksia.


title: Sými

text: Sýmilla on tavernoja, ravintoloita, baareja ja pikaruokaloita. Sýmillä ei ole paljon viihdettä tarjolla, ja iltaisin ihmisillä on pääasiassa tapana vierailla kahviloissa ja tavernoissa.


title: Sými

text: Sýmissä toimii radioasema Star Radio Symi. Paikalliset sanomalehdet ovat Symiaká néa (), Symiakós (), Foní tis Sýmis () ja Symi Visitor.


title: Amarok (jumala)

text: Amarok on inuitien luonnonuskonnon susimainen jumalhahmo, jonka kerrotaan tappavan ja syövän jokaisen, joka lähtee metsästämään öiseen aikaan. Toisin kuin oikeat sudet, jotka metsästävät ryhmissä, Amarok metsästää yksin. Joskus sitä on arveltu kryptozoologiassa waheelaksi. On myös ajateltu sen olevan elossa oleva hirviösusi ("Canis dirus") joka metsästää yksin.


title: Freeza

text: Freeza on fiktiivinen hahmo Akira Toriyaman luomassa mangassa Dragon Ball. Nimi tulee englannin sanasta "freezer" (). Hänen isoveljensä nimi on Cooler () ja isä Cold ().


title: Freeza

text: Freeza kuuluu tuntemattomaan muukalaisrotuun ja on uskomattoman voimakas. Freeza hallitsee imperiumia, johon on sanottu kuuluvan yli 79 planeettaa. Freeza on koonnut armeijansa valtaamiensa planeettojen asukkaista, voimakkaimpina niistä saiyalaiset. Kuultuaan tarun supersaiyalaisesta, häntäkin voimakkaammasta soturista, hän tyrmäsi sen pelkkänä legendana; kuitenkin usean saiyalaisen voimistuttua Freeza alkoi pelätä legendan käyvän toteen, ja tuhosi valtavalla kuolonpallolla koko saiyalaisten kotiplaneetan Vegetan ja samalla melkein koko saiyalaisrodun. Tämä teko toi hänet myöhemmin konfliktiiin tarinan sankarien kanssa, kun Freeza etsi lohikäärmekuulia Planeetta Namekilta. Freezan pelot kävivät toteen, kun yksi selvinneistä saiyalaisista, Son Goku, muuttui supersaiyalaiseksi toverinsa Kuririnin murhasta raivostuneena.


title: Freeza

text: Freeza komensi monia rotuja imperiumissaan, mutta kaikkein voimakkain oli soturirotu saiyalaiset. Luonnollisella taistelukyvyllään, voimallaan ja vahvistumalla joka taistelun jälkeen saiyalaisista tuli voimakas ase planeettojen valtauksessa. Kuitenkin nämä kyvyt alkoivat herättää Freezassa vainoharhaisuutta. Peläten, että saiyalaiset voisivat koska tahansa kääntyä Freezaa itseään vastaan, hän päätti "oikean kätensä" Zarbonin neuvosta tuhota koko saiyalaisrodun.


title: Freeza

text: Kuultuaan saiyalaisesta nimeltä Bardock, jonka voimataso oli nousussa, Freeza lähetti palvelijansa Dodorian salamurhaamaan hänet joukkioineen.


title: Freeza

text: Mangassa Freeza esiintyy ensimmäisen kerran, kun Gohan, Krillin, Bulma, Goku ja vielä silloin pahana tunnettu Vegeta lähtevät Namek-planeetalle. Animessa hän esiintyy ensimmäisen kerran Dragon Ball Z-erikoislähetyksessä, jossa kerrotaan Gokun isän, Bardockin, elämästä. Siinä Bardock lähettää Gokun Maa-planeetalle. Sen jälkeen hän taistelee Freezaa vastaan, mutta kärsii murskatappion ja kuolee useiden muiden sayialaisten mukana. Tarina Namek-planeetalla jatkuu, kun Freezan joukot, Vegeta (yksin) ja sankarit havittelevat lohikäärmekuulia itselleen. Freezan toivomus on ikuinen elämä ja sankarien toive on herättää kuolleet henkilöt eloon. Freezan joukko kuolee, yksin Freeza jää henkiin. Hänellä on vaikeuksia kuulien keräämisessä ja hän kutsuu paikalle Ginyu-erikoisosaston. Freeza on jo voitolla ja sankarit kuolemaisillaan. Pian Goku ilmestyy ja voittaa Ginyu-joukon. Samalla Vegeta liittoutuu heidän kanssaan. Goku sai kuitenkin sen verran vammoja, että hänet pitää elvyttää. Kun Goku viimein saapuu, Freeza on muuttunut viimeiseen muotoonsa ja hakannut Vegetan melkein kuoliaaksi. Kun Vegeta sanoo, että Goku on supersaiyalainen Freeza tappaa Vegetan kuolemansäteellä, mutta Vegeta pystyy silti kertomaan, että Freeza tuhosi planeetta Vegetan. Goku aloitaa taistelun Freezan kanssa, mutta hän ei pärjää, vaikka Freeza käyttää vain puolia voimistaan. Goku saa silti ajatuksen ja luo spirit bombin joka heikentää Freezaa. Freeza tappaa Krillinin, josta Goku suuttuu ja hän muuttuu supersaiyalaiseksi, ja Freeza joutuu käyttämään täysiä voimiaan. Goku kuitenkin voittaa Freezan kun tämä väsyy omasta hyökkäyksestään. Goku kuitenkin antaa energiaa Freezalle joka ampuu säteen Gokuun täydellä voimalla, mutta Goku lyö sen takaisin ja Freezan luullaan kuolleen. Freeza sanoo että Goku oli ensimmäinen joka oli iskenyt hänet tomuun sitten tämän lapsuuden


title: Freeza

text: Myöhemmin Freeza tulee Maahan isänsä King Coldin kanssa ja aikoo tuhota Maan. Freezan voimat saattoivat kasvaa kun hänestä tehtiin kyborgi, mutta tämä ei silti pärjää salaperäiselle nuorukaiselle, joka selviytyy jopa Freezan Death ballista, joka pystyy tuhoamaan planeettoja. Nuorukainen paljastuu supersaiyalaiseksi, ja halkaisee Freezan kahtia. Sen jälkeen hän hävittää Freezan kokonaan. Tämän jälkeen Freeza nähdään monta kertaa kun z-soturit muistelevat menneitä, sekä Manalassa ensimmäisen kerran, kun Goku ja Pikkon saapuvat lopettamaan kapinan. Freeza ystävystyy Cellin kanssa, ja he jopa taistelevat Dragonball GT:ssä Gokua vastaan Manalassa. Goku kuitenkin voittaa heidät.


title: Freeza

text:
Kuten suurin osa Dragon Ball Z-hahmoista, Freeza pystyy lentämään käyttäen ki-energiaansa.
Kuolonpallo on Freezan erikoishyökkäys, jota hän käyttää yleensä tuhotakseen kokonaisen planeetan tai viimeisenä keinonaan tuhota vihollinen. Freeza kohottaa etusormensa ja keskittää sormen yläpuolelle energiaa. Kuolonpallo muistuttaa punamustaa kuuta. Kun pallo on valmis, Freeza laskee sormensa, ja Kuolonpallo lentää kohteeseensa.


title: Freeza

text: Voimakas säde, jonka Freeza ampuu kahdesta sormestaan. Läpäisee lähes minkä vain. Budokai pelisarjassa kutsuttu nimellä Death Wave (Kuolon Aalto).


title: Freeza

text: Freezan lempitekniikka. Hän kohottaa oikean kätensä ja ampuu pieniä, luodin kaltaisia ki-säteitä etusormestaan. Säde liikkuu hyvin nopeasti, ja sitä on vaikea havaita silmillään. Tällä tekniikalla Freeza murhaa Denden ja Vegetan, sekä vahingoittaa vakavasti Piccoloa. Dragon Ball Z -videopeleissä kutsuttu nimellä Death Beam (Kuolonsäde).


title: Freeza

text: Erikoishyökkäys, joka tekee vastustajan ympärille energiapallon, josta ei voi paeta. Freeza pystyy manipuloimaan palloa niin paljon kuin haluaa, mutta se räjähtää jos joku muu kuin Freeza tai pallon sisällä oleva vastustaja koskettaa sitä. Tätä tekniikkaa Freeza käytti Gokuun.


title: Freeza

text: Freeza pystyy liikuttamaan esineitä ilman, että koskee niihin. Tällä tekniikalla hän heitti Gokua kohti isoja kiviä harhautukseksi, jotta pääsisi iskemään häntä Hokaku Kon Danilla.


title: Freeza

text: Freeza pystyy ampumaan silmistään laserin kaltaisia säteitä. Tämä tekniikka ei ole kovin tehokas verrattuna Freezan muihin tekniikoihin ja on samanlainen kuin Freeza beam, mutta se on nopea tapa tuhota heikommat vastustajat ja esteet. Freeza tuhosi sillä Namekin vanhimman, Saichoron majan seinän etsiessään Lohikäärmekuulia, ja käytti sitä myös Gokuun.


title: Freeza

text: Voimakas hyökkäys, jolla on tarkoitus iskeä yksi vastustaja taaksepäin. Voidaan käyttää joko kädellä tai silmillä. Budokai Tenkaichisissa kutsuttu nimellä "Kiai Cannon".


title: Freeza

text: Muistuttaa tavallista Kienzan-hyökkäystä (jota käyttää eniten Kuririn), mutta Freezan kiekko on nopeampi, erivärinen (purppura) ja sitä pystyy jotenkuten hallitsemaan. Freeza kehittää kaksi kiekkoa voittaakseen supersaiyalaiseksi muuttuneen Gokun, mutta lopulta ne iskevätkin hänet itse kahtia. Englannin versiossa kutsuttu nimillä "Energy Disc" tai "Destruction Disc" (Energiakiekko ja Tuhon kiekko). Pelissä ja 3 kutsutaan nimellä "Death Saucer" (Kuolonkiekko).


title: Freeza

text: Freezalla on kyky muuttaa itsensä heikosta muodosta voimakkaampaan. Muuttuessa Freezan nopeus, kestävyys ja ennen kaikkea voima kasvavat. Myös hänen haavansa parantuvat. Freezalla on neljä muotoa, pois lukien 100 % voima ja kyborgimuoto, joka ei ole luonnollinen muodonmuutos. Ensimmäisessä muodossaan hän on noin 150 senttiä pitkä, vaaleaihoinen humanoidi, jolla on kaksi punaista, sivuille osoittavaa sarvea. Toisessa muodossaan hänen lihaksensa ja pituutensa kasvavat ja voimataso nousee. Kolmannessa muodossaan Freezan häntä paksuuntuu, hänen ihonsa muuttuu valkoiseksi, hänen päänsä venyy taaksepäin ja hänelle kasvaa kaksi paria sarvia. Lisäksi hänen päälakensa muuttuu violetiksi. Neljännessä ja viimeisessä luonnollisessa muodossaan hänen kokonsa palautuu ensimmäiseen muotoon, mutta ihonväri pysyy valkoisena, ja lisäksi hänen olkapäänsä ja kyynärpäänsä muuttuvat violeteiksi. Kun Freeza nostaa voimatasonsa maksimiin, hän siirtyy 100 %-voima-muotoon, johon hänen lihaksensa kasvavat huomattavasti, ja hänen voimatasonsa nousee 12 000 000. (Tavallisen ihmisen voimataso on n. 5)


title: Freeza

text: Jokseenkin heikko, mutta erittäin nopea tekniikka, jolla Freeza pystyy luomaan pieniä räjähdyksiä siihen, mihin hänen sormensa osoittaa. Tätä tekniikkaa hän käytti tuhotakseen Piccolon nopeasti muututtuaan kolmanteen muotoonsa. Kutsutaan nimellä "Crazy Finger Beam" (Hullu sormisäde) Budokai Tenkaichi-sarjassa, mutta tässä ne ovat samanlaisia kuin Ki-ammukset.


title: Kymotrypsiini

text: Kymotrypsiini on yksi haiman erittämistä ruoansulatusentsyymeistä ja sen tehtävän on pilkkoa ravinnon valkuaisaineita lyhyemmiksi aminohappoketjuiksi. Kymotrypsiini erittyy haimasta inaktiivisena kymotrypsinogeenina, jotta se ei alkaisi hajottaa elimistön omia proteiineja. Kymotrypsinogeenin muuttaa aktiiviseen muotoon haiman erittämä trypsiini, joka sekin kuuluu valkuaisaineita pilkkoviin ruuansulatusentsyymeihin.


