title: Lentsu

text: Lentsu on vuonna 1990 MTV:llä lähetetty suomalainen televisiosarja, jonka Solja Kievari käsikirjoitti Veikko Huovisen saman nimisen romaanin pohjalta. 3-osaisen sarjan ohjasi MTV-teatterille Pauli Virtanen. Sarja kuvattiin suurimmaksi osaksi Vihdissä. Lentsu on julkaistu DVD:llä.


title: Mirja Mane

text: Impi Maria Mirjami Mane (oik. Mirjami Manelius, 9. toukokuuta 1929 Helsinki – 21. huhtikuuta 1974) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli naimisissa elokuvaohjaaja Toivo Hämerannan kanssa vuodesta 1953 vuoteen 1969, jolloin Hämeranta kuoli.


title: Mirja Mane

text: Mane näytteli muutamissa elokuvissa ja oli lisäksi mukana muun muassa Vartiovuoren kesäteatterin monissa tuotannoissa.


title: Mirja Mane

text: Mirja Manen rooli elokuvassa "Noita palaa elämään" oli aikanaan kuohuttava, sillä se sisälsi runsaasti alastonkohtauksia ja kuvausaikanaan suomalaisessa elokuvassa harvinaista alleviivaavaa erotiikkaa. Alkujaan turkulainen Mane löydettiin Kulosaaren Casinon rannasta; itse näytelmän kirjoittaja Mika Waltari kiinnitti huomiota nuoreen tyttöön, jolla oli pitkät tummat hiukset ja ilmeikkäät kasvot. Tilannetta todistamassa olivat myös ohjaaja Roland af Hällström sekä tuottaja Mauno Mäkelä. Arviossa kriitikot havaitsivat Manessa myös selvää näyttelijänlahjakkuutta. Mane oli aikaisemmin näytellyt pienen roolin tummanuhkeana Juliskana oikealla nimellään Mirjami Manelius elokuvassa "Kaunis Veera" vuonna 1950. Noitaosansa jälkeen Mane näytteli toisen pääroolinsa Liisana elokuvassa "Saariston tyttö". Roolia varten luonnostaan tumman Manen hiukset värjättiin vaaleiksi. Elokuvan jälkeen Mane näytteli vielä pari sivuosaa.


title: Mirja Mane

text: Arvostelijat pitivät Manen suoritusta Birgit-noitana kauniina mutta avuttomana. Erään arvion mukaan Mane kuitenkin suhtautui rooliinsa "kiitettävällä antaumuksella" ja noidan roolissa hänet koettiin "nuortean notkeaksi, vereväksi ja iskuvalmiiksi, paikoin pingoitetusti".


title: Mirja Mane

text: Manen ura elokuvien parissa jäi lyhyeksi, "tähdenlennoksi", kuten kriitikko luonnehtii.


title: Mirja Mane

text: Mirja Mane kuoli lyhyen sairauden jälkeen vain 44-vuotiaana.


title: Live in Hyde Park

text:
Live in Hyde Park on Red Hot Chili Peppersin ensimmäinen ja tähän mennessä ainoa live-albumi, joka sisältää kappaleita mm. albumeilta Blood Sugar Sex Magik, Californication ja By The Way (myös kappale Fortune Faded albumilta Greatest Hits ). Albumilla Live In Hyde Park ei löydy kappaleita albumilta Mother's Milk , koska John Frusciante ei pitänyt kitaratyöskentelystään sillä albumilla. Myös One Hot Minuten kappaleita ei ole, koska Frusciante ei pitänyt niistä.
Levy 1


title: Live in Hyde Park

text: Levy 2


title: Uuno Eskola

text: Uuno Eskola (vuoteen 1906 Eskolin; 6. elokuuta 1889 Pertteli – 9. maaliskuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija, lavastaja, näyttelijä ja kirjailija. Hän debytoi Helsingissä vuonna 1915. Hän ohjasi, käsikirjoitti, lavasti ja tuotti kaksi elokuvaa – "Ei auta itku markkinoilla" (1927) ja "Lumisten metsien mies" (1928) – ja näytteli elokuvassa "Koskenlaskijan morsian" (1923).


title: Uuno Eskola

text: Uuno Eskolan vanhemmat olivat lakkitehtailija Karl Viktor Eskolin ja Eeva Kristiina Willstedt. Puoliso oli Aune Helmi Hermine Böök vuodesta 1925. Parhaimpina aikoina Uuno Eskolan lapsuuden koti oli pramea, mutta välillä isän liiketoimet epäonnistuivat ja perhe köyhtyi. Eskola muutti 11-vuotiaana Saloon veljensä Vihtorin luokse, mutta palasi kotiin kolme vuotta myöhemmin. Isää ja poikaa yhdisti isänmaallisuus. Kodista tuli suomalaisuusaatteen levittämiskeskuksia Perttelissä. Uuno Eskola omaksui ajatuksen terve ruumis, terve sielu ja tahraton mieli. Isän kuoleman jälkeen Eskola muutti takaisin Saloon. Hän alkoi harrastaa näyttelemistä ja lausuntaa sekä jatkoi kirjoittamista. Salosta Eskola muutti Helsinkiin ja sai myytyä tauluja sotarikkaille. Maaseudun asukkaat eivät olleet vielä tottuneet uuteen taiteeseen. Omaelämäkerrallinen romaani, "Veren viettelys", oli vuoden 1923 joulumarkkinoiden sensaatio. Naimisiin mennessä Eskola otti vastaan Rauman teatterinjohtajan viran. Pariskunnan koti paloi, ja aviopari muutti myöhemmin Tampereelle. Eskolasta tuli Tampereen Teatterin lavastaja ja näyttelijä seitsemän vuoden ajaksi. Eskola kehitti merkittävästi Suomen näyttämötaidetta ja kutsuttiin New Yorkiin 1933 osanottajaksi kansainväliseen lavastusnäyttelyyn yhdessä Matti Warenin kanssa. Aune ja Uuno Eskola muuttivat Helsinkiin ja Uuno rupesi vapaaksi taiteilijaksi.


title: Uuno Eskola

text: Uuno Eskola opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1914–1915, Helsingin yliopiston piirustussalissa. Piirustuksenopettajatutkinnon hän suoritti Eero Järnefeltille. Eero Järnefelt oli Eskolan pitkäaikainen henkinen tuki. Ulkomailla Eskola opiskeli Dresdenissä, Saksassa, vuosina 1919–1920. Hän teki opintomatkat Pariisiin vuonna 1931 ja Italiaan vuonna 1953. Maalaamisen alkeet Uuno Eskola oli oppinut turkulaisen Edvin Lydenin johdolla vuosina 1911–1913.


title: Uuno Eskola

text: Uuno Eskola on osallistunut Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1915, 1916 ja 1917. Ulkomailla hänen töitään on ollut esillä Kööpenhaminassa vuonna 1919.


title: Uuno Eskola

text: Uuno Eskolan nuoruuden tuotanto oli melko ekspressiivistä. Hän käytti paljon sinistä ja ruskeaa. Tunnelma teoksissa oli alakuloinen ja runollisen mystinen. Eskola teki tuolloin suuren tilaustyön Venäjän armeijalle. Eskola oli Marraskuun ryhmän jäsen.


title: Uuno Eskola

text: Eskola kokeili maalauksissaan myös kubismia, futurismia, surrealismia ja uusasiallisuutta. Häntä viehätti myös monumentaalitaide ja hän kokeili siinä eri tekniikkoja. Eskola kehitti täysin oman fresko- ja mosaiikkitekniikan. Erityisesti Eskolaa kiinnosti Kalevala- ja uskonnolliset aiheet (kirkkotaide). Lappi oli hänelle myös rakas aihe, erityisesti ruskan kirkkaat ja runsaat värit.


title: Uuno Eskola

text: Uuno Eskola palkittiin vuonna 1949 Pro Finlandia -mitalilla.


title: Uuno Eskola

text:
Uuno Eskola on tehnyt Enontekiön kirkkoon alttaritaulun: ”Taivaaseen astuva Kristus”. Alttaritaulu on marmorifresko saamelaisista ihmisistä ja tunturimaisemasta. Eskola on tehnyt myös Kiuruveden kirkkoon mosaiikkialttaritaulun. Samoin Iisalmen kirkon alttaritaulumosaiikki on Eskolan tekemä (1954). Kaikkiaan Eskola on tehnyt neljä alttaritaulumosaiikkia.
Uuno Eskola on myös suunnitellut 1970 vihityn Roihuvuoren kirkon (Helsinki) kastekappelin alttaritaulumosaiikin.


title: Uuno Eskola

text: Uuno Eskola on tehnyt muun muassa öljymaalaukset: Kevättalvi (1920), Hartaushetki (1916–1921), Taiteilijan puoliso (1927), Omakuva (1929), Lapin Talvi (1947), Paimen (1941). Mosaiikki, Tuonelan joella, on valmistunut 1951.


title: Paun Grand Prix 1950

text: Paun Grand Prix 1950 eli XI Grand Prix de Pau oli 10. huhtikuuta 1950 järjestetty Formula 1 -luokan osakilpailu, josta ei kuitenkaan saanut pisteitä. Juan Manuel Fangio oli kilpailussa ylivoimainen Maseratillaan.


title: Yang Jiechi

text: Yang Jiechi (, s. toukokuussa 1950, Shanghai) oli Kiinan kansantasavallan ulkoministeri vuosina 2007–2013. Hän oli aiemmin Kiinan Yhdysvaltain-lähettiläs ja varaulkoministeri vastuussa Latinalaisen Amerikan ja Hongkongin suhteista.


title: Yang Jiechi

text: Yang on opiskellut Bathin yliopistossa ja London School of Economicsissa 1973–1975 ja puhuu sujuvaa englantia. Hän työskenteli 1980–1990-luvulla Washingtonin suurlähetystössä ja hänet nimitettiin Li Zhaoxingin seuraajana suurlähettilääksi [2001. Jiechi neuvotteli amerikkalaisten kanssa mm. Hainanin vakoilukonetapauksen aikana 2001.


title: Yang Jiechi

text: Vuonna 2005 hän palasi Kiinaan silloisen ulkoministeri Li Zhaoxingin avustajaksi, ja hänet nimitettiin hänen seuraajakseen 2007. Hän on kommunistisen puolueen 16. keskuskomitean jäsen.


title: Serenade of the Seas

text: Serenade of the Seas () on Royal Caribbean -varustamon omistama risteilyalus. Se rakennettiin vuonna 2003 Jos L Meyer Werftin telakalla. Laivan pituus on 293 metriä, leveys 32 metriä ja syväys 9 m. Bruttovetoisuus on 90 090 tonnia. Huippunopeus on 24 solmua, ja matkustajia alukselle mahtuu 2 500. "Serenade of the Seas" on rekisteröity Bahaman lipun alle ja sen kotisatama on maan pääkaupunki Nassau.


title: Serenade of the Seas

text: Radiance of the Seas, Brilliance of the Seas ja Jewel of the Seas ovat Serenade of the Seasin sisaraluksia.


title: Serenade of the Seas

text: 20. kesäkuuta 2003 alus laskettiin vesille. Heinäkuun lopulla Royal Caribbean Cruises hankki aluksen omistukseensa ja rekisteröi sen Bahaman lipun alle kotisatamanaan Nassau. 4. elokuuta laiva lähti neitsytmatkalleen Amsterdamista kohti Bostonia. 25. elokuuta, New Yorkissa alus kastettiin. Samana päivänä vastakastettu Serenade of the Seas lähti ensimmäiselle risteilylleen New Yorkista.


title: Leena Brusiin

text: Leena Marketta Brusiin (s. 8. toukokuuta 1946 Turku) on vuoden 1968 Miss Suomi ja Miss Eurooppa. Hän oli myös Miss Universum -kilpailun 2. perintöprinsessa 1968 ja vuonna 1967 Miss Cinema Europa. Brusiin on työskennellyt myöhemmin mallina ja näyttelijänä kahdessa Spede Pasasen elokuvassa.


title: Leena Brusiin

text: Brusiinin isä Otto Brusiin oli merkittävä oikeusfilosofi. Brusiinin sisar on kansanedustaja Kaarina Suonio. Brusiin oli 172 senttimetriä pitkä ja hän painoi 58 kiloa Miss Suomeksi tultuaan.


