title: Cipher Pol

text: Hän haukkui Nico Robinia ja Sanji ei tietenkään pitänyt siitä, kuten Usopp ja Franky. Sanji ei myöskään katsonut ohitse sitä, että Wanze tuhlasi ruokaa. Kun Sanji potkii Wanzen naamaa tämän "syntymävirheet" korjaantuvat, kuten esimerkiksi etanamaiset silmänsä ja hän saa enemmän normaalit kasvot. Jostain syystä Wanze kuitenkin itkee menetettyään rumat kasvonsa. Sanji potkaisee viimeisen kerran Wanzea ja Wanze lentää oven ja seuraavan vaunun läpi suoraan CP9:n vaunuun, saaden vähemmän kauniit kasvonsa takaisin. Wanzen puhetyyliin kuuluu sanoa välillä "sa-sas-sas-saa" tyylisiä lausahduksia.


title: Cipher Pol

text: Jerry on CP6:n jäsen ja ensimmäinen agentti jonka Sanji ohitti tullessaan junaan. Hän on erittäin pitkä mies ja ei mahdu kunnolla vaunuun vaan hänen selkänsä on kiinni katossa. Hän on Karate saarelta South Bluelta ja hänellä on nyrkkeilyhansikkaat. Pieni tila ei antanut hänelle suurta etua taistelemisessa ja hän ei ehtinyt kauan yrittää taistella Sanjia vastaan kun Sanji jo yhdellä hyökkäyksellä sai Jerryn pois pelistä. Hänen vaunussaan olevat agentit olivat vain tavallisia agentteja.


title: Cipher Pol

text: Jerry tavattiin ja nujerrettiin samassa luvussa/jaksossa. Mangassa luvussa #362 ja animessa jaksossa #253.Mangassa selvisi, että CP5:ssa on vähintäänkin 10 jäsentä Spandam mukaan lukien. 4 jotka odottivat ulkopuolella kun hän kyseli Tomilta ja 5 jotka käyttivät Frankyn tekemiä sotalaivoja.


title: Cipher Pol

text: Ketään muuta kuin Spandamia ei olla nimetty. Lisäksi CP5:n jäsenillä ei vaikuttaisi olevan erikoiskykyjä vaan he käyttävät tavallisia aseita.


title: Matti Schreck

text: Matti Schreck (Georg Mathias Schreck; 19. joulukuuta 1897 Tampere – 19. lokakuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, pankkimies ja Suomi-Filmin toimitusjohtaja. Hän oli tuottajana kaikkiaan 50 elokuvassa vuosina 1935–1945, mukaan luettuna klassikot "Juurakon Hulda", "Niskavuoren naiset" ja "Linnaisten vihreä kamari".


title: Matti Schreck

text:
Schreck kävi Tampereen suomalaisen yhteiskoulun ja pääsi ylioppilaaksi keväällä 1916. Seuraavana vuonna hän liittyi suojeluskunnan Tampereen Teknillisen opiston komppaniaan. Tammikuussa 1918 punakaarti pidätti hänet. Schreck oli pidätettynä kuukauden, kunnes vallankumousoikeus vapautti hänet 28. helmikuuta 1918. Pidätys saattoi pelastaa hänen henkensä, sillä samaan aikaan tapahtuneessa Suinulan verilöylyssä teloitettiin 15 Tampereen Teknillisen opiston komppanian jäsentä. Vapauduttuaan hän piti antamastaan lupauksesta kiinni, eikä ottanut enää osaa suojeluskuntatoimintaan.
Schreck osallistui ensimmäisen kerran Suomi-Filmin toimintaan 25. huhtikuuta 1934 sen varsinaisessa yhtiökokouksessa Kansallis-Osake-Pankin nimeämänä edunvalvojana. 6. kesäkuuta samana vuonna hänet valittiin Suomi-Filmin hallituksen puheenjohtajaksi T. W. Zimmermannin tilalle. Suomi-Filmin toimitusjohtajaksi Schreck nimitettiin joulukuun 1936 alusta lukien. Hänen palkkansa oli 8 000 markkaa kuukaudessa sekä kahden prosentin tantiemi yhtiön nettovoitosta. Schreck oli tuolloin yksi yhtiön pääomistajista Nils Dahlströmin ja Risto Orkon ohella. Jokaisen omistusosuus osakkeista oli 24,53 %. Käytännössä kolmikko päätti Suomi-Filmin asioista koko 1930-luvun jälkipuoliskon ajan. Hän oli osakkaana myös yli 800-paikkaisessa Kino-Savoyssa.


title: Matti Schreck

text: Schreck osallistui myös elokuva-alan järjestötoimintaan. Vuonna 1937 hänet valittiin Suomen Biografiliiton (Suomen Filmikamari) puheenjohtajaksi. Hän siirsi elokuvateatteri Tuulensuun Suomi-Filmille vuonna 1939 yhtiön yhdenneksitoista teatteriksi. Schreck oli aktiivisesti mukana Kolmannen valtakunnan valvoman Kansainvälisen Filmikamarin toiminnassa toisen maailmansodan aikana. Hän osallistui IFK:n kokouksiin Keski- ja Etelä-Eurooppaan.


title: Matti Schreck

text: Toukokuussa 1945 Schreck siirtyi syrjään koko elokuva-alalta. Hän myi kaikki Suomi-Filmin osakkeensa ja keskittyi pankkimiehen tehtäviin. Hän kuoli lokakuussa 1946 pitkälliseen sairauteen.


title: Matti Schreck

text: Hänen vanhempansa olivat arkkitehti Georg Schreck ja Anna Forsman.


title: Matti Schreck

text: Hänen vaimonsa oli Aino Tellervo Huttunen, Matti Schreckillä oli kolme tytärtä Tuulikki, Ilona ja Marjatta sekä poika Jyri. Tuulikki Schreck oli lapsinäyttelijänä kolmessa isänsä tuottamassa elokuvassa. Hänen puolisonsa Aino Schreck oli aikansa kuuluisa laulajatar ja poikansa Jyri Schreck runoilija ja dramaturgi. Kirjallinen toiminta jatkuu Tuulikki Schreckin tyttärissä Päivi Tapola ja Katri Tapola ja elokuva-ala tämän pojanpojassa Aarne Tapolassa.


title: Tuulikki Schreck

text: (Maija) Tuulikki Schreck (s. 4. kesäkuuta 1929), sittemmin Tuulikki Tapola, on suomalainen entinen lapsinäyttelijä. Hänen vanhempansa olivat laulajatar Aino Schreck ja pankinjohtaja, Suomi-Filmin toimitusjohtaja Matti Schreck.


title: Tuulikki Schreck

text: Elokuvassa "Sysmäläinen" (1938) Schreck näyttelee naispäähenkilöä Britaa tämän lapsuudessa. Aikuista Britaa tulkitsee Sirkka Sari. "Rikas tyttö" -elokuvassa (1939) Schreckillä on sivuosa Auroora Rantasena. Tuulikki Schreckin merkittävin elokuvaosa on vuonna 1940 valmistuneessa Orvo Saarikiven ohjaamassa perhe-elokuvassa "Tottisalmen perillinen" (1940). Siinä hän näyttelee paronin tyttärentytärtä Beataa. Kaikki kolme elokuvaa on tuottanut hänen isänsä Matti Schreck.


title: Tuulikki Schreck

text: Tuulikki Schreck kouluttautui ekonomiksi, valitsi elämänurakseen opetusalan ja meni naimisiin jalkaväenkenraali Kustaa Tapolan pojan, rehtori Tuomas Tapolan kanssa. Tuulikki Tapolan nimellä hän toimi ranskan kielen opettajana Ilmajoen lukiossa 1963–1985. Hänen neljästä lapsestaan tyttäret Päivi Tapola ja Katri Tapola tunnetaan kirjailijoina.


title: Tuulikki Schreck

text: Tuulikki Schreckin veli oli runoilija, dramaturgi Jyri Schreck.


title: Skonto-areena

text: Skonto-areena on urheiluhalli Latvian Riiassa. Halli on osa suurempaa urheilupaikkojen kokonaisuutta, johon kuuluu jalkapallostadion sekä kaksi pienempää urheiluhallia, joissa pelataan muun muassa kori- ja lentopalloa sekä curlingia. Hallissa järjestettiin vuonna 2003 Eurovision laulukilpailu. Katsojia halliin mahtuu 6 500. Areena valmistui vuonna 1996 ja se kunnostettiin vuoden 2006 jääkiekon MM-kilpailuita varten. Toisena kilpailupaikkana tuolloin toimi Riika-areena.


title: Puheterapeutti

text: Puheterapeutti on logopedian koulutusohjelmasta filosofian maisteriksi valmistunut ja Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston laillistama terveydenhuollon ammattihenkilö. Puheterapeutti kuntouttaa henkilöitä, joilla on eriasteisia kommunikaation tai syömisen tai nielemisen ongelmia. Puheterapeutti paitsi kuntouttaa, myös arvioi kuntoutuksen tarpeen. Isommissa keskussairaaloissa näitä toimenkuvia varten on eri puheterapeutit. Puheterapeuttisen kuntoutuksen piiriin kuuluvat muun muassa afasiat, dysfasiat, dysartriat, äänihäiriöt, kuulovammat, dysfagiat, äännehäiriöt (ns. s- ja r-viat) sekä muut neurologisista vaurioista johtuvat puheen ja/tai nielemisen ongelmat.


title: Puheterapeutti

text: Puheterapeutit tutkivat ja kuntouttavat kaikenikäisiä potilaita: puheterapeutti voi tavata vastasyntyneen heti osastolla, jossa lähdetään arvioimaan imemisen taitoja, tai puheterapeutti kutsutaan konsultoimaan geriatrisen potilaan kiinteän ruuan ja nesteiden nielemisen turvallisuutta. Puheterapeutteja toimii terveyskeskusten lisäksi sairaaloiden foniatrian-, psykiatrian ja neurologian klinikoilla. Yksityiset puheterapeutit pitävät vastaanottoa tai kiertävät asiakkaiden tarpeiden mukaan päiväkodeissa, kouluissa ja kotona.


title: Puheterapeutti

text: Yleensä afasia-potilaille annetaan kuntoutusta, joka tapahtuu joko vuodeosastolla tai polikliinisesti. Joskus afaatikko voi saada kuntoutuksen järjestymään Kelan kautta, jolloin yksityinen puheterapeutti käy antamassa puheterapiaa potilaan kotona tai kuntolaitoksessa. Useimmiten puhe- ja ymmärtämiskyky toipuu osittain, joskus jopa täysin. Lopullinen toipuminen riippuu aivojen häiriön vaikeusasteesta, yleisestä terveydentilasta sekä toki kuntoutujan motivaatiostakin.


title: Puheterapeutti

text: Puheterapeutiksi voi kouluttautua Helsingin, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä Åbo Akademissä. Opiskeltavan pääaineen nimi on logopedia. Teoriaopiskelun lisäksi logopedian opiskelijat pitävät valvottuja opiskelijaterapioita. Opiskelun loppuvaiheessa on pakollinen kiertoharjoittelu sekä loppuharjoittelu terveyskeskuksessa tai sairaalassa. Maisteriksi opiskelu kestää viidestä kuuteen vuotta, jonka jälkeen voidaan terveysviranomaisilta hakea oikeus toimia puheterapeuttina.


title: Puheterapeutti

text: Maisteriksi valmistuttuaan voi logopedian opintoja laajentaa lisensiaatin tai tohtorin tutkinnolla ja hankkia erikoispuheterapeutin pätevyyden. Ensimmäiset erikoispuheterapeutit valmistuivat Helsingin ja Oulun yliopistoista joulukuussa 2007.


title: Jessica Anderson

text: Jessica Margaret Queale Anderson (25. syyskuuta 1916 – 9. heinäkuuta 2010 Sydney) oli australialainen romaani- ja novellikirjailija.


title: Jessica Anderson

text: Anderson syntyi Gayndahissa Queenslandissa ja opiskeli 1920-luvulla Brisbanessa ja muutti 1930-luvulla Sydneyyn, jossa hän sen jälkeen pääasiassa asui. Hänen varhaisimmat julkaisunsa ovat 1960-luvun alusta, esikoisromaanni "An Ordinary Lunacy" vuodelta 1963.


title: Jessica Anderson

text: Jessica Anderson sai Miles Franklin -palkinnon kahdesti, vuosina 1978 ja 1980.


title: Camões-palkinto

text: Camões-palkinto () on tärkein portugalinkielisen kirjallisuuden palkinto. Se on myönnetty vuosittain vuodesta 1989 lähtien. Palkinnon jakavat Portugalin "Fundação Biblioteca Nacional" ja brasilialainen "Departamento Nacional do Livro".


title: Camões-palkinto

text: Palkinto on nimetty Portugalin kansalliseepoksen "Os Lusíadasin" 1500-luvulla kirjoittaneen Luís de Camõesin mukaan.


title: Kolmivuorotyö

text: Kolmivuorotyö tarkoittaa vuorotyötä, jossa työntekijällä on aamu-, ilta- ja yövuoroja. Kolmivuorotyötä on siellä, missä palveluja tai koneita käytetään keskeytyksettä ympärivuorokautisesti. Tällainen työrytmi on yleistä esimerkiksi teollisuustyöntekijän, sairaanhoitajan, poliisin, vartijan tai mielenterveyshoitajan työssä.


title: Kolmivuorotyö

text: Kolmivuorotyön haittoja työntekijälle ovat mm. vuorokausirytmin sekoittuminen ja väsymys. Monissa kolmivuorotöissä työ on jaksotettu siten, että työjakson jälkeen on pidempi vapaa-jakso.


title: Hayko

text: Hayk Hakobyan (), taiteilijanimeltään Hayko (), on armenialainen laulaja, joka osallistui vuoden 2007 Eurovision laulukilpailuun kappaleella ”Anytime You Need”. Finaalisijoitus oli 138 pisteellä kahdeksas. Hän esiintyi finaalissa numerolla 23 eli toiseksi viimeisenä.


title: Margaret Whiting

text: Margaret Whiting (22. heinäkuuta 1924 – 10. tammikuuta 2011) oli yhdysvaltalainen poplaulaja.


title: Margaret Whiting

text: Whiting teki ensimmäiset levytykset omalla nimellään 1940-luvun puolivälissä. Hän levytti Capitol Recordsille, Dot Recordsille, Verve Recordsille ja London Recordsille, ja hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Margaret Whiting

text: Whitingilta nousivat listojen kärkeen muun muassa hittisinglet ”A Tree in the Meadow” (1948) ja ”Slipping Around” -duetto (1949) Jimmy Wakelyn kanssa. Hän levytti vielä vuonna 1966 London Recordsille listaykkössinglen ”The Wheel of Hurt”. Hän jatkoi laulamista vanhoille päivilleen.


title: Margaret Whiting

text:
Whiting sai julkisuutta myös romanttisella suhteellaan, myöhemmin avioliitollaan itseään yli 20 vuotta nuorempaan homopornonäyttelijä Jack Wrangleriin (1946–2009).
Whitingin levytys ”Mama's Pearls” (1956) ei herättänyt Yhdysvalloissa mainittavaa huomiota, mutta Suomessa siitä tuli samana vuonna suurhitti Brita Koivusen ja Olli Hämeen kvintetin versiona, jonka Saukki oli kääntänyt aiheen muuttaen suomeksi nimellä ”Suklaasydän”. Kappale aloitti Suomessa muutamia vuosia kestäneen jazziskelmäkauden ja sen suosiota kuvaa, että sen kertosäkeestä tuli yli 40 vuotta myöhemmin televisio-ohjelman nimi. Brita Koivunen sai ”Suklaasydämestä” kultalevyn vuonna 1960.