title: Kymotrypsiini

text: Kymotrypsiinin entsyyminumero on EC 3.4.21.1 ja CAS-numero 9004-07-3.


title: Kymotrypsiini

text:
Kymotrypsiinin alkuperäisessä ei-aktiivisessa kymotrypsinogeenissä on 245 aminohappoa. Siinä on viisi rikkisiltaa, jotka syntyvät 10 rikkipitoisen aminohapon takia. Kun kymotrypsiinia tuotetaan geenistä, sen ensimmäinen vaihe on kymotrypsinogeeni.
Kymotrypsinogeeni muuttuu pii-kymotrypsiiniksi ja lopulta alfa-kymotrypsiiniksi. Tällöin aminohapot 14-15 ja 147-148 katoavat trypsiinin vaikutuksesta ja polypeptidiketjun "itsekatalyysin" ansiosta.
Kymotrypsiinin aktiivinen kohta on asparagiinihappo numero 102, histidiini 57 ja seriini 195, varsinkin seriini 195 ja histidiini 57.


title: Ami Lovén

text: Ami Lovén, oik. Carl Armas August Lovén (26. elokuuta 1922 Hanko – 19. elokuuta 1982 Espoo) oli suomalainen iskelmälaulaja. Ami Lovén oli mukana myös kahdessa suomalaisessa elokuvassa. Lovén toimi Kauko Käyhkön sijaisena Kipparikvartetissa vuosina 1970–1983. Lovén toimi myös Veikko Huuskosen yhtyeessä ja lauloi Reijo Kallion kanssa. Levytti myös nimimerkillä Antti Rautu.


title: Aleen Bailey

text: Aleen Bailey (s. 25. marraskuuta 1980 Saint Mary, Jamaika) on jamaikalainen pikajuoksija.


title: Aleen Bailey

text: Bailey oli mukana Jamaikan viestijoukkueessa, joka voitti nuorten MM-kisoissa 1998 pronssia 4 x 100 metrin viestijuoksussa. Hän oli mukana voittamassa MM-pronssia viestissä Sevillan MM-kisoissa 1999. Edmontonin MM-kisoissa 2001 hän karsiutui 200 metrin juoksun alkuerissä. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän oli 100 metrin juoksussa kuudes ajalla 11,07. 200 metrillä hän keskeytti juoksunsa toisissa alkuerissä. Hän voitti samana vuonna NCAA-mestaruudet 100 ja 200 metrillä.


title: Aleen Bailey

text: Ateenan olympialaisissa 2004 Bailey juoksi 100 metrillä viidenneksi ajalla 11,05 ja 200 metrillä neljänneksi ajalla 22,42. Viestissä Jamaika voitti olympiakultaa. Kauden lopussa hän sijoittui 100 metrillä toiseksi ja 200 metrillä kolmanneksi. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän karsiutui 100 metrin henkilökohtaisessa kilpailussa välierissä, mutta viestissä Jamaika ylsi MM-hopealle. Osakan MM-kilpailuissa 2007 Bailey sijoittui 200 metrillä kuudenneksi ajalla 22,72. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän oli sadalla metrillä kahdeksas ja juoksi kolmannen osuuden Jamaikan joukkueessa, joka voitti pikaviestin maailmanmestaruuden ajalla 42,06.


title: Aleen Bailey

text: Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 Bailey sijoittui 60 metrillä seitsemänneksi ajalla 7,24.


title: Meine Lieder

text: Meine Lieder on Udo Jürgensin vuonna 1974 julkaistu albumi.


title: Meine Lieder

text:
A-Seite
LP-levy Ariola 88399 T


title: Meine Lieder

text: Udo Jürgensin fanisivu


title: Daniel Brühl

text: Daniel César Martín Brühl González Domingo (s. 16. kesäkuuta 1978), tunnetaan paremmin nimellä Daniel Brühl, on saksalainen näyttelijä.


title: Daniel Brühl

text: Hän aloitti näyttelemisen jo nuorena. Kansainvälisen läpimurron Brühl teki Alex Kernerin roolissa elokuvassa "Goodbye Lenin" (2003). Hän voitti roolistaan lukuisia palkintoja, muun muassa European Film Awardin parhaana miesnäyttelijänä. Seuraavana vuonna hän teki debyyttinsä englanninkielisessä elokuvassa "Ladies in Lavender", jossa näytteli mm. englantilaiset näyttelijälegendat Judi Dench ja Maggie Smith. Samana vuonna hän sai myös runsaasti kehuja roolistaan elokuvassa "Was nützt die Liebe in Gedanken" (2004). Sen jälkeen hän on näytellyt niin ranskalaisissa ("Päivä ilman sotaa", 2005) espanjalaisissa ("Salvador", 2006) kuin englanninkielisissäkin elokuvissa. ("Medusan sinetti", 2007). Hän näytteli F1-kuljettaja Niki Laudaa Ron Howardin ohjaamassa vuoden 2013 elokuvassa "Rush".


title: Daniel Brühl

text: Brühl syntyi Barcelonassa Espanjassa, ja hänen isänsä on saksalainen dokumenttielokuvien ohjaaja Hanno Brühl ja äitinsä katalonialainen professori. Pian syntymänsä jälkeen perhe muutti Kölniin Saksaan, jossa hän kasvoi. Hän kasvoi täysin kaksikielisessä perheessä ja puhuu sen takia sekä saksaa että espanjaa, sen lisäksi hän osaa puhua katalaania, englantia ja ranskaa. Hänelle syntyi tyttöystävänsä kanssa ensimmäinen lapsi lokakuussa 2016.


title: Kongruenssi (kielitiede)

text: Kongruenssi tarkoittaa kielitieteessä, että yhden lauseenjäsenen taivutus mukautuu toisen lauseenjäsenen mukaan. Yleensä tämä tarkoittaa sitä, että predikaatti mukautuu subjektiin tai attribuutti pääsanaansa. Myös määritteet voivat mukautua pääsanansa mukaan.


title: Kongruenssi (kielitiede)

text: Esimerkiksi puhutussa ranskassa kongruenssia on huomattavasti vähemmän kuin kirjoitetussa. Esimerkiksi verbien erilaisia preesensmuotoja on kirjoitetussa ranskassa yleensä viisi, mutta eri tavoin ääntyviä on vain kolme. Lisäksi adjektiivien taipuminen suvussa ja luvussa jää monesti ääntymättä.


title: Kongruenssi (kielitiede)

text: Genus eli suku on yleinen piirre eri kielissä, erityisesti indoeurooppalaisissa kielissä. Sukukongruenssilla tarkoitetaan yleensä adjektiivin mukautumista pääsanansa sukuun. Esimerkiksi ranskassa adjektiivit taipuvat pääsanansa mukaan: un petit garçon ~ une petite fille. Ranskassa myös artikkelit ja omistuspronominit mukautuvat pääsanansa sukuun. Venäjässä myös preteriti-muotoon taivutettu verbi mukautuu subjektin sukuun: заяц был ~ черепаха была ~ море было. Ruotsissa myös jotkin pronominit taipuvat pääsanan suvun mukaan: en sådan bil ~ ett sådant hus tai omistuspronominien muodot min, mi"tt" ja mina.


title: Kongruenssi (kielitiede)

text: Lukukongruenssi on sanan mukautumista toisen sanan luvun, esimerkiksi yksikön, kaksikon tai monikon, mukaan. Venäjässä adjektiivi taipuu pääsanansa luvussa ja verbi preteritissä subjektin mukaan: хороши люди были. Ranskassa säilyy sukukongruenssi lukukongruenssin rinnalla, toisin kuin venäjässä, jossa esiintyy vain yhtä kerrallaan: petits garçons ~ petites filles. Italiassa joillain adjektiiveilla ei ole erillisiä maskuliini- ja feminiinimuotoja (-e-loppuiset), mutta ne taipuvat silti pääsanansa luvun mukaan.


title: Kongruenssi (kielitiede)

text: Sijakongruenssi on yhteen liittyvien sanojen taipumista samassa sijassa. Esimerkiksi suomessa adjektiiviattribuutti taipuu aina pääsanansa mukaan: kaunis talo ~ kauniin talon ~ kaunista taloa. Esimerkiksi venäjässä sijakongruenssi ei ole ehdoton, vaan toisen sanan taipuminen saattaa muuttaa merkitystä, kuten päivämäärää ilmaistaessa järjestysluku on joko nominatiivissa ja kuukausi genetiivissä (Monesko päivä?) tai molemmat genetiivissä (Minä päivänä?).


title: Kongruenssi (kielitiede)

text: Possessiivikongruenssi on omistettavan asian mukautumista omistajaan: minun kirjani ~ sinun kirjasi ~ hänen kirjansa. Possessiivikongruenssi on tyypillinen uralilaisille kielille, mutta sitä esiintyy muissakin kielissä.


title: Kongruenssi (kielitiede)

text:
Suomessa predikaattiverbi taipuu subjektin mukaan persoonassa ja luvussa. Myös kieltoverbi taipuu, mutta varsinkin puhekielessä sen kolmannen persoonan muodot ovat samanlaisia.
Englannissa persoonakongruenssia esiintyy vain preesensissä ja silloinkin vain yksikön kolmannessa persoonassa. Ruotsissa sitä ei ole lainkaan, kun taas toisessa germaanisessa kielessä, saksassa, persoonakongruenssia esiintyy hyvinkin runsaasti.


title: Kongruenssi (kielitiede)

text: Suomen persoonakongruenssi edustaa subjektikonjugaatiota, ja esimerkiksi unkarissa esiintyy sen rinnalla myös objektikonjugaatio eli verbi mukautuu paitsi subjektin, myös objektinsa mukaan: szeretek (rakastan) ~ szeretlek (rakastan sinua) szeretem (rakastan sitä).


title: Kongruenssi (kielitiede)

text: Kongruenssissa kongruoiva sana ja korrelaatti ovat samassa muodossa, esim. sijakongruenssissa samassa sijassa, lukukongruenssissa samassa luvussa ja persoonakongruenssississa samassa persoonassa. Rektiossa taas pääsana määrää määritteelleen jonkin muodon. Esim. "tykätä"-verbin rektio on elatiivi, "tykätä jostakin", mutta "tykätä"-verbi ei itse ole elatiivissa. Määrite ei myöskään koskaan vaadi pääsanalleen tiettyä rektiota, vaan suhde on yksisuuntainen. Esim. persoonakongruenssissa taas nimenomaan pääsana eli lauseen pääverbi kongruoi.


title: Joensuun keskuskenttä

text: Joensuun keskuskenttä on urheilukenttä, joka sijaitsee Joensuun keskustan tuntumassa ja on osa Mehtimäen urheilukeskusta. Se on Kakkosessa pelaavan jalkapalloseura Jipon kotikenttä. Siellä on järjestetty yleisurheilun Eliittikisat vuodesta 2008 lähtien.


title: Joensuun keskuskenttä

text: Kenttä valmistui 1934. Sille vaihtoehtoisia paikkoja oli mm. Hasanniemi ja Ilosaari. Kentän viereinen ravirata oli valmistunut jo aikaisemmin. Keskuskenttä sai ensimmäisen kestopinnoitteen vuoden 1972 Kalevan kisoihin, samalla valmistuivat kenttää ympäröivät pengerkatsomot. Keskusurheilukentän viimeinen peruskorjaus valmistui Kalevan kisoihin 2002.


title: Joensuun keskuskenttä

text: Keskuskenttä on Joensuu-areenan, jäähallin ja uimahalli Vesikon välittömässä tuntumassa; näiden rakennusten huoltotilat ovat keskuskentän urheilijoiden käytössä.


title: Joensuun keskuskenttä

text: Vanha, 1940-luvulla valmistunut katsomo purettiin elokuussa 2001 ja sen tilalle rakennettiin väliaikainen 500 hengen katettu pääkatsomo. Sen lisäksi aurinkokatsomossa on noin 1 500 paikkaa. Vuoden 2012 huhtikuussa Joensuun kaupunginhallitus päätti hyväksyä uuden pääkatsomon rakennussuunnitelman. Katsomon rakennutti Joensuun Katajan yleisurheilun tukisäätiö Joensuun kaupungin useiden isojen ja kalliiden hankkeiden takia.