title: Heikki Huopainen

text: Heikki Huopainen (s. 18. huhtikuuta 1944) on suomalainen tanssija ja näyttelijä, joka on esiintynyt pitkään Helsingin Kaupunginteatterissa. Huopainen on esiintynyt kymmenessä elokuvassa, joista parhaiten hänet tunnetaan hupielokuvasta "Saatanan radikaalit" (1971).


title: Heikki Huopainen

text: Hän on työskennellyt pitkään tanssijana, järjestäjänä ja näyttelijä-ohjaajana eri teattereissa. Huopainen tuli tunnetuksi muutamista Spede Pasasen elokuvista.


title: Heikki Huopainen

text: Huopainen oli myös Wilmicopla Oy:n perustajajäsen.


title: Ed Gardner

text: Ed Gardner (29. kesäkuuta 1901 – 17. elokuuta 1963) oli yhdysvaltalainen komedianäyttelijä, kirjailija ja ohjaaja. Hän syntyi Astoriassa New Yorkin osavaltiossa. Hänen tunnetuin teoksensa on radiokuunnelma Duffy's Tavern, jossa hän myös esitti päähenkilö Archieta.


title: Ed Gardner

text: Ennen show-alalle ryhtymistään Gardner toimi J. Walter Thompson -mainostoimiston edustajana. Hän alkoi tuottaa näyttämölle 1930-luvun alussa. Vuonna 1931 hän tuotti Broadway-draaman Coastwise ja vuonna 1934 Broadway-komedian After Such Pleasures, jonka myös käsikirjoitti.


title: Domenico Dolce

text: Domenico Mario Assunto Dolce (s. 13. elokuuta 1958 Polizzi Generosa, Sisilia, Italia) on italialainen muotisuunnittelija. Hän perusti vuonna 1985 yhdessä Stefano Gabbanan kanssa Dolce&Gabbanan, joka lukeutuu nykyään maailman kuuluisimpiin ja arvostetuimpiin muotitaloihin.


title: Outi Nyytäjä

text: Outi Raili Kyllikki Nyytäjä (o.s. "Lehtola", 11. lokakuuta 1935 Viipuri – 25. huhtikuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, dramaturgi, elokuvakäsikirjoittaja, suomentaja ja kolumnisti.


title: Outi Nyytäjä

text: Nyytäjä toimi Radioteatterin dramaturgina, sekä Teatterikorkeakoulun rehtorina ja dramaturgian lehtorina. Vuonna 1987 Nyytäjä erosi Oulun Jumalan teatteri -jupakan vuoksi rehtorin tehtävästä ja ryhtyi vapaaksi kirjoittajaksi. Hänen tuotantonsa kattaa näytelmiä, kuunnelmia, elokuva- ja tv-käsikirjoituksia, esseitä ja suomennoksia. Nyytäjä kirjoitti kolumneja muun muassa "Helsingin Sanomiin" ja "Kotimaahan".


title: Outi Nyytäjä

text: Nyytäjä sai paljon tunnustusta kuunnelmistaan (mm. "Pahan siemen", "Miesmalleja"). Hän toimi myös yhtenä käsikirjoittajana Ilkka Järvi-Laturin esikoiselokuvassa "Kotia päin" (1989) kirjoitti elokuvan "Kaivo" (1992) Pekka Lehdolle ja elokuvan "Laina-aika" (2000) Timo Humalojalle. Hän niin ikään käsikirjoitti elokuvan "Hella W" (2011), joka kertoo Hella Wuolijoesta. Hänen näytelmistään viimeisiä oli osana Q-teatterin "Siniväriset"-esitystä (2009) nähty "Amatsonit".


title: Outi Nyytäjä

text: Vuonna 2007 Nyytäjälle myönnettiin ensimmäinen Jussi Kylätasku -palkinto. Vuonna 2008 hän sai Pro Finlandia -mitalin.


title: Outi Nyytäjä

text: Nyytäjän leski on kääntäjä Kalevi Nyytäjä. Pariskunta asui osan vuodesta Suomessa, osan Bretagnessa, Ranskassa. Nyytäjillä on kolme aikuista lasta ja kuusi lastenlasta.


title: Sininen nauha

text: Sininen nauha on aikojen kuluessa ollut käytössä jonkin suuren saavutuksen merkkinä. Lisäksi sitä ja monia muita nauhoja käytetään jonkin aatteen, tavoitteen tukemisen tai tiedostamisen symbolina.


title: Sininen nauha

text: Suomessa sininen nauha on vakiintunut Sininauhaliiton ja Sininauhasäätiön tunnukseksi.


title: Sininen nauha

text: Kunnianosoituksena sininen nauha eli The Blue Riband on perinteinen tunnus, joka myönnetään Atlantin nopeimmin ylittäneelle matkustaja-alukselle. Muun muassa RMS "Mauretania" piti nauhaa hallussaan yli 20 vuotta. Viimeisen kerran sininen nauha myönnettiin vuonna 1952 amerikkalaiselle alukselle SS "United States". Vielä vuonna 1958 veikkailtiin käydäänkö seuraava nopeuskilpailu parin ydinkäyttöisen matkustajalaivan välillä.


title: Sininen nauha

text: Sinisen nauhan saavuttamisen merkkinä oli erityinen kokosininen viiri, jonka nauhan voittaja nosti aluksen saalinkiin. Moni ei tosin vaivautunut; varsinaisesti viiriä käyttivät vain "Mauretania" ja "United States".


title: Sininen nauha

text: Varsinaisesti kilpailu sammui siihen että lentoliikenne vei mahdollisuudet Atlantin suurilta matkustajalaivoilta. Muutoksesta säästyneet alukset muutettiinkin risteilyaluksiksi.


title: Sininen nauha

text: Richard Branson perusti Sinisen nauhan kilpailun uudelleen, mutta vaikka tätä kilpailua kutsutaan Sinisen nauhan kilpailuksi, sitä ei ole vielä virallisesti hyväksytty, vaikka nykyaikaiset alukset, jotka uusia ennätyksiä ovat saavuttaneet, ovatkin kuljettaneet mukanaan sekä postia että maksavia matkustajia. Yhdysvaltain merimuseon mukaan kilpailu koskee vain vakituisessa Atlantin linjaliikenteessä olevia suuria matkustaja-aluksia, ja tässä pisteessä tilanne on edelleen.


title: Sininen nauha

text: Koska alkuperäinen Sinisen nauhan viiri on museossa, Branson antoi valmistuttaa uuden ja suuremman heti onnistuttuaan uudessa nopeusennätyksessä aluksellaan "Virgin Atlantic Challenger 2".


title: Sininen nauha

text:
Koska Yhdysvaltain merimuseo kielsi saavutuksen eikä luovuttanut alkuperäistä "Hales Trophya" vaikka sitä julkisesti vaadittiin, Branson lahjoitti uudeksi kiertopalkinnoksi kaksi kertaa alkuperäistä suuremman ja rahallisesti arvokkaamman, jalokivillä koristellun Bishop Rockin majakan hopeisen pienoismallin. Hänen mielestään alkuperäinen jalokivin koristeltu hopeinen maapallo jouti jäämään historiaan. Hän lähetti museon johtajalle julkisen viestin:
Jotkut kilpailun voittajat käräjöivät silti periaatteesta saadakseen myös alkuperäisen palkinnon ja nimensä alkuperäisten voittajien listaan; heidän mukaansa kilpailun säännöissä ei missään kohdin puhuta aluksen koosta ja siitä että sen pitäisi olla vakinaisessa liikenteessä Atlantin yli.
Merimuseo väittää säännön olevan ""moraalinen"" ja alkuperäisen palkinnon lahjoittajan tahdon mukainen. Museon johtaja Frank O'Braynard sanoo, että Hales Trophyn lahjoittaja rakasti Atlantin jättiläismatkustajalaivoja - ja pyörisi haudassaan jos tietäisi että palkintoa vaativat alukset jotka ovat hädin tuskin suurempia kuin noiden menneen ajan kilpailijoiden pelastusveneet.
Tilanne on toistaiseksi auki, joskin palkinnon varsinaisesti omistava U.S. Lines -yhtiö kokee asian kiusallisena julkisuutena ja heitä painostetaan yhä kovemmin takavarikoimaan palkinto museosta ja luovuttamaan se uusille voittajille.


title: Umar Wirahadikusumah

text: Umar Wirahadikusumah (10. lokakuuta 1924 – 21. maaliskuuta 2003) oli indonesialainen poliitikko, joka toimi maansa varapresidenttinä vuosina 1983–1988. Häntä edelsi Adam Malik ja seurasi Sudharmono.


title: Umar Wirahadikusumah

text: Wirahadikusumah kuoli Jakartassa kärsittyään sydän- ja keuhkovaivoista.


title: 2M TV

text: 2M TV on marokkolainen televisiopalvelu. Sen pääkonttori sijaitsee Casablancassa. Palvelu on ilmainen ja se näkyy Marokossa, lähetykset näkyvät satelliitin kautta myös ulkomaille. Lähetykset ovat pääosin arabian ja ranskankielisiä. 2M TV esittää elokuvia, uutis- ja ajankohtaisohjelmia, tv-sarjoja, ym.


title: Hannu Niklander

text: Hannu Niklander (s. 16. maaliskuuta 1951 Helsinki) on suomalainen kirjailija. Hän valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1983.


title: Hannu Niklander

text: Niklanderin tuotanto on monipuolinen ja käsittää muun muassa romaaneja, novelleja, matkakirjoja sekä runoutta. Hänelle myönnettiin vuonna 1999 romaanista "Aurinko katsoo taakseen" Kirjallisuuden valtionpalkinto.


title: Hannu Niklander

text: Niklander varttui Helsingin Käpylässä, mutta perheellä oli tiivit yhteydet Vihtiin, missä sijainnut Salmen kartano, jonka kirjailijan isoisä Alvar Niklander vuonna 1963 oli myynyt ulkoilualueeksi Helsingin kaupungille, oli kirjailijan isän lapsuudenkoti. Sittemmin Niklander asui myös itse Vihdissä. Niklanderin puoliso on dosentti Kirsti Salmi-Niklander, ja heillä on kaksi lasta. He asuvat Karkkilan Fagerkullassa.


title: Hannu Niklander

text: Niklanderille myönnettiin valtion taiteilijaeläke 2013.


title: Imatra–Antrea-rata

text: Imatra–Antrea-rata (myös "Vuoksenniskan rata") on rautatieosuus, joka alkaa Venäjän puoleisen Karjalan radan varrelta Antreasta ja kulkee valtakunnan rajan ylittäen Imatralle ja edelleen Vuoksenniskalle. Ennen toista maailmansotaa radalla liikennöitiin kaikki Imatralle liikennöitävä liikenne, mutta nykyisin rataa käytetään ainoastaan tavarakuljetuksiin.


title: Imatra–Antrea-rata

text: Rata Viipurin ja Imatran välille valmistui vuonna 1892, jonka varrelta Antreasta Karjalan rata jatkui Sortavalaan vuonna 1893. Imatra–Vuoksenniska-väli valmistui vuonna 1895.


title: Gliese 777

text:
Gliese 777 on Joutsenen tähdistössä oleva himmeä kaksoistähti, jolta on löydetty eksoplaneettoja.
Keskustähti on keltainen alijättiläistähti. Tähden keskustan vety on loppumassa, mikä kutistaa sen ydintä kasaan. Kuumenneen, kutistuneen ytimen säteily laajentaa tähden ulkokerroksia.
Kaksoistähden komponenttien väli on 3 000 AU.
Toinen komponentti, punainen kääpiö, saattaa olla kaksoistähti, mutta varmaa se ei ole.


title: Gliese 777

text: Gliese 777Ac kiertää keskustähteään vain 0,128 AU:n päässä melkein ympyräradalla, kiertoaika 17,1 päivää. Massa on yli 0,0057 Jupiterin massaa eli 18 Maan massaa. Planeetan lämpötila on noin 717 Kelviniä.


title: Gliese 777

text:
Planeetta Gliese 777Ab:n rata on 3,92 AU:n päässä ja kiertoaika noin 2 890 päivää. Radan soikeus 0,36.
Planeetan lähin etäisyys on silloin 2,50–5,34.
Planeetan massa on yli 1,5 Jupiterin massaa ja säde 0,998 Jupiterin sädettä. Planeetan arvioitu lämpötila on 117 Kelviniä ja tiheys noin 2 060.