title: America Ferrera

text: America Georgine Ferrera (s. 18. huhtikuuta 1984 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan roolistaan elokuvassa "Neljä tyttöä ja maagiset farkut" sekä television komedia/draamasarjasta "Ruma Betty", jossa hän näytteli pääroolia, Betty Suarezia. Hän sai roolistaan Golden Globe- ja Screen Actors Guild Award -palkinnot. Lisäksi hän ääninäyttelee Astridia elokuvassa "Näin koulutat lohikäärmeesi".


title: America Ferrera

text: Ferrera syntyi Los Angelesissa kuusilapsisen perheen nuorimmaiseksi. Hänen vanhempansa muuttivat Yhdysvaltoihin Hondurasista 1970-luvulla. Ferreralla on neljä sisarta ja yksi veli. Ferreran äiti työskenteli Hilton-hotellissa siivouksen henkilöstöjohtajana. Äiti erosi Ferreran isästä ja kasvatti kuusi lasta yksin, toivoen heille parempaa koulutusta. Kotona puhuttiin espanjaa, mutta Ferrera puhuu myös aivan virheetöntä englantia.


title: America Ferrera

text: Ferrera kasvoi Woodland Hillsin kaupunginosassa Los Angelesissa. Hän aloitti näyttelemisen jo kahdeksanvuotiaana koulunäytelmissä.


title: America Ferrera

text: Hän avioitui näyttelijä Ryan Pier Williamsin kanssa vuonna 2011 ja he odottavat perheenlisäystä kesällä 2018.


title: Teapacks

text: Teapacks () on 1988 perustettu israelilainen yhtye.


title: Teapacks

text: Teapacks osallistui vuoden 2007 Eurovision laulukilpailuun kappaleella "Push the Button", mutta putosi semifinaaleissa.


title: Teapacks

text: Tarkkaan katsottuna Teapacks oli Euroviisuissa 24.


title: Aju

text: Aju ("Plecoglossus altivelis") on pääasiassa Japanin, mutta myös Korean ja Kiinan lähistöltä tavattava muodoltaan lohimainen kala, joka ulkonäöstään huolimatta kuuluu kuorekaloihin. Aju on heimonsa ainut laji.


title: Aju

text: Ajut kasvavat noin 30 senttimetrin mittaisiksi ja nousevat rannikkovesiltä kutemaan jokiin. Ajut ovat kaikkiruokaisia. Niiden ravintoa ovat muun muassa levät, sienet, äyriäiset, hyönteiset ja madot.


title: Aju

text: Japanissa aju on arvostettu ruokakala. Kalastajat pyytävät sitä tavanomaisilla välineillä mutta myös opetetuilla merimetsoilla yöaikaan. Merimetson kaulaan pannaan rengas estämään niitä nielemästä kalaa kokonaan. Merimetsot tuovat kalastajalle saaliinsa, se otetaan talteen ja lintu päästetään etsimään uutta. Merimetsokalastus on nykyisin vähentynyt ja siihen on lupa vain muutamilla kalastajilla. Se on kuitenkin turistien suosima tapahtuma.


title: Ruokalista

text: Ruokalista () on valittavissa olevien ruokalajien esittelylista. Se on käytössä ravintoloissa ja voi olla muodoltaan joko à la carte tai table d'hôte. Nämä ruokalistat koostuvat tyypillisesti alkuruoasta, pääruoasta ja jälkiruoasta sekä juomista.


title: Ruokalista

text: Ruokalistaa (suom. myös menyy) käytetään usein myös peruskouluissa ja oppilaitoksissa, johon on suunniteltu etukäteen, mitä kouluruokailun yhteydessä tarjotaan. Ruokalajeja voi olla yksi tai useampi päivää kohti. Ruokalista voi toistua periodisesti samanlaisena esimerkiksi kuukausittain. Laitoksissa voi olla erityisiä nimikkopäiviä jollekin ruokalajille.


title: Ruokalista

text:
Kati Seläniemi: Muuttuva ja muuntuva menyy, s 4-13. Hopeatarjotin 1/2010. Hotelli - ja ravintolamuseosäätiö
Larnemaa, Ritvos, Hedenström: Suomalainen ruokaretki. Ruokasinfonia Luostolla - lintumenu, Tammi 2001


title: Trikomoniaasi

text: Trikomoniaasi on seksitauti. Se on kansainvälisesti hyvin yleinen mutta Suomessa harvinaistunut. Sairauden aiheuttaa "Trichomonas vaginalis" -niminen loinen, joka voi esiintyä emättimessä, virtsaputkessa tai eturauhasessa.


title: Trikomoniaasi

text: Trikomoniaasi on useimmiten oireeton tai lieväoireinen. Se saattaa johtaa esimerkiksi virtsaputki- ja emätintulehduksiin. Mahdollisia oireita ovat pahanhajuinen, runsas valkovuoto, limakalvojen kirvely ja dysuria eli kivulias tai muuten vaikeutunut virtsaneritys.


title: Trikomoniaasi

text: Trikomoniaasi voidaan todeta ottamalla naiselta irtosolunäyte tai valkovuotonäyte. Mieheltä näyte voidaan ottaa virtsaputken eritteestä.


title: Trikomoniaasi

text: Trikomoniaasia voidaan hoitaa metronidatsolilla. WHO on arvioinut sairauden maailman yleisimmäksi sukupuolitaudiksi.


title: Trikomoniaasi

text: Hoitamattomana trikomoniaasia lisää eturauhasen syöpäriskiä 40 %.


title: Kreikan vaakuna

text: Kreikan vaakuna on Kreikan kansallistunnus. Se koostuu sinisestä kilvestä, jossa on valkoinen risti. Vaakunaa reunustavat laakerinlehdet.


title: Kreikan vaakuna

text: Vaakuna otettiin käyttöön 7. kesäkuuta 1975, joskin sitä läheisesti muistuttavaa tunnusta tiedetään käytetyn jo vuonna 1827 kreikkalaisten taistellessa itsenäisyydestään maata hallinneita osmaneja vastaan.


title: Luettelo matemaattisista merkeistä

text:
Seuraavassa taulukossa on matematiikassa usein käytettyjä symboleja.
! rowspan="3" style="font-size:130%;" |Symboli
! style="text-align:left;" |Nimi
! rowspan="3" style="font-size:130%;" |Selitys
! rowspan="3" style="font-size:130%;" |Esimerkkejä
! Luetaan
! style="text-align:right;" |Kategoria
0.003 ≪ 1000000


title: Luettelo matemaattisista merkeistä

text:
koska
ja


title: Luettelo matemaattisista merkeistä

text:
formula_10 tarkoittaa "a" + "a" + … + "a".
formula_11 = 1 + 2 + 3 + 4
formula_12 tarkoittaa tuloa "a""a"···"a".
formula_13 = (1+2)(2+2)(3+2)(4+2)
formula_14 tarkoittaa kaikkia (n+1)-jonoja
formula_15


title: Gustav Schäfer

text: Gustav Schäfer (22. syyskuuta 1906 – 12. joulukuuta 1991) oli saksalainen kilpasoutaja ja olympiavoittaja.


title: Gustav Schäfer

text: Schäfer voitti yksikkösoudun Euroopan mestaruuden Luzernissa 1934. Kaksi vuotta myöhemmin Berliinin 1936 olympialaisissa hän voitti olympiakultaa yksiköissä. Toiseksi sijoittunut Itävallan Josef Hasenöhrl hävisi hänelle 4,3 sekuntia 2 000 metrin matkalla.


title: Lothar Binding

text: Lothar Binding (s. 1. huhtikuuta 1950) on saksalainen poliitikko. Hän kuuluu Saksan sosiaalidemokraatteihin, SPD-puolueeseen.


title: Lothar Binding

text: Binding on ollut vuodesta 1998 Saksan liittopäivien jäsen. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Forsyteismi

text: Forsyteismi (Forsyteism) on John Galsworthyn suurromaanista "Forsytein taru" peräisin oleva termi, jota käytetään kuvaamaan Euroopan ylemmän keskiluokan hengetöntä ja vain omaa etua tavoittelevaa elämänkatsomusta vuosina 1830–1920. Pääasiassa se tarkoittaa omaisuuden hankkimista hinnalla millä hyvänsä sekä ylenkatseellista suhtautumista alempiin yhteiskuntaluokkiin.


title: Forsyteismi

text: Forsyteismi sai alkunsa 1830- ja 1840-lukujen välisenä aikana, jolloin ylempi keskiluokka eli porvaristo alkoi rikastua huomattavaa vauhtia ja siitä tuli koko ajan vaikutusvaltaisempi yhteiskuntaluokka. Pian ylempi keskiluokka syrjäytti aateliston vallan kahvasta, vaikka se omaksuikin miltei kaikki aateliston tavat ja perinteet, arvonimiä ja maanomistusta lukuun ottamatta.


title: Forsyteismi

text: Forsyteismin harrastajiin eli ylempään keskiluokkaan kuuluivat mm. seuraavanlaiset ammattiryhmät: lakimiehet, kauppiaat, kiinteistönvälittäjät ja kustantajat.


title: Forsyteismi

text: "Forsytein tarussa" Galsworthy arvosteli voimakkaasti juuri forsyteismin kannattajia ja ylemmän keskiluokan kapea-alaista maailmankatsomusta.


title: Piet de Jong

text: Petrus Jozef Sietze ”Piet” de Jong (3. huhtikuuta 1915 Apeldoorn – 27. heinäkuuta 2016) oli hollantilainen poliitikko, joka toimi Alankomaiden pääministerinä vuosina 1967–1971. Hän kuului Katoliseen kansanpuolueeseen.


title: Piet de Jong

text: Jong syntyi Apeldoornissa ja nousi maansa puolustusministeriksi 1963. Pääministerin virassa häntä edelsi Jelle Zijlstra ja seurasi Barend Biesheuvel.


title: Lammin reservikomppania

text: Lammin reservikomppania (pidemmin 25. Lammin reservikomppania) oli Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoonaan 1883–1899 kuulunut reserviläisiä kouluttanut sotilasyksikkö Lammilla.


title: Lammin reservikomppania

text: Komppanian entisellä kasarmialueella sijaitsee Mainiemen kuntoutuskeskus. Alueella on Lammin reservikomppanian aikuisia rakennuksia mm. alipäällystön asuinrakennus, ns. vääpelin talo sekä komppanian päällikön asuin- ja toimistorakennus, joista kumpikin on täysin muutettuja alkuperäisestä muodostaan sekä kolme ruutikellaria. Mainiemen kuntoutuskeskuksen keskellä on 1927 valmistunut Martti Pasasen suunnittelema kivinen asuntolarakennus, joka edustaa klassista rakennustyyliä.


title: Välkommen till folkhemmet

text: Välkommen till folkhemmet on ruotsalaisen Magnus Ugglan vuonna 1983 julkaistu kuudes studioalbumi. Livelevyt mukaan laskettuna albumi on seitsemäs.


title: Välkommen till folkhemmet

text: Albumin kappaleista muun muassa "IQ", "Hand i hand" ja "Astrologen" nousivat hiteiksi. "IQ" on Ugglan cover-versio Bruce Woolleyn "Blue Blue (Victoria)" -kappaleesta. Välkommen till folkhemmet -albumilla alkoi oikeastaan ensimmäistä kertaa esiintyä Ugglalle nykyään tyypillistä satiirista tyyliä. Esimerkiksi kappaleessa "IQ" ivataan muskelimiehiä.


title: Välkommen till folkhemmet

text: Albumi äänitettiin Polar Studiossa ja Park Studiossa. Lasse Gustavsson miksasi albumin Park Studiossa.


title: Välkommen till folkhemmet

text: Albumin kansikuvan on ottanut Ugglan veli, Gabriel Uggla.


title: Välkommen till folkhemmet

text: Kaikki kappaleet ovat Magnus Ugglan tekemiä, ellei toisin mainita.


title: Retrospektivt collage

text: Retrospektivt collage on ruotsalaisen Magnus Ugglan vuonna 1985 julkaistu kokoelmalevy. Albumi oli Ugglan kahdeksas.


title: Retrospektivt collage

text: Albumi sisältää Ugglan tunnetuimpia kappaleita edellisiltä albumeilta. Lisäksi siinä oli Magnus Uggla Band sjunger schlagers -EP:ltä kappaleet "Mälarö kyrka" ja "Johnny the Rucker". Levyn ensimmäiset painokset sisälsivät bonuskappaleet "Retrospektivt collage (short version)" ja "Retrospektivt collage (different mix)".


title: Tom Bosley

text: Thomas Edward "Tom" Bosley (1. lokakuuta 1927 Chicago, Illinois – 19. lokakuuta 2010 Rancho Mirage, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän opiskeli DePaulin yliopistossa, Chicagossa. Bosley tunnettiin erityisesti isällisistä ja sympaattisista roolihahmoistaan televisiosarjoissa "Onnen päivät" ja "Isä Dowlingin mysteerit".


title: Tom Bosley

text: Bosleylle myönnettiin Tony-palkinto suorituksestaan New Yorkin pormestarina Broadway-musikaalissa Fiorello! (1959). Hän oli sukutaustaltaan juutalainen.


title: Ostankinon televisiotorni

text: Ostankinon televisiotorni on 540 metriä korkea televisio- ja radiotorni Moskovassa Venäjällä. Sen on suunnitellut Nikolai Vasiljevitš Nikitin (1907–1973). Torni on Euroopan korkein rakennelma.


title: Ostankinon televisiotorni

text: Tornin rakentaminen alkoi vuonna 1963, ja se valmistui vuonna 1967. Se piti maailman korkeimman vapaastiseisovan rakennelman titteliä kymmenen vuotta, kunnes vuonna 1976 Kanadan Torontoon valmistui CN Tower.


title: Ostankinon televisiotorni

text: Tornissa on tapahtunut muutamia onnettomuuksia, kuten esimerkiksi tulipalo 27. elokuuta 2000 ja basehyppääjä Christina Grubelnekin paiskautuminen tornin seinämään 1. heinäkuuta 2004.


title: Ostankinon televisiotorni

text:
Tornissa syttyi 27. elokuuta 2000 tulipalo, joka vaati neljän ihmisen hengen. Tulipalo häiritsi Moskovan radio- ja televisiosignaaleja.
Tornissa syttyi uudestaan tulipalo 25. toukokuuta 2007, mutta se kuitenkin oli paljon pienempi palo kuin vuonna 2000. Kaikki sisällä olleet ehdittiin evakuoida, ja henkilövahingoilta säästyttiin.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Anni Mirjam Mielikki Kuosmanen (myös Kuosmanen-Blomberg; 22. helmikuuta 1915 Keuruu – 5. elokuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja elokuvakäsikirjoittaja. Kuosmasen taiteellisesti merkittävin elokuva on "Valkoinen peura" – sekä Suomessa että ulkomailla menestynyt Lappi-aiheinen fantasiateos, joka perustuu Kuosmasen aiheeseen ja jonka pääosan hän itse tulkitsee.