title: Joensuun keskuskenttä

text: Uusi katettu katsomo valmistui 2013. Sen korkeus on 15 metriä ja leveys 56 metriä, istumapaikkoja on 1532. Suunnittelija on Markku Korjonen.


title: Joensuun keskuskenttä

text: Jippo:n jalkapallo-otteluiden katsojaennätys tehtiin 12. heinäkuuta 2007 Tampere Unitedia vastaan pelatussa Suomen Cupin 7. kierroksen ottelussa, jota seurasi 1 827 katsojaa.


title: Joensuun keskuskenttä

text: Mehtimäen kaikkien aikojen suurin tapahtuma oli vuoden 1972 Kalevan kisat, joissa kolmena päivänä oli yhteensä 30 500 maksanutta katsojaa.


title: Kennelyskä

text: Kennelyskä on yleisnimitys koiran tarttuville hengitystietulehduksille. Koiran äkillisen hengitystietulehduksen taustalla saattaa olla useita taudinaiheuttajia (virukset, bakteerit ja mykoplasmat), ja taudin itämisaika vaihtelee taudinaiheuttajasta riippuen 1–14 päivään. Tärkein kennelyskän yksittäinen aiheuttaja on "Bordetella bronchiseptica" -bakteeri.


title: Kennelyskä

text: Kennelyskässä koiran henkitorvi ja kehkoputket tulehtuvat. Taudille tyypillisiä oireita ovat hakkaava yskä ja liman kakominen. Koira voi myös yökkäillä limaa. Omistajasta voi vaikuttaa siltä, että jotain on juuttunut koiran kurkkuun. Lievässä taudissa koiran yleistila ei yskimistä lukuun ottamatta häiriinny eli esimerkiksi kuumetta ei ole. Yleensä virusten aiheuttamat oireet häviävät itsestään viikossa tai parissa muuten perusterveellä koiralla. Tarttuvien hengitystietulehduksien aiheuttajia vastaan voidaan rokottaa, mutta koska kennelyskän mahdollisia aiheuttajia on useita, mikään rokote ei anna täydellistä suojaa niitä kaikkia vastaan.


title: Kennelyskä

text:
Bordetella bronchiseptica -bakteeri on tärkein kennelyskän aiheuttajista. Se voi aiheuttaa taudin oireet ilman edeltävää tai samanaikaista virustartuntaa. Bakteeri on myös ainoa taudinaiheuttaja, jonka on todettu aiheuttavan kennelyskälle tyypilliset oireet sekä kokeellisesti että luonnonoloissa. "Bordetella bronchiseptican" aiheuttaman hengitystietartunnan itämisaika on 1–8 päivää.
Bakteeri pystyy kiinnittymään henkitorven ja keuhkoputkien värekarvoihin sekä lisääntymään hengitysteiden limakalvoilla. Se kykenee myös tunkeutumaan solujen sisään. Solujen sisällä bakteeri on osin suojassa elimistön puolustusjärjestelmältä, mikä vaikeuttaa sen torjumista. Tartunnan saanut koira voi erittää bakteeria hengitystie-eritteisiin useita viikkoja, vaikka sillä ei olisikaan oireita. Bakteerit erittävät elimistölle haitallisia aineita, jotka vaurioittavat hengitysteiden pintasolukkoa sekä puolustusjärjestelmän soluja. Hengitystieoireet ovat seurausta näistä vaurioista. Samanaikainen virus- tai muu bakteeritartunta pahentaa oireita .


title: Kennelyskä

text: Kennelyskästä kärsivien koirien hengitysteistä on eristetty useita eri viruksia, kuten koiran parainfluenssa-, adeno- ja penikkatautiviruksia . Koiran parainfluenssavirus voi olla kennelyskän alkuvaiheessa merkittävässä osassa, koska virustulehduksen aiheuttamat vauriot hengitysteissä voivat edesauttaa bakteeritulehduksen kehittymistä. Yksinään se aiheuttaa yleensä vain lieviä tai oireettomia tulehduksia. Parainfluenssavirus lisääntyy hengitysteiden pintasolukossa. Tartunta leviää helposti koirasta toiseen virusten saastuttaman hengitysilman mukana. Tartunnan itämisaika vaihtelee (1–14 päivää). Vaikka selviä oireita ei välttämättä ole, tulehdus hengitysteissä kestää parin viikon ajan. Yhdessä "B. bronchiseptica" -bakteerin kanssa oireet ovat pelkkää virustulehdusta vakavammat ja tyypilliset kennelyskälle.


title: Kennelyskä

text: Tauti leviää koirasta toiseen pisaratartuntana yskimisen välityksellä sekä myös suorassa kontaktissa koirien nuuskiessa toisiaan. Taudinaiheuttajat saattavat tarttua myös sairasta koiraa käsitelleiden ihmisten ja sairaan koiran kanssa kosketuksissa olleiden esineiden, esim. häkkien, makuualustojen sekä ruoka- ja juomakuppien, välityksellä.


title: Kennelyskä

text: Kennelyskässä koiran henkitorvi ja keuhkoputket tulehtuvat, mistä aiheutuvat taudille tyypilliset oireet eli hakkaava yskä ja liman kakominen. Koira voi myös yökkäillä limaa. Voi vaikuttaa siltä, että jotain on juuttunut kurkkuun. Lievässä taudissa koiran yleistila ei yskää lukuun ottamatta häiriinny, eikä koiralla näin ole esimerkiksi kuumetta, mutta koiralla voi olla myös silmä- ja nenävuotoa sekä nenän kylmyyttä. Vakavassa taudissa koiralle nousee kuume ja sen yleistila heikkenee selvästi. Tulehdus on tällöin edennyt syvemmälle keuhkoihin, jolloin koiralle on kehittymässä keuhkokuume.


title: Kennelyskä

text:
Yleensä kennelyskä paranee itsestään ilman erityistä hoitoa parin viikon kuluessa. Tärkein hoito on lepo, eli taudin aikana on pyrittävä välttämään koiran kiihtymistä ja rasittamista.
Yskänlääkkeiden käyttö kennelyskän oireiden lievittämisessä on kiistanalaista. Ne saattavat olla hyödyksi yskimisen vähentämisessä, mutta toisaalta yskiminen on suojamekanismi, jonka tarkoituksena on edesauttaa liman poistumista hengitysteistä. Jos tauti pitkittyy eli kestää yli kaksi viikkoa tai koiralle tulee kuumetta, on antibioottihoito tarpeen. Jos koiralle tulee kuumetta pitää käydä eläinlääkärissä, koska kennelyskästä voi kehittyä keuhkokuume.


title: Kennelyskä

text: Kennelyskää voidaan yrittää ennaltaehkäistä välttämällä lähikontaktia muihin koiriin epidemian aikana. Tartunta siirtyy erittäin helposti kuonokontaktissa, ja myös oireeton koira voi olla taudin kantaja ja levittäjä. Jos koira sairastuu, on tartunnan leviämisen ehkäisemiseksi hyvä pitää se erillään muista koirista. Myös saman talouden muut koirat on syytä pitää poissa muun muassa koirapuistoista ja koiratapahtumista taudin leviämisen ehkäisemiseksi. Karanteenia on hyvä jatkaa vielä kaksi viikkoa oireiden loppumisen jälkeen.


Kennelyskä


title: Erillisyysteesi

text: Erillisyysteesi on oikeuspositivismiksi kutsutun oikeustieteen- ja filosofian suuntauksen yksi tärkeimmistä perusoletuksista, jonka mukaan on mahdollista tehdä oikeudellinen ratkaisu oikeusjärjestyksessä konkreettisessa tapauksessa ottamatta kantaa siihen, miten ratkaisu pitäisi tehdä tapausta arvioitaessa moraalisesti, poliittisesti, taloudellisesti tai muuten oikeusnormeihin nähden ulkoisesti.


title: Erillisyysteesi

text: Laki- ja oikeuspositivismin erillisyysteesi on kehitetty abstrahoimalla modernien oikeudellisten käytäntöjen ja valikoitujen tieteellisten sitoumusten pohjalta menetelmällinen ideaali siitä, millä edellytyksillä juridinen tieto voi olla rationaalista. Lakipositivistien mukaan oikeusjärjestyksen sisällöstä, johon liittyy ulkoisesti havaittava pakottavuus, voidaan saada kokemusperäistä ja objektiivisesti varmaa tietoa.


title: Bordetella

text: Bordetella on bakteerien suku, joka kuuluu proteobakteerien pääjaksoon. "Bordetella"-bakteerit ovat pienikokoisia (0,2–0,7 µm) ja gramnegatiivisia kokkobasilleja. "Bordetella"-bakteereja voidaan lääketieteellisessä diagnostiikassa viljellä kasvualustoilla, mutta niiden kasvuolosuhteet ovat poikkeukselliset.


title: Bordetella

text: Vain kolme "Bordetella"-suvun bakteeria aiheuttaa sairauksia ihmisille: "B. pertussis" aiheuttaa hinkuyskää, "B. parapertussis" hengitystieinfektioita ja "B. bronchiseptica" keuhkoputkentulehdusta; viimeinen tunnetaan kuitenkin yleisemmin koirien kennelyskän aiheuttajana.


title: Pucca

text: Pucca on eteläkorealainen piirrossarja, jota esitetään Jetix- ja System-kanavilla. Sarjan on tuottanut Vooz.


title: Pucca

text: Tarinassa tyttö nimeltä Pucca yrittää aina suudella poikaa, joka on ninja nimeltään Garu. Aina kun Garu luulee päässeensä pakoon, tyttö saa hänet kiinni ja suutelee tätä. Garu yrittää siis vältellä Puccan suudelmia. Garu on Puccan ihastus ja taitava ninja. Jokainen jakso kestää noin 5-10 minuuttia. Ohjelmissa Pucca on 10-vuotias, ja Garu 12-vuotias. Puccalla on myös vaaleanpunainen kissa, jonka nimi on Yani. Garulla on myös kissa, väriltään musta ja nimeltään Mio. Kissat rakastavat toisiaan.


title: Pucca

text: Sarjasta on myös kehitetty lukuisia oheistuotteita.


title: Työntövoima

text: Työntövoima on kappaleen liikettä muuttava tai ylläpitävä voima.


title: Työntövoima

text: Avaruudessa (tyhjiö) työntövoimaa voidaan tuottaa toistaiseksi vain kemiallisilla rakettimoottoreilla ja ionimoottoreilla.


title: Työntövoima

text: Ilmakehässä lentokone tuottaa työntövoimansa joko rakettimoottorilla, suihkumoottorilla tai jonkin moottorin (mäntämoottori, kaasuturbiini, sähkömoottori) pyörittämällä potkurilla.


title: Työntövoima

text: Laivojen ja sukellusveneiden työntövoiman tuotanto perustuu joko purjeisiin tai potkureihin, siipirattaisiin tai vesisuihkuihin, aikoinaan airoihinkin.


title: Työntövoima

text: Työntovoimaa tuottavia menetelmiä kutsutaan tekniikassa propulsiojärjestelmiksi.


title: Työntövoima

text: Raketin työntövoima perustuu ampuma-aseen rekyylin tavoin voiman ja vastavoiman lakiin. Raketista purkautuva kaasusuihku aiheuttaa rakettiin yhtä suuren, mutta vastakkaissuuntaisen, voiman kuin on tarvittu kaasusuihkun kiihdyttämiseen suihkunopeuteen. Raketin työntövoima riippuu siten suoraan raketista ulos purkautuvan suihkun saamasta liikemäärästä rakettiin nähden ja se voidaan laskea massavirrasta ja suihkunopeudesta seuraavasti:


title: Työntövoima

text: missä:


title: AdventureQuest

text: AdventureQuest on internetissä pelattava yhden pelaajan tietokoneroolipeli. Sitä voi pelata ilmaiseksi, mutta lisätoiminnot ovat maksullisia. Peli on Artix Entertainmentin kehittämä ja se julkaistiin vuonna 2002. Vuoden 2005 lopussa pelillä oli 10 miljoonaa pelaajaa. Se on toteutettu flashillä ja sisältää anime-tyylistä grafiikkaa.


title: AdventureQuest

text: Pelin alussa luodaan itselle hahmo, joka on aluksi joko taistelija (fighter), taikuri (mage) tai varas (rogue). Myöhemmin taitoja voidaan parannella, esimerkiksi kehittyä varkaasta ninjaksi tai taistelijasta ritariksi (knight).