title: Khoisanit

text: Khoisanit (myös khoesanit) on eteläisen Afrikan kahden suuren etnisen ryhmän khoin ja sanin yhteisnimitys. Kansoja kutsuttiin suomen kielessä aikaisemmin bušmanneiksi ja hottentoteiksi, mutta nykyisin termit ovat jäämässä pois käytöstä ja niitä pidetään joskus loukkaavina. Khoit ja sanit käyttävät khoisan-kieliin kuuluvia kieliä, joille tunnusomaisia ovat maiskausäänteet. Khoisanit ovat eteläisen Afrikan alkuperäisväestöä, joka asui alueella ennen bantujen kansanvaellusta.


title: Kokemäen rautatieasema

text: Kokemäen rautatieasema (, entiseltä nimeltään Peipohjan rautatieasema, lyh. Pej, ratakm 284+442) on Suomen rataverkolla sijaitseva rautatieasema, joka sijaitsee Kokemäen kaupungissa Satakunnassa. Asemalta on henkilöliikennettä Poriin ja Tampereelle. Aiemmin oli Peipohjan lisäksi erikseen vielä Kokemäen asema lähempänä keskustaa, kolme kilometriä Peipohjasta Tampereen suuntaan, mutta se lakkautettiin vuonna 1984, jolloin Peipohjan aseman nimi muutettiin Kokemäen asemaksi. Vanha Kokemäen asemarakennus on purettu.


title: Kokemäen rautatieasema

text: Asema avattiin vuonna 1895, kun rataosa valmistui. Peipohjassa oli jo rautatien tullessa paikkakunnalle huomattava maanteiden risteys, josta lähtivät tiet Poriin, Huittisiin ja Köyliöön. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan aseman tyyppipiirustusten mukaan ja alueelle tehtiin myös kaksipaikkainen veturitalli, johon liittyi kahdeksankulmainen tiilinen vesitorni. Rautatie Kokemäeltä (silloisesta Peipohjasta) Raumalle valmistui vuonna 1897. Rautatieaseman ansiosta Peipohjasta alkoi kehittyä merkittävä asemakylä, jonne perustettiin pari vuotta myöhemmin oma kansakoulukin. Asemarakennusta laajennettiin vuonna 1907. 1900-luvun alkupuolella Peipohjasta suunniteltiin uusia ratoja sekä Uuteenkaupunkiin että Loimaan kautta Helsinkiin. Peipohjan–Uudenkaupungin ratahanke haudattiin, kun Helsingistä päätettiin rakentaa rantarata Turkuun, joka oli tällöin myös Uudenkaupungin radan luontaisempi suunta. Sen sijaan Helsingin rata säilyi suunnitelmissa, koska sitä pidettiin tärkeänä pääkaupungin elintarvikehuollon kannalta; toisena vaihtoehtona radan pohjoiseksi päätepisteeksi oli Riste. Helsingin–Peipohjan rata poistui suunnitelmista 1930-luvulla linja-autoliikenteen kasvaessa voimakkaasti.


title: Kokemäen rautatieasema

text:
Nykyinen asemarakennus valmistui vuonna 1918 kansalaissodan aikana poltetun vanhan aseman tilalle.Asemarakennuksen suunnitteli arkkitehti Thure Hellström. Rakennus vaurioitui vuonna 1929 sattuneessa tulipalossa, jonka jälkeen se korjattiin nykyiseen ulkoasuunsa. Samaan aikaan veturitallia laajennettiin yhdellä lisäpaikalla. Peipohjasta tuli Valtionrautateiden risteysasema vuonna 1950, jolloin Rauman rata siirtyi Rauman kaupungilta VR:n omistukseen. Rautatieristeyksen myötä Peipohjan taajaman asukasluku oli vuonna 1960 kasvanut yli tuhannen henkilön, kun Kokemäen keskustaajamassa Tulkkilassa oli samana vuonna noin 2 000 asukasta. Peipohjan asukasluku kasvoi vielä 1970- ja 1980-luvuilla, vaikka aseman liikenteellinen merkitys alkoi vähentyä.
Henkilöliikenne Raumalle päättyi vuonna 1988. Samana vuonna Kokemäen asemaravintola lopetti toimintansa. Kaikki Tampereen ja Porin välillä liikennöivät Intercity-junat pysähtyvät Kokemäellä. Rauman radalla on edelleen vilkas tavaraliikenne. Kokemäen rautatieasemaa on uusittu viimeksi vuonna 1997, jolloin on tehty uudet korkeammat matkustajalaiturit. Aseman alkuperäisistä rakennuksista on säilynyt tavarasuoja sekä laajennettu veturitalli. Museovirasto on luokitellut Kokemäen asema-alueen valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi. Veturitallia ollaan kunnostamassa Museoviraston entisöintiavustuksen turvin ja asemapäällikön asuinrakennus on muutettu tilausravintolaksi. Lisäksi asemarakennukseen rakennetaan asuntoja.


title: Kokemäen rautatieasema

text: Kokemäen rautatieasema otettiin käyttöön Peipohjan aseman alaisena laiturivaihteena junaliikenteen alkaessa Tampereen ja Porin välillä vuonna 1895. Lähelle Kokemäen kirkonkylää Tulkkilaa sijoitetulle liikennepaikalle rakennettiin odotussuoja ja neljä vuotta myöhemmin sivuraide. Alkuperäinen pysäkkirakennus poltettiin kansalaissodan aikana, ja sen tilalle valmistui Thure Hellströmin laatimien Suupohjan radan V luokan piirustusten mukainen asemarakennus, tosin alkuperäisten piirustusten peilikuvana. Vaikka Kokemäen asema sijaitsi aivan kirkonkylän tuntumassa, se jäi risteysasemana toimineen Peipohjan varjoon. Kokemäen asema muutettiin miehittämättömäksi liikennepaikaksi vuonna 1969, henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1983 ja liikennepaikka lakkautettiin sekä kohtausraide purettiin vuonna 1984. Asemarakennus purettiin vuonna 1985.


title: Soodakattila

text: Soodakattila on sellun tuotantoprosessin osa, jonka tehtävinä ovat kemikaalien talteenotto ja regenerointi (uudelleen muodostaminen), mustalipeän polttaminen sekä poltossa syntyvän lämmön talteenotto. Lämpö hyötykäytetään prosessihöyrynä ja sähkön tuotannossa. Selluloosantuotannossa syntyvän mustalipeän energiasisältö on niin suuri, että käytettäessä soodakattilaa höyryturbiinivoimalan höyrykattilana tehdas kykenee saavuttamaan energiaomavaraisuuden; monet selluloosatehtaat itse asiassa tuottavat soodakattilan ansiosta enemmän energiaa kuin kuluttavat ja syöttävät sähköä valtakunnanverkkoon.


title: Soodakattila

text: Soodakattila käyttää polttoaineenaan selluntuotantoprosessin sivutuotetta, mustalipeää. Korkeaan kuiva-ainepitoisuuteen haihdutettu mustalipeä on huoneenlämmössä kiinteää, pien mustaa, kovaa hartsimaista ainetta, mutta haihdutuksessa ja soodakattilaan syötettäessä se on niin kuumaa, että se esiintyy sulana.


title: Soodakattila

text: Tehtäessä paperin valmistuksessa tarvittavaa massaa kemiallisella prosessilla (mekaanisen prosessin sijaan) on kemikaalien ja lämmön avulla tarkoitus poistaa puukuituja toisiinsa sitovaa ligniiniä. Vapautuneet kuidut hyödynnetään paperinvalmistuksessa. Nykyisin ns. sulfaattikeitto on ylivoimaisesti yleisin massan valmistustapa.


title: Soodakattila

text: Keittokemikaaleina käytetään pääosin kahden alkalin, natriumhydroksidin (NaOH) ja natriumsulfidin (NaS) seosta, valkolipeää. Keittolämpötila on sulfaattikeitossa yleensä 150–170 °C.


title: Soodakattila

text: Valkolipeä reagoi keitossa puuaineksen kanssa ja muuttuu mustalipeäksi. Musta väri johtuu lipeään liuenneista alkalin värjäämistä ligniiniyhdisteistä. Keittämisen jälkeen massa pestään ja jäteliuos, mustalipeä, johdetaan haihdutuksen kautta soodakattilaan.


title: Soodakattila

text: Haihduttamolla mustalipeästä poistetaan mahdollisimman paljon vettä, jotta sen polttaminen olisi ongelmattomampaa ja jotta maksimoidaan soodakattilan sähköenergiantuotanto. Samalla otetaan talteen puun keitossa syntyviä sivutuotteita, pääasiassa metanolia (CHOH), tärpättiä ja suopaa. Nykyaikaisessa soodakattilassa poltettavan mustalipeäan kuiva-ainepitoisuus nostetaan haihduttamolla yleensä yli 80 %:n.


title: Soodakattila

text: Soodakattilan tarkoituksena on:


title: Soodakattila

text: Soodakattilassa sellunkeiton kemikaalit, rikki (S) ja natrium (Na) vapautuvat mustalipeästä, ja ne otetaan talteen jatkokäsittelyyn. Soodakattila toimii myös tavanomaisena höyrykattilana, jonka tuottama höyry hyödynnetään lämpönä ja sähköntuotannossa. Soodakattila on siis usein myös voimalaitoksen osa siinä missä sellutehtaankin. Soodakattilassa polttamalla sellutehtaan kemialliset sivutuotteet muuttuvat myrkyttömäksi hiilidioksidiksi (CO) ja vesihöyryksi ennen ympäristöön päästämistä. Toisaalta polttoaine on puuperäinen, joten syntyvä energia on uusiutuvaa.


title: Soodakattila

text: Mustalipeä ruiskutetaan tavallisesti pisaroivilla suuttimilla kattilan paloalueelle eli tulipesään. Polttoilman säädöllä tulipesän alaosissa palamiseen on tarjolla vähemmän happea, kuin mustalipeän hiili ja vety vaativat stoikiometrisiin reaktioihin. Tämän vuoksi hiili ja vety ottavat tarvitsemansa hapen mustalipeän sulfaateista, jolloin sulfaatit pelkistyvät sulfidiksi. Osa sulfaateista jää pelkistymättä.


title: Soodakattila

text: Soodakattilan tulipesän alaosassa on sulakourut, joiden kautta valuu ulos kemikaalisulaa. Sula sisältää natriumsulfidia (NaS), natriumkarbonaattia (NaCO) ja reagoimatta jäänyttä natriumsulfaattia (NaSO). Kemikaalisula liuotetaan laihavalkolipeään, jolloin syntyy viherlipeää. Viherlipeä johdetaan kaustistamossa tapahtuvan lisäprosessoinnin jälkeen takaisiin selluprosessiin. Viherlipeästä mitataan reduktioastetta eli reduktioreaktion täydellisyyttä, joka saadaan jakamalla sulfidien ainemäärä sulfaattien ja sulfidien ainemäärien summalla. Tyypillisesti tämä reduktioaste on 90 ja 95 % välillä.Suomen soodakattilayhdistys


title: Soodakattila

text: KnowPulp -oppimisympäristö (demo): Soodakattila - yleistä


title: Tekirdağin maakunta

text: Tekirdağin maakunta on maakunta Turkissa. Se on kuuluisa lihapullista nimeltään "Tekirdağ köfte" ja turkkilaisesta alkoholijuomasta Raki. Maakunnan pääkaupunki on Tekirdağ.


title: Tekirdağin maakunta

text:
Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 937 910.
Tekirdağ on jaettu 9 piirikuntaan. Pääkaupunki lihavoidulla tekstillä.


title: Rakkausrunot (yhdistys)

text: Rakkausrunot ry on vuonna 2003 perustettu yhdistys, joka pitää yllä suosittua Rakkausrunot.fi-verkkoyhteisöä.


title: Rakkausrunot (yhdistys)

text: Rakkausrunot ry:n tavoitteena on "ylläpitää ja kehittää runojen ja muun kirjoittamisen harrastusta sekä edistää ja tukea aatteellisesti harrastekirjoittajien omaehtoista julkaisutoimintaa sekä koota runojen ja muun kirjoituksen harrastajat yhteiseen toimintaan."