title: Mirjami Kuosmanen

text:
Uransa alkuaikoina Kuosmanen saavutti taiteellisia voittoja Teuvo Tulion ja Nyrki Tapiovaaran elokuvissa. 1950-luvulla hän laati käsikirjoituksia suomalaisen klassikkokirjallisuuden pohjalta, ja syntyi muun muassa Maria Jotunin novelleihin perustuva "Kun on tunteet". Kuosmanen profiloitui ensisijaisesti elokuvanäyttelijäksi. Hän ilmensi valkokangastehtävissään ennen kaikkea vahvatahtoisten naisten mielen maisemia. Teatterilavoilla Kuosmasta nähtiin ainoastaan uran alkuvaiheessa, sekä vuotta ennen äkillistä kuolemaansa.
Mirjami Kuosmanen syntyi tehtailija Paavo Kuosmasen ja Alina Finérin perheeseen Keuruun Virtalassa. Kuosmasen perheen kymmenestä lapsesta jäi eloon kuusi. Perhe oli varakas isän menestyvien tehtaiden ja sahojen ansiosta ja kasvatus oli vapaamuotoinen. Kuosmasen isä tapasi hemmotella tyttäriään ja kuljettaa heitä kouluun T-mallin Fordillaan. Auton lisäksi Kuosmasen tyttäret olivat kotipitäjässään kuuluja hurjapäisestä luonteestaan. Nuoruudessaan Mirjami Kuosmanen oli urheilullinen ja harrasti sitä menestyksekkäästi: hänen lajejaan olivat yleisurheilu, miekkailu ja uinti. Myös ratsastus oli hänelle läpi elämän kestävä intohimo. Varsin varhain hän sai liikanimen ”Hurjami”.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Jo lapsena Kuosmanen herätti kylällä huomiota pelottomuudellaan ja rikkoi sovinnaisena pidetyn käytöksen rajoja – hän ajoi Harley Davidsonia ja urheili poikien kanssa. Mirjami kävi koulunsa ensin Lihjamon kylällä ja sitten Haapamäen yhteiskoulussa, josta hän siirtyi kahden sisarensa tavoin Jyväskylän yhteislyseoon. Kerran hän osallistui ainoana naisena Jyväskylän ympärijuoksuun koulunsa ankkurina. Kilpailun voitti eräs poliisi, mutta suurimman yleisönsuosion sai ”urheilukenttien amazooni” Mirjami.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Epäonnistuneiden keittokouluopintojen jälkeen esiintymishaluinen Kuosmanen hakeutui Suomen Näyttämöopistoon. Hän valmistui kaksivuotisen opintorupeaman jälkeen vuonna 1938. Alkuun hän opiskeli päivät ja iltaisin työskenteli tanssijana Kansanteatterissa operettien sivurooleissa. Sittemmin hän osallistui Eino Jurkan kiertueelle. Valkokangas veti Kuosmasta voimakkaammin puoleensa kuin teatterilava. Hän oli aloittanut elokuvauransa avustajatehtävissä vielä opiskellessaan Näyttämöopistossa. Ohjaaja Teuvo Tulio huomasi Kuosmasen ja piti hänen poikkeuksellista ulkomuotoaan varsin filmaattisena. Hänen ensimmäinen merkittävä elokuvaroolinsa oli Tulion Linnankoski-filmatisoinnissa "Laulu tulipunaisesta kukasta" (1938). Kuosmanen tulkitsi elokuvassa Annikkia, patriarkaattia halveksivaa ja syvästi loukattua nuorta naista. Menestys Annikin osassa vei nuoren näyttelijättären lopullisesti filmiin, ja alkava teatteriura sai toistaiseksi jäädä.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Tulion lisäksi Kuosmaseen iski silmänsä ohjaaja Nyrki Tapiovaara, joka kiinnitti hänet elokuvansa "Miehen tie" (1939) naispääosaan. Se osoittautui läpimurroksi, ja Kuosmanen varasti aikalaiskriitikoiden huomion. "Hän on ylpeä ja tenhostaan tietoinen nuori rotunainen --- ", Raoul af Hällström hehkutti Elokuva-Aitassa. "Miehen tien" myötä Kuosmanen lunasti paikkansa suomalaisen elokuvan vahvana tahtonäyttelijättärenä. Elokuva ei ehtinyt valmistua ennen talvisodan alkua, mutta Kuosmanen ehti avioitua elokuvan kuvauksesta vastanneen Erik Blombergin kanssa. Kaksi viikkoa häiden jälkeen annettiin yleinen hälytys talvisodan alkamisesta. Nyrki Tapiovaara kaatui sodassa, joten Kuosmanen ja Blomberg saattoivat "Miehen tie" -elokuvan valmiiksi ja esityskuntoon.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Tapiovaaran ja Blombergin tuotantoyhtiö Eloseppo Oy teki vuonna 1939 komedian "Kaksi Vihtoria", jossa Kuosmanen esitti revyylaulajaa ja toi esille tumman lauluäänensä kappaleella "Sulamith". Jatkosodan vuosina Suomi-Filmin palkkalistoilla ollut Kuosmanen vaihtoi elokuvayhtiötä ja siirtyi Suomen Filmiteollisuuteen. Muutaman sivuroolin jälkeen hän sai naispääosan lapsensaantiongelmista kärsivänä Yrjänän mahtitilan emäntänä Edvin Laineen maalaisdraamassa "Yrjänän emännän synti" vuonna 1943. Elokuvan heikkous oli suomalaisfilmeille tyypillisesti liika teatterinmakuisuus. Kuosmaselle Selma Yrjänä oli taiteellinen triumfi; hän vakuutti sekä ulkoisella että sisäisellä tulkinnallaan. 1940-luvun puolivälin jälkeen Kuosmasesta kuoriutui valkokankaiden tragedienne. Elokuvassa "Sinä olet kohtaloni" (1945) hän suorastaan yliampui roolisuorituksensa mustasukkaisena vaimona. Vuosisadan puoliväliä kohti hänen roolinsa muuttuivat vaatimattomiksi. Ainoa poikkeus oli pääosa ruotsalaiselokuvassa "Livet i Finnskogarna" ("Elämää suomalaismetsissä", 1947), jonka kuvasi hänen puolisonsa. Kuosmanen sai ruotsalaislehdistöltä erinomaiset arviot ja häntä nimitettiin ”Ruotsin Esther Williamsiksi” Hollywoodin esikuvan mukaan.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Kevättalvella 1949 Mirjami Kuosmanen matkasi puolisonsa Erik Blombergin kanssa Lappiin tekemään elokuvaa "Aila – Pohjolan tytär", jonka ohjasi Jack Witikka. Teos ei tyydyttänyt pariskuntaa, joten tie oli avoin Kuosmasen tunnetuimmalle elokuvaroolille. Blomberg ohjasi fantasiaelokuvan "Valkoinen peura" (1952), jossa Kuosmanen on vaarallisen lumoukseen valtaan joutunut Lapin nainen Pirita. Ajatus muotoaan muuttavasta, kohtalokkaasta naisesta syntyi Kuosmaselle eräänä yönä. "Valkoista peuraa" pidettiin heti tuoreeltaan poikkeuksellisena suomalaisena elokuvana. Se on nimenomaisesti Kuosmasen ja Blombergin luomus. Pariskunta kehitti käsikirjoituksen Kuosmasen aiheen pohjalta. He paneutuivat aiheeseen ja hakivat kuvauspaikat Lapissa retkeillen. Elokuva sai ensi-iltansa kesäolympialaisten aikaan heinäkuussa 1952. Esityskierros hukkui kisahumuun, mutta kriitikot olivat myytyjä ja teokselle povattiin tuoreeltaan myös kansainvälistä menestystä. Kuosmanen palkittiin roolistaan parhaan naispääosan Jussi-patsaalla. Keväällä 1953 "Valkoinen peura" sai Cannesissa erikoispalkinnon. Kuosmanen joutui puolisonsa kanssa kustantamaan elokuvan festivaalikulut itse.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Kuosmanen kertoi Uusi Suomi -lehdelle: ”Noihin neljääntoista päivään mahtui lukematon määrä lounaita, cocktail-kutsuja ja iltajuhlia. Kun aamulla astui ulos hotellihuoneen ovesta, oli kyllä parasta ottaa heti hymy huulilleen, sillä valokuvaajia ja lehtimiehiä vilisi kaikkialla. Eräässä tilaisuudessa oli läsnä 30 filmitähteä ja 450 lehtimiestä – sen kauheampaan paikkaan ei enää voi joutua!” Cannesissa Kuosmanen ystävystyi Olivia de Havillandin kanssa. "Valkoinen peura" palkittiin myös Hollywoodissa parhaana vieraskielisenä elokuvana Golden Globe -palkinnolla vuonna 1956.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Kuosmanen näytteli myös muissa puolisonsa ohjaamissa elokuvissa, joista mainittakoon Maria Jotunin tekstiin perustuva "Kun on tunteet" (1954) ja Aleksis Kiven aiheeseen perustuva "Kihlaus" (1955). Ensin mainittu sai erinomaiset arvostelut ja se oli elokuva, josta Kuosmanen oli itsekin ylpeä. Hän teki siinä taiteellisesti kestävän luonnetutkielman Hulta Hempukasta. "Kihlausta" kriitikot pitivät melko keskinkertaisena, mutta kuitenkin onnistuneena elokuvana. Kuosmanen käsikirjoitti useimmat Blombergin ohjaamista elokuvista. Ne syntyivät tiiviissä yhteistyössä; Blomberg ohjasi kameran liikkeitä ja ihmisiä, Kuosmanen taas näyttelijätyötä ja dialogia.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Kuosmasen viimeiseksi elokuvarooliksi jäi ruotsalaisnaisen rooli Aarne Tarkaksen elokuvassa "Jokin ihmisessä" (1956). Vuonna 1959 hän oli mukana käsikirjoittamassa suomalais-ruotsalais-puolalaista yhteistuotantoa "Hääyö". Lopputuloksena oli naiivi tekele ja kaupallinen mahalasku. Sen jälkeen Kuosmanen työskenteli puolisonsa kanssa lyhyt- ja mainoselokuvatuotannon parissa.


title: Mirjami Kuosmanen

text: Mirjami Kuosmanen kuului Suomi-Unkari Seuran johtokuntaan vuodesta 1956, ja toimi vuodesta 1957 seuran puheenjohtajana. Kuosmanen palasi teatterinäyttämölle syksyllä 1962, jolloin hän esitti Henrik Ibsenin "Merenneidon" nimiosaa Intimiteatterissa. Aihe oli kummitellut Kuosmasen mielessä jo 1950-luvulta lähtien. Näytelmästä tuli varsinainen tahtojen taisto, kun Kuosmaselle ja ohjaaja Mauno Manniselle tuli erimielisyyksiä. Kuosmasen näyttelijänlaadulle oli ominaista, että hän tahtoi tehdä roolin itsenäisesti eikä ollut helppo ohjattava. Kuosmanen totesi vuonna 1946, että ”on oltava suuri persoonallisuus ollakseen suuri näyttelijä.”


title: Mirjami Kuosmanen

text: Mirjami Kuosmanen avioitui syksyllä 1939 kuvaaja Erik Blombergin (1913–1996) kanssa. He olivat tavanneet ensimmäisen kerran Kansanteatterissa vuonna 1938, jolloin Blomberg näki Kuosmasen "Vetoketju" -nimisessä revyyssä ”nakkaamassa koipea”. Vasta vuotta myöhemmin "Miehen tien" kuvauksissa Kuosmanen ja Blomberg tutustuivat toisiinsa paremmin. Parin avioaikeista ei moni tiennyt – suuria häitä ei pidetty, vaan vihkimisen suoritti tuomari Helsingin tuomiokunnan arkistossa. Pariskunnalle syntyi neljä lasta: Peter, ”Petteri” (1941), Nina (1942), Juha (1944) ja Erkka (1945).


title: Mirjami Kuosmanen

text: Ihmisenä Kuosmanen oli paljolti elokuvahahmojensa kaltainen: mahtava diiva, jolla oli voimakas tahto ja mielipide. Työ oli Kuosmaselle ensisijainen, mikään kotiäiti hän ei ollut. Suurin osa hänen ajastaan kului kuvauksissa, kun lapset olivat sukulaisten hoivissa.


title: Mirjami Kuosmanen

text:
Kuosmanen kuoli äkilliseen verisuonen katkeamaan 48-vuotiaana. Hän oli ollut uimassa Uimastadionilla 5. elokuuta 1963, kun hän pyörtyi suihkussa päässä katkenneen verisuonen seurauksena.
Kuosmanen palkittiin vuonna 1952 Jussi-gaalassa parhaan naispääosan palkinnolla "Valkoinen peura" -elokuvassa (1952).


title: M. John Harrison

text: Michael John Harrison (s. 26. heinäkuuta 1945 Rugby, Warwickshire) on brittiläinen kirjailija. Hän on kirjoittanut tieteiskirjallisuutta, fantasiaa sekä näitä lajityyppejä ja valtavirtakirjallisuutta yhdistäviä teoksia.


title: M. John Harrison

text: Harrison toimii arvostelijana muun muassa "Guardian"- ja "Daily Telegraph" -lehdissä. Harrison on vieraillut Suomessa muun muassa vuoden 2008 Finnconin kunniavieraana.


title: Magic Sam

text: Magic Sam (oik. Sam Maghett, 14. helmikuuta 1937 – 1. joulukuuta 1969) oli yhdysvaltalainen blueskitaristi ja -laulaja.


title: Magic Sam

text: Magic Sam syntyi Mississippin Grenadassa. Vuonna 1950 hän muutti Chicagoon, ja alkoi muutamia vuosia myöhemmin saada keikkoja paikallisista klubeista huomattavana pidetyn kitaransoittotaitonsa takia. Magic Sam levytti Cobra levy-yhtiölle vuosina 1957-1959. Tältä ajalta tunnetuimpia singlejä olivat "Easy Baby" sekä "All Your Love". Magic Sam alkoi nyt saada suosiota, mutta värvättiin armeijaan. Aika tuli armeijassa pitkäksi ja Sam päätti lähteä lätkimään. Tämän seurauksena hän sai kuusi kuukautta vankeutta.


title: Magic Sam

text: Vuonna 1963 Magic Sam sai huomiota suositulla singlellään "Feelin' Good (We're Gonna Boogie)". Tehtyään kiertueen Yhdysvalloissa, Englannissa ja Saksassa, hän sai vuonna 1967 sopimuksen Delmark levy-yhtiölle, jonka riveissä hän levytti itse tuottamansa albumit "West Side Soul" sekä "Black Magic". Näistä varsinkin ensin mainitusta tuli erittäin maineikas blueslevy. Näihin aikoihin Magic Samin tärkeäksi yhteistyökumppaniksi muodostui huuliharpisti Charlie Musselwhite.


title: Magic Sam

text: Taika Samin ura kuitenkin katkesi yllättäen, kun hän yhtäkkiä joulukuussa 1969 kuolikin sydänkohtaukseen 32-vuotiaana. Tämän jälkeen hänet haudattiin Alsipin kaupunkiin Illinoisin osavaltiossa.


title: Magic Sam

text: Nuorella iällä tapahtuneesta kuolemastaan huolimatta Magic Samia pidetään huomattavana muusikkona. Esimerkiksi kuuluisassa "Blues Brothers" elokuvassa John Belushi omistaa kappaleen Sweet Home Chicago Magic Samille.


title: Superstition

text: Superstition on Stevie Wonderin kirjoittama, tuottama, esittämä ja sovittama funk-kappale. Hän levytti sen Motown Recordsille vuonna 1972.


title: Superstition

text: "Superstition" julkaistiin alun perin "Talking Book" -albumilla. Se julkaistiin myös singlenä, joka nousi Yhdysvalloissa myyntilistan ykkössijalle ja Britanniassa nelossijalle.


title: Superstition

text: Kappaleesta on tehty useita cover-versioita, tekijöinä muun muassa Melvin Van Peebles, Raven-Symone, Stevie Ray Vaughan ja Widespread Panic. Rolling Stone -lehti nimesi "Superstitionin" marraskuussa 2004 kaikkien aikojen 74. merkittävimmäksi musiikkikappaleeksi.