title: AdventureQuest

text: Pelissä voi hankkia itselleen uusia aseita (miekkoja, puukkoja, jousiaseita, taikasauvoja jne.), suojia (armors, tarvitaan usein aktivoimaan pelaajan oppimat taidot) ja kilpiä (shields). Esimerkiksi jos on ninja ja käyttää Shinobi Shozogu-suojia, voi tehdä kaikkia mahdollisia ninjaliikkeitä, jos on kehittänyt ninja-levelin huippuunsa.


title: AdventureQuest

text: Kaikilla esineillä on omat elementtinsä, joihin kuuluvat valo, pimeys, vesi, tuli, sähkö, maa, tuuli, jää ja void. Eri vastustajilla on myös eri elementit sekä heikkoudet ja vahvuudet. Esimerkiksi jos vastustajan elementti on tuli, häneen ei kannata käyttää tuliasetta, vaan pikemminkin jääasetta, joka on tulen heikkous.


title: AdventureQuest

text: Pelissä voi myös ostaa lemmikin, joka auttaa pelaajaa taisteluissa. On myös muita tavaroita (misc. items), esimerkiksi esineitä, jotka korottavat kykyjä (stats)


title: AdventureQuest

text: Pelin tarkoitus on tehdä tehtäviä ja nostaa oman hahmon tasoa. Tietyllä tasolla voi oppia käyttämään aina tiettyjä aseita, ja tietyt aseet ovat tietyn hintaisia. Lisäksi pelissä on myös väliaikaisia esineitä, joiden teho on niin voimakas, ettei niitä voi käyttää kuin kyseisellä kirjautumiskerralla (login) ja ne katoavat kun pelaaja kirjautuu ulos (logout). Pelissä on kokemuspalkki (experience bar), johon saa kokemuspisteitä tappamistaan vihollisista. Määrä riippuu vihollisten tasosta ja määrästä.


title: AdventureQuest

text: Pelissä on klaanit (clans), joihin voi liittyä tai erota milloin vain, paitsi jos meneillään on klaanisota. Jokaiselle elementille paitsi Voidille on omansa, Lucian (Valo), Nocturu (Pimeys), Igneus (Tuli), Geoto (Maa), Glacius (Jää), Dynami (Sähkö), Aerodu (Tuuli) ja Nautica (Vesi). Klaanit voivat ostaa aseita, panssareita ja muita tavaroita omaan klaanikauppaansa, johon pääsevät vain kyseisen klaanin jäsenet. Klaanin rakennusta korjata, sekä sille voi lahjoittaa Z-Tokeneita, eräänlaisia arvokkaita maksuvälineitä. Z-Tokeneita on mahdollisesti saatavissa ostamalla, keräämällä niitä saa joidenkin taisteluiden jälkeen, yleensä 1-7 Tokenia. Pääluokat (Base classes)


title: AdventureQuest

text:
Erikoisluokat: (specialized classes)
Huom* Pelit K-13


title: AdventureQuest

text: AdventureQuestin lisäksi samoilta tekijöiltä on ilmestynyt DragonFable-peli, joka sai alkunsa vuonna 2006. Peli sijoittuu aikaan 5 vuotta ennen Adventure Questia. DragonFablessa on osa samoja henkilöhahmoja kuin Adventure Questissa.


title: AdventureQuest

text: Vuonna 2007 AE nosti haudasta vanhan idean. Pelin nimeksi tuli MechQuest ja sen tarina tapahtuu 5000 vuotta ennen Adventure Questiä. Tämä peli kuitenkin eroaa hieman muista kahdesta, sillä siinä teknologia on etusijalla. Artix Entertainment on myös tuottanut Adventure Quest Worlds:in (http://aqworlds.com/. Pelissä nähdään myös toisia pelaajia, jota mahdollisuutta Adventure Quest ei tarjoa.


title: Jean Béliveau

text: Jean Arthur Béliveau C.C., O.Q. (31. elokuuta 1931 Trois-Rivières, Quebec, Kanada – 2. joulukuuta 2014 Longueuil, Quebec, Kanada) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Hän lukeutuu lajin historian arvostetuimpiin hahmoihin. Keskushyökkääjänä pelannut Béliveau edusti Montreal Canadiensia NHL-liigassa vuosina 1950–1971. Hän saavutti siellä kymmenen Stanley Cupin voittoa. Näistä NHL:n mestaruuksista hän hankki viisi kapteenina.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau oli neljäs NHL-urallaan 500 maalia tehnyt ja Gordie Howen jälkeen toinen yli tuhat tehopistettä kerännyt pelaaja. Hän oli Montreal Canadiensin kapteeni 10 kauden ajan, mikä on seuran historian ennätys. Myös Saku Koivu toimi Canadiensin kapteenina yhtä pitkään. Kymmenen pelaajana saavutetun mestaruuden lisäksi Béliveau oli mukana Montreal Canadiensin seurajohdossa seitsemän kertaa joukkueen voittaessa Stanley Cupin. Näin ollen hänen nimensä on kaiverrettu pokaaliin kaikkiaan 17 kertaa, useammin kuin kenenkään muun.


title: Jean Béliveau

text: Jean Béliveau syntyi Trois-Rivièresissä 31. syyskuuta 1931. Hän oli vanhin perheen kahdeksasta lapsesta. Perhe muutti Jeanin ollessa 3-vuotias Plessisvilleen, ja he asettuivat Victoriavilleen Jeanin ollessa 6-vuotias. Perheen isä Arthur Béliveau jäädytti joka talvi heidän kotinsa takapihalle jääkiekkokentän, jonne monet paikalliset lapset kerääntyivät pelaamaan. Jean Béliveau liittyi ensimmäiseen jääkiekkojoukkueeseensa 12-vuotiaana. Hän pelasi myös baseballia. Ammattilaisbaseballjoukkueet kiinnostuivat Béliveaun taidoista, ja lajin takia hän muutti 16-vuotiaana kesäksi pelaamaan baseballia Val-d’Oriin.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau siirtyi 15-vuotiaana Victoriaville Panthers -nimiseen juniorijoukkueeseen. Hän teki kaudeksi 1949–1950 sopimuksen juniorijoukkue Quebec Citadellesin kanssa. Hän pelasi Citadellesissa kaksi kautta. Kauden 1950–1951 aikana Béliveau pelasi myös ensimmäisen NHL-pelinsä Montreal Canadiensissa. Hän teki Canadiensin kanssa kahden ottelun mittaisen amatöörisopimuksen. Jälkimmäisessä ottelussa hän teki myös uransa ensimmäisen NHL-maalinsa.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau jatkoi junioriuransa jälkeen Quebecissä, vaikka Canadiensin johtaja Frank J. Selke yrittikin saada hänet joukkueeseensa. Béliveau teki sopimuksen puoliammattilaissarja Quebec Senior Hockey Leaguen Quebec Acesin kanssa. Hän pelasi joukkueessa kahden kauden ajan ja käväisi joulukuussa 1952 pelaamassa koesopimuksella kolme ottelua Canadiensissa. Hän teki niissä peräti viisi maalia. Béliveaun palkka Quebec Acesissa kaudella 1952–1953 oli peräti 20 000 dollaria kaudesta, enemmän kuin NHL:n tähtipelaajilla Gordie Howella ja Maurice Richardilla.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau hylkäsi useita Canadiensin tarjousehdotuksia, koska omien sanojensa mukaan tunsi lojaalisuutta quebecilaiskannattajia kohtaan. Canadiensin GM Frank Selke suostutteli joukkueen ostamaan koko QSHL-liigan ja muuttamaan sen ammattilaissarjaksi, jotta Canadiens voisi hankkia Béliveaun lopulta joukkueeseensa. Béliveau teki lokakuussa 1953 Canadiensin kanssa viisivuotisen sopimuksen, jonka kokonaisarvo oli 105 000 dollaria. Se oli aikansa suurin NHL-sopimus.


title: Jean Béliveau

text: Canadiensin valmentaja Dick Irvin laittoi Béliveaun viimeistä kauttaan pelaavan keskushyökkääjän Elmer Lachin ohjaukseen. Lach opasti Béliveauta aloituksissa ja syötöissä; kummastakin tuli Béliveaun tavaramerkkejä. Tulokaskaudellaan 1953–1954 Béliveau kärsi loukkaantumisista ja pelasi vain 44 ottelua. Toisella kaudellaan hän teki peräti 37 maalia. ja hänet valittiin ensimmäisen kerran keskushyökkääjäksi. Häntä kuitenkin kritisoitiin pehmeästä pelityylistään, ja hän päätti hieman muutta tyyliään. Kaudella 1955–1956 Béliveau saikin 143 jäähyminuuttia ja teki silti tehopisteet 47+41. Hän voitti NHL:n maali- ja pistepörssin sekä sai eniten jäähyminuutteja joukkueestaan. Kauden jälkeen Béliveau palkittiin ensimmäisellä Hart Trophyllään sarjan arvokkaimpana pelaajana. Hän sai lisäksi pistepörssivoitostaan Art Ross Trophyn, hänet valittiin toisen kerran ykköstähdistökentälliseen, ja oli voittamassa uransa ensimmäistä Stanley Cupia.


title: Jean Béliveau

text: Béliveaun maine taitavana mutta kovaotteisena pelaajana kehittyi edelleen kaudella 1956–1957, sillä hän sai toistamiseen eniten jäähyminuuttieja Canadiensista. Pelityyli sopi Béliveaulle, sillä hän oli aikansa suurikokoisimpia NHL-pelaajia. Canadiens hallitsi 1950-luvun loppua, sillä joukkue voitti Stanley Cupin viisi kertaa peräkkäin. Béliveau sai kevään 1956 mestaruuden jatkoksi Stanley Cup -mestaruuden vuosina 1957, 1958, 1959 ja 1960. Béliveau ylitti kaudella 1958–1959 ensimmäisen kerran urallaan 90 tehopisteen rajan, kun hän teki runkosarjassa 64 ottelussa pisteet 45+46. 91 pistettä jäi myös Béliveaun uran piste-ennätykseksi; lähimmäksi hän pääsi kaudella 1960–1961 tehtyään 90 pistettä. Béliveau valittiin keväällä 1957, 1959, 1960 ja 1961 NHL:n ykköstähdistökentällisen keskushyökkääjäksi. Keväällä 1958 hän pääsi vain kakkoskentälliseen.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau äänestettiin ennen kauden 1961–1962 alkua Canadiensin kapteeniksi joukkueesta kaupatun Doug Harveyn tilalle. Seuraavan kauden aikana hän teki uransa 325:nnen runkosarjamaalinsa ja ohitti Nels Stewartin NHL-historian eniten maaleja tehneenä keskushyökkääjänä. Béliveau teki tuon kauden aikana 78 pistettä runkosarjassa, ja hänet valittiin toistamiseen urallaan NHL:n arvokkaimmaksi pelaajaksi. Kaudella 1963–1964 Béliveau oli keskeisessä roolissa johdattamassa Canadiensin jälleen Stanley Cupin mestaruuteen. Hän teki muun muassa viimeisen seitsemännen finaalin avausmaalin. Loppuottelusarjan toisessa ottelussa hän oli tehnyt jo uransa sadannen pudotuspelipisteen. Kevään pudotuspelien aikana Béliveau keräsi 16 pistettä 13 ottelussa, ja hän sai ensimmäisen kerran jaetun Conn Smythe Trophyn pudotuspelien parhaimpana pelaajana. Lisäksi hänet valittiin kauden päätteeksi NHL:n kakkostähdistökentälliseen.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau teki jälleen maalin Stanley Cupin ratkaisseessa ottelussa kaudella 1965–1966. Stanley Cup -voitto oli Béliveaun uran seitsemäs. Kauden jälkeen tullut paikka NHL:n kakkostähdistökentällisestä oli puolestaan yhdeksäs kerta tähdistökentällisissä. Kaudella 1967–1968 Béliveau rikkoi useita merkittäviä rajapyykkejä. Hän sai lokakuussa 1967 kolmantena NHL-pelaajana täyteen 400 maalia ja joulukuussa ohitti Maurice Richardin Canadiensin historian eniten pisteitä tehneenä pelaajana. Béliveaun neljä syöttöpistettä Minnesota North Starsia vastaan nosti hänen saldonsa 967 pisteeseen, kun Richard teki Canadiensissa 965 pistettä. Tuhat runkosarjapistettä Béliveau sai täyteen maaliskuussa 1968. Vain Gordie Howe oli aiemmin ylittänyt rajapyykin. Myöhemmin keväällä Béliveau voitti kahdeksannen Stanley Cupinsa, mutta hän itse joutui olemaan loukkaantumisen takia sivussa kolmesta viimeisestä ottelusta.