title: Rakkausrunot (yhdistys)

text: Rakkausrunot.fi on kaikille ihmisille avoin foorumi, jossa rekisteröityneet käyttäjät voivat julkaista runoja. Sivustolle oli 16. huhtikuuta 2008 rekisteröitynyt 17 506 suomalaista runouden harrastajaa, jotka olivat julkaisseet yli 625 000 runoa. Sivustolla voi myös vuorovaikutteisesti keskustella runoista ja kommentoida toisten runoilijoiden runoja sekä julkisesti että yksityisesti. Verkkosivuston kautta tapahtuvan toiminnan lisäksi yhdistyksen jäsenet ja aiheesta kiinnostuneet kokoontuvat niin sanottuihin runoilijamiitteihin ja järjestävät muitakin runouteen liittyviä tapahtumia, kuten kirjoittajakursseja.


title: Rakkausrunot (yhdistys)

text: Toiminnan alkujuuret juontavat 1990-luvun lopulle. Tuolloin helsinkiläinen Tony Kammonen kirjoitti omille kotisivuilleen runon. Samalla hän lupasi julkaista muitakin hänelle lähetettyjä runoja sivustollaan. Sivuston lukijat lähettivät hänelle runojaan yhä enenevässä määrin ja vuonna 2001 Kammonen perusti Rakkaurunot.com -sivuston, johon runoilijat pystyivät itse laittamaan runojaan esille.


title: Rakkausrunot (yhdistys)

text: Rakkausrunot ry perustettiin syksyllä 2003 ja rekisteröitiin 19. joulukuuta, jolloin sivuston ylläpitäjäksi tuli yhdistys ja nykyinen rakkausrunot.fi-sivusto sai muotonsa. Vuonna 2008 puheenjohtajana toimii mikkeliläinen Pekka Lausas.


title: Rakkausrunot (yhdistys)

text: Aiheesta on tehty muun muassa dokumentti Yleisradion Tosi tarina -dokumenttitelevisiosarjassa.. Yhdistys on saanut muutoinkin runsaasti huomiota lehdistössä, radiossa ja televisiossa, sekä julkaissut runokokoelman jäsentensä runoja.


title: Marianne Backlén

text: Marianne Backlén (s. 29. helmikuuta 1952 Helsinki) on suomalainen ruotsiksi kirjoittava kirjailija. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa englantilaista filologiaa, yleistä kirjallisuustiedettä, sosiologiaa ja uskontotiedettä.


title: Marianne Backlén

text: Backlén sai Svenska Ylen kirjallisuuspalkinnon 2011 tanssin maailmaan sijoittuvasta romaanistaan "Tulilinnun tanssi". Vuonna 2013 Backlénille myönnettiin valtion taiteilijaeläke.


title: Kuroda Kanbei

text: Kuroda Kanbei (, 1546–1604) oli Toyotomi Hideyoshin kunnianhimoinen ja kyvykäs strategi ja vasalli. Hänet tunnettiin myös nimellä Kuroda Josui ja Kuroda Yoshitaka .


title: Kuroda Kanbei

text: Kanbei antoi huomattavan panoksen Hideyoshi valtaannousussa, ja sekaantui myös Honnō-jin välikohtaukseen jossa Oda Nobunaga joutui saarrettuna tekemään seppukun. Toimimalla nopeasti Hideyoshi onnistui kukistamaan muut vallantavoittelijat, mukaan lukien Nobunagan pettäneen Akechi Mitsuhide joukot ja nousta Nobunagan seuraajaksi.


title: Kuroda Kanbei

text: Kanbein strategiset kykynsä johtivat Hideyoshin lukuisiin sotilaallisiin voittoihin. Hänen kykyään tiedustella vihollisen salaisuuksia kunnioitettiin ja pelättiin laajalti. Kanbei kuitenkin epäonnistui toimissa valloittaa osa Kyūshūa Sekigaharan taistelun aikaan. Kanbei kuoli 1604.


title: Kuroda Kanbei

text: Kanbeilla oli poika Kuroda Nagamasa (, 1568-1623) joka vuorostaan kunnostautui strategina Tokugawa Ieyasun palveluksessa.


title: 70 Ophiuchi

text:
70 Ophiuchi (70 Oph) on tähtitieteellisesti katsoen melko lähellä oleva kaksoistähti, jossa on keltaoranssi ja oranssi tähti.
70 Ophiuchi on 16,6 valovuoden päässä ja 51:nneksi lähin tähtijärjestelmä. 1800-luvulla jotkut tutkijat väittivät, että tällä tähdellä olisi seuralaistähti, jonka liike näkyy kaksoistähden radan epäsäännöllisyyksinä, mutta tätä ei ole kyetty todistamaan varmasti, niin kuin ei muitakaan vastaavia tapauksia.


title: DJ Lethal

text: DJ Lethal (oik. Leor Dimant, s. 18. joulukuuta 1972 Riika, Latvian sosialistinen neuvostotasavalta) on latvialainen levyjuontaja eli DJ. Parhaiten hänet tunnetaan Limp Bizkitin ja rap-yhtye La Coka Nostran DJ:nä. Limp Bizkitin kanssa Lethalin yhteistyö päättyi vuonna 2012, syynä miehen omien sanojen mukaan yhtyeen häneen kohdistama väheksyntä ja kunnioituksen puute.


title: Kontulan historia

text: Kontula kuuluu Helsingin Mellunkylän kaupunginosaan, jonka alueella on ollut asutusta keskiajalta asti. Haja-asutusta nykyisen Kontulan tienoilla oli jo 1930-luvulla Mellunmäen asutuksen levittäydyttyä lännemmäksi. Nykyisen Kontulan alueella oli kuitenkin lähinnä suoalueita, ja se pysyi pitkään rakentamattomana. Seudulle pääsy helpottui, kun Porvoontie valmistui 1930-luvulla, ja tien varteen alkoi syntyä esikaupunkimaista pientaloasutusta. Helsingin kaupunki käynnisti alueen yleiskaavatyön vuonna 1953, jolloin alueelle julistettiin rakennuskielto. Kaupunginvaltuusto jakoi vuonna 1962 Kontulan Helsingin kaupungin, Hakan ja Saton rakennettavaksi.


title: Kontulan historia

text: Kontulan rakentaminen aloitettiin toukokuussa 1964. Saton ensimmäinen talo valmistui jo marraskuussa 1964 ja Hakan tammikuussa 1965. Kontulaan muutti erityisesti lapsiperheitä Helsingin keskustan ahtaista asunnoista. Alkuvuosina asukkaat ottivat myös paljon alivuokralaisia, mikä kasvatti Kontulan asukaslukua. Palvelutasoa nosti ostoskeskuksen valmistuminen vuonna 1967. Siinä oli 31 liikkeen tilat, joten se oli pari vuotta aikaisemmin valmistunutta Puotinharjun ostoskeskusta suurempi.


title: Kontulan historia

text: Helsingin metron rakentaminen aloitettiin 1970-luvulla. Metroliikenne Itäkeskukseen alkoi vuonna 1982, ja metron rakentaminen Kontulaan aloitettiin ensimmäisen vaiheen valmistuttua. Minimivaatimuksin toteutettu Kontulan metroasema otettiin käyttöön 1. marraskuuta 1986. 1990-luvun laman aikana Kontula leimautui yhdeksi laman symboleista. Työttömyysaste nousi yli Helsingin keskiarvon, kun se ennen lamaa oli ollut vain noin kaksi prosenttia.


title: Kontulan historia

text: Kontula on osa Mellunkylän kaupunginosaa, joka on kuulunut Helsingin asuttuihin pitäjiin jo keskiajalta asti. Mellunkylässä 1500-luvulla asuneet tilalliset omistivat Kontulan alueen maat, mutta ne eivät soveltuneet viljelyyn kallioiden, soiden ja hiekkaisuuden takia. Mellunkylän maat jaettiin isojaossa 1700-luvun lopulla viideksi kantatilaksi, jolloin Kontulan maista suurimman osan sai Borgsin talo. Borgsin saamalle alueelle on muun muassa rakennettu Naapurintien, Porttitien ja Keinutien talot. Myös muilla tilallisilla ylsi alueita Kontulan puolelle, mutta kapeampina kiiloina. Kontulan ensimmäiset asukkaat asettuivat Kilatorppaan 1800-luvun lopulla, ja heidän tilansa sijaitsi Borgsin tilan mailla nykyisten Humikkalan- ja Linnanherrantien risteyksessä.


title: Kontulan historia

text: Mellunkylän alueen asukasmäärä lisääntyi tilapäisesti ensimmäisen maailmansodan aikana, kun Venäjä aloitti 1915 Helsingissä maalinnoitusketjun rakentamisen Pietarin puolustuksen lujittamiseksi. Työt loppuivat vuonna 1918, eivätkä linnoitteet ehtineet valmistua kokonaan. Kontulan alueella on vieläkin jäljellä jäänteitä linnoitustöistä. Myöhemmin 1970-luvulla "Kontula-lehti" vaati linnoitteiden tuhoamista, koska vanhemmat pelkäsivät lastensa loukkaavansa itsensä niissä leikkiessään, ja koska alkoholistit kokoontuivat niiden luona. Muinaismuistolaki kuitenkin asetti linnoitteet suojeluun vuonna 1971.


title: Kontulan historia

text: Haja-asutusta nykyisen Kontulan tienoilla oli jo 1930-luvulla Mellunmäen asutuksen levittäydyttyä lännemmäksi. Nykyisen Kontulan alueella oli kuitenkin lähinnä suoalueita, ja se pysyi pitkään rakentamattomana. Porvoontien valmistuessa 1930-luvulla seudulle pääsy helpottui, ja tien varteen alkoi syntyä esikaupunkimaista pientaloasutusta. Vuonna 1937 alueella järjestettiin ammunnan MM-kisat. Helsingin osaksi Kontula tuli Mellunmäen mukana vuonna 1946, kun ennen sotaa alulle pantu alueliitos toteutettiin. Alueen asutus alkoi tihentyä 1940-luvulla, kun rintamiehille annettiin tontteja rakennettavaksi. Alueelle muutti myös muita omakotitalorakentajia.


title: Kontulan historia

text: Helsingin kaupunki käynnisti alueen yleiskaavatyön vuonna 1953, jolloin alueelle julistettiin rakennuskielto. Tuolloin suurin osa Kontulasta päätyi kaupungin omistukseen, ja myös Sato ja Asuntokeskuskunta Haka ostivat alueelta maata. Kontulan nimi virallistettiin vuonna 1959, jolloin myös ruotsinkielinen nimi, Gårdsbacka, vahvistettiin. Aikanaan alueesta puhuttiin lehdissä Vesala-Kontulana, mutta talojen valmistuttua se lyheni Kontulaan. Ensimmäinen Kontulan aluetta koskeva yleiskaavaehdotus valmistui vuonna 1960. Asemakaavoitus käynnistettiin vuonna 1961 Pentti Aholan toimistossa. Alueelle suunniteltiin 480 000 m² asuntokerrosalaa; tavoitteeksi asetettiin rakentaa pääasiassa kolmikerroksisia rakennuksia ja 7–9-kerroksisia lamellitaloja. Kaupunginvaltuusto jakoi vuonna 1962 Kontulan kaupungin, Hakan ja Saton rakennettavaksi. Sato ja Haka lupautuivat rakennussopimuksessa tekemään alueen asemakaavoituksen ja kunnallistekniset työt.


title: Kontulan historia

text: Kontula kaavoitettiin kolmena aluekokonaisuutena: itäisen puolen asemakaava valmistui vuonna 1963 ja länsipuolen asemakaavat vuosina 1964 ja 1965. Koska alue sijaitsi irrallaan muusta kaupunkirakenteesta ja sillä oli vähän kytkentöjä muihin lähiseudun asuinalueisiin, Kontula voitiin suunnitella itsenäisenä yksikkönä. Periaatteita asemakaavoituksessa olivat muun muassa maaston huomioon ottava väljä ja selkeä rakenne. Rakennusmassoittelu oli suurta ja sen vastapainoksi piti luoda laajoja piha-alueita ja avoin korttelirakenne. Puistoalueet sijoitettiin asuinkortteleiden ja yleisten rakennusten keskelle. Kontulan paikalliskeskus sijoitettiin matemaattisesti keskelle aluetta, ja sen mitoittelu perustui alueen sisäiseen ostovoimaan.