title: Telahermo

text: Telahermo (lat. "nervus trochlearis") on neljäs aivohermo. Sen ainoa tehtävä on hermottaa yhtä silmänliikuttajalihasta, silmää sisään- ja alaspäin kääntävää ylävinoa silmälihasta ("m. obliqus superior"). Muut silmää hermottavat aivohermot ovat silmän liikehermo ja loitontajahermo.


title: Telahermo

text: Telahermo voi halvaantua, ja syynä siihen on yleensä päähän kohdistunut isku tai synnynnäinen vamma. Halvauksen voi tunnistaa siitä, että potilas kallistaa päätään hieman terveen silmän puolelle välttääkseen kahtena näkemistä. Sen voi tunnistaa Bielschowskyn kokeella: kun potilaan päätä kallistaa vauriopuolelle, halvaantunut silmä karsastaa ylöspäin.


title: Chopper

text: Chopper voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Unkarin jääkiekkomaajoukkue

text: Unkarin jääkiekkomaajoukkue edustaa Unkaria jääkiekon kansainvälisissä otteluissa. Unkari on rankattu sijalle 19 IIHF:n maailmanrankingissa 2014. Rekisteröityneitä jääkiekkoilijoita on Unkarissa yhteensä 4 449.


title: Unkarin jääkiekkomaajoukkue

text: Unkari on osallistunut kolme kertaa olympialaisten jääkiekkoturnaukseen sijoittuen parhaimmillaan kahdeksanneksi Garmisch-Partenkirchenissä 1936. Jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa sen paras sijoitus on viides vuodelta 1937. Vuoden 1938 turnauksessa Unkari järjesti yllätyksen nappaamalla pisteen itseltään Kanadalta. Aiemmin tähän olivat eurooppalaisista pystyneet vain Ruotsi vuonna 1931 ja Iso-Britannia vuoden 1936 olympiaturnauksessa. Unkari nousi korkeimmalle sarjatasolle 70 vuoden tauon jälkeen vuonna 2008, ja pelasi Sveitsissä jääkiekon maailmanmestaruusturnauksessa 2009.Nykyisin Unkari on vakiintunut 1. divisioonan yhdeksi ennakkosuosikiksi, tosin kisojen lohkossa usein täpärästi toiseksi paras. 1. divisioonan turnauksen 2011 viimeisessä ottelussa Unkari hävisi jatkoajalla ratkaisevassa ottelussa Italialle ja oli maalinpäässä pääsarjapaikasta. Sotšin talviolympialaisten karsinnoissa Unkarin tie päättyi esikarsintaan, kun se hävisi lohkonsa viimeisen ratkaisevan pelin Alankomaille rangaistuslaukauskilpailussa.


title: Unkarin jääkiekkomaajoukkue

text:
Keväällä 2015 Unkari sijoittui 1. divisioonan A-lohkon turnauksessa toiseksi ja nousi MM-tasolle vuodeksi 2016.
Kolme unkarilaista pelaajaa on varattu NHL-joukkueisiin.


title: Unkarin jääkiekkomaajoukkue

text: Myös unkarilainen maalivahti Adam Vay nousi kuuluisuuteen otteistaan vuoden 2016 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Mustakulma-albatrossi

text:
Mustakulma-albatrossi ("Thalassarche melanophris") on keskikokoinen eteläisen pallonpuoliskon
albatrossi. Lajin nimesi Coenraad Jacob Temminck 1828.


title: Mustakulma-albatrossi

text: Linnun pituus on 80–95 cm ja siipien kärkiväli keskimäärin 2,4 m. Lajinimi on peräisin silmän yllä olevasta kapeasta mustasta juovasta. Vartalo ja pää ovat valkoiset, siipien yläpinta ja selkä ovat tummanharmaat ja siipien alapinta mustan ja valkoisen kuvioima. Pyrstö on tumma. Nokka on keltainen. Nuoret ja esiaikuiset linnut ovat aikuisen värisiä, mutta nokka on tumman luunvärinen ja siinä on tumma kärkitäplä. Sukupuolet ovat samannäköiset. Koiras on hieman naarasta kookkaampi. Laji voi elää yli 30-vuotiaaksi.


title: Mustakulma-albatrossi

text: Maailman populaation koko on 1–2,5 miljoonaa yksilöä, joista pesiviä pareja on noin 530 000–680 000. Laji on yksi runsaslukuisimmista albatrosseista. 60–80 % mustakulma-albatrosseista pesii Falklandinsaarilla, 10–20 % Etelä-Georgiassa ja 3–20 % Chilen edustan saarilla. Pienempiä populaatioita asuu myös Intian valtamerellä Kerguelen ja Crozetsaarilla sekä Australian ja Uuden-Seelannin vesillä Heard, McDonald, Macquarie, Campbell, Antipodes ja Snares saarilla.


title: Mustakulma-albatrossi

text: Lajin pesimäpopulaatioiden havaittiin 2010-luvulla tehdyissä tutkimuksisa olevan pääsääntöisesti kasvussa, vaikka pitkäsiimakalastus uhkaa lajia.


title: Mustakulma-albatrossi

text: Pesimäsaaret ovat yleensä jyrkkärantaisia ja vuoristoisia, paikoin myös tasaisia. Pesimäajan ulkopuolella mustakulma-albatrossit vaeltelevat Antarktiksen vesillä sekä eteläisellä Atlantilla ja Intian valtamerellä.


title: Mustakulma-albatrossi

text: Pari muodostaa elinikäisen parisuhteen. Sukukypsä noin 10 vuoden ikäisenä. Laji pesii joka vuosi. Pesä on noin 60 cm korkea kasa, joka on koottu ruohoista ja mudasta. Naaras munii yhden munan, jota molemmat puolisot hautovat.


title: Mustakulma-albatrossi

text: Syö pääasiassa krillejä mutta myös mustekaloja, kaloja ja haaskoja.


title: Arlen Specter

text: Arlen J. Specter (12. helmikuuta 1930 Wichita, Kansas, Yhdysvallat – 14. lokakuuta 2012) oli Yhdysvaltain senaatin jäsen Pennsylvaniasta. Hän oli Yhdysvaltain republikaanisen puolueen jäsen vuodesta 1966 aina vuoden 2009 huhtikuun 28. päivään saakka, jolloin hän ilmoitti eroavansa puolueesta ja liittyvänsä demokraatteihin. Syyksi puolueloikkaukseen Specter ilmoitti vieraantumisen republikaanisen puolueen näkemyksistä.


title: Arlen Specter

text: Specter valittiin senaattiin viisissä peräkkäisissä vaaleissa vuosina 1980, 1986, 1992, 1998 ja 2004. Hän pyrki ehdolle myös vuoden 2010 vaaleissa, mutta hävisi demokraattien esivaaleissa Joe Sestakille. Specter toimi Yhdysvaltain senaatin jäsenenä 30 vuotta, tammikuusta 1981 tammikuuhun 2011. Hän on valmistunut lakimieheksi Yalen yliopistosta. Hänellä on vaimonsa Joan L. Levyn kanssa pojat Shanin ja Steve.


title: Arlen Specter

text: Specter työskenteli Warrenin komissiolle nuorena juristina. Hän kärsi Hodgkinin lymfoomasta, johon hän kuoli 14. lokakuuta 2012.


title: Luikerot

text: Luikerot eli limakalat (Blenniidae) on pienehköjen kalojen heimo, johon kuuluu 345 lajia, jotka jaetaan 53 sukuun.


title: Luikerot

text: Luikeroiden pää on tylppäkuonoinen, eikä ihossa erotu suomuja. Silmät ovat suhteellisen suuret ja sijaitsevat pään yläosassa, mikä antaa kalalle hiukan sammakkoeläinmäisen ulkonäön.


title: Luikerot

text: Luikeroita elää Atlantin, Intian valtameren ja Tyynenmeren trooppisissa ja subtrooppisissa osissa, yleensä meressä, harvoin murtovedessä tai makeassa vedessä. Monet lajit ovat suosittuja akvaariokaloja. Välimeren seudulla elää luonnonvarainen jokiluikero.


title: Luikerot

text: Luikerot nöpöttävät usein rintaeviensä varassa lähellä pohjaa samalla tavalla kuin tokot. Ne ovat luonnossakin hyvin reviiristään tietoisia kaloja, joten niitä ei kannata pitää monta samassa akvaariossa.


title: Luikerot

text: Luikerot sekoitetaan helposti tokkoihin. Anatomian selvin ero on selkäevä, joka luikeroilla jatkuu yhtenäisenä koko selän yli. Pohjalla maatessaan ne pitävät vartaloaan luonteenomaisesti kaarella. Luikerot ovat kovia hyppimään, ja siirtyvät luonnossa riutanlammikosta toiseen hyppäämällä.


title: Juhana Yrjö I

text: Juhana Yrjö I (; 5. maaliskuuta 1585 Dresden – 8. lokakuuta 1656 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1611–1656. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana hän toimi vaa’ankielenä Saksan protestanttien ja katolisten välillä. Ruotsin liityttyä sotaan vuonna 1630 hän pyrki yhdistämään Saksan luterilaiset sodan kolmanneksi osapuoleksi, mutta liittyi sittemmin Ruotsin puolelle. Solmittuaan erillisrauhan keisarin kanssa vuonna 1635 hän soti uudelleen tämän rinnalla.


title: Juhana Yrjö I

text: Juhana Yrjö I oli vaaliruhtinas Kristian I:n nuorempi poika, joka tuli vaaliruhtinaaksi 26-vuotiaana vanhemman veljensä Kristian II:n kuoltua yllättäen vuonna 1611. Juhana Yrjö tähtäsi Saksan protestanttisten ruhtinaiden johtajaksi, mutta koska hän piti Pfalzin vaaliruhtinaskuntaa ja Wettinien toisen sukuhaaran hallitsemia Saksin ruhtinaskuntia oman vaaliruhtinaskuntansa kilpailijoina ja suhtautui vihamielisesti kalvinismiin, omaksui hän ystävällismielisen ja lojaalin suhtautumisen katolisiin Habsburg-sukuisiin keisareihin, mikä loi hajaannusta Saksan protestanttien keskuuteen.


title: Juhana Yrjö I

text: Juhana Yrjö oli kuuluisa järjestämistään suurista juhla-aterioista sekä metsästysretkistä ja hänen väitetäänkin ampuneen 150 000 riistaeläintä elämänsä aikana. Hän oli myös innokas oluenjuoja, joka sai liikanimen ”juoppo”.


title: Juhana Yrjö I

text: Kolmikymmenvuotisen sodan puhjettua vuonna 1618 Juhana Yrjö I tarjosi aluksi Ferdinand II:lle apua Böömissä puhjenneen protestanttien kapinan kukistamiseen, mikäli hän saisi vastineena osan Lausitzin alueesta. Seuraavana vuonna Juhana Yrjö myös tuki keisarinvaalissa Ferdinand II:n valintaa keisariksi ja kieltäytyi itse hänelle tarjotusta Böömin kruunusta. Hän jatkoi koko seuraavan vuosikymmenen keisarin liittolaisena muita protestanttisia valtioita vastaan käydyssä sodassa. Ferdinand II:n katolisen kirkon etua ajanut politiikka ja vuoden 1629 restituutioedikti kuitenkin vieraannuttivat Juhana Yrjön. Hän kutsui vuonna 1631 Saksan protestanttiset ruhtinaat koolle Leipzigiin, jossa nämä muodostivat niin sanotun Leipzigin liiton tavoitteenaan puolueettomuus sodassa. Saman vuoden syksyllä keisarillisten joukkojen komentaja Johann Tilly vaati saada hyökätä Saksin maiden halki Pohjois-Saksaan saapunutta Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfin armeijaa vastaan. Juhana Yrjö ei antanut lupaa, ja kun Tilly lähti etenemään tästä välittämättä, Juhana Yrjö solmi 11. syyskuuta liiton Kustaa Aadolfin kanssa ja kuusi päivää myöhemmin he löivät yhdessä Tillyn armeijan Breitenfeldin taistelussa.


title: Juhana Yrjö I

text: Juhana Yrjö eteni tämän jälkeen Böömiin, jonka hän tilapäisesti valtasi takaisin keisarillisilta joukoilta. Keisarin vastahyökkäys siirsi sodan vuonna 1632 takaisin Saksin alueelle. Saksilaisten ja ruotsalaisten kärsittyä murskatappion Nördlingenin taistelussa syyskuussa 1634 Juhana Yrjö aloitti rauhanneuvottelut. Lopputuloksena oli 30. toukokuuta 1635 solmittu Prahan rauha, jonka myötä hän palasi takaisin keisarin liittolaiseksi ja lupasi auttaa Ruotsin ja Ranskan armeijoiden karkottamisessa Saksan alueelta. Vastineeksi keisari lupasi peruuttaa restituutioediktin ja antaa Saksille Ylä- ja Ala-Lausitzin. Ruotsalaiset taas kostivat lähettämällä armeijansa seuraavina vuosina hävittämään erityisesti Saksia. Juhana Yrjö solmi lopulta syyskuussa 1645 Ruotsin kanssa aselevon Kötzschenbrodassa. Sodan päättäneessä vuoden 1648 Westfalenin rauhassa hän sai varmistettua Lausitzin sekä kirkollisesti hallittujen Meissenin, Merseburgin ja Naumburgin kaupunkien liittämisen Saksin vaaliruhtinaskuntaan.


title: Juhana Yrjö I

text: Juhana Yrjön ensimmäinen puoliso oli Württembergin herttua Fredrik I:n tytär Sibylla Elisabet, joka kuoli kahden vuoden avioliiton jälkeen vuonna 1606. Toinen puoliso oli vuodesta 1607 Brandenburgin rajakreivi Albrekt Fredrikin tytär Magdalena Sibylla, jonka kanssa hän sai yhdeksän lasta. Juhana Yrjö määräsi vuonna 1652 valtakuntansa jaettavaksi neljän poikansa kesken. Vaaliruhtinaan arvo periytyi vanhimmalle pojalle Juhana Yrjö II:lle, kun taas August sai Saksi-Weissenfelsin, Kristian Saksi-Merseburgin ja Morits Saksi-Zeitzin herttuakunnan.


title: Metyyliformiaatti

text: Metyyliformiaatti on orgaaninen yhdiste (formiaatti), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan erittäin herkästi syttyvää väritöntä nestettä, joilla on lievästi makea haju. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava HCOOCH. Metyyliformiaatista käytetään myös nimityksiä "muurahaishappometyyliesteri" ja "metyylimetanoaatti".


title: Metyyliformiaatti

text: Metyyliformiaatin moolimassa on 60,1 g/mol, sulamispiste –100 °C, kiehumispiste 32 °C, suhteellinen tiheys 0,98 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste –19 °C, itsesyttymislämpötila 449 °C ja CAS-numero 107-31-3. Metyyliformiaatin liukoisuus veteen (20 °C) on 30 g/100 ml.


title: Metyyliformiaatti

text: Metyyliformiaatti ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Aineelle altistumisesta voi seurata vaikutuksia keskushermostossa. Ympäristössä metyyliformiaatti hajoaa hiilen oksideiksi ja vedeksi.


title: Metyyliformiaatti

text: Metyyliformiaattia valmistetaan metanolin ja muurahaishapon tai natriumformiaatin välisellä reaktiolla happaissa olosuhteissa. Yhdistettä käytetään liuottimena ja valmistettaessa muun muassa formamidia ja dimetyyliformamidia.


title: M/S Finnhansa

text: M/S Finnhansa () on Finnlinesin omistama ro-ro/matkustaja-alus. Se on rakennettu vuonna 1994 Stocznia Gdanskan telakalla Gdańskissa, Puolassa. Alus on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Helsinki.


title: M/S Finnhansa

text: Finnhansan sisaralukset ovat M/S Finnpartner, M/S Transeuropa ja M/S Finntrader.