title: Jean Béliveau

text: Béliveaun ainoa jatkoaikamaali pudotuspeleissä tuli kauden 1968–1969 pudotuspeleissä, kun hänen osumallaan Canadiens kaatoi Boston Bruinsin välieräsarjan toisen ottelun toisessa jatkoerässä. Loppuottelusarjassa Canadiens kukisti St. Louis Bluesin, ja Béliveau sai yhdeksännen Stanley Cupinsa. Kauden jälkeen hänet valittiin neljännen kerran NHL:n kakkostähdistökentälliseen ja yhteensä kymmenennen kerran NHL:n tähdistökentällisiin. Kaudella 1969–1970 Béliveausta tuli ensimmäisen Canadiens-pelaaja, joka on edustanut seuraa tuhannessa runkosarjaottelussa. Hänen tuhannes ottelunsa käytiin 28. lokakuuta North Starsia vastaan.


title: Jean Béliveau

text: Kausi 1970–1971 oli Béliveaun uran viimeinen. Hän ylitti helmikuussa neljäntenä pelaajana 500 NHL-maalin rajan. Hänen uransa viimeinen peli käytiin 18. toukokuuta Chicago Black Hawksia vastaan. Canadiens voitti Black Hawksin 3–2 seitsemännessä Stanley Cup -finaalissa, ja Béliveau päätti uransa kymmenenteen Stanley Cupin mestaruuteensa.


title: Jean Béliveau

text: Virallisesti Béliveau kertoi lopettamisestaan 9. heinäkuuta 1971 Montrealin Queen Elizabeth Hotelissa. Béliveau edusti koko uransa ajan Canadiensia. Hän pelasi 1 125 runkosarjaottelua, teki niissä 507 maalia ja antoi 712 maalisyöttöä. Yhteensä pisteitä oli 1 219. Hän oli Canadiensin kapteeni kymmenen kauden ajan. Vain Saku Koivu on myöhemmin toiminut Canadiensin kapteenina yhtä pitkään.


title: Jean Béliveau

text: Canadiens nimitti Béliveaun heti peliuran päätyttyä seuran hallintoasioista vastaavaksi varajohtajaksi. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle 62-vuotissyntymäpäivänään vuonna 1993. Béliveau toimi Canadiensissa markkinoinnissa, ja hän oli useiden joukkueenjohtajien ja general managereitten äänitorvena. Canadiens voitti Béliveaun hallintouran aikana seitsemän Stanley Cupia, ja Béliveau sai näistäkin nimensä pokaaliin. Hän voitti siis Stanley Cup -mestaruuden yhteensä 17 kertaa. Eläköitymisen jälkeen 1994 Béliveau julkaisi omaelämäkerran "My Life In Hockey".


title: Jean Béliveau

text: Béliveaun pitkää uraa muistettiin heti peliuran jälkeen: lokakuussa 1971 Canadiens jäädytti Béliveaun pelinumeron 4 ja elokuussa 1972 Hockey Hall of Fameen Gordie Howen ja Bernie Geoffrionin kanssa. Béliveaun ja Howen kohdalla Hockey Hall of Fame teki poikkeuksen normaalista säännöstä, jonka mukaan pelaaja voidaan valita galleriaan vasta kolme vuotta uran jälkeen.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau perusti uransa jälkeen nimeänsä kantaneen säätiön ja oli muutenkin aktiivinen hyväntekeväisyystapahtumissa ympäri Kanadaa. Jean Beliveau Foundation siirtyi vuonna 1993 Society for Disabled Children -järjestön hallintaan. Hänelle myönnettiin tunnustuksia myös jääkiekkokenttien ulkopuolelta: hän sai 1988 Ordre national du Québec -kunniamerkin ja 1998 Order of Canada -kunniamerkin ja hänet valittiin 2001 Canada’s Walk of Famelle. Kanadan pääministeri Brian Mulroney tarjosi 1990-luvun alussa Béliveaulle kahdesti avointa paikkaa senaatissa. Pääministeri Jean Chrétien puolestaan kysyi häntä ehdolle Kanadan kenraalikuvernööriksi. Hän kieltäytyi kuitenkin paikasta, koska koki, että hänen leskeksi jäänyt tyttärensä tarvitsi hänen apuaan.


title: Jean Béliveau

text: Jean Béliveau meni naimisiin Élise Couturen kanssa 27. kesäkuuta 1953. He olivat naimisissa 61 vuoden ajan Jean Béliveaun kuolemaan asti ja saivat yhden lapsen, vuonna 1957 syntyneen Hélènen. Hélène oli naimisissa quebecilaisen poliisin kanssa, joka teki itsemurhan vuonna 1989. Béliveau lupasi tämän jälkeen ottavansa isomman aseman kahden nuoren tyttärentyttärensä elämässä.


title: Jean Béliveau

text: Béliveaun terveys heikkeni viimeisinä vuosina. Hänellä havaittiin huhtikuussa 2000 syöpäkasvain kaulassa. Hänellä oli kahden kuukauden aikana 36 kemoterapiahoitokertaa; tuona aikana hän laihtui noin 13 kilogrammaa. Béliveau toipui syövästä, mutta 2010-luvulla hän sai kaksi aivoverenkiertohäiriötä. Hän toipui niistäkin mutta kuoli Longueuilissa 83-vuotiaana joulukuussa 2014.


title: Jean Béliveau

text: Canadiens muisti Béliveautä tämän kuoleman jälkeen jättämällä Vancouver Canucksia vastaan käydyssä ottelussa Béliveaun usean vuoden ajan käyttämän penkin tyhjäksi ja laittamalla siihen hänen jäädytetyn pelipaitansa. Edellisen kerran Canadiensin kotihalli Centre Bell ei ollut loppuunmyyty lähes 11 vuotta sitten käydyssä ottelussa.


title: Jean Béliveau

text: Pari päivää Béliveaun kuoleman jälkeen Quebecin osavaltion pääministeri Philippe Couillard ilmoitti, että Béliveau saa valtiolliset hautajaiset. Urheilijoista aiemmin vain hänen seurakaverinsa Maurice Richard on saanut Quebecissä saman kunnianosoituksen. Béliveau haudattiin 10. joulukuuta Cathédrale Marie-Reine-du-Monde -kirkkoon. Paikalla oli muun muassa Kanadan pääministeri Stephen Harper, entiset pääministerit Brian Mulroney ja Jean Chrétien, Quebecin pääministeri Couillard ja Montrealin pormestari Denis Coderre sekä monia Béliveau pelikavereita ja aktiivijääkiekkoilijoita. Kaikkiaan hautajaisiin osallistui 1 500 ihmistä kirkossa ja tuhansia sen ulkopuolella.


title: Jean Béliveau

text: Béliveauta on arvostettu yhdeksi parhaimmista NHL:ssä ikinä pelanneista keskushyökkääjistä. Hän saattoi olla jopa paras ennen Wayne Gretzkyn ja Mario Lemieux’n aikakautta. The Hockey News -lehden vuoden 2010 äänestyksessä Béliveau valittiinkin Gretzkyn ja Lemieux’n jälkeen NHL-historian kolmanneksi parhaaksi keskushyökkääjäksi.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau oli monipuolinen pelaaja: hän oli nopea, taitava mailankäsittelijä, hyvä laukoja ja voimakas. Béliveaulla oli voimakas rystykaukaus ja tarkka rannelaukaus, ja hän voittikin kahdesti NHL:n maalintekijätilaston. Hän osasi myös hallita taitavasti kiekkoa ja jakaa sitä eteenpäin; hän voittikin kahdesti myös NHL:n syöttötilaston. Hän oli pelaaja, jonka ympärillä muut pelaajat näyttivät paremmilta. Béliveauta syytettiin kahden ensimmäisen NHL-kauden aikana pehmeydestä, mutta tuon jälkeen hän oppi käyttämään kokoaan hyväkseen. Hän oli voimakas ja noin 190 senttimetriä pitkä, eli paljon pidempi kuin useimmat jääkiekkoilijat siihen aikaan. Pituutensa ansiosta hän oli myös ulottuva.


title: Jean Béliveau

text: Béliveau oli myös johtajaluonne, joka oli kymmenen kauden ajan Canadiensin kapteenina. Vain Saku Koivu on toiminut yhtä kauan Canadiensin kapteenina. Béliveau oli hiljainen kapteeni, joka johti joukkuetta omalla esimerkillään. Hän oli kapteenina eräänlainen isähahmo, sillä hän oli valmiina auttamaan pelikavereitaan sekä jääkiekkoon liittyvissä että henkilökohtaisissa ongelmissa. Montrealilainen L’actualité-lehti valitsikin hänet vuonna 2012 jääkiekkohistorian suurimmaksi kapteeniksi.


title: Crédit Agricole (pyöräilytalli)

text: Crédit Agricole (UCI-tunnus C.A) oli ranskalainen maantiepyöräilyn ammattilaistalli. Vuoteen 1998 saakka talli tunnettiin nimellä GAN. Tallin päällikkönä toimi Roger Legeay ja pääsponsorina Ranskan ja Euroopan suurompiin kuuluva pankkiryhmittymä Crédit Agricole SA. Talli osallistui UCI ProTour -sarjaan vuodesta 2005.


title: Crédit Agricole (pyöräilytalli)

text: Talli joutui lopettamaan toimintansa kauden 2008 jälkeen, koska se ei onnistunut löytämään uutta sponsoria tukemaan toimintaansa.


title: Crédit Agricole (pyöräilytalli)

text: Crédit Agricole jatkoi Roger Legeayn 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa toimineen GAN-tallin perintöä. Tuohon aikaan tallissa ajanut Greg LeMond voitti vuoden 1990 Ranskan ympäriajon kolmannen kerran.


title: Crédit Agricole (pyöräilytalli)

text:
LeMondin jätettyä tallin Crédit Agricole hankki hänen tilalleen britannialaisen ratapyöräilijänä tunnetun Chris Boardmanin, joka voittikin Ranskan ympäriajon prologit vuosina 1996 ja 1998. Australialainen Stuart O'Grady liittyi talliin 1990-luvun puolivälissä. O'Grady voitti useita etappeja Ranskan ympäriajossa ja oli lähellä voittaa pistekilpailun vuonna 2000. O'Grady piti vuoden 2000 Ranskan ympäriajossa hallussaan myös kokonaiskilpailun johtajan keltaista paitaa. Saksalainen Jens Voigt ajoi tallissa vuoteen 2003. Voigt voitti yhden etapin vuoden 2000 Ranskan ympäriajossa ja ajoi yhden päivän johtajan keltaisessa paidassa.
Kausina 2000 ja 2001 yhdysvaltalaiset Bobby Julich ja Jonathan Vaughters ajoivat tallissa. Tämän myötä tallissa oli eniten englantia puhuvia ajajia. Talli voitti vuoden 2001 Ranskan ympäriajon joukkueaika-ajon. Sekä Julich, että Vauhgters jättivät tallin kauden 2001 lopussa.


title: Crédit Agricole (pyöräilytalli)

text: Thor Hushovd nousi tallin tunnetuimmaksi kiriajajaksi kaudella 2003. Kauden lopussa Stuart O'Grady siirtyi Cofidis-talliin ja Jens Voigt CSC-talliin.


title: Crédit Agricole (pyöräilytalli)

text: Kausi 2005 oli tallille kohtuullisen menestyksekäs. Pietro Caucchioli sijoittui 10 parhaan ajajan joukkoon Italian ympäriajossa ja Christophe Le Mével voitti 16. etapin. Ranskan ympäriajossa Christophe Moreau oli parhaiten sijoittunut ranskalainen (11.) ja Thor Hushovd voitti pistekilpailun.


title: Crédit Agricole (pyöräilytalli)

text: Kaudella 2006 Crédit Agricole voitti Puolassa ajettavan etappikilpailun Tour de Polognen joukkuekilpailun. Thor Hushovd voitti kaksi etappia Ranskan ympäriajossa. Lisäksi hän voitti Gent-Wevelgem -klassikkokilpailun sekä yhden etapin Espanjan ympäriajossa.