title: Kontulan historia

text: Kontulan alue jaettiin suunnitelmissa neljään sektoriin, jotka erottivat toisistaan kokooja- ja jalankulkukadut sekä puistoalueet. Ajoneuvoliikenne pyrittiin pitämään korttelin sisällä mahdollisimman vähäisenä. Kaavassa kiinnitettiin huomiota ajoliikenteen ja kevyen liikenteen erottamiseen. Suunnitelmassa otettiin huomioon myös autoistuminen varaamalla jokaiselle perheelle oma autopaikka, vaikka 1960-luvun keskivertoperheellä ei vielä ollut autoa. Yhtenä huomionkohteena oli myös ”metron kaltainen raideliikenne”.


title: Kontulan historia

text: Kontulan perustamiskirja muurattiin juhlallisesti 18. maaliskuuta 1964 Porttitien läheisyydessä sijainneeseen siirtolohkareeseen. Rakentaminen aloitettiin toukokuussa 1964 Kontulantien itäpuolelta Porttikujalta. Rakentajien tavoitteena oli rakentaa kolmessa–neljässä vuodessa yli 5 000 asuntoa, joista kaupungin rakennettavaksi jäi 1 000. Sekä Satolla että Hakalla oli Kontulassa oma elementtivalimonsa työmaiden tuntumassa. Sato aloitti rakentamisen Naapurintiellä ja Haka Porttitiellä; rakennusyritysten välillä oli kilpaa siitä, kumpi onnistuu rakentamaan kohteensa nopeammin. Saton ensimmäinen talo valmistui jo marraskuussa 1964, Hakan tammikuussa 1965. Talot rakentuivat vauhdilla, vaikka alkuvaiheessa niiden perustukset, kellarit ja kevyet väliseinät tehtiin paikan päällä. Rakentamisessa teollisuus näkyi paitsi elementeissä, myös muun muassa kalusteissa, ovissa ja keittiönkaapeissa, jotka tuotiin työmaalle jo valmiiksi maalattuina.


title: Kontulan historia

text: Kontula oli Hakan ja Saton toinen iso aluerakentamiskohde Helsingissä Pihlajamäen jälkeen. Asuntopula oli Helsingissä suurta, eikä rakentamisen alkuvaiheessa elementtituotannon arkkitehtonisia ratkaisuja juurikaan arvosteltu. Rakennusliikkeet olisivat jopa halunneet rakentaa alueesta tiheämmän ja taloista pelkistetympiä. Alueen suurta kokoa pidettiin aikanaan ylpeydenaiheena, ja muun muassa Sato Oy:n toimitusjohtaja Antti Pelkola kehui vuonna 1963 Kontulaa ”Helsingin ympäristön suurimmaksi yhtenäiseksi asuinalueeksi”. Suuri osa Kontulasta rakennettiin suon päälle, jonka vuoksi kuljetukset ja rakentaminen kärsivät maaperän vetisyydestä. Kadut eivät kestäneet raskasta liikennettä ja sora-autoja upposi vetiseen maahan. Rakentamisen myötä Kontulaan tuli myös paljon työväkeä. Työläiset tapasivat työviikon päätteeksi juopotella, ja alkoholin salakauppa kukoisti alueella.


title: Kontulan historia

text: Kontulan rakentaminen rahoitettiin pääasiassa asuntosäästämisellä, ja kolmessa ensimmäisessä vaiheessa suuriksi osin aravalainoituksella. Aravalainan saaneet yhtiöt maksoivat kolmanneksen rakennuskustannuksista itse, ja loput aravalainalla sekä muilla lainoilla. Kaikki kolmen ensimmäisen vaiheen asunnot oli varattu jo pari vuotta ennen niiden valmistumista. Asuntojen hinnat olivat kohtuullisia: vuonna 1965 ensimmäisten valmistuneiden talojen hinta oli Hakan taloissa 635 mk / m². Vuoteen 1970 mennessä hinta oli kohonnut jopa 1 000 mk / m². Asunnot myytiin pankkien asuntosäästäjille, ja aluksi kauppa kävi hyvin. Myyntivaikeudet alkoivat vuonna 1966, kun säästäjät alkoivat luopua hankkeistaan. Inflaatio oli laskenut vuosien 1963–1964 10,4 % tasosta vuonna 1965 tasoon 4,8 %. Vasta vuoden 1967 devalvaation jälkeen asuntokauppa lähti taas uuteen nousuun.


title: Kontulan historia

text: Elementtitaloista löytyi paljon puutteita niiden valmistuttua. Elementtien eristykset oli asennettu osin huolimattomasti, ja useissa taloissa äänieristys oli huono. Lämmönjakelussa oli alkuaikoina ongelmia, sillä lämpö jakautui epätasaisesti: alakerran asukkaat kärsivät liiasta lämmöstä ja yläkerrassa lämpöä oli liian vähän. Myös talojen hisseissä oli ongelmia: hisseille ei päässyt ulko-ovitasanteelta vaan vasta puoli kerrosta ylempää ensimmäisten asuntojen tasalta. Virheen korjaaminen tuli ajankohtaiseksi etenkin 1990-luvulla asukkaiden ikääntyessä.


title: Kontulan historia

text: Kontulaan muuttivat erityisesti Helsingin keskustan ahtaissa asunnoissa asuneet lapsiperheet. Alkuvuosina asukkaat ottivat myös paljon alivuokralaisia, mikä kasvatti Kontulan asukaslukua. Syitä alivuokralaisten ottoon olivat etenkin rahapula sekä tottumattomuus tilavaan asuntoon; ahtaudesta muuttaneet eivät tunteneet tarvitsevansa kaikkea saamaansa tilaa. Vaikka Kontulan rakennukset valmistuivat nopeasti, alue oli pitkän aikaa alueena keskeneräinen. Pihojen ja teiden rakennus oli kesken, ja palvelut sekä liikenneyhteydet olivat huonoja. Paikallispalveluiden puutteen vuoksi asukkaat joutuivat päivittäisillä asioillaan käyttämään ruuhkautunutta tieverkkoa sekä pelkkiä bussilinjoja. Kontula saikin asukkailta kritiikkiä rakennussuunnitelman puutteellisuudesta. Haka toimi muita rakennusliikkeitä auliimmin etsiäkseen ratkaisuja lähiön ongelmiin. Se perusti muun muassa vuonna 1968 Kontulan palveluyhdistyksen. Yhdistys ei kuitenkaan ottanut tulta alleen.


title: Kontulan historia

text: Ensimmäinen kauppa, Elannon myymälä, tuli Kontulaan Porttikujalle vuonna 1965. Vuonna 1966 alueella aloittivat toimintansa Keinutien Elanto ja Tanhuantien Talouskaupan myymälä. Pankki-, posti- ja lääkäripalvelut toteutettiin alkuvuosina tilapäisratkaisuina muun muassa autotallitiloissa. Suosittu kirjastoauto kävi alueella viitenä päivänä viikossa; vuonna 1968 lainauksia kertyi peräti 64 582 kappaletta. Heikkoa palveluntasoa nosti ostoskeskuksen valmistuminen vuonna 1967. 31 liikkeen tiloilla se oli pari vuotta aikaisemmin valmistunutta Puotinharjun ostoskeskusta suurempi. 1 100 m² suuruinen Keskon K-kauppa Kotikontu oli aikanaan Suomen suurin kauppa. Nykyisin Keskolla on Kontulassa K-Supermarket Kontumarket, Kotikontu-nimi on nykyisin Asematunnelissa olevalla K-Marketilla. Elannolla, T-market Haasmaalla ja HOK:lla olivat lähes yhtä isot tilat. Ostoskeskuksen kauppojen lisäksi kontulalaisia palvelivat myös alueen lisääntyneet lähikaupat. Ensimmäisen huoltoaseman avasi E-öljyt Keinutielle vuonna 1967; vuonna 1970 avautui Gulfin, sittemmin Kesoilin huoltoasema, ja vuonna 1972 toinen E-huoltamo Kotikonnuntielle, joka on nykyisin Kontulan ainoa huoltoasema.


title: Kontulan historia

text: Kontulan nuoriso sai jo 1960-luvulla hurjan maineen. "Helsingin Sanomat" uutisoi vuoden 1967 yhteenottoja kaduilla ja ostoskeskuksessa ”nuijasodaksi”, kannanotoksi kaupunkisuunnittelijoille. Noin 5 000 nuoren Kontulassa ei nimittäin ollut lähes ollenkaan palveluita nuorille. Kirjoituksessa alueen kahtiajakoa moitittiin, ja tappelun syyksi laskettiin elintasoerot vuokratalojen ja omistusasuntojen asukkaiden välillä. Levottomuuksia nuorten välillä aiheutti etenkin jengien muodostuminen, ja varsinkin asuinalueiden väliset tappelut olivat yleisiä. Huonot liikenneyhteydet keskustaan pitivät nuoret kotiseudulla ja he kokoontuivat jengeihin. Tiedotusvälineet ottivat Kontulan silmätikukseen, ja alue tavattiin nostaa valokeilaan negatiivisten kirjoitusten avulla.


title: Kontulan historia

text: Kontulaan muuttaneet asukkaat perustivat pian kymmenittäin uusia yhdistyksiä. Maaliskuussa 1966 Kontula-Seura alkoi toimia asukkaiden edunvalvojana. Seura järjesti alueella useita erilaisia tapahtumia, ja sen pitämiin kansankokouksiin osallistui satoja ihmisiä. Seuran aloittaman perinteen, Kontula-päivän, järjestäminen jatkui vielä 1970-luvulle, kunnes sen suosio laantui. Kontula-Seura julkaisi myös "Kontula-lehteä", joka sekin lopetti toimintansa 1970-luvulla.


title: Kontulan historia

text: 1960-luvun lopulla perustettiin noin parikymmentä eri yhdistystä, joihin lukeutuivat muun muassa Lions Club, Martat ja SPR. Tuolloin perustettua Suomi–Neuvostoliitto-seuraa jatkaa nykyisin Suomi–Venäjä-seuran Itä-Helsingin osasto. Asukkaat perustivat alueella kaksi urheiluseuraa, jotka olivat Kontulan Kunto ja Kontulan Urheilijat (KontU). Kummatkin seurat vetivät väkeä ja vuonna 1969 kummassakin oli yli 500 jäsentä. Yleisseuroina molemman seuran lajivalikoimiin kuuluivat useat lajit, kuten hiihto, jalkapallo ja voimistelu. Lentopallossa Kunnon joukkue ylsi 1970-luvulla kakkossarjaan, KontU:n koripallojoukkue puolestaan pääsi mestaruussarjaan kaudeksi 1970–1971. Näiden lajien ylle nousi kuitenkin pikkuhiljaa jalkapallo.


title: Kontulan historia

text: Helsingin metron rakentaminen aloitettiin vuonna 1977. Metroliikenne Itäkeskukseen alkoi vuonna 1982, ja metron rakentaminen Kontulaan aloitettiin ensimmäisen vaiheen valmistuttua. Kaavailtu Kurkimäen asema jäi lopullisesta suunnitelmasta pois. Minimivaatimuksin toteutettu Kontulan metroasema otettiin käyttöön 1. marraskuuta 1986.


title: Kontulan historia

text: Kaupunginvaltuuston päättäessä vuonna 1983 metroliikenteen jatkamisesta Kontulaan alueen merkitys kasvoi. Vuonna 1985 laadittiinkin ostoskeskusta ja sen ympäristöä käsittelevä asemakaavan muutosehdotus, ja uudistustöihin ryhdyttiin metroaseman valmistumisen yhteydessä vuonna 1986. Ostoskeskusta ei haluttu kattaa, vaan suunnitelmana oli rakentaa se kahden aukion ja sivukäytävien varaan. Laajennuksen myötä myös julkiset palvelut saivat lisää tiloja. Keväällä 1988 alkoi uusitun asemakeskuksen toiminta, terveyskeskus avattiin vuoden 1989 alussa ja Mikaelinkirkko otettiin käyttöön keväällä 1988. Uuden asemakeskuksen ja vanhan osan uudistamisen suunnitteli arkkitehtitoimisto Hyvämäki-Karhunen-Parkkinen.