title: M/S Finnhansa

text: Pituutta aluksella on 183 metriä, leveyttä 29,9 metriä ja sen syväys on 7,4 metriä. Laivan koko tilavuus (bruttovetoisuus) on 32 534 ja matkustus- ja lastitilojen tilavuus (nettovetoisuus) 9 761. Aluksen kuollut paino eli kantavuus on 10 700 tonnia. Aluksen lastikapasiteetti on 3 380 kaistametrimetriä. Laivan huippunopeus on 21,3 solmua ja jääluokitus 1A Super.


title: M/S Finnhansa

text: Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 500 ja jäähdytyskonttikapasiteetti 130.


title: M/S Finnhansa

text: Laivan pääkoneina on neljä Zgoda-Sulzer 8ZAL40S -dieselmoottoria, jotka yhdessä kehittävät 23 040 kilowatin tehon.


title: M/S Finnhansa

text:
14. syyskuuta 1993 alus laskettiin vesille. Elokuun alussa 1994 alus luovutettiin Finncarriers Oy:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Helsinki. 10. elokuuta alus aloitti liikennöinnin Helsingin ja Lyypekin välillä. 19. syyskuuta 1994 rouva Marjatta Jouhki kastoi aluksen Helsingissä.
Vuonna 2000 Finnhansa rekisteröitiin Finnlinesin omistukseen. 1. lokakuuta 2001 alus aloitti liikennöinnin välillä Helsinki–Travemünde.


title: M/S Finnhansa

text: 1. marraskuuta 2006 Finnhansa oli Itämerellä Öölannin saaren ja Gotlannin saaren lähettyvillä, kun ruotsalainen rahtilaiva M/S Finnbirch oli uppoamassa samalla alueella. Finnhansa saapui ensimmäisten joukossa onnettomuuspaikalle ja jäi avustamaan pelastusoperaatiossa. Muut paikalle saapuneet alukset olivat nimeltään M/S Marneborg, M/S Largo ja M/S Tomke.


title: M/S Finnhansa

text: Vuonna 2010 alus aloitti liikennöinnin nimellä Transrussia reitillä Travemünde–Pietari.


title: M/S Finnhansa

text: Alkuvuodesta 2014 alus sai Suomen lipun ja nimekseen Finnhansa.


title: M/S Finnhansa

text: Finnhansassa on 34 matkustajille tarkoitettua hyttiä. Yhteensä niissä on 114 matkustajapaikkaa. Kaikki hytit ovat 3–4 henkilöä vetäviä, noin 20 m²:n suuruisia ikkunahyttejä. Hytit sijaitsevat aluksen kansilla 4–7.


title: M/S Finnhansa

text: Aluksen 4. kannella sijaitsevat ravintolatilat, baari, Sailor’s Shop -myymälä sekä neuvonta ja vastaanotto. 5. kannella taas on osa matkustajien hyteistä sekä kokoustilat. 6. kannella on muun muassa aurinkokansi, leikkipaikat lapsille sekä saunaosasto. Finnhansan ylimmälle kannelle on sijoitettu ainoastaan matkustajahyttejä.


title: Venäjän rautatiet

text: Venäjän rautatiet eli RŽD () on koko Venäjän federaation rautatieliikenteestä vastaava konserni. Se perustettiin 1. lokakuuta 2003 korvaamaan Venäjän rautatieministeriön liikennetoiminta. Konsernille siirtyi Venäjän rautatieministeriöltä 987 yritystä ministeriön 2 046 yrityksestä, mikä edusti 95 prosenttia kirjanpidollisesta tasearvosta. Yhtiön omistaa Venäjän federaatio.


title: Venäjän rautatiet

text: Venäjän rautatiet -konserniin kuuluu yhteensä 16 alueellista rautatieyhtiötä. Näitä ovat muiden muassa:


title: Melkein kaikkialla

text: Melkein kaikkialla on mittateorian käsite. Ominaisuus formula_1 pätee "melkein kaikkialla" joukossa formula_2, jos se pätee koko joukossa formula_2 lukuun ottamatta nollamittaista joukkoa formula_4.


title: Melkein kaikkialla

text: Nollamittaisuus on riippuvainen käytettävästä mitasta formula_5, joten myös käsite "melkein kaikkialla" on riippuvainen mitasta. Tällöin ominaisuus formula_1 on voimassa "mitan formula_5 suhteen melkein kaikkialla" joukossa formula_2, jos formula_1 on voimassa joukossa formula_2 lukuun ottamatta joukkoa formula_4, missä formula_12 on nollamittainen mitan formula_5 suhteen eli formula_14.


title: Melkein kaikkialla

text: Todennäköisyyslaskennassa vastaava käsite on "melkein varmasti". Tapahtuma tapahtuu "melkein varmasti" (lyhennetään m.v.), jos sen todennäköisyys on yksi.


title: Amiralitetshuset

text: Amiralitetshuset () on rakennus Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Skeppsholmenin saarella kaupungi keskustassa. Se on rakennettu alun perin vuosina 1647–1650 amiraliteettikollegion käyttöön. Alkuperäinen suunnittelija oli todennäköisesti hollantilainen arkkitehti Louis Gilles. Amiraliteettikollegio muutti jo vuonna 1680 Tukholmasta Karlskronaan, ja rakennusta käytettiin myöhemmin Ruotsin laivaston viljavarastona ja kasarmina. Vuonna 1754 rakennusta muutteli ruotsalainen arkkitehti Carl Hårleman.


title: Amiralitetshuset

text: Nykyisen, pohjoiseurooppalaista renessanssia edustavan ulkonäkönsä rakennus sai vuosina 1844–1846. Sen suunnitteli arkkitehti Fredrik Blom. Kuningas Oskar I:n toiveesta Blom korjasi alkujaan niukan uusklassistista suunnitelmaansa romanttisempaan suuntaan koristeellisine nurkkatorneineen. Historistinen arkkitehtuuri saattoi vaikuttaa siihen, että rakennusta on joskus virheellisesti luultu entiseksi Juhana III:n huvilinnaksi. Vuonna 1952 rakennukseen tehtiin muutoksia arkkitehti Rudolf Cronstedtin johdolla.


title: Amiralitetshuset

text: Vuodesta 1935 lähtien Amiralitetshuset on ollut Ruotsin valtiollinen rakennushistoriallinen kohde.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (lyh. Tukes) (, ) on Suomen työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalla toimiva virasto. Tukes on valtakunnallinen lupa- ja valvontaviranomainen, joka edistää tuotteiden, palveluiden ja teollisen toiminnan turvallisuutta ja luotettavuutta.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tukes toimi vuoden 2010 loppuun saakka nimellä Turvatekniikan keskus. Virasto sai nykyisen nimensä kun kemikaalien tuotevalvontatehtävät, joita aiemmin hoidettiin Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirastossa (Valvira), Suomen ympäristökeskuksessa (SYKE) sekä Elintarviketurvallisuusvirasto Evirassa, keskitettiin Tukesiin. Uudistuksella tehostettiin kemikaaleja koskevaa tuotevalvontaa ja lisättiin valvonnan yhdenmukaisuutta. Keskittämisen ansiosta yritykset ja kansalaiset voivat asioida usean viranomaisen sijasta yhden kemikaaliviranomaisen kanssa. Uudistuksella haettiin resursseja myös uudistuneen ja entistä vaativamman EU-lainsäädännön toimeenpanoon.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tukes perustettiin vuonna 1995, kun Teknillisen tarkastuskeskuksen ja Sähkötarkastuskeskuksen viranomaistoiminnot yhdistettiin. Perustaminen liittyy myös Suomen jäsenyyteen Euroopan unionissa, sillä sen myötä siirryttiin viranomaisten tekemistä tyyppihyväksynnöistä valmistajien vaatimustenmukaisuusvakuutuksiin, joista osoituksena tuotteisiin laitetaan CE-merkintä. Samalla valvonnassa siirryttiin markkinavalvontaan eli markkinoille jo saatettujen tuotteiden jälkikäteiseen valvontaan.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tukes toimii Helsingissä, Tampereella ja Rovaniemellä. Helsingin toimipisteessä sijaitsevat Tukesin johto ja ryhmistä painelaitteet, biosidit, kasvinsuojeluaineet, teollisuuskemikaalit, talous ja FINAS-akkreditointipalvelu sekä osa kaivokset-, kemikaalituotteet-, ammattilaistuotteet-, kuluttajapalvelut-, kuluttajatuotteet-, hallinto-, tieto- ja viestintäryhmistä. Tampereelle ovat sijoittuneet Tukesin ryhmistä sähkötuotteet, sähkölaitteistot, teolliset prosessit ja osa ammattilaistuotteet-, kuluttajatuotteet-, kuluttajapalvelut-, kemikaalituotteet-, viestintä-, tieto- ja hallinto-ryhmistä. Kaivosviranomaisen asioita hoidetaan sekä Rovaniemen että Helsingin toimipaikoissa.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tukes toimi aiemmin Helsingissä, mutta vuonna 2010, osana valtionhallinnon alueellistamisratkaisuja, osa toiminnoista siirtyi Tampereelle. Helsingin toimitilat siirtyivät toukokuun 2010 lopussa Pasilan virastokeskukseen aikaisemmasta Lönnrotinkadun toimipaikasta. Tampereella siirryttiin heinäkuun 2010 alusta alkaen Technopolis Yliopistonrinteen toimistorakennukseen Kalevantielle. Aikaisempi Tampereen toimipiste sijaitsi Uimalankadun virastotalossa Kalevan kaupunginosassa. Rovaniemen toimipiste avattiin kesällä 2011, kun Tukes sai hoitaakseen kaivosviranomaistehtävät työ- ja elinkeinoministeriöstä. Tukesin Rovaniemen toimisto on Lapin aluehallintoviraston kiinteistön yhteydessä.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tukesissa on henkilöstöä noin 250. Heistä noin 75 toimii Tampereella ja noin 10 Rovaniemellä. Tukesin pääjohtaja on Kimmo Peltonen.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tukes toimii usean ministeriön ohjauksessa. Tukesin hallinnollisesta ohjauksesta ja valvonnasta vastaa työ- ja elinkeinoministeriö. Lisäksi liikenne- ja viestintäministeriö, maa- ja metsätalousministeriö, sisäasiainministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö ja ympäristöministeriö ohjaavat virastoa yhteistoiminnassa kukin omalla toimialallaan.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text:
Tukesissa organisaatio on jaettu viiteen eri yksikköön:
Lisäksi suoraan pääjohtajan alaisuudessa toimii viestintäryhmä.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Kemikaaliyksikön tehtäviin kuuluu valvoa ja edistää kemikaaliturvallisuutta sekä kasvinsuojeluaineiden turvallisuutta ja laatua. Kemikaaliyksikkö hoitaa muun muassa seuraaviin liittyviä tehtäviä:Kemikaaliyksikköön kuuluu myös jalometallituotteiden vaatimustenmukaisuuden valvonta.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Teollisuusyksikön tehtäviin kuuluu laitosten ja laitteistojen turvallisuuden, urakointi- ja asennustoiminnan sekä tarkastuspalveluiden valvonta. Teollisuusyksikkö valvoo muun muassa seuraavia:


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tuoteyksikkö valvoo myynnissä olevien tuotteiden turvallisuutta ja teknistä luotettavuutta. Markkinoilla olevien tuotteiden on oltava turvallisia ja vaatimustenmukaisia. Tuotevalvonnan kohteina ovat muun muassa:Tuoteyksikköön kuuluu myös kuluttajapalveluiden turvallisuusvalvonta. Turvallisuuden lisäksi valvotaan sähkölaitteiden sähkömagneettisia häiriöominaisuuksia sekä energiatehokkuutta ja merkintöjä.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Valvonta suoritetaan tekemällä pistokokeita erilaisille tuotteille. Kaikkia tuotteita viranomaiset eivät tarkista eivätkä myöskään myönnä hyväksymisiä turvallisille tuotteille. Vastuu tuotteen turvallisuudesta on ensisijaisesti elinkeinonharjoittajalla.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tieto- ja kehitysyksikön tehtäviin kuuluvat Tukesin hallintopalvelutehtävien hoitaminen, toimialuetta koskevien säädösten ja toimintamallien kehittämiseen osallistuminen sekä tietopalveluiden tuottaminen. Valvonnassa saadut tiedot ja kokemukset sekä tutkimus- ja kehittämistoiminnan tuottama tieto välitetään eteenpäin. Aktiivisella viestintä- ja koulutustoiminnalla edistetään valvonnan tavoitteiden toteutumista, erityisesti onnettomuuksien ennaltaehkäisyä.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: FINAS-akkreditointipalvelu on Suomen kansallinen akkreditointielin, joka toteaa päteväksi kalibrointi- ja testauslaboratorioita, sertifiointielimiä, tarkastuslaitoksia, vertailumittausten järjestäjiä sekä päästökauppa- ja EMAS-todentajia. FINAS-akkreditointipalvelun tehtäviin kuuluu myös esim. viranomaisten asettamiin vaatimuksiin perustuvia pätevyyden arviointeja. FINAS toimii itsenäisenä ja puolueettomana yksikkönä Tukesin organisaatiossa.


title: Disklavier-piano

text: Disklavier-piano on Yamahan akustisen- ja digitaalipianon yhdistävä, itse itseään soittava piano. Soitin sisältää sekä mekaanisen pianokoneiston että digitaalitekniikkaa, mikä mahdollistaa aidon pianoäänen kuuntelemisen kuulokeliitännän kautta. Tällöin pianoa voidaan soittaa ilman että ääni kuuluu ulospäin. Ominaisuutta kutsutaan Silent-modeksi. Soitto voidaan myös nauhoittaa pianon omalla sekvensserillä tai ulkoisella tallentimella.


title: Disklavier-piano

text: Suurin ero akustisiin - ja digitaalipianoihin verrattuna disklavier-pianossa on se, että sen tekniikka mahdollistaa vasarakoneiston ja koskettimien liikuttelun automaattisesti. Pianon voi siis sanoa soittavan itse itseään. Mallien kehittyneisyyttä kuvaa esimerkiksi se, että harjoitellessa pianon voi laittaa soittamaan toisen käden nuotteja ja soittaa itse toisen puolen.


title: Disklavier-piano

text: Disklavier-pianoja on saatavilla sekä pystypianomallisina että flyygelimallisina.


title: Bonnierhuset

text: Bonnierhuset on tornitalo Tukholman Vasastanin kaupunginosassa, Vasaparken-puiston eteläpuolella Torsgatanin varrella. Se kohoaa 61 metrin korkeuteen. Rakennuksessa toimii Bonnierin konsernijohto ja Dagens Industri -sanomalehden toimitus. Talon omistaa Bonnier Cityfastigheter.


title: Bonnierhuset

text: Bonnierhuset rakennettiin 1946–1949. Sen suunnittelivat arkkitehdit Ivar ja Anders Tengbom, jotka olivat voittaneet vuonna 1937 järjestetyn suunnittelukilpailun. Kyseessä oli ensimmäinen Ruotsiin toisen maailmansodan jälkeen rakennettu betonirunkoinen tornitalo. Seinät on verhoiltu keltaisella tiilellä. Toimistot sijaitsevat torniosassa, matalammassa siivessä on lehtipaino. Taloa on laajennettu 1964 ja 1972 Anders Tengbomin suunnittelemilla lisäosilla.


title: Bonnierhuset

text: Bonnierhusetin eteläpuolelle valmistui vuonna 2006 Bonnierin taidehalli.


title: Bonnierhuset

text: Nimeä Bonnierhuset käytetään myös Sveavägenin varrella Norrmalmilla sijaitsevasta Bonnierin vanhasta pääkonttorista.