title: Crédit Agricole (pyöräilytalli)

text: Tallin sponsori Crédit Agricole -pankkiyhtymä ilmoitti kesäkuussa 2007, että se lopettaa tallin tukemisen kauden 2008 jälkeen. Pitkästä varoitusajasta huolimatta tallin johtaja Legeay ei onnistunut löytämään tallille uutta sponsoria elokuuhun 2008 mennessä, jonka hän oli asettanut takarajaksi. Yhden pitkäikäisimmän ammattilaistallin tie tuli päätökseensä 12. lokakuuta 2008 ajetussa ProTour-tason Pariisi-Tours -kilpailussa, joka jäi tallin viimeiseksi kilpailuksi.


title: Markku Lumio

text: Markku Mikael Lumio (s. 26. huhtikuuta 1960 Jämsä) toimi Vaasan kaupunginjohtajana vuosina 2001–2011. Hän on toiminut Kauhavan kaupunginjohtajana 1. tammikuuta 2015 alkaen. Hän opiskeli oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistossa vuosina 1978–1983. Aiemmin hän toimi Kokoomuksen riveissä Jyväskylän kunnallispolitiikassa, muun muassa kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 1997–1999. Vuosina 2011–2012 Lumio oli Vaasan yliopiston yhteiskuntasuhteiden kehittämispäällikkönä.


title: Markku Lumio

text: Lumion Vaasan kaupunginjohtajakaudelle ajoittuivat Vaasan asuntomessut vuonna 2008. Toimiessaan Vaasan kaupunginjohtajana Lumio hyväksyi laskuja, joissa hän oli itse hyödykkeen vastaanottajana. Lumiota epäiltiin virkavelvollisuuden rikkomisesta. Lumio kiisti laittomuudet. Lumio ei saanut syytettä virkavelvollisuuden rikkomisesta, vaikka kihlakunnansyyttäjä Peter Levlinin mukaan Lumio oli todennäköisin syin syyllistynyt tekoon.


title: Markku Lumio

text: Lumio ilmoitti 1. helmikuuta 2011 jättävänsä Vaasan kaupunginjohtajan tehtävänsä luottamuspulan takia. 10. marraskuuta 2014 Lumio valittiin Kauhavan kaupunginjohtajaksi. Hän voitti istuvan kaupunginjohtajan Harri Mattilan äänin 33–10.


title: Ambrose Bierce

text: Ambrose Gwinnett Bierce (s. 24. kesäkuuta 1843 Meigsin piirikunta, Ohio – k. 1914? Meksiko) oli yhdysvaltalainen journalisti, kirjailija, satiirikko ja runoilija. Hänen omintakeinen sarkastinen kirjoitustyylinsä tuotti hänelle lempinimen Katkera Bierce ("Bitter Bierce"). Biercen tunnetuimpiin teoksiin kuuluu kirja "Saatanan sanakirja" (). Bierce katosi jäljettömiin vuonna 1914 Meksikossa raportoidessaan maan sisällissodasta Pancho Villan joukoissa.


title: 007 ja lupa tappaa

text: 007 ja lupa tappaa () on John Glenin ohjaama "James Bond" -elokuva vuodelta 1989. Elokuvassa James Bondia esittää toista ja viimeistä kertaa Timothy Dalton. Elokuva on ensimmäinen James Bond -elokuva, joka ei perustu edes muodollisesti Ian Flemingin teksteihin. James Bond -elokuvista se oli järjestykseltään 16. Elokuvalle oli ehdotettu nimeksi "007 – License Revoked", mutta idea ei kantanut, sillä yhdysvaltalaiset eivät välttämättä olisi ymmärtäneet, mitä ”revoked” tarkoittaa.


title: 007 ja lupa tappaa

text: "007 ja lupa tappaa" -elokuvan budjetti oli noin 42 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Elokuva menestyi Yhdysvalloissa melko huonosti, ja syynä oli ankara kilpailu muiden paljon julkista huomiota saaneiden elokuvien kanssa, kuten "Batmanin", "Tappava ase 2:n" sekä "Indiana Jones ja viimeisen ristiretken". "007 ja lupa tappaa" oli viimeinen James Bond -elokuva, joka tuli ensi-iltaan kesällä, kun tuotantoporras huomasi, että muut elokuvat voivat viedä tuloja Bondeilta. Niinpä siitä lähtien James Bond -elokuvat päästettiin valkokankaalle loppuvuodesta. Muualla maailmalla menestys oli kuitenkin hyvä, ja kokonaistulot ylsivät runsaaseen 156 miljoonaan dollariin.


title: 007 ja lupa tappaa

text: Elokuvan jälkeen Bond-sarjassa pidettiin kuuden vuoden tauko, siihen asti pisin. Syynä olivat tuotantoyhtiön talous- ja kuvausongelmat. Timothy Daltonin oli tarkoitus tehdä vuonna 1991 kolmas Bond-elokuvansa, jonka jälkeen hän olisi siirtynyt sivuun kolminkertaisena Bondina (myös "Goldeneye"-pääosasta olisi kuitenkin keskusteltu). "007 ja lupa tappaa" oli myös viimeinen elokuva, jonka tuottaja oli Albert R. Broccoli. Elokuvan tunnuskappale on Gladys Knightin esittämä ”Licence to Kill”.


title: 007 ja lupa tappaa

text: James Bond (Timothy Dalton) on ystävänsä Felix Leiterin (David Hedison) häissä bestmaninä. Bond ja Leiter pidättävät vaarallisen huumepomon Franz Sanchezin (Robert Davi), joka lupaa vapauttajalleen kaksi miljoonaa dollaria. Leiterin kollega Ed Killifer (Everett McGill) ottaa lahjuksen vastaan ja auttaa Sanchezin pakoon. Sanchez kostaa Leiterille tappamalla tämän vaimon ja syöttämällä osan Leiterin jalasta haille. Bond lähtee henkilökohtaiselle kostoretkelle.


title: 007 ja lupa tappaa

text: Bond pudottaa petollisen Killiferin ja Sanchezin tälle antamat rahat samaan haialtaaseen, johon Sanchez laski Leiterin, ja Killifer kuolee. Bondille selviää, että pelissä on mukana myös peiteroolissa toimiva merentutkija Milton Krest (Anthony Zerbe). Bond päättää raivata Sanchezin ja tämän apurit pois maan päältä, mutta Bondin pomo M (Robert Brown) ei innostu asiasta ja peruu tappoluvan, mutta Bond päättää kuitenkin toimia.


title: 007 ja lupa tappaa

text: Bond menee Krestin laivaan, jossa hän näkee apurinsa Sharkeyn (Frank McRae) ammuttuna ja ripustettuna lihakoukkuun. Bond ampuu Sharkyn tappajan harppuunalla ja tuhoaa Sanchezin Krestille lähettämän kokaiinilastin. Hän kaappaa lentokoneen ja suuren rahasumman ja palkkaa apurikseen Sanchezia vastaan todistaneen CIA-lentäjän Pam Bouvierin (Carey Lowell).


title: 007 ja lupa tappaa

text: Bond saa tietää, että Sanchez omistaa ison kokaiinitehtaan ja salakuljettaa bensiiniin sekoitettua kokaiinia. Bond tuhoaa tehtaan ja meinaa pudota kokaiinisilppuriin, mutta Bond taistelee Dariota (Benicio del Toro) vastaan ja saa pudotettua tämän kokaiinisilppuriin. Sanchez yrittää paeta mukanaan neljä kokaiinibensiinillä lastattua rekkaa, joista Bond tuhoaa kolme. Bond joutuu tappeluun Sanchezin kanssa, ja rekka ajautuu alas vuorenrinnettä, sillä viidakkoveitsellä huitoessaan Sanchez katkaisee jarruletkut. Sanchez kastuu vuotavaan kokaiinibensiiniin, jolloin Bond sytyttää hänet tuleen Leiteriltä lahjaksi saamallaan sytyttimellä. Palava Sanchez osuu maahan valuneeseen kokaiinibensiiniin ja kuolee sen räjähtäessä.


title: 007 ja lupa tappaa

text: Luettelo elokuvassa esiintyvästä Q-laitteistosta.Elokuva kuvattiin 19. heinäkuuta – 18. marraskuuta 1988 välisenä aikana.


title: Jack Charlton

text: John 'Jack' Charlton OBE (s. 8. toukokuuta 1935) on englantilainen jalkapalloilija ja valmentaja. Pelaaja-aikanaan hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Jack Charlton

text: Jalkapalloilija Bobby Charlton on Jackin pikkuveli.


title: Jack Charlton

text: Koko pelaajauransa Leedsia edustanut Charlton oli voittamassa maailmanmestaruutta Englannin maajoukkueen mukana vuoden 1966 MM-kisoista. Charlton kuului myös Englannin joukkueeseen vuoden 1970 MM-kisoissa. Vuosien 1952–1973 välillä 629 ottelua Leedsin paidassa pelannut Charlton oli joukkueen mukana voittamassa liigamestaruutta kaudella 1968–1969, FA Cupia vuonna 1972, liigacupia 1968 ja FA Charity Shieldia vuonna 1969. 35 ottelua maajoukkueessakin pelannut Charlton lopetti pelaajauransa vuonna 1973.Pian pelaajauransa lopettamisen jälkeen hän siirtyi Middlesbroughin valmentajaksi. Middlesbroughissa hänet valittiin "vuoden valmentajaksi". Vuoteen 1977 saakka Middlesbroughia valmentanut Charlton valmensi vielä Sheffield Wednesdayta, Middlesbroughia vähän aikaa ja Newcastlea ennen kuin siirtyi Irlannin maajoukkueen päävalmentajaksi vuonna 1986.


title: Jack Charlton

text: Charlton valmensi Irlannin maajoukkuetta yhdeksän vuoden ajan. Charltonin johdolla Irlanti eteni vuoden 1988 EM-kisoihin, MM-kisoihin 1990, joissa Irlanti selvisi puolivälieriin saakka ja MM-kisoihin 1994. Uransa valmentajana Charlton lopetti Anfieldilla EM-karsinnoissa vuonna 1996 tappio-ottelussa Alankomaita vastaan.


title: Itse (albumi)

text: Itse on dark metal -yhtye Ajattaran vuonna 2001 julkaistu esikoisalbumi.


title: Itse (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pasi Koskinen.


title: Kuolema (albumi)

text: Kuolema on dark metal -yhtye Ajattaran toinen studioalbumi, joka julkaistiin 24. maaliskuuta 2003.


title: Kuolema (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 18.


title: Kuolema (albumi)

text: Kaikki kappaleet on kirjoittanut Pasi Koskinen.


title: Tähtisarja – 30 suosikkia (Dingo)

text: Tähtisarja – 30 suosikkia on vuonna 2006 julkaistu Dingon kokoelma-albumi, joka on osa Warner Music Finlandin "Tähtisarja"-kokoelmalevysarjaa. Kokoelma-albumi sisältää Dingon kappaleita vuosilta 1984–1994.


title: Maria Reiche

text: Maria Reiche (15. toukokuuta 1903 Dresden – 8. kesäkuuta 1998 Lima Peru) oli saksalaissyntyinen matemaatikko ja arkeologi, joka tunnetaan Perussa sijaitsevien Nazcan maapiirrosten yhteydessä tekemästään tutkimuksesta.


title: Maria Reiche

text: Maria Reiche opiskeli matematiikkaa, maantiedettä ja kieliä Dresdenin teknisessä yliopistossa. Vuonna 1932 hän aloitti työuransa toimimalla Saksan Cuscon-konsulin lastenhoitajana ja opettajana. Vuonna 1934 hän sai käteensä kuolion ja hänen sormiaan jouduttiin amputoimaan. Samana vuonna hänestä tuli opettaja Limassa, lisäksi hän teki tieteellisiä käännöksiä. Toisen maailmansodan puhjetessa hän päätti olla palaamatta Saksaan.


title: Maria Reiche

text: Vuonna 1940 hänestä tuli yhdysvaltalaisen arkeologin Paul Kosokin avustaja. Kosok oli löytänyt Nazcan alueen maapiirrokset, ja hän ryhtyi kartoittamaan piirroksia vuonna 1946. Reiche jatkoi aiheen tutkimista sen jälkeen kun Kosok lopetti tutkimuksensa vuonna 1948.