title: Kontulan historia

text: Kontulan lähiympäristön rakentamista alettiin suunnitella Kontulan valmistuttua, jolloin suunnitelmissa olivat Malmin ampumaratojen ja Kurkimäen rakentaminen. Varsinkin alueiden lähellä asuneet vastustivat ulkoilumaikseen muodostuneiden metsien muuttamista asuinalueiksi. Aktiiviset kontulalaiset saivat aikaan joitakin muutoksia rakennussuunnitelmiin, mutta asuinalueiden paikoilla sijainneita ulkoilumaastoja se ei säästänyt. Kurkimäki valmistui 1980-luvulla, ja Kivikko Malmin ampumaradoille 1990-luvulla. Kivikko sai asiantuntijoilta kiitosta maastonsa monipuolisesta hyödyntämisestä rakentamisessa.


title: Kontulan historia

text: 1990-luvun laman aikana Kontula leimautui yhdeksi laman symboleista. Työttömyysaste nousi yli Helsingin keskiarvon, kun se ennen lamaa oli ollut vain noin 2 %. Työttömyysaste on yhä Helsingin keskiarvoa korkeampi. Laman aikana Kontulan sisäiset elintasoerot kasvoivat. 1990-luvun alussa Kontulaan alkoi myös muuttaa ulkomaalaistaustaisia asukkaita. Toukokuussa 1997 Kontulan skinheadit hyökkäsivät Sakaran kentällä somalien kimppuun. Tapauksen myötä Kontulan skinit nousivat julkisuuteen. Ulkomaalaisvastaisuus oli noussut asteittain 1990-luvun kuluessa, varsinkin vuosina 1993–1997, jolloin ulkomaalaisten osuus Kontulassa kaksinkertaistui.


title: Shanelle Workman

text: Shanelle Workman (s. 3. elokuuta 1978 Fairfax, Virginia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Workman tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "One Life to Live". Hänen muita roolejaan ovat muun muassa Kauniiden ja rohkeiden "Gabriella". Workmanin äänen voi kuulla Crash Team-pelissä "Crash Tag Team Racing".


title: 36 Ophiuchi

text:
36 Ophiuchi on Käärmeenkantajan tähdistössä19,5 valovuoden päässä sijaitseva kolmoistähti, jossa on kolme oranssia pääsarjan tähteä.
C on 700 kaarisekunnin päässä AB:stä, joiden väli on
4,6 kaarisekuntia. A:n ja B:n kiertoaika on
568,9 vuotta ja soikeus 0,922, eli hyvin suuri.
A:n ja B:n kromosfäärit ovat hyvin aktiivisia.


title: Silmälihakset

text: Silmälihakset eli tarkemmin ihmisen silmänulkoiset lihakset kiinnittyvät silmäkuoppaan ja liikuttavat silmää sekä yläluomea. Silmälihaksiin kuuluvat ulkosuora-, yläsuora-, ylävino-, sisäsuora-, alavino- ja alasuoralihas. Yläluomen kohottajalihas luetaan myös silmälihaksiin.


title: Silmälihakset

text: Ylävinoa silmälihasta hermottaa neljäs aivohermo eli telahermo. Ulkosuora silmälihas saa puolestaan hermotuksensa kuudennelta aivohermolta, loitontajahermolta. Silmän liikehermo (kolmas aivohermo) huolehtii muista silmän lihaksista.


title: Silmälihakset

text: Sisäsuora kääntää katseen sisäänpäin ja ulkosuora ulospäin. Yläsuora kääntää katseen ylös- ja ulospäin, alasuora alas- ja ulospäin. Ylävino silmälihas puolestaan kääntää katseen alas- ja sisäänpäin, kun taas alavino suuntaa sen ylös- ja sisäänpäin.


title: Mannerheiminpuisto

text: Mannerheiminpuisto () on Turun keskustan ruutukaava-alueella, VII kaupunginosassa sijaitseva puisto. Koko korttelin suuruista puistoa rajaavat Koulukatu, Puutarhakatu, Puistokatu ja Rauhankatu. Puisto on nimetty C. G. E. Mannerheimin mukaan marsalkan 75-vuotispäivän kunniaksi 1942, ja siellä sijaitsee Mannerheimia esittävä patsas. Puiston vieressä sijaitsee Mikaelinkirkko. Mannerheiminpuisto kuuluu Mikaelinkirkon ja Portsan puutalokortteleiden muodostamaan Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Mannerheiminpuisto

text: Rauhankadulla lapsuuttaan viettänyt Ensio Harni muisteli vuonna 1965, että vuoden 1915 paikkeilla silloin Pumppumäeksi kutsuttu kortteli oli puuton ja pensaaton ja täysin luonnontilassa. Puiston istutukset aloitettiin samoihin aikoihin, ja useiden muiden sen ajan puistojen mukaisesti Mannerheiminpuisto oli jaettu kahdenlaisiin alueisiin: leikille ja liikunnalle varattuihin aukioihin sekä istutuksiin ja nurmikenttiin.


title: Mannerheiminpuisto

text: Mannerheiminpuiston kunnostussuunnitelma valmistui vuonna 2012. Suunnitelman toteuttamiseen arveltiin tuolloin päästävän aikaisintaan vuonna 2013.


title: Mannerheiminpuisto

text: Kesäyönä 2009 Mannerheiminpuistossa puukotettiin kuoliaaksi 53-vuotias mies. Tapaus selvisi vasta seitsemän vuotta myöhemmin.


title: Ksii Ursae Majoris

text: Ksii Ursae Majoris: (ξ Ursae Majoris/ξ UMa) eli Alula Australis on Ison karhun tähdistön kaksoistähti 27,3 valovuoden päässä. Molemmat tähdet ovat Auringon tyyppisiä ja spektroskooppisia kaksoistähtiä.


title: Ksii Ursae Majoris

text: Kaksoistähden kiertoaika on 59,84 vuotta, radan isoakselin puolikas 2,53 kaarisekuntia eli 21,2 (12,5–39,9) AU ja soikeus 0,414.


title: Ksii Ursae Majoris

text:
Xii UMa:n molempien tähtien väitetään olevan spektroskooppisia kaksoistähti.
Spektroskooppisen A-systeemin kiertoaika on 1,834 vuotta ja väli 0,8–2,6 ja e=0,61, B-systeemin 3,98 päivää. Ba:llä voi siis olla myös yksi komponentti, ruskea kääpiö 0,06 AU:n päässä. Väitetyn B:n ison seuralaisen kiertoaika on ehkä 2,2–2,9 vuotta.


title: Ksii Ursae Majoris

text: Ksii UMA:n komponenttien massat:


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1992 pelattiin Prahassa ja Bratislavassa, silloisessa Tšekkoslovakiassa. Turnauksen voitti Suomen loppuottelussa lyönyt, mutta runkosarjassa heikohkosti pelannut Ruotsi (Runkosarja: 1 voitto, 2 tasapelia ja 2 häviötä).


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1992

text: Suomen menestys ja hopeamitali tulivat kisoissa yllätyksenä monille suomalaisille, sillä joukkueelta ei odotettu paljoakaan kokemattomuuden ja samana vuonna pidettyjen olympialaisten (Talviolympialaiset 1992, Albertville) huonon menestyksen takia. Valmentaja Pentti Matikainen kokosi kisoihin kuitenkin nuoren ja ennakkoluulottoman joukkueen, joka pelasi runkosarjan viisi peliä voittamalla niistä jokaisen (maaliero 32–8). Saksa kaatui 6–3, -Yhdysvallat 6–1, -Puola 11–2, -Ruotsi 3–1 ja -Italia 6–1. Häviämällä viimeisen runkosarjan ottelun Italiaa vastaan Suomi olisi voinut pudottaa Ruotsin jopa puolivälieristä, mutta tämän jäädessä tapahtumatta ruotsalaiset kiittivät Suomea ja pääsivät puolivälieriin. Puolivälierissä Suomi voitti Kanadan 4–3, ja välierissä yksi suomalaisen kiekkoilun kohokohta ja läpimurto tapahtui Suomen kukistaessa Tšekkoslovakian rangaistuslaukauskilpailussa (3–2 rl). Markus Kettererin erehtymätön vire rangaistuslaukauskilpailussa toi Suomelle finaalipaikan Ruotsia vastaan.


text:
Loppuottelussa Ruotsi, joka oli puolivälierissä yllättäen lyönyt Venäjän 2–0 ja välierissä Sveitsin 4–1 ei kumarrellut Suomelle aikaisempia tapahtumia, vaan löi leijonat tylysti 5–2. Kisojen pistepörssin voitti suomalainen Jarkko Varvio (9+1=10), maanmiehensä Mikko Mäkelän ollessa toinen. Kisojen All Starsiin valittiin suomalaisista Jarkko Varvio, Markus Ketterer ja Timo Jutila. Kisat ovat jääneet suomalaisille historiaan kansainvälisen kiekkoilun läpimurtona. Kisoissa saavutettu mitali oli ensimmäinen MM-mitali ja toinen arvokisamitali (Talviolympialaiset 1988, Calgary).
B-sarja pelattiin Klagenfurtissa.


text: Itävalta nousi A-sarjaan. Jugoslavia putosi C-sarjaan.


text: A-lohko (ylempi lohko), Humberside


text: B-lohko (alempi lohko), Johannesburg


text: Iso-Britannia nousi B-sarjaan.


title: Apoteoosi

text: Apoteoosi tarkoittaa jumalaksi muuttumista, jumalaksi julistamista. Apoteoosi tulee muinaiskreikan sanasta ἀποθέωσις, ‘apotheosis’, "korottaa jumalaksi".


title: Apoteoosi

text: Roomalainen keisari korotettiin kuolemansa jälkeen jumalaksi. Keisarin korottaminen jumalaksi oli virallinen, senaatin tekemä sakraalioikeudellinen toimenpide, josta latinan kielessä käytettiin termiä "consecratio" ("consecratio" yleensä tarkoitti sakraalin piiriin vihkimistä). Keisarista tuli jumala, "divus", valtion jumalien joukkoon, ja hän sai oman kulttinsa, keisarikultin, roomalaisen valtionuskonnon piirissä. Keisarin jumalaksi julistaminen ja hänen taivaaseennousunsa kuvaukset, kuten muutkin keisarikultin rituaalit, heijastelevat keisarin asemaa ja sen muutoksia roomalaisessa yhteiskunnassa. Poliittisten olosuhteiden vaihdellessa muuttui myös keisarikultti eli tapa määritellä keisarin asemaa.


title: Apoteoosi

text: Kahden ensimmäisen "divuksen", Caesarin ja Augustuksen, hautajaiset ja konsekraatiot olivat malleina myöhempien keisareiden jumalaksi julistamisen seremonioille. Keisarin jumalaksi julistaminen ja taivaaseennousu kehittyivät ensimmäisellä vuosisadalla jaa. ja vakiintuivat keisarikultin osaksi 100-luvulla. Ensimmäisellä vuosisadalla julistettiin jumaliksi vain viisi keisaria, mutta toisella vuosisadalla jumalallistettiin jo melkein kaikki keisarit. Keisarista tuli jumala vasta kuoltuaan, sillä Roomassa ei palvottu vielä elossa olevaa keisaria jumalana, vaan hänen geniustaan.


title: Apoteoosi

text: Roomalaisen keisarin jumalaksi julistamisen seremonia jakaantui hautajaisiin, jumalaksi korottamisen päätökseen ja taivaaseennousuun. Keisarilliset hautajaiset oli siirtymäriitti, jossa kuollut keisari siirtyi valtion jumalaksi ja hänen seuraajansa peri vallan. Keisarillisten hautajaisten esikuvana oli senaattorin julkisten hautajaisten perinne. Hautajaisseremonioilla valmisteltiin keisarin jumalaksi korottamista. Seremonian huippukohdassa sytytettiin rovio, josta päästettiin irti kotka lentämään taivaalle osoituksena keisarin sielun noususta jumalien luo.