title: Colt Single Action Army

text: Colt Single Action Army (tunnettu myös nimillä Colt Peacemaker tai Colt Model 1873) on alkujaan Colt’s Patent Firearms Manufacturing Companyn ja myöhemmin Colt’s Manufacturing Companyn (CMC) valmistama yksitoiminen () revolveri. Yksitoimisen aseen iskuvasara on joka laukauksella ensin vedettävä vireeseen.


title: Colt Single Action Army

text: Vuonna 1872 patentoitu ja 1873 valmistukseen otettu revolveri kehitettiin suustaladattavien Colt -mallien patruunakäyttöisten muunnosten pohjalta. Yhdysvaltain armeija valitsi vuonna 1873 revolverin palvelusaseekseen .45 Colt (tunnettu myös nimillä .45 Long Colt tai .45 LC) -kaliiperisena. Armeijan ja ratsuväen mallissa oli 7,5 tuuman (191 mm) piippu, tykistömallissa piippu oli 5,5-tuumainen (140 mm).


title: Colt Single Action Army

text: Colt Peacemaker on yksi tunnetuimmista niin sanotun villin lännen aseista. Ase sai nopeasti suuren suosion sekä sotilas- että siviilikäyttäjien keskuudessa.


title: Liga de Fútbol Profesional

text: Liga Nacional de Fútbol Profesional eli lyhyemmin Liga de Fútbol Profesional (LFP, markkinointinimi La Liga) on espanjalainen urheiluyhdistys, joka vastaa maan ammattilaisjalkapallosarjojen järjestämisestä ja markkinoinnista. Se perustettiin vuonna 1983.


title: Liga de Fútbol Profesional

text: LFP:n muodostavat 42 jalkapalloseuraa. Ne kilpailevat Primera Divisiónissa (Liga Santander) ja Segunda Divisiónissa (Liga Adelante), jotka ovat samalla maan kaksi korkeinta sarjatasoa. Vuodesta 2008 lähtien sarjat on tunnettu sponsorinimillä LFP:n ja Banco Bilbao Vizcaya Argentarian tekemän yhteistyösopimuksen myötä.


title: Liga de Fútbol Profesional

text: Primera Divisiónin otteluita seuraa televisiosta keskimäärin 4,3 miljoonaa ja Segunda Divisiónin otteluita 650 000 espanjalaista jokaisella kierroksella. Latinalaisen Amerikan maissa LFP on seuratuin ulkomaalainen liiga. LFP:n seurojen yhteenlaskettu budjetti on 1,6 miljardia euroa. Epäsuorasti ammattilaisjalkapalloilu työllistää Espanjassa 80 000 henkilöä, mikä muodostaa 2,5 prosenttia palvelualojen bruttokansantuotteesta ja tuottaa vuosittain lähes miljardi euroa valtion kassaan.


title: Liga de Fútbol Profesional

text: LFP:llä on yhteistyösopimus Espanjan kuninkaallisen jalkapalloliiton kanssa, mutta se toimii siitä itsenäisesti. Puheenjohtaja on José Luis Astiazarán, ja hallitukseen kuuluu kerrallaan kuuden Primera- ja Segunda-seuran edustajat. LFP:n päämaja sijaitsee Madridissa. Liiga on eurooppalaisten jalkapallon ammattilaisliigojen yhteistyöjärjestön EFPL:n perustajajäsen.


title: Liga de Fútbol Profesional

text: LFP:n alaisuudessa toimivat myös Campus LFP, joka järjestää kesäkouluja 8–13-vuotiaille lapsille, ja Fundación del Fútbol Profesional -säätiö.


title: Huang Hua

text: Huang Hua (25. tammikuuta 1913 – 24. marraskuuta 2010) oli kiinalainen poliitikko ja diplomaatti. Hän toimi Kiinan kansantasavallan ulkoministerinä vuosina 1976–1982.


title: Huang Hua

text: Huang Hua syntyi Hebeissä ja liittyi Kiinan kommunistiseen puolueeseen vuonna 1936. Hän opiskeli Yenchingin yliopistossa.


title: Huang Hua

text: Huang Huaa edelsi ulkoministerin virassa Qiao Guanhua ja seurasi Wu Xueqian. Hän kuoli 97-vuotiaana marraskuussa 2010.


title: Hessensteinin palatsi

text: Hessensteinin palatsi on palatsimainen rakennus Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Tukholman vanhassakaupungissa (Gamla stan), Riddarholmenilla, Birger Jarls torgin laidalla. Palatsi on alun perin rakennettu vuoden 1630 tienoilla valtaneuvos Bengt Bengtsson Oxenstiernan yksityistaloksi. Noin vuonna 1680 rakennusta uudistettiin, ja suunnittelijana toimi tuolloin mahdollisesti arkkitehti Nicodemus Tessin nuorempi. Vuonna 1983 rakennuksen restauroi arkkitehtitoimisto Uhlin&Malm. Rakennuksessa on nykyisin Svean hovioikeuden tiloja.


title: Hessensteinin palatsi

text: Rakennuksen nimi tulee kuningas Fredrik I:n rakastajattaresta Hedvig Taubesta, jonka lapset saivat Hessensteinin kreivin arvon.


title: Michael Foot

text: Michael Mackintosh Foot (23. heinäkuuta 1913 – 3. maaliskuuta 2010) oli brittiläinen poliitikko. Hän syntyi Plymouthissa, Devonissa, ja toimi Työväenpuolueen puoluejohtajana 1980–1983.


title: Michael Foot

text: Foot toimi muun muassa vuosina 1976–1979 parlamentin alahuoneen johtajana ja vuosina 1974–1976 Yhdistyneen kuningaskunnan työministerinä. Hän oli ehdolla parlamentin jäseneksi ensimmäistä kertaa vuonna 1935 (22-vuotiaana), ja ensimmäistä kertaa hän pääsi parlamenttiin vuonna 1945.


title: Michael Foot

text: Michael Footista tuli Britannian historian kaikkien aikojen pitkäikäisin puoluejohtaja 93-vuotispäivänään 23. heinäkuuta 2006, jolloin hän rikkoi päivää ennen 93-vuotispäiväänsä maaliskuussa 2005 kuolleen James Callaghanin aiemman ennätyksen.


title: Hötorgsskraporna

text: Hötorgsskraporna () tarkoittaa Tukholman Norrmalmin kaupunginosassa sijaitsevaa viiden tornitalon kokonaisuutta, joka sijaitsee Hötorgetin ja Sergelin torin välissä. Tornitalot ovat liikekäytössä, ja niissä kaikissa on 19 kerrosta. Talot rakennettiin vuosina 1955–1966 osana Norrmalmin uudelleenjärjestelyä.


title: Hötorgsskraporna

text: Tornitaloista ensimmäinen, "Hötorgshus 1", rakennettiin 1955–1960, ja sen suunnitteli arkkitehti David Helldén. "Hötorgshus 2" rakennettiin 1957–1960, ja sen suunnitteli Anders Tengbom. "Hötorgshus 3" rakennettiin 1960–1962, ja sen suunnitteli Sven Markelius. "Hötorgshus 4" rakennettiin 1960–1962, ja sen suunnitteli Lars-Erik Lallerstedt. Rakennuksista viimeinen, Backström & Reiniuksen suunnittelema "Hötorgshus 5", rakennettiin 1961–1965. Viides talo on neljää muuta taloa matalampi: se yltää 61 metrin korkeuteen, kun muut ovat 72 metriä korkeita.


title: Hötorgsskraporna

text: Tukholmalaiset tuntevat talot nimellä "de fem trumpetstötarna" (”viisi trumpetintöräystä”).


title: M/S Finnlady

text: M/S Finnlady () on Finnlinesin omistama ro-ro/matkustaja-alus. Alus on rakennettu vuonna 2007 Fincantierin Anconan telakalla, Italiassa. Kuollutta painoa aluksella on 9 653 tonnia ja sen jääluokitus on 1A Super. "Finnlady" on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Helsinki. Nykyään alus liikennöi Helsingistä Travemündeen.


title: M/S Finnlady

text: Finnladyn sisaralukset ovat M/S Finnmaid, M/S Finnstar, M/S Europalink ja M/S Nordlink.


title: M/S Finnlady

text: Finnlady on luokkansa suurimpia laivoja maailmassa, ja se noudattaa sekä Euroopan että kansainvälistä uusinta turvallisuus- ja ympäristötasoa. Matka-aika Helsingin ja Travemünden välillä on 27 tuntia, ja laivalla noudatetaan Suomen aikaa. Varustamo on investoinut laivaan 115 miljoonaa euroa.


title: M/S Finnlady

text: Finnladyllä ja sen neljällä sisaraluksilla on Suomen ja Saksan välisen laivaliikenteen suurin hyttivalikoima, yhdeksän hyttiluokkaa. Hyttien koko vaihtelee 10 m²:stä 38 m²:iin. Hytit ovat laivalla kolmella kannella.


title: M/S Finnlady

text: Promenadikannella eli ylimmällä matkustajakannella sijaitsevat muun muassa "Aere-", "Acqua-" ja "Terra"-nimiset kokoustilat, kaksi poreallasta, saunat, kuntosali, ravintola, kaksi baaria, aurinkokansi ja Sailor’s Shop -myymälä.


title: M/S Finnlady

text: 16. kesäkuuta 2006 alus laskettiin vesille. 5. helmikuuta 2007 alus luovutettiin Finnlines Shipmanagement Ab:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Ruotsin lipun alle nimellä "Europalink". Kotisatamaksi tuli Malmö.


title: M/S Finnlady

text: 6. helmikuuta 2007 alus siirtyi Finnlines Oy:n omistukseen, joka muutti lippuvaltion Suomeksi ja kotisataman Helsingiksi. Samana päivänä alus sai nykyisen "Finnlady" -nimensä. Telakalta Italiasta, alus lähti kohti Travemündea 10. helmikuuta. 22. helmikuuta Finnlady aloitti Helsingin ja Travemünden välisen liikenteen.


title: M/S Finnlady

text: Myöhään perjantai-iltana 16. toukokuuta 2008 alus törmäsi Travemündessä laituriin kärsien vähäisiä vaurioita. Myös laituri vaurioitui. Onnettomuuden syyksi epäiltiin teknistä vikaa. Kukaan ei loukkaantunut törmäyksessä eikä se aiheuttanut vaaraa matkustajille. Matkustajia aluksella oli onnettomuushetkellä 175, ja heidät päästettiin laivaan sisään yön ajaksi. Kiireisimmille matkustajille pyrittiin löytämään korvaavia kuljetuksia.


title: M/S Finnlady

text: Sunnuntaina 18. toukokuuta tekninen vika varmistui onnettomuuden syyksi, mutta sen aiheuttajaa ei tiedetty. Samana päivänä alus saatiin korjattua ja se lähti kohti Helsinkiä. Alkuperäisen suunnitelman mukaan aluksen olisi pitänyt lähteä Suomeen jo lauantain vastaisena yönä.


title: Maailman postiliitto

text: Maailman postiliitto eli UPU (, ) on kansainvälinen järjestö, joka säätelee jäsenvaltioidensa välistä postitoimintaa. Se on osa Yhdistyneiden kansakuntien organisaatiota. Järjestöön kuuluu 192 valtiota. Maailman postiliiton päämaja sijaitsee Bernissä, Sveitsissä ja järjestön virallinen kieli on ranska.


title: Maailman postiliitto

text: Liitto perustettiin vuonna 1874. Suomi liittyi siihen helmikuussa 1918.


title: Schering Rosenhanen palatsi

text: Schering Rosenhanen palatsi () on palatsimainen rakennus Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Riddarholmenin saarella Wrangelin palatsin pohjoispuolella lähellä Birger Jarls torgia. Palatsi on rakennettu vuosina 1652–1656 ja sen suunnitteli arkkitehti Nicodemus Tessin vanhempi. Vuosina 1776–1876 palatsi oli Ruotsin vapaamuurareiden käytössä. Siipirakennukset, joista itäinen valmistui noin vuonna 1800 ja läntinen vuoden 1850 tienoilla, muuttivat palatsin mantereenpuoleista julkisivua. Merenpuoleinen julkisivu on suurimmaksi osaksi säilyttänyt alkuperäisen ulkonäkönsä. Rakennuksen nykyinen käyttäjä on Svean hovioikeus.


title: Emanuel Pohjaväre

text: Emanuel Pohjaväre (vuoteen 1907 "Emanuel Helin", 29. huhtikuuta 1875 Teisko – 31. joulukuuta 1949 Petroskoi) oli sosiaalidemokraattien kansanedustaja ja leipuri.


title: Emanuel Pohjaväre

text: Emanuel Helin syntyi maanviljelijöiden pojaksi Teiskossa. Koska pientila ei riittänyt elättämään koko perhettä, pestautui Emanuel rengiksi kotikuntaansa. Myöhemmin hän oli leipurinoppilaana ensin Tampereella, sitten Helsingissä. Riittävästi vaurastuttuaan Emanuel perusti leipuriliikkeen ja sekatavarakaupan Ruovedelle. Hän avioitui Lydia Emilia Ala-Pohjan kanssa vuonna 1900, ja kolmen vuoden päästä perhe muutti Ähtäriin, jossa hän perusti Inhan tehtaille leipuriliikkeen. Leipurin tehtävien lisäksi Helin oli myös puhuja ja järjestömies. Jo vuosi Helinin Ähtäriin muuton jälkeen perustettiin "Hankaveden työväenyhdistys" (vuodesta 1907 "Inhan työväen yhdistys"), jonka johtajana Helin oli suurlakon aikana.


title: Emanuel Pohjaväre

text: Ensimmäisen kerran eduskuntaan nimensä suomalaistanut Helin eli Pohjaväre valittiin vuoden 1907 vaaleissa. Kun hänen ähtäriläinen puoluetoverinsa Edvard Valpas-Hänninen käytti vähintään yhden puheenvuoron kaikissa merkittävissä keskusteluissa, ei Pohjaväre käynyt lainkaan puhuja-aitiossa ensimmäisen eduskuntakautensa aikana. Eduskunta hajotettiin jo vuoden päästä, mutta Pohjaväre valittiin uudestaan. Tämä 1908 valittu eduskunta hajosikin sitten jo 1909. Pohjaväre palasi leipurin ammattiin, mutta tuli jälleen valituksi kansanedustajaksi 1911. Vuonna 1913 Pohjaväre valittiin eduskuntaan Mäntän työväen ehdokkaana. Venäjän, Suomen ja SDP:n sisäisen kuohunnan vuotena, 1917, Pohjaväre tuli viimeisen kerran valituksi eduskuntaan. Eduskuntakausinaan Pohjaväre toimi suuressa valiokunnassa, sivistys-, työväenasiain- ja toimitusvaliokunnassa.


title: Emanuel Pohjaväre

text: Pohjaväre osallistui punaisten kapinaan. Hän pakeni vuoden 1918 kansalaissodan loppuvaiheissa Neuvosto-Venäjälle, eikä hänen vaiheistaan sen jälkeen ole paljon tietoa. Kuitenkin hänen tiedetään luennoineen ja opettaneen Kontupohjassa ja Petroskoissa. Ruoveden kihlakunnanoikeuden päätöksellä Emanuel Pohjaväre julistettiin kuolleeksi 29.1.1962. Neuvostoliitosta tulleen tiedon mukaan Pohjaväre olisi kuollut 31.12.1949 Petroskoissa.Emanuel Pohjaväre 1875–1949. "Ympyriäinen XII", 43–45. Ähtäri 2000.