title: Maria Reiche

text: Reiche päätteli, että piirrosten rakentajat olivat käyttäneet niitä aurinkokalenterina ja observatoriona. Viivat voi erottaa selvästi ylhäältäpäin. Reichen onnistui houkutella Perun ilmavoimat auttamaan häntä tutkimuksessa. Reiche asui enimmäkseen yksin kotonaan Nazcassa. Reiche kuvaa teoriansa teoksessaan "The Mystery of the Desert". Kirjasta saamansa tulot hän käytti kampanjaan aavikon säilyttämisen puolesta ja vartijoiden ja avustajien palkkaamiseen.


title: Maria Reiche

text: Nazcan alue sijaitsee lähellä koko Amerikan mantereen kattavaa suurta tieverkostoa, Pan-American valtatietä, ja Reiche halusi suojella alueen alati kasvavalta liikenteeltä. Hän käytti suurimman osan omaisuudestaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Reichen onnistui saada Perun hallitus rajoittamaan pääsyä alueelle. Alueen lähettyville pystytettiin näköalatorni. Unesco hyväksyi alueen maailmanperintökohteeksi vuonna 1995.


title: Maria Reiche

text: Reichen terveys heikkeni vuosien varrella. Hän joutui pyörätuoliin, kärsi iho-oireista ja menetti näkönsä. Viimeisinä elinvuosinaan hän kärsi myös Parkinsonin taudista.


title: Maria Reiche

text: Maria Reiche kuoli munasarjasyöpään 8. kesäkuuta 1998 Perun ilmavoimien sotilassairaalassa Limassa. Hänet haudattiin virallisin kunnianosoituksin Nazcan alueen läheisyyteen. Hänen kotinsa on nykyään museona, jossa on hänestä ja hänen työstään kertova näyttely. Reichea ja hänen työtään kunnioitetaan myös pitämällä luentoja, joissa esitellään aluetta sekä aiheeseen liittyvää uutta tieteellistä tutkimusta.


title: Kunnian päivät 1983–1986

text: Kunnian päivät 1983–1986 on vuonna 2006 julkaistu Dingon box-kokoelma. Kokoelma on kaikkien aikojen laajin Dingon kokoelma-albumi ja sisältää 3 CD-levyä sekä yhden DVD:n, joka on julkaistu aiemmin nimellä "Dingomania". Kokoelma sisältää Dingon täydellisen 1980-luvun diskografian lisäksi myös ennenjulkaisematonta materiaalia. Kokoelmalla on myös Dingo-historiikki, joka käsittää yhtyeen 1980-luvun historian. Kaivorock -84 (Yle TV1, Ohjaaja Heikki Harma)


title: Kunnian päivät 1983–1986

text: Tavastia Klubi -85 (Ohjaaja Hannu Merivirta)


title: Kunnian päivät 1983–1986

text: Porin Puuvillatehdas -85 (Ohjaaja Hannu Merivirta)


title: Kunnian päivät 1983–1986

text: Muuta:


title: Kunnian päivät 1983–1986

text:
Dingo ja fanit / A-raportti: Dingomania, Yle TV1, toimittaja Arvo Tuominen
Dingo ja haastattelut / Tavastia klubi, Porin puuvillatehdas, Hannu Merivirta
Dingo ja levottomat tuhkimot, Matti Hämäläinen
Dingo ja Lontoo / Dingo ja Levottomat tuhkimot, Yle TV1, ohjaaja Matti Hämäläinen


title: Kunnian päivät 1983–1986

text: Dingo ja uutiset / TV-uutiset 7.10.86, Yle TV1, toimittaja Ismo Virta / Ajankohtainen kakkonen 7.10.1986 Yle TV2, toimittaja Ari Korvola


title: Kunnian päivät 1983–1986

text: Extra:


title: Kunnian päivät 1983–1986

text:
Kunnian kentät / Kamoon - kielet poikki, Yle TV1, ohjaaja Heikki Harma
Sata rohkeaa laivaa / Paljonko on paljon, Yle TV2, ohjaaja Jorma Koski
Penny Lane / Pål Presli Show, Yle RTV, ohjaaja Pii Berg Kappaleilla 13–17 soittavat Pertti Neumann (laulu/basso), Jonttu Virta (kitara), Juha Seittonen (rummut) ja Juha Unkila (saksofoni).


title: Inga Sulin

text: Inga Sulin (oik. Inga Sulin-Ahola, s. 17. elokuuta 1945 Luopioinen) on suomalainen näyttelijä ja laulaja.


title: Inga Sulin

text: Inga Sulin kokee perineensä musikaalisuutensa äidiltään, joka lauloi paljon vaikkei ollut erityisen esiintymishaluinen.


title: Inga Sulin

text: Oppikoulun musiikinopettaja sai Sulinin innostumaan musiikista ja antoi hänelle laulutunteja. Sulin voitti 17-vuotiaanan Nokialla järjestetyn laulukilpailun ja alkoi saada esiintymistarjouksia tamperelaisilta yhtyeiltä. Kaksi vuotta myöhemmin hän perusti oman yhtyeen, jossa kosketinsoittajana toimi hänen aviomiehensä, muusikko Juhani Ahola.


title: Inga Sulin

text: 1960-luvun puolivälissä Inga Sulin osallistui levy-yhtiö Pohjoismainen Sähkö Oy:n koelauluun, jossa menestyi hyvin. Ensimmäinen single "Etsin kesän tuulta / Kaunis Cassius" ilmestyi vuonna 1965. Sulin esiintyi ulkomaillakin, kuten Neuvostoliitossa, Saksassa ja Ranskassa ja erityisen paljon Ruotsissa ja Tanskassa.


title: Inga Sulin

text: Vuonna 1968 Inga Sulin osallistui Suomen euroviisukarsintoihin Åke Granholmin sävellyksellä "Niin kuin jokainen". Samanniminen oli myös Sulinin ensimmäinen albumi, joka sisälsi muun muassa Petula Clarkin kappaleiden käännöksiä ja kaikki Sulinin siihenastiset singlejulkaisut. Sulin irtisanoi kuitenkin pian levytyssopimuksensa, koska ei mielestään saanut vaikuttaa tarpeeksi levyttämiinsä kappaleisiin.


title: Inga Sulin

text: Vuonna 1967 Yleisradion TV2:ssa esitettiin Inga Sulinin vajaan puolen tunnin mittainen show "Inga". tuo "Monimuotoinen musiikkikuvaelma Inga Sulinille ja arkipäiväisille äänille" perustui musiikkiin, pantomiimiin ja tanssiin. Keväällä 1971 TV2:n Ajanvieteohjelmat tuotti kaksiosaisen musiikkiviihdeohjelman "Me vasta vallankumoukselliset", jossa Sulin esitti lauluja ja sketsejä Pauli Räsäsen, Acre Karin ja Matti Heinivahon kanssa. Syksyllä 1971 ohjelmat saivat jatkokseen samalla muotilla tehdyn show'n "Me vasta vallan lapselliset".


title: Inga Sulin

text: Elokuvauransa Inga Sulin aloitti vuonna 1969 Matti Kassilan ohjaamassa elokuvassa "Vodkaa, komisario Palmu". Siinä hän esitti Rauno Lehtisen sävellyksen "Kevätkoivu", josta tuli erittäin tunnettu. Elokuvassa näytteli toinenkin tuon aikakauden tähti, Viktor Klimenko. Heidän yhteistyönsä jatkui elokuvan jälkeen yhteisellä kiertueella.


title: Inga Sulin

text: 1970-luvulla Sulin esiintyi paljon Elannon mainoksissa. Seurauksena tästä syntyi joululevy "Erinomaista joulua" yhteistyössä Erik Lindströmin kanssa. Sitä seurasi viihteellisempi käännösiskelmiä sisältänyt albumi "Feelings". Kokeellisempaa, kansanmusiikillista ainesta sisälsi albumi "Zoom", jonka kappaleet olivat Matti ja Pirjo Bergströmin sovittamia.


title: Inga Sulin

text: Vuonna 1974 Inga Sulin osallistui Syksyn Säveleen kappaleella "Rakkaustaika", jonka tekijä oli säveltäjä-muusikko Johan Simelius.


title: Inga Sulin

text: Inga Sulinin levytysuran päätti Erik Lindströmin tuottama albumi "Kruuna vai klaava".


title: Inga Sulin

text: Vuonna 1978 Sulin lopetti tanssikeikat ja siirtyi teatterin puolelle vieraillen sekä suomen- että ruotsinkielisessä teatterissa. Televisiossa hänet on nähty muun muassa sarjoissa "Vihreän kullan maa", "Salatut elämät" ja "Uusi päivä". Laulu-uraa hän ei kokonaan jättänyt, vaan esiintyi 1980-luvulla muutamia kertoja lauluyhtye Mirumarun jäsenenä.


title: Inga Sulin

text:
Vuodesta 1964 Inga Sulin on toiminut laulamisen ja teatterin ohella pedikyristinä ja pitänyt omaa kauneushoitolaa.
Inga Sulin konsertoi ja työskentelee yhä teatterin parissa freelancerina. Hän on viime vuosina laulanut esimerkiksi hyväntekeväisyystapahtumissa, tv-gaalassa, kirkoissa ja yksityistilaisuuksissa, usein puolisonsa Juhani Aholan säestämänä.


title: Inga Sulin

text: Sulin on työskennellyt myös laulunopettajana Tampereen näyttelijäntyönlaitoksella.


title: Inga Sulin

text: Keväällä 2007 Inga Sulin esiintyi pääosassa Hello Dolly -musikaalissa Pieksämäen teatteri Poleenissa, ohjaajana Eeva Eloranta.


title: Janez Potočnik

text: Janez Potočnik (ääntäminen ) (s. 22. maaliskuuta 1958) on slovenialainen poliitikko. Hän oli Euroopan komission jäsen vuosina 2004–2014. Barroson ensimmäisessä komissiossa (2004–2009) hän vastasi tieteestä ja tutkimuksesta ja toisessa komissiossa (2010–2014) ympäristöstä.


title: Janez Potočnik

text: Vuosina 1984–1987 Potočnik työskenteli apulaisjohtajana ja vuosina 1993–2001 johtajana Institute of Macroeconomic Analysis and Developmentissa Ljubljanassa. Vuonna 1993 hän suoritti filosofian tohtorin tutkinnon taloustieteessä Ljubljanan yliopistossa. Hän oli Slovenian pääministerin neuvonantaja 2001–2002 ja maansa Eurooppa-asiain ministeri 2002–2004.


title: Janez Potočnik

text: Marraskuussa 2014 Potočnik aloitti YK:n ympäristöohjelman (UNEP) International Resource Panelin (IRP) toisena puheenjohtajana.


title: Komin lippu

text: Komin lippu on Venäjän federaatioon kuuluvan Komin tasavallan lippu. Komin sosialistinen neuvostotasavalta otti lipun käyttöönsä 27. marraskuuta 1991, ja nykyinen Komin tasavalta puolestaan otti sen virallisesti käyttöönsä 6. kesäkuuta 1994.


title: Komin lippu

text: Lipun leveyden ja pituuden suhde on 2:3 (27. marraskuuta 1991 – 17. joulukuuta 1997 suhde oli 1:2). Lippu muodostuu kolmesta vaakaraidasta, jotka ovat ylhäältä alas sininen, vihreä ja valkoinen.


title: Komin lippu

text: Lipun värit kuvaavat Komin luonnon omaperäisyyttä. Sininen tarkoittaa pohjoisen taivaan komeutta ja avaruutta. Vihreä on luonnon ja runsauden väri ja kuvaa maaperän rikkauksia ja taigaa. Valkoinen on lumen väri ja viittaa pohjoisen luonnon puhtauteen, yksinkertaisuuteen ja ankaruuteen sekä siihen, että Komi kuuluu pohjoisten maiden joukkoon. Toisen tulkinnan mukaan valkoinen viittaa Komissa elävien kansojen ja heidän kulttuuriensa tasa-arvoon ja yhtenäisyyteen. Huomattava on myös Komin lipun ja Viron lipun samankaltaisuus.


title: Vesikate

text: Vesikatteella tarkoitetaan rakennuksen vesikaton vettä pitävää osaa. Vesikatteen tehtävänä on vastaanottaa ja johtaa pois sadevesi ja lumi.