title: Apoteoosi

text: Uusi keisari teki senaatille aloitteen edeltäjänsä jumalaksi julistamisesta, mutta lopullisen päätöksen teki aina senaatti, joka ylimpänä uskonnollisena viranomaisena hyväksyi uudet jumalat Rooman valtionuskonnon piiriin. Yleensä uusi keisari ja senaatti konsekroivat keisarivainajan yhdessä yhteisymmärryksessä, mutta senaatti hyvinkin saattoi jättää keisarin konsekroimatta. Konsekraatio oli kuolemanjälkeinen tilinteko, jossa senaatti ikään kuin sai sanoa viimeisen sanan edesmenneen keisarin politiikasta ja jossa selviteltiin keisarin ja senaatin kanssakäymistä. Julistamalla vanhan keisarin jumalaksi ja esiintymällä tämän poikana, "divi filius", uusi keisari oikeutti oman valtaantulonsa. Edesmenneen hallitsijan hautajaiset olivat tärkeä osa vallanvaihtoa, jossa uusi keisari peri edeltäjänsä vallan.


title: Apoteoosi

text: Keisari liittyi jumalien joukkoon nousemalla tähden muodossa tähtitaivaalle. Hallitsijan kuollessa tai hautajaisten yhteydessä taivaalle ilmestyi uusi tähti tai komeetta osoituksena keisarin taivaaseennoususta. Kotka, aarnikotka, feeniks-lintu, siivekäs ratsu, joku jumalista tai nelivaljakon vetämät vaunut kuljettivat keisarin sielun taivaaseen.


title: Apoteoosi

text: Keisarien jumalaksi korottamisesta tai keisarillisista hautajaisista on niukasti tietoa vuoden 235 jälkeen. 200-luvun keisarit perustelivat valtaansa edeltäjänsä jumalallisuudella ja yhä enemmän omalla jumalallisuudellaan. Tämä keisariuden muutos yhä teokraattisempaan muotoon huipentui Diocletianuksen aikana (286–305), jolloin korostettiin keisarin jumalallisuutta jo hänen elinaikanaan, eikä vasta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Apoteoosi

text: Konstantinus I Suuri (306–337) edustaa siirtymävaihetta roomalaisesta pakanallisesta apoteoosista kristilliseen kuolemattomuuteen. Monien pakanallisten rituaalien tavoin myös konsekraatio säilyi jäänteenä pakanuudesta, ja Konstantinuksen hautajaiset olivatkin sekoitus pakanallista ja kristillistä seremoniaa. Hautajaisten ensimmäinen vaihe voidaan tulkita pakanalliseksi, sillä siinä armeija suoritti seremonian keisarivainajan kunniaksi, kun taas Apostolikirkossa pidettiin kristillisen riitin mukainen jumalanpalvelus. Konstantinuksen kunniaksi vuosien 337–341 välillä lyödyissä konsekraatiorahoissa myös sekoittuvat roomalainen apoteoosisymboliikka, kristillinen ajattelu ja hellenistiset käsitykset astraalista kuolemattomuudesta. Rahoissa esiintyvät jumalan käsi, nelivaljakon vetämät aurinkovaunut ja peitetty pää ovat tulkittavissa sekä pakanallisiksi että kristillisiksi symboleiksi.


title: Apoteoosi

text: Kristillisen käsityksen mukaan roomalainen keisari ei ollut jumala, mutta hän oli edelleen muiden ihmisten yläpuolella, sillä Kristuksen sijaisena ja kuvana maan päällä hän oli erikoisasemassa muiden kristittyjen joukossa. Vaikka keisari ihmisenä kuoli, oli keisarius ikuinen ja jumalallinen.


title: Protoni (yhtye)

text: Protoni oli suomalainen rock-yhtye. Yhtye perustettiin Jyväskylässä vuonna 1997.


title: Protoni (yhtye)

text: Protoni aloitti uransa omakustanneyhtyeenä nimellä "Parempi". Nimi muuttui ja Sony Music tarjosi sille levytyssopimusta vakuututtuaan yhtyeen musiikista. Vuonna 2001 ilmestyi single "Taivaanrannan taa". Ensimmäinen albumi, "Leimattu", julkaistiin seuraavana vuonna.


title: Ugandan vaakuna

text: Ugandan vaakuna on Ugandan kansallistunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Se koostuu keskellä sijaitsevasta kilvestä ja vihreällä vuorella olevista keihäistä.


title: Ugandan vaakuna

text: Kilpi ja keihäät edustavat ugandalaisten halukkuutta puolustaa maatansa. Kilvessä on kolme kuvaa; ylhäällä Victoriajärven siniset aallot, keskellä aurinko (symboloi Ugandan auringonpaisteita) ja rumpu (symboloi tanssia ja seremonioita).


title: Ugandan vaakuna

text: Etelänkruunukurki (vaakunan oikealla puolella) on Ugandan kansallislintu. Kobiantilooppi (vasemmalla puolella) symboloi Ugandan runsaslukuista eläimistöä.


title: Ugandan vaakuna

text: Vaakunan mäellä oleva joki kuvaa maassa virtaavaa Niiliä. Mäellä kasvaa maan kahta merkittävintä vientituotetta kahvia ja puuvillaa. Vaakunan alla nauhassa lukee kansallismotto: ""For God and My Country"", ""Jumalan ja maani puolesta"".


title: László Tabár

text: László Tabár on unkarilaissyntyinen radiologian erikoislääkäri, professori ja tutkija. Hän on tehnyt elämäntyönsä mammografiakuvausten parissa, ja on julkaissut aiheesta uraauurtavia tutkimuksia. Tabár on kirjoittanut kollegoidensa kanssa kolme mammografian lääketieteellistä oppikirjaa. Hän on myös julkaissut yhteensä 170 tieteellistä artikkelia alan lehdissä. Tabár on työskennellyt vuodesta 1998 Ruotsissa Uppsalan yliopiston radiologian professorina.


title: László Tabár

text: László Tabár opiskeli lääkäriksi Unkarissa Pécsin yliopistossa vuosina 1961–1967 ja jatkoi sen jälkeen opiskeluja samassa paikassa radiologian erikoislääkäriksi. Hän oli Pécsissä radiologian apulaisprofessorina vuoteen 1977 asti. Tabár työskenteli kesinä 1974 ja 1976 Suomessa Turun ja Helsingin yliopistollisissa keskussairaaloissa. Vuonna 1977 hän muutti Ruotsiin, jossa hän on siitä lähtien työskennellyt Falunin keskussairaalan mammografiayksikön johtajana. Tabár väitteli tohtoriksi huhtikuussa 1978 "Hungarian Academy of Sciences" -akatemiasta. Hänet nimitettiin vuonna 1998 Uppsalan yliopiston diagnostisen radiologian professoriksi. Tábar on myös Suomen radiologiyhdistyksen, Unkarin radiologiyhdistyksen ja American College of Radiologyn kunniajäsen.


title: Linnanpuisto

text: Linnanpuisto () on Turussa sijaitseva puisto. Puisto on nimetty sen läheisyydessä sijaitsevan Turun linnan mukaan ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria.


title: Linnanpuisto

text: Linnanpuiston alueella on sen sijainnista johtuen ollut jo pitkään erilaisia puistomaisia istutuksia. Puiston vieressä kulkevan Linnankadun varrelle istutettiin ensimmäinen puukujanne jo vuonna 1637. Kun puukujanne uusittiin neljännen kerran vuonna 1901, tehtiin samalla suunnitelma ulkoilmamuseon perustamisesta Linnan ympäristöön. Ulkoilmamuseo avattiin vuonna 1906.


title: Linnanpuisto

text: Puisto osoittautui valmistuttuaan kooltaan riittämättömäksi, ja jo vuonna 1907 laadittiin suunnitelma puiston laajentamiseksi. Vuonna 1929 Linnanpuistoon siirrettiin Pernon kaupunginosasta Bagarlan kartano. 1930-luvulla puistoa uusittiin korkeasta työttömyydestä johtuen hätäaputöinä.


title: Linnanpuisto

text: Sekä Turun linna että sitä ympäröivä puisto vaurioituivat pahoin sota-aikana. Myös puistoon siirretty Bagarlan kartano tuhoutui. Sodan puistolle aiheuttamat vauriot korjattiin 1950-luvulla. 1950-luvun jälkeen Linnanpuistossa ei ole suoritettu merkittäviä muutostöitä.


title: Rastaalan koulu

text: Rastaalan koulu on Espoon Karakalliossa sijaitseva alakoulu. Luokat 1–2 ovat alatalossa, luokat 3–6 ylätalossa ja erityisluokkia on keskitalossa. Koulussa on noin 600 oppilasta.


title: Ernest Ball

text: Ernest R. Ball (22. heinäkuuta 1878 – 3. toukokuuta 1927) oli yhdysvaltalainen lauluntekijä ja vaudeville-esiintyjä. Hän esitti vaudevilleä 1910-luvulla vaimonsa Maude Lambertin kanssa ja 1920-luvulla George MacFarlanen kanssa. Toisinaan hän esiintyi yksin säestäen itseään pianolla.


title: Ernest Ball

text: Ball opiskeli klassista pianonsoittoa Clevelandin konservatoriossa. Hän halusi aluksi tulla konserttipianistiksi, mutta löysi sittemmin töitä vaudeville-orkestereissa ja säveltäjänä. Hänet tunnetaan erityisesti Irlanti-aiheisista lauluista. Ball teki yhteistyötä useiden sanoittajien kanssa, mukaan lukien Chaucey Olcott, George Graff, Darl MacBoyle ja J. Kiern Brennan.


title: Ernest Ball

text: Ball esiintyi aktiivisesti kuolemaansa asti. Hän kuoli vuonna 1927 Santa Anassa vaudeville-näyttämön pukuhuoneessa.


title: Ernest Ball

text: Vuonna 1944 julkaistiin löyhästi Ballin elämään perustuva elokuva "Kaksi hymyilevää silmää" (engl. "When Irish Eyes Are Smiling"). Hänet valittiin vuonna 1970 Songwriters Hall of Fameen.


title: Bled

text: Bled () on Savajoen varrella luoteis-Slovenian Gorenjskan alueella lähellä Itävallan rajaa sijaitseva kylpyläpaikka, josta tuli itsenäinen kunta vuonna 1996. Se on suosittu matkailukohde, tunnettuja nähtävyyksiä ovat jäätikköjärvi ja entinen kuninkaan huvilinna.


title: Bled

text: Bledin kunnassa on noin 8000 asukasta, joista 5000 asuu sen samannimisessä keskustaajamassa. Kuntaan kuuluu muitakin kyliä, joita vuoret erottavat toisistaan.


title: Bled

text: Kunnan pinta-ala on 188,5 neliökilometriä. Bledissä järjestettiin vuoden 2002 shakkiolympialaiset.


title: Friedrich Albert Lange

text: Friedrich Albert Lange (28. syyskuuta 1828 – 23. marraskuuta 1875) oli saksalainen filosofi ja sosiologi. Hänet tunnetaan ennen kaikkea varhaista uuskantilaisuutta edustaneesta materialismia kritisoineesta pääteoksestaan "Geschichte des Materialismus" (”Materialismin historia”, 1866).


title: Friedrich Albert Lange

text: Lange syntyi Waldissa lähellä Solingenia teologi Johann Peter Langen poikana. Hän opiskeli Duisburgissa, Zürichissä ja Bonnissa. Vuonna 1852 hän aloitti opettajana Kölnissä, vuonna 1853 filosofian "privatdozentina" Bonnissa, ja vuonna 1858 opettajana Duisburgissa. Hän erosi, kun hallitus kielsi opettajia osallistumasta poliittiseen toimintaan.


title: Friedrich Albert Lange

text: Tämän jälkeen Lange aloitti toimittajana ajaakseen poliittisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia. Samaan aikaan hän kirjoitti myös useita teoksia. Vuonna 1866 hän muutti Winterthuriin lähelle Zürichiä Saksan tilanteen vuoksi, ja löysi yhteyksiä demokraattiseen sanomalehteen nimeltä "Winterthurer Landbote". Vuonna 1869 hän toimi "privatdozentina" Zürichissä, ja seuraavana vuonna professorina. Sveitsin ranskalaissympatiat Ranskan–Preussin sodassa johtivat hänen pikaiseen eroonsa. Samalla hän luopui politiikasta. Vuonna 1872 Lange hyväksyi professorinviran Marburgin yliopistossa. Hän kuitenkin kuoli jonkin ajan päästä sairauden uuvuttamana.