title: Hannu Heikkilä

text: Hannu Tapani Heikkilä (23. lokakuuta 1922 Helsinki – 10. syyskuuta 2003 Hollola) oli suomalainen oopperalaulaja. Äänialaltaan hän oli aluksi baritoni, sitten basso.


title: Hannu Heikkilä

text: Hekkilän vanhemmat olivat Väinö Johannes Heikkilä ja Iida Elisabet Tauren. Hänen ensimmäinen puolisonsa (1951–1965) oli pianisti Kerstin Linnea Pettersson ja toinen vuodesta 1966 Anja Helena Miettinen. Heikkilä tuli ylioppilaaksi 1940, opintomatkoja Keski-Eurooppaan hän teki 1950-luvulla. Hän toimi paitsi useissa alansa järjestöissä, myös opettajana Sibelius-Akatemiassa, samoin kuin suomensi kuusitoista oopperalibrettoa. Heikkilä kuului vuodesta 2000 Martti Talvela -säätiön hallitukseen.


title: Hannu Heikkilä

text: Heikkilällä oli uransa aikana kaikkiaan yli 90 eri roolia oopperoissa ja opereteissa muun muassa Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan oopperajuhlilla ja Lahdessa. Hänen keskeisiä oopperaroolejaan olivat Pimen ("Boris Godunov"), Mefisto ("Faust"), Rocco ("Fidelio"), Figaro ("Figaron häät"), kuningas Marke ("Tristan ja Isolde"), Filip II ("Don Carlos") sekä Musta Joe ("Teatterilaiva").


title: Hannu Heikkilä

text: Heikkilä palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1970.


title: Fisherman’s Friend

text: Fisherman’s Friend () on vahva mentolipastilli, jota valmistetaan Fleetwoodissa, Lancashirein kreivikunnassa Englannissa.


title: Fisherman’s Friend

text: Pastillin kehitti apteekkari James Lofthouse vuonna 1865 lievittämään kalastajien hengityselinvaivoja, kuten yskää ja kurkkukipua, jotka johtuivat Pohjanmeren viileästä ja tuulisesta ilmastosta. Alun perin valmiste oli erittäin vahvaa nestemäistä lääkettä, joka sisälsi mentolia ja eukalyptusöljyä. Lofthouse puristi siitä pieniä pastilleja, jotka olivat helpompia säilyttää ja nauttia kuin nestemäinen versio. Pastillia alettiin kutsua ”kalastajan ystäväksi” niiden suotuisan vaikutuksen vuoksi.


title: Fisherman’s Friend

text: Pastillit ovat pysyneet muuttumattomina nykypäivään asti, ja ne ovat tunnettuja pienehköistä paperipakkauksistaan. Trooppisissa, kosteissa maissa pussit ovat muovia ja uudelleensuljettavia. Myöhemmin markkinoille on tullut myös muun muassa salmiakilla, kirsikalla, mintulla ja aniksella sekä useilla muilla mauilla maustettuja versioita. Pastilleja on saatavana myös sokerittomina.


title: Fisherman’s Friend

text: Pastillit eivät sisällä eläinperäisiä tuotteita, joten ne sopivat myös kasvissyöjille sekä vegaaneille.


title: Fisherman’s Friend

text: Joissakin baareissa on saatavilla Fisherman’s Friend -pastilleja ja vodkaa sekoittamalla tehtyjä ryyppyjä. Tällaista juomaa saa Suomessa myös Alkosta, jossa myytävän tuotteen valmistaja on tanskalainen Spiritus Distillers A/S.


title: Fisu

text: Fisu tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Nikolai Lehto

text: Kaarlo Nikolai Lehto (15. joulukuuta 1905 Halikko – 6. marraskuuta 1994 Turku) oli suomalainen kuvataiteilija.


title: Nikolai Lehto

text:
Lehto aloitti taiteellisen uransa mainospiirtäjänä. Hän kiinnostui taiteesta muutettuaan Turkuun 1920. Aluksi hän maalasi traditionaalisia ja realistisia maisemia ja henkilökuvia. Vähitellen hän alkoi tietoisesti siirtyä naivistisempaan ja surrealistisempaan ilmaisuun. Hän jättäytyi vapaaksi taiteilijaksi vasta yli 50-vuotiaana.
Suurimman suosion Lehto saavutti töillään, joiden pääosassa ovat ihmiset tai eläimet. Henkilöt ovat vahvasti tyypiteltyjä ja poseeravat kuten vanhoissa perhevalokuvissa, katse kohti kameraa. Ihmiset ovat arvokkaan vakavia eikä töissä näy liikettä. Teokset ovat kertovia ja lämpimän humoristisia.


title: Nikolai Lehto

text: Lehto opiskeli Turun taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1930–1932. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1972 ja hän sai professorin arvon vuonna 1982.


title: Ranskan vallankumoussodat

text: Ranskan vallankumoussodat olivat sarja vuosina 1792–1802 käytyjä sotia, joissa pääosapuolina olivat yhtäältä Ranskan ensimmäinen tasavalta ja toisaalta ensimmäisen ja toisen liittokunnan jäsenet. Ensimmäisen liittokunnan sota käytiin vuosina 1792–1797 ja toisen liittokunnan sota 1799–1801.


title: Ranskan vallankumoussodat

text: Ranskan suuri vallankumous alkoi 1789. Vallankumoukselliset pelkäsivät ulkovaltojen suunnittelevan Ranskan-vastaista sotaa vanhan järjestelmän ("l’ancien régime") palauttamiseksi. Tähän pelkoon vaikutti niin sanottu Pillnitzin julistus (1791). Etenkin girondistit vaativat sotaa Ranskan lakiasäätävässä kansalliskokouksessa.


title: Ranskan vallankumoussodat

text: Ranska julisti sodan Itävallalle vuonna 1792. Preussi yhtyi sotaan Itävallan puolelle ja itävaltalais-preussilaiset joukot hyökkäsivät Ranskaan. Ranskalaiset voittivat Valmyn taistelun, jonka jälkeen he hyökkäsivät Itävallan Alankomaihin, voittivat Jemappesin taistelun ja valtasivat Itävallan Alankomaat. Marraskuussa 1792 Ranska valtasi Nizzan ja Savoijin.


title: Ranskan vallankumoussodat

text: Britannia, Hollanti, Espanja, Itävalta, Preussi ja Venäjä muodostivat ensimmäisen Ranskan vastaisen liittokunnan, koska Ranska levitti vallankumousta omien rajojensa ulkopuolelle. Seuranneessa ensimmäisen liittokunnan sodassa liittoutuneet menestyivät aluksi kaikilla rintamilla, mutta takaiskujen jälkeen ranskalaisten asevelvollisarmeijat alkoivat menestyä ja työnsivät liittoutuneiden joukot pois Ranskasta. Ranskalaiset valloittivat uusia alueita ja loivat niistä tasavaltoja, jotka olivat puskurivaltioita. Liittokunnan jäsenet lopettivat sotimisen yksi toisensa jälkeen vuodesta 1794 lähtien. Ensimmäinen liittokunnan sota päättyi lopullisesti Itävallan irtauduttua sodasta kenraali Napoléon Bonaparten Italian-sotaretken jälkeen Campo Formion rauhassa 1797.


title: Ranskan vallankumoussodat

text: Toinen Ranskan vastainen liittokunta perustettiin Venäjän johdolla ja siihen kuuluivat Britannia, Itävalta, Portugali, Napoli ja osmanien valtakunta. Liittokunnan sotatoimet sujuivat aluksi hyvin, mutta se kärsi tuhoisan tappion Sveitsissä, minkä jälkeen Venäjä vetäytyi sodasta. Ranska ja osmanit saavuttivat sovun vuonna 1800. Ranska voitti Marengon ja Hohenlindenin taistelut pakottaen Itävallan irtautumaan sodasta helmikuussa 1801. Britannia jatkoi sotaa merillä vuoteen 1802, jolloin se solmi Ranskan kanssa Amiensin rauhan.


title: Ranskan vallankumoussodat

text: Vuonna 1803 syttyneitä uusia sotia kutsutaan Napoleonin sodiksi.


title: Viruminen

text: Viruminen on vakiokuormituksen tai -jännityksen vaikutuksesta tapahtuvaa ajasta ja lämpötilasta riippuvaa pysyvää eli plastista muodonmuutosta. Virumisessa muodonmuutosmekanismeina toimivat dislokaatioliike, diffuusio ja raerajaliukuminen. Koska viruminen on lämpötilasta riippuvaa, muoveilla viruminen on merkittävää jo alhaisissa lämpötiloissa ja metalleilla ilmiö tapahtuu yleensä vasta korkeammissa lämpötiloissa. Toisin kuin venyminen, viruminen alkaa materiaalin venyttyä kimmoisuutensa rajan yli. Virumisesta käytetään toisinaan nimitystä staattinen väsyminen.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Systeeminen lupus erythematosus, lyhenteenä SLE, josta suomen kielessä käytetään myös nimitystä punahukka, on krooninen autoimmuunisairaus, joka oireilee eri puolilla elimistöä, etenkin iholla, nivelissä, veressä ja munuaisissa. Sairauden takia elimistön puolustusjärjestelmä ei toimi kuten pitäisi vaan hyökkää elimistön omia kudoksia vastaan sen sijaan, että se suojelisi niitä bakteereilta ja viruksilta..


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: SLE ja DLE (ihon punahukka) eroavat toisistaan niin paljon, että niitä pidetään eri sairauksina. Joka viidennellä SLE-potilaalla on ihossaan DLE-oireita, ja 5–10 prosentille DLE-potilaista kehittyy ajan mittaan yleistynyt muoto (SLE).


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Punahukkaa esiintyy ympäri maailman. Suurin osa siihen sairastuneista on naisia. Tyypillisimmin tauti alkaa 15–25 vuoden iässä, mutta sitä esiintyy kaikissa ikäryhmissä. SLE:hen sairastuneista ei ole Suomessa olemassa rekisteriä, mutta SLE-diagnoosin on saanut tuhannesta kahteentuhanteen suomalaista.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: SLE ei ole tarttuva tauti, eli se ei voi siirtyä ihmisestä toiseen.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Sairauden nimenä "systeeminen lupus erythematosus" on peräisin 1900-luvun alkupuolelta. Systeeminen tarkoittaa koko elimistöön liittyvää. Sana ”lupus” on latinaa ja tarkoittaa "sutta" (eli "hukkaa") – lääkäreiden mielestä taudille tyypillinen perhosihottuma muistutti suden kuonon valkoisia alueita. ”Erythematosus” tulee kreikasta ja tarkoittaa punaista ihottumaa.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Punahukka alkaa yleensä ilmetä melko hitaasti: uusia oireita saattaa ilmaantua viikkojen, kuukausien tai jopa vuosien aikana. Usein ensioireita ovat väsymys ja huonovointisuus. Tautiin sairastuneilla saattaa olla myös jaksoittaista tai jatkuvaa kuumetta, laihtumista ja ruokahaluttomuutta.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: SLE:n taudinkulku vaihtelee suuresti: Monissa tapauksissa oireilu välillä helpottuu, ja eri potilaiden oireet voivat olla varsin erilaisia. Suuri osa sairastuneista saa ainoastaan nivel- ja iho-oireita ja tulee toimeen ilman lääkitystä. Joillekin tauti saattaa kuitenkin iskeä rajusti ja aiheuttaa esimerkiksi muutoksia sisäelimissä, keskushermostossa tai munuaisissa.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Tavallisin oire on käsien nivelsärky. Myös väsymys ja kuume ovat yleisiä. Tavallisia iho-ongelmia ovat etenkin eräänlainen perhosihottuma poskipäissä ja nenänselässä sekä herkkyys auringonvalolle. SLE:hen liittyy usein myös munuaissairaus. Sen seurauksena virtsaan ilmaantuu valkuaista, josta voi kehittyä munuaisen vajaatoiminta. Muita mahdollisia oireita ovat muun muassa keskushermoston oireet, valkosormisuus, hiustenlähtö, masennus, päänsärky, keuhkopussintulehdus, imusolmukkeiden suurentuminen, limakalvohaavaumat ja sydänpussintulehdus.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Taudin diagnoosin tekee yleensä erikoislääkäri. Diagnoosi tehdään potilaan oireiden (esimerkiksi kipu), löydösten (esimerkiksi kuume) ja laboratoriokokeiden perusteella sen jälkeen, kun muut sairaudet on suljettu pois. Jotta SLE olisi helpompi erottaa muista sairauksista, käytetään apuna luokittelukriteereitä. Luokittelukriteerit ovat yleisimpiä oireita tai poikkeavuuksia, joita SLE-tautia sairastavilla potilailla on todettu. SLE:n diagnosointi vaatii, että ainakin neljä 11 kriteeristä on esiintynyt potilaalla jossakin vaiheessa.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Kriteereitä ovat:


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: SLE-taudille ei ole vielä tiedossa parannuskeinoa. Hoito on yksilöllistä ja riippuu taudin aktiivisuudesta ja siitä, missä elimissä SLE vaikuttaa. Hoidon tarkoituksena on ehkäistä komplikaatioita sekä lievittää taudin oireita. Usein SLE saadaan talttumaan lääkehoidolla ja lievenemään niin, että lääkkeitä tarvitaan enää vain vähän tai ei lainkaan. Vuonna 2016 julkaistun tutkimuksen mukaan omega-3-rasvahappo DHA voi estää eräissä tapauksissa lupuksen synnyn.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Punahukan lieviä oireita hoidetaan tulehduskipulääkkeillä ja hydroksiklorokiinilla. Jos hoito ei riitä, liitetään mukaan suun kautta otettava kortisonilääke (kortikosteroidi). Hyvin hankalissa tapauksissa saatetaan käyttää lisäksi solunsalpaajahoitoa. Monet SLE-potilaat eivät kuitenkaan tarvitse lainkaan lääkitystä. Osalla potilaita, noin 20–25 prosentilla, sairaus menee vuoden kuluessa toteamisesta remissioon eli muuttuu oireettomaksi. Tämä ei merkitse sairauden lopullista paranemista, mutta oireeton aika voi kestää vuosia.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: SLE:hen ei tunneta ehkäisyä, mutta uskotaan että auringon UV-säteily, jotkin virustulehdukset, stressi, hormonit ja eräät lääkkeet saattavat laukaista taudin puhkeamisen tai oireiden uusiutumisen. Iho-oireiden takia SLE-potilaan tulisikin välttää erityisesti liiallista auringossa oleilua.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Kuten kaikkia muitakin pitkäaikaissairaita, SLE:tä sairastavia kehotetaan noudattamaan yleisesti terveitä elämäntapoja. Hyvät ravintotottumukset, riittävää lepo ja uni sekä monipuoliset harrastukset voivat auttaa taudin voittamisessa.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text:
Vaikka SLE:tä on tutkittu paljon, sen syyt ovat edelleen tuntemattomia. Se kuitenkin tiedetään, että sairastumiseen vaikuttaa useita tekijöitä yhdessä. Näitä ovat muiden muassa geneettiset syyt, hormonaaliset seikat sekä ympäristötekijät. Taudin geneettinen lähtökohta on kromosomissa 6 alkaen kohdasta 32050758 päättyen kohtaan 32083111, ja mutaatio löydettiin vuonna 2011.
SLE ei ole perinnöllinen tauti, koska se ei periydy suoraan vanhemmilta lapsille, mutta siihen liittyy selvä perinnöllinen taipumus: 5–10 prosentilla SLE-potilaista suvussa on toinen samaa tautia sairastava. Lapset perivät vanhemmiltaan joitakin toistaiseksi tuntemattomia perintötekijöitä, jotka saattavat altistaa SLE-taudille. He eivät välttämättä sairastu, mutta alttius sairastua on normaalia suurempi. Jos toinen identtisistä kaksosista sairastuu, toisen mahdollisuus sairastua on 25 prosenttia. Erimunaisilla kaksosilla todennäköisyys on 2–3 prosenttia.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: SLE:n esiintymistiheys myös vaihtelee etnisyyden mukaan. Se näyttäisi olevan yleisempi afroamerikkalaista, latinalaisamerikkalaista, aasialaista ja alkuperäisamerikkalaista syntyperää olevilla ihmisillä.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Myös hormonaaliset tekijät vaikuttavat selvästi taudin syntyyn, mutta tarkkaa syytä tähän ei tiedetä. SLE:tä sairastavilla naisilla estrogeenin eritys on lisääntynyt ja androgeenin eritys vähentynyt verrattuna terveisiin naisiin. Hormonaaliset tekijät mahdollisesti selittävät myös, miksi SLE:hen sairastuneista 90 prosenttia on naisia. Kuitenkin myös miehiä sairastuu tautiin, ja heidän oireensa ovat yhteneviä naisten oireiden kanssa.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Tautiin vaikuttavina ympäristötekijöinä pidetään muun muassa altistumista auringonvalolle, joitakin virusinfektioita ja tiettyjä lääkkeitä.