title: Vesikate

text: Vesikatteen tärkeimpiä ominaisuuksia ovat veden eristys ja pitkäkestoisuus. Katteeseen kohdistuu erilaisia rasituksia, joista auringon säteilyn aiheuttamat kemialliset muutokset ja lämpöliikkeet ovat suurin. Myös ilman epäpuhtaudet syövyttävät kattoa. Loiville kattopinnoille voi kertyä arktisissa olosuhteissa hyvinkin paljon lunta ja jäätä, joka katteen on kestettävä. Lisäksi katteen on kestettävä huollon toimenpiteet, muun muassa mahdollinen kävely katolla ja lumenpoisto.


title: Vesikate

text: Vesikatemateriaaleja on aikojen kuluessa kehitetty paikallisista ja teknisistä olosuhteista riippuen hyvin erilaisia:


title: Vesikate

text: Turpeesta ja tuohesta valmistettu katto on ehkä vanhimpia vesikatetyyppejä Suomessa. Turpeesta ja moninkertaisesta tuohikerroksesta saatiin vettä pitävä ja lämmin kate yksinkertaisilla työkaluilla.


title: Vesikate

text: Pärekatto alkoi Suomessa yleistyä, kun pärehöylä saatiin käyttöön päreiden valmistusta varten. Päreitten kiinnittämiseksi tarvitaan nauloja ja alustaksi lautarakenne, joten pärekaton yleistyminen edellyttää jo koneita. Pärekatto oli hyvin yleinen Suomessa maaseudulla vielä 1950-luvulla. Kuiva pärekatto oli äärimmäisen arka tulipaloille, joka saattoi syttyä savupiipusta tulevasta kipinästä.


title: Vesikate

text: Paanuista valmistettu katto on pärekattoa kestävämpi, koska paanut yleensä tervataan. Tyypillisesti paanukattoja käytettiin esimerkiksi kirkoissa.


title: Vesikate

text: Oljesta ja ruo'osta korsikerroksia suomukseen latomalla saatiin kevyitä ja halpoja katteita. Paikoin kateaines sidottiin myös suoraan lyhteinä ruoteisiin. Materiaalia käytettiin erityisesti Keski-Euroopassa Alankomaista Volgalle ulottuvalla alueella. Suomessa on perinteisesti tehty lähinnä vain olkikattoja, joita on ollut kahdentyppisiä: sidottuja ja painettuja. Olkikatto ei päässyt Suomessa yleistymään yhtä tavalliseksi kuin etelämmässä, koska pärehöylä keksittiin samaan aikaan kun Suomessa väestönkasvun myötä tuohen ja muun kuoriaineksen riittävyys kateaineeksi romahti.


title: Vesikate

text: Pärekaton jälkeen yleistyi Suomessa 1950-1960-luvuilla huopakatto. Perinteisessä huopakatteessa oli huopamattoon imeytetty pikeä ja käsitelty pinta sirotteella, joka suojasi katetta auringonvalolta. Kattohuopa on noin 60 senttimetriä leveänä nauhana ja kiinnitettiin kolmiorimojen ja rimanauhojen avulla naulaamalla huopalattonauloilla.


title: Vesikate

text: Erilaiset tiilikatot ovat yleisempiä Keski- ja Etelä-Euroopassa, mutta myös Suomessa varakkaammissa maalaistaloissa ja kaupunkitaloissa oli jo varhaisessa vaiheessa tiilikattoja. Poltetusta savitiilestä saadaan kaunis ja kestävä katto. Raskaana materiaalina tiilikatto tarvitsee suhteellisen tukevat alusrakenteet.


title: Vesikate

text: Kuumasinkitystä teräspellistä valmistettu katto on yleisin Suomessa käytetty vesikatemateriaalityyppi. Materiaalina on kuumasinkitty teräslevy, joko eri tavoin muovipinnoitettuna tai maalattuna, harvemmin käsittelemättömänä. Kalliimpia mutta kestävämpiä materiaaleja ovat homogeenisestä metallilevystä paikan päällä saumaamalla tehdyt peltikatot: materiaalina voi olla kupari, sinkki tai ruostumaton teräs. Homogeenisesta levystä tehtyjen kattojen etuna on pitkä käyttöikä; katto saattaa kestää jopa yli sata vuotta. Kupari- ja sinkkikatoilla pitkäikäisyys perustuu metallin pintaan syntyvän oksidikerroksen suojavaikutukseen.


title: Vesikate

text: Perinteisesti peltikatot olivat suorasta levystä ("rainasta") paikan päällä käsityökaluilla saumaamalla tehtyjä. Nykyisin levyt voidaan tehdä perinteisillä käsityökaluilla, "konesaumata" tai voidaan käyttää erityyppisiä valmiiksi profiloituja levyjä. Konesaumauksessa levyjen reunat taivutetaan lappeella yhteen kuljettamalla rullaava saumaustyökalu pitkin saumaa. Levyt voivat ulottua harjalta räystäälle tai olla lyhyempiä, jolloin alempi levy lomitetaan lähempänä harjaa olevan alle. Peltikaton etuna on pitkä käyttöikä, helppo asennettavuus ja suhteellisen edullinen hankintahinta.


title: Vesikate

text: Tiilikatteita käytetään tyypillisesti pientaloissa. Nykyisin valtaosa tiilikatoista on tehty betonikattotiilistä, mutta markkinoilla on myös poltettuja savitiiliä. Betonikattotiilien värivalikoima on laaja, ja poltettujakin tiiliä saa eri sävyissä punaisesta mustanruskeaan. Luonnon savesta tehty kattotiili on luonnostaan polton jälkeen punainen. Tiilen väri tehdään värikäsittelyllä ja uudella poltolla. Savitiilen pinta voidaan pinnoittaa lasittamalla.


title: Vesikate

text: Nykyisin huopakatot tehdään erilaisista "kumibitumikermeistä". Materiaali poikkeaa suuresti aikaisemmista 1960- ja 1970-luvuilla käytetyistä juuttipohjaisista katteista. Useimmiten käytetään monikerroksisia, kaksi- tai kolmikerroksisia kermikatteita, jotka saumataan yhteen kuuma- tai kylmäsaumauksella. Myös perinteistä kolmiorimoitusta voidaan käyttää. Tyypillisesti kermikatteita käytetään suurilla kattopinnoilla, erityisesti tasakatoilla.


title: Shericka Williams

text: Shericka Williams (s. 17. syyskuuta 1985) on jamaikalainen pikajuoksija.


title: Shericka Williams

text: Williams osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa Helsingin MM-kisoissa 2005, joissa hän karsiutui henkilökohtaisessa 400 metrin juoksussa välierissä. 4 × 400 metrin viestijuoksussa hän oli mukana Jamaikan joukkueessa, joka voitti kisoissa MM-hopeaa. Williams sijoittui Kansainyhteisön kisoissa 2006 400 metrillä viidenneksi. Kauden lopussa hän juoksi 400 metrillä kolmanneksi ajalla 50,44.


title: Shericka Williams

text: Osakan MM-kisoissa 2007 hän karsiutui 400 metrin välierissä ja sijoittui pitkässä viestissä hopealle. Ensimmäisen henkilökohtaisen arvokisamitalinsa Williams voitti Pekingin olympialaisissa 2008. Hän ohitti viimeisillä metreillä hyvän loppuvetonsa ansiosta 400 metrin juoksua melkein loppuun asti johtaneen Sanya Richardsin, joka hyytyi lopussa pronssille, kun sekä Williams että kultaa voittanut Christine Ohuruogu olivat lopussa parempia. Pitkässä viestissä hän sijoittui kolmanneksi.


title: Shericka Williams

text: Berliinin MM-kisoissa 2009 Williams saavutti 400 metrillä hopeaa ennätyksellään 49,32. 4 × 400 metrin viestissä hän juoksi ankkuriosuuden Jamaikan hopeajoukkueessa. hän oli 400 metrillä kolmas. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui 400 metrillä kuudenneksi ajalla 50,79. Pitkässä viestissä hän juoksi ankkuriosuuden toiseksi sijoittuneessa Jamaikan joukkueessa. Lontoon olympialaisissa 2012 hän juoksi toisen osuuden hopeaa saaneessa Jamaikan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 hän juoksi alkuerissä Jamaikan pitkän viestin joukkueessa, joka toisella kokoonpanolla voitti loppukilpailun.


title: Dimetyylitereftalaatti

text: Dimetyylitereftalaatti (DMT) on tereftaalihapon ja metanolin esteri, jota käytetään polyestereiden valmistuksessa. Se on orgaaninen yhdiste ja ftalaatti, joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää, valkoisia hiutaleita. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava CH(COOCH). Dimetyylitereftalaatista käytetään myös nimityksiä "dimetyyli-1,4-bentseenidikarboksylaatti" ja "dimetyyli-p-ftalaatti".


title: Dimetyylitereftalaatti

text: Dimetyylitereftalaatin moolimassa on 194,2 g/mol, sulamispiste 140 °C, kiehumispiste 288 °C, suhteellinen tiheys 1,2 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 153 °C o.c., itsesyttymislämpötila 518 °C ja CAS-numero 120-61-6. Dimetyylitereftalaatti ei liukene veteen.


title: 1 000 metrin juoksu

text: 1 000 metrin juoksu on eräs harvinaisista juoksulajeista. Siinä kilpailijat juoksevat juoksurataa ympäri noin kaksi ja puoli kierrosta, riippuen kierroksen pituudesta. Yleisistä juoksulajeista lähinnä 1 000 metriä ovat 800 metrin ja 1 500 metrin juoksu.


title: 1 000 metrin juoksu

text: Lähteet:


title: 1 000 metrin juoksu

text: Alle 2.14 juosseet miehet (tilanne heinäkuu 2017): Alle 2.31 juosseet naiset (tilanne heinäkuu 2017):


title: Jukka Toivola (juoksija)

text: Jukka Olavi Toivola (7. syyskuuta 1949 Liperi – 27. toukokuuta 2011 Pori) oli suomalainen maratonjuoksija ja kemianopettaja. Toivola edusti urallaan Liperin Taimea, Joensuun Katajaa, Turun Urheiluliittoa, LSD Oulua ja Porin Tarmoa. Koulutukseltaan Toivola oli kemisti ja hän opetti kemiaa Porin ammattiopistossa. Jukka Toivolan poika Pekka Toivola on kansallisen tason kestävyysjuoksija.


title: Jukka Toivola (juoksija)

text: Toivola juoksi ensimmäisen maratoninsa vuonna 1973 aikaan 2.17.26. Toivola osallistui Montrealin olympialaisten maratonille ollen 27:s. Loukkaantumiset estivät hänen osallistumisen vuoden 1978 Prahan Euroopan mestaruuskilpailuihin ja vuoden 1980 Moskovan olympialaisiin. Vuonna 1979 Toivola voitti ensimmäistä kertaa järjestetyn Tukholman maratonin ja sijoittui toiseksi New Yorkin maratonilla vuonna 1981. Toivola osallistui myös vuoden 1982 Ateenan Euroopan-mestaruuskilpailuihin sijoittuen viidenneksi.


title: Jukka Toivola (juoksija)

text: Toivola piti pitkään hallussaan maratonjuoksun Suomen ennätystä. Suomen Urheiluliiton vahvistama tulos oli 2.11.35, jonka hän juoksi vuonna 1983 New Yorkin maratonilla missä hän sijoittui kymmenenneksi. Janne Holmén alitti Toivolan ajan Rotterdamin maratonilla 2008 juostuaan 2.10.46.


title: Jukka Toivola (juoksija)

text: Urallaan Toivola juoksi 61 maratonia. Näistä nopein aika 2.10.52 syntyi vuoden 1981 New Yorkin maratonilla. Tuloksellaan Toivola sijoittui toiseksi, mutta ennätykseksi aikaa ei hyväksytty, koska maratonreitti oli 150 metriä liian lyhyt.


title: Jukka Toivola (juoksija)

text: Vuonna 2007 Toivolalla todettiin liikehermoja rappeuttava ALS-tauti. Toivola kuoli toukokuussa 2011.


title: Iván Zamorano

text: Iván Luis Zamorano Zamora (s. 18. tammikuuta 1967 Maipú, Chile) on chileläinen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Häntä pidetään yleisesti yhtenä Chilen kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Zamorano tuli tunnetuksi huikeasta ponnistusvoimastaan ja vahvasta pääpelitaidostaan.