title: Murderworks

text: Murderworks on Rotten Soundin vuonna 2002 julkaistu kolmas albumi.


title: Hank Cochran

text: Garland Perry "Hank" Cochran (2. elokuuta 1935 Mississippi – 15. heinäkuuta 2010) oli yhdysvaltalainen country-musiikin laulaja ja lauluntekijä.


title: Hank Cochran

text: Cochran muutti Nashvilleen, Tennesseen osavaltioon vuonna 1960. Hän kirjoitti vuonna 1961 yhteistyössä Harlan Howardin kanssa laulun "I Fall to Pieces", josta tuli Patsy Clinen esittämänä hitti.


title: Hank Cochran

text: Hank Cochran kelpuutettiin vuonna 1974 Nashville Songwriters Hall of Fameen.


title: José Craveirinha

text: José Craveirinha (28. toukokuuta 1922, Maputo – 6. helmikuuta 2003, Maputo) oli runoilija. Hänestä tuli vuonna 1991 ensimmäinen ja tähän mennessä ainoa Camões-palkinnon voittanut mosambikilainen.


title: José Craveirinha

text: Craveirinha työskenteli lehtimiehenä ja kampanjoi rasismia vastaan. Vuosina 1964-1968 hän oli arestissa, koska hänellä oli liian läheiset suhteet hallitusta vastustavaan Frelimo-liikkeeseen.


title: José Craveirinha

text: Craveirinha julkaisi neljä runokokoelmaa portugaliksi.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Ruissalon kansanpuisto (), vuoteen 1937 asti Yleinen käytävä (), on Turun Ruissalossa sijaitseva puisto. Turussa siitä käytetään myös pelkästään nimeä "Kansanpuisto", mutta kansanpuistoja on Suomessa myös muualla. Puiston pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Se on kasvillisuudeltaan monipuolinen..


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Ruissalo jaettiin vuonna 1847 47 palstaan, ja yksi näistä palstoista, numero 35, jätettiin kaupunkilaisten yhteiskäyttöön. Palsta sijaitsi Choraeuksen lähteen ympärillä. Kunnostetulle alueelle rakennettiin parin vuoden kuluessa ravintola ja paikka sai nimen Yleinen käytävä. Sinne kuljettiin yleensä kuitenkin hankalasti vesitse ja paikan todettiin olevan liian syrjässä. Niinpä virkistyspuisto siirrettiin vuonna 1860 toiselle puolelle saarta, palstalle numero 33, joka sijaitsi helpompien kulkuyhteyksien päässä Pukinsalmen rannassa. Paikalla oli sijainnut ennen Manillan huvipuisto.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Yleisellä Käytävällä avattiin jo vuonna 1860 keilarata ja ravintola, jonka tuli kuitenkin tuhosi 1864. Kahden vuoden päästä valmistui uusi ravintolarakennus, vuokralaisen saaminen ravintolaan vain oli haasteellista. Puistoon kuitenkin tuli ulkoilijoita ja siellä järjestettiin monenlaista viihdykettä, muun muassa konsertteja ja nyyttikestejä. Puutarha-arkkitehti Knut Forsberg teki Yleisen Käytävän alueelle puutarhasuunnitelman, jota ei kuitenkaan toteutettu.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Yleinen käytävä oli hyvin suosittu vapaa-ajanviettoalue, siellä oli tanssiaisia, laulutilaisuuksia ja ilotulituksia. Sinne pääsi maanteitse tai höyrylaivalla, johon vähävaraiset perheet saivat kaupungilta alennuslippuja. Juhannusjuhlat olivat hyvin suositut. Yleinen käytävä sai vuonna 1937 nimekseen Kansanpuisto. Sen käyttö väheni 1950- ja 1960-luvuilla, kun kesämökit yleistyivät.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Yleisen käytävän ravintolan hintoja moitittiin ensin kalliiksi ja teetä "kamalaksi". Tarjoiluihin oltiin kuitenkin ilmeisesti lopulta liiankin tyytyväisiä, koska toimintaa yritettiin rauhoittaa ja lopulta vuonna 1899 ravintola annettiin puolikunnallisen monopoliyhtiön hoitoon ja siitä tuli alkoholiton raittiusravintola. Ravintola pysyi alkoholittomana ainakin kieltolain säätämiseen 1919 asti.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Vuodesta 1922 alkaen ravintolaa vuokrasi Turun Työväenyhdistys. Alueelle rakennettiin myös kesäteatteri- ja ravintolarakennus ja hiekkaranta pukuhuoneineen.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Vuonna 2004 Turun Sosialidemokraattinen Kunnallisjärjestö ry osti kaupungilta ravintolarakennuksen, tanssilavan ja pukuhuoneet, rakennusten ympärillä oleva noin 8500 neliön tontti on kaupungilta vuokralla. Yhdistys perusti vuonna 2005 rakennusten omistusta varten säätiön, Ruissalon Kansanpuiston säätiön. Vanhassa ravintolarakennuksessa toimii muun muassa kahvila ja sen yläkertaa vuokrataan juhlatilaisuuksiin. 1920-luvulla kesäteatteriksi rakennettu rakennus on kokenut muodonmuutoksia ja toimii vuokrattavana juhlatilana.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Kansanpuiston rannan uimalaa kehitettiin 1800-luvun lopulta ja rantaan tehtiin uimalarakennuksia useaan otteeseen ainakin vuosien 1899–1907 välillä, suosionsa huipun uimahuoneet saavuttivat 1920- ja 1930-luvuilla.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Nykyään Ruissalon kansanpuiston ranta on menettänyt viehätystään uimarantana, koska se on kanadanhanhien ja valkoposkihanhien valloittama. Pikkusaarilla pesivät hanhet valloittavat hiekkarannan heinäkuun loppupuolella. Ne tarvitsevat ruuansulatuksensa ylläpitoon hiekkaa. Kaupunki on yrittänyt häätää lintuja hätistelemällä niitä ja järjestämällä niille korvaavia hiekkarantoja sieltä, missä ihmiset eivät liiku. Vuonna 2005 valkoposkihanhia, jotka ovat rauhoitettuja, oli Ruissalossa noin tuhat ja kanadanhanhia noin 150 kappaletta. Lintuja on yritetty häätää myös metsästämällä kanadanhanhia, toivoen metsästyksen myös pelottavan lintuja pois. Hanhipopulaation johdosta uimaranta on aika ajoin käyttökiellossa.


title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Ruissalo tunnetaan myös siellä järjestettävästä Ruisrock-musiikkifestivaalista. Vuonna 1970 alkunsa saanut Ruisrock on järjestetty Kansanpuistossa vuodesta 1972 lähtien.


title: Under Pressure (albumi)

text: Under Pressure on Rotten Soundin vuonna 1997 julkaistu esikoisalbumi.


title: Drain

text: Drain on Rotten Soundin vuonna 1998 julkaistu toinen albumi.


title: Clausthal-Zellerfeld

text: Clausthal-Zellerfeld on kaupunki sekä lomanvietto- ja talviurheilukeskus Ala-Saksin kaakkoisosassa Saksan littotasavallassa. Clausthal-Zellerfeldin asukasluku on 14 579 (joulukuu 2010) ja pinta-ala 33,96 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee 560 metrin korkeudella merenpinnasta. Alun perin Clausthal ja Zellerfeld olivat itsenäisiä kaupunkeja, jotka yhdistettiin vuonna 1924 yhdeksi hallinnolliseksi yksiköksi. Kaupungissa oli kaivostoimintaa aina 1930-luvulle asti. Clausthalissa sijaitsee suuri puukirkko.


title: Maijastina Kahlos

text: Maijastina Kahlos (s. 1967 Rautalampi) on suomalainen historioitsija ja antiikintutkija. Hän on latinan kielen ja Rooman kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa. Kahlos väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1998 roomalaisesta senaattorista Praetextatuksesta. Kahloksen erikoisaloja ovat Rooman 300- ja 400-lukujen historia, Rooman valtakunnan uskonnot, myöhäisantiikin kulttuuri sekä roomalaisen arjen historia.


title: Maijastina Kahlos

text: Vuosina 2006-2011 Kahlos johti Suomen Akatemian tutkimushanketta, jossa tutkittiin myöhäisantiikin uskonnollista ja ideologista murrosta. Vuodesta 2014 lähtien Kahlos on ollut tutkijana Suomen Akatemian rahoittamassa huippuyksikössä "Reason and Religious Recognition".


title: ISS Palvelut

text: ISS Palvelut Oy on suomalainen osa kansainvälistä ISS A/S- kiinteistö- ja toimitilapalveluyritystä, jonka pääkonttori sijaitsee Tanskassa. ISS Palvelut on Suomen kolmanneksi suurin yksityinen työnantaja, joka tarjoaa siivous-, toimisto-, kiinteistön ylläpito-, ruokailu- ja turvallisuuspalveluita yrityksille, yhteisöille ja julkiselle sektorille. Vuonna 2014 liikevaihto oli 517 miljoonaa euroa. Henkilökuntaa on noin 11 000.


title: ISS Palvelut

text: Vuonna 2014 ISS-konsernin liikevaihto oli noin 74,1 mrd. Tanskan kruunua. ISS työllistää yli 510 000 henkilöä yli 75 maassa Euroopassa, Aasiassa, Pohjois-Amerikassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Tyynenmeren alueella. ISS-konserni listautui 13.3.2014 Kööpenhaminan pörssiin (NASDAQ OMX Copenhagen). ISS:n markkina-arvoksi tuli listautumismyynnissä 29,6 miljardia Tanskan kruunua eli noin 3,9 miljardia euroa.


title: ISS Palvelut

text: ISS on lyhenne sanoista "International Service System." Vuonna 2014 ISS valittiin jo toista kertaa peräkkäin maailman parhaaksi palveluntarjoajaksi ulkoistamisiin kansainvälisen ulkoistamisammattilaisten järjestön IAOP:n Global Outsourcing 100 -listalla. International Association of Outsourcing Professionals ® (IAOP ®) on maailmanlaajuinen, ulkoistamisen ammattilaisten etujärjestö, johon kuuluu yli 120 000 jäsentä ja alayhdistystä.


title: ISS Palvelut

text: ISS Aloitti toimintansa vuonna 1901 Tanskassa pienenä vartiointiliikkeenä nimeltään Københavns Natte Vagt.


title: ISS Palvelut

text: ISS hankki osuuden vuonna 1971 Suomen suurimmasta siivous- ja ympäristöpalveluyrityksestä, ServiSystems Oy:stä.


title: ISS Palvelut

text: Kesäkuussa 2004 ISS Suomi Oy osti Engel-Yhtymä Oy:n. Kilpailuviranomaisten vahvistettua kaupan elokuussa alkoi yhdistymisprosessi, jonka tuloksena syntyi ISS Palvelut Oy. ISS Palvelut Oy:n pääkonttori on Helsingin Pitäjänmäessä Ultimes Business Gardenissa.


title: ISS Palvelut

text: Palveluvalikoima kattaa siivous- ja toimistopalvelut, kiinteistöjen ylläpitopalvelut, ruokailupalvelut, turvallisuuspalvelut, asiakkaille räätälöitävät tukipalvelut ja kokonaispalveluratkaisut. Muun muassa ISS:n asiakaspalvelu ja kiinteistöhuolto päivystävät 24/7.


title: ISS Palvelut

text: ISS on sitoutunut jatkuvan parantamisen periaatteen mukaisesti ehkäisemään ja vähentämään toiminnasta aiheutuvia ympäristövaikutuksia sekä edistämään kestävää taloudellista kehitystä ja vastuullista liiketoimintatapaa. ISS:lle myönnettiin ISO 14001 -ympäristösertifikaatti kesäkuussa 2013. Se kattaa kaikki ISS:n tuottamat kiinteistö- ja toimitilapalvelut valtakunnallisesti. Ympäristöjärjestelmä on Bureau Veritas Certificationin tarkastama ja hyväksymä. Ympäristöasioiden hallinta on kuvattu ISO 14001 -standardin mukaisessa ympäristöjärjestelmässä.


title: ISS Palvelut

text: ISS Palveluiden pääkonttori on mukana WWF:