title: Systeeminen lupus erythematosus

text: Viime vuosina SLE:n ennuste on parantunut selvästi. Vielä tosin ei ole keksitty parantavaa lääkitystä, minkä takia jotkut sairastuneista yhä kuolevat ennenaikaisesti tautiin. Punahukka muodostuu henkeä uhkaavaksi lähinnä sellaisille ihmisille, joilla on vakavia munuais-, keuhko- tai keskushermosto-oireita. Ennenaikaiset kuolemantapaukset ovat kuitenkin harvinaisia ja 80–90 prosenttia SLE:tä sairastavista elää normaalin eliniän. Suurin osa potilaista voi elää normaalia elämää, mikäli he noudattavat heille määrättyä lääkitystä ja kääntyvät heti lääkärin puoleen uusien oireiden ilmetessä. Suurin osa SLE:tä sairastavista ei koskaan joudu sairaalahoitoon. Lieviä tapauksia hoitavatkin usein yksityis- tai terveyskeskuslääkärit.


title: Rauni Magga Lukkari

text: Rauni Magga Lukkari (s. 30. syyskuuta 1943 Utsjoki) on saamelainen runoilija ja kääntäjä. Hän kirjoittaa pohjoissaameksi.


title: Rauni Magga Lukkari

text: Lukkari syntyi Utsjoen Vetsikossa, mutta on asunut yli 20 vuotta Norjan puolella Tromssassa.


title: Olavi Lähteenmäki

text: Frans Olavi Lähteenmäki (13. heinäkuuta 1909 Turku – 22. kesäkuuta 2006) oli suomalainen pappi ja poliitikko. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1958–1975.


title: Olavi Lähteenmäki

text: Lähteenmäen vanhemmat olivat maanviljelijä Frans Oskar Lähteenmäki ja Matilda Maria Ristimäki. Lähteenmäki kävi keskikoulun Loimaalla ja valmistui ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1929. Hän opiskeli Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa ja osallistui aktiivisesti ylioppilaselämään ollen muun muassa Varsinaissuomalaisen osakunnan kuraattori 1934–1936 ja ylioppilaskunnan puheenjohtaja vuonna 1936. Opiskeluaikanaan Lähteenmäki liittyi myös Akateemiseen Karjala-Seuraan ja vaikutti seuran toiminnassa sen lakkauttamiseen saakka.


title: Olavi Lähteenmäki

text: Lähteenmäki suoritti teologian erotutkinnon 1934. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1936. Pastoraalitutkinnon Lähteenmäki suoritti vuonna 1943. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1945 ja maisteriksi 1950 sekä teologian kandidaatiksi ja lisensiaatiksi 1948. Vuonna 1955 Lähteenmäki väitteli teologian tohtoriksi. Lähteenmäki työskenteli vuonna 1936 ylimääräisenä pappina Helsingin Sörnäisten suomalaisessa seurakunnassa, vuosina 1936–1945 Suomen pyhäkouluyhdistyksen pääsihteerinä ja 1943–1953 Töölön seurakunnan apulaisena. Vuosina 1948–1949 hän oli Helsingin opettajakorkeakoulun uskonnonopettaja ja vuosina 1949–1953 uskonnon lehtori. Vuosina 1953–1972 Lähteenmäki toimi Turun opettajakorkeakoulun rehtorina ja kasvatusopin sekä etiikan opettajana. Vuonna 1968 hänelle myönnettiin professorin arvonimi.


title: Olavi Lähteenmäki

text: Eduskuntaan Lähteenmäki valittiin vuoden 1958 vaaleissa. Hän johti kokoomuksen eduskuntaryhmää vuosina 1966–1971 ja oli vuosina 1970–1975 eduskunnan toinen varapuhemies.


title: Olavi Lähteenmäki

text: Lähteenmäki oli naimisissa Kaarina Mirjam Ilona Pietilän kanssa vuosina 1936–1989. Avioliitto päättyi vaimon kuolemaan. Vuodesta 1991 Lähteenmäen puoliso oli Sirkka Helena Sonck. Lähteenmäellä oli neljä vuosina 1939–1948 syntynyttä tytärtä.


title: Presidenttifoorumi

text: Presidenttifoorumi on Suomen tasavallan presidentin Tarja Halosen kehittämä ja järjestämä keskustelutilaisuus, joissa pohditaan ajankohtaisia aiheita. Presidenttifoorumeissa on ollut mukana useita kymmeniä aiheen asiantuntijoita. Tilaisuudet on kuvannut Yleisradio ja ne on myös noteerattu laajalti mediassa. Ensimmäinen presidenttifoorumi järjestettiin elokuussa 2006. Presidenttifoorumien puheenjohtajana ovat toimineet Tarmo Ropponen ja Hannu Lehtilä.


title: Howden Ganley

text: James Howden Ganley (synt. 24. joulukuuta 1941 Hamilton, Uusi-Seelanti) on entinen Formula 1 -kuljettaja. Urallaan hän sai 10 MM-pistettä 41 osakilpailussa. Hän ajoi myös sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa.


title: Howden Ganley

text: Ganley muutti kilpa-ajamisen toivossa Uudesta-Seelannista Englantiin 19-vuotiaana, jossa hän sai työpaikan mekaanikkona. Formula 3 -ura aukeni hänelle kuitenkin vasta 1960-luvun lopussa, jolloin hän oli saanut kerättyä riittävästi rahaa. Menestystä hän sai Formula 5000 -sarjassa, jossa hän sijoittui Peter Gethinin jälkeen toiseksi, mikä auttoi myös häntä saamaan paikan BRM:n Formula 1 -tallista kausiksi 1971-72. Vuonna 1972 hän ajoi myös Le Mansin 24 tunnin ajoissa sijoittuen toiseksi yhdessä Francois Cevertin kanssa. Hän keräsi kohtalaisesti pisteitä BRM:n autoilla ja vaihtoi kaudeksi 1973 Iso-Marlboron -talliin, jonka auto osoittautui kuitenkin heikoksi. Myös seuraava vuosi osoittautui heikoksi Marchin ja Makin autoilla, minkä seurauksena hän lopetti F1-uransa ja keskittyi Tim Schenkenin kanssa perustamansa Tiga -kilpa-autovalmistusyhtiön perustamiseen.


title: Ferdinand II (keisari)

text: Ferdinand II (9. heinäkuuta 1578 Graz – 15. helmikuuta 1637 Wien) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuosina 1619–1637, Böömin ja Unkarin kuningas vuodesta 1617 sekä vuodesta 1590 lähtien Sisä-Itävallan arkkiherttua.


title: Ferdinand II (keisari)

text: Ferdinand seurasi serkkuaan Matiasta keisariksi vuonna 1619. Hän oli kiihkokatolinen, jonka tavoite edistää vastauskonpuhdistusta ja karkottaa protestantismi keisarikunnasta johti kolmikymmenvuotisen sodan syttymiseen vuonna 1618.


title: Heki Danjō Masatsugu

text: Heki Danjō Masatsugu (s. 1443 Yamato, Japani – k. 1502) oli legendaarinen soturi, jonka katsotaan luoneen perustan japanilaiselle jalkaväensotilaiden jousiammunnalle. Heki Danjōn opeista syntyi yksi merkittävimmistä "kyūdō"-koulukunnista, hänen nimeään kantava "Heki-ryū". "Heki-ryūn" myöhemmistä haaroista useita harjoitellaan edelleen aktiivisesti.


title: Heki Danjō Masatsugu

text: Heki Danjō eli sotaisana aikana jolloin pidettiin kunniakkaana tulla yhdistetyksi kuuluisiin sotureihin. Tästä syystä kaikkien Heki Danjōn nimeä kantavien tyylisuuntien yhteydestä historialliseen henkilöön ei ole täyttä varmuutta, mutta tiedetään että Heki Danjō opetti Yoshida Shigekataa, joka kirjasi opit kirjakääröön ("Mokuroku") joka on edelleen tärkeä osa Heki-koulukunnan opetusta.


title: Heki Danjō Masatsugu

text: "Heki-ryūn" "Insai"-tyylisuunnan perustaja Yoshida Genpachirou Shigeujin kirjoitti Heki Danjōsta jumalallisena sodanjumala Hachimanin ilmentymänä. Historia kuitenkin kertoo hänen elämästään vain vähän. Heki Danjō syntyi Yamatossa, nousi jousiampujana kuuluisuuteen Uchinon taistelussa, opetti kyūjutsua ja lopulta ryhtyi hieman ennen kuolemaansa munkiksi Koya-vuorelle.


title: Autobahn

text: Autobahnit muodostavat Saksan moottoritieverkoston. Autobahneilla ajonopeutta ei useimmiten ole rajoitettu, mutta suositeltu nopeus on 130 km/h. Huomattavasti tätä suurempien nopeuksien käyttö on kuitenkin erittäin yleistä.


title: Autobahn

text: Autobahnien käsite syntyi 1920-luvulla Hampurin ja Baselin välisen nopean tieyhteyden rakentamista vaatineen HaFraBa-yhdistyksen käyttäessä termiä kuvaamaan rautatiehen () verrattavissa olevaa autotietä. Yhdistyksen ehdottama mittava projekti ei kuitenkaan koskaan toteutunut, kansallissosialistien asetuttua hanketta vastaan valtion päättävissä elimissä. Ensimmäinen kaksi suurkaupunkia yhdistävä autobahn valmistui lopulta vuonna 1932 Kölnin ja Bonnin välisen nykyään nimellä A 555 tunnetun 20 km pitkän tien muodossa. Ensimmäisenä autobahnina pidetään kuitenkin Berliinissä sijaitsevaa vuonna 1921 julkiseen käyttöön avattua AVUS-moottorirataa.


title: Autobahn

text: Vuonna 1933 valtaan noussut ja aiemmin autobahneja vastustanut Adolf Hitler näki suuren tieverkon rakentamisen olevan ratkaisu maata vaivanneeseen suurtyöttömyyteen. Autobahn-verkon rakentaminen liittyi toiseenkin Hitlerin suunnitelmaan, kansanauton tarjoamiseen jokaiseen työläisperheeseen vähitellen säästämällä. Autobahnien rakentaminen oli päässyt ennen toista maailmansotaa hyvään vauhtiin, mutta työt keskeytettiin vuonna 1943 Saksan keskittäessä voimavaransa sotavarusteluun. Lukuisia tieosuuksia jäi kesken ja sodan jälkeen ne olivat kärsineet huomattavia vaurioita. Autobahnien merkitys sodankäynnissä osoittautui ennakoitua pienemmäksi, sillä teloilla varustetut ajoneuvot olisivat pilanneet ne nopeasti, ja jatkuva pula polttoaineista ja kuorma-autoista siirsi kuljetuksia rautateille.


title: Autobahn

text: Saksan autobahn-verkosto teki suuren vaikutuksen yhdysvaltalaiseen kenraaliin ja myöhempään presidenttiin Dwight D. Eisenhoweriin, joka palveli Euroopassa toisen maailmansodan aikana. Hänen aloitteestaan luotiin Yhdysvaltoihin 1950-luvulta lähtien koko maan kattava moottoritieverkosto, joka tunnetaan nimellä Interstate Highway System.


title: Autobahn

text: Vuonna 2005 Saksan autobahn-verkoston yhteispituus oli noin 12 200 kilometriä. Vertailun vuoksi Yhdysvalloissa on noin 75 000 kilometriä ja Kiinassa noin 60 000 kilometriä vastaavan tyyppisiä väyliä.


title: Autobahn

text: Saksan autobahnien nykyinen numerointijärjestelmä on ollut käytössä vuodesta 1974, entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella Saksan jälleenyhdistymisestä alkaen vuodesta 1990. Autobahnien numeron edellä on tunnuskirjain A, esimerkiksi A 8. Saksan halki kulkevat pääreitit on numeroitu yksinumeroisesti niin, että itä–länsisuuntaiset ovat saaneet parillisen ja pohjois–eteläsuuntaiset parittoman numeron. Joidenkin teiden kohdalla tämä määritelmä ei ole aivan selkeä, sillä ne eivät välttämättä kulje kartalla vaaka- tai pystysuoraan. Lyhyemmät autobahnit, jotka ovat pääasiassa seudullisia yhteyksiä eli esimerkiksi kaksi kaupunkia toisiinsa yhdistäviä, on numeroitu kaksinumeroisella tunnuksella, kuten A 24 (Berliinistä Hampuriiin).Hyvin lyhyet, paikallista liikennettä välittävät autobahnit, kuten kehätiet tai Kölnin ja Bonnin välinen yhteys, ovat saaneet kolminumeroisen tunnuksen. Niiden alku on sama kuin alueen ylemmän tiestön numero.


title: Autobahn

text: Poliisi partioi Saksan autobahneilla tunnuksettomilla autoilla ja moottoripyörillä jotka on varustettu videolaitteistoilla. Näin valvotaan muun muassa turvavälejä, ja videotallenteita kyetään käyttämään todisteaineistona. Tärkeimpiä valvottavia määräyksiä ovat:


title: Autobahn

text: Saksassa levähdysalueita kutsutaan nimellä "Raststätte". Näillä on yleensä ravintola, polttoainejakelu ja WC-tilat. Joillakin alueilla on myös motelli. Ne olivat aiemmin valtiollisessa omistuksessa vuoteen 1998 mutta ovat sittemmin yksityistetty. Levähdysalueita on yleensä 55 kilometrin välein. Polttoaineen riittäminen seuraavan levähdysalueen huoltoasemalle kannattaa varmistaa, sillä poliisi sakottaa polttoaineen loppumisen johdosta tielle jääneen auton kuljettajaa. Autobahnien varsilla on noin 720 levähdysaluetta, niitä arvioidaan käyttävän vuosittain 500 miljoonaa matkailijaa.


Luettelo eksoplaneetoista koordinaattien mukaan:


title: Myy Herculis

text: Myy Herculis on kaksoistähti 27,4 valovuoden päässä. Keltainen päätähti lienee itse kaksoistähti.


title: Katsu Kaishū

text: Katsu Kaishū (, 1823–1899) eli Katsu Rintarō eli Awa Katsu, oli japanilainen laivastoupseeri ja valtion virkamies Bakumatsu-kauden ja Meiji-restauraation aikaan. Katsu kannatti Japanin modernisointia ja demokratisoitumista ja hän oli yksi Meiji-restauraation keskeisistä henkilöistä. Katsu palveli Tokugawan alaisuudessa vuosina 1855–1868 ja myöhemmine keisarillisen Japanin joukoissa 1872–1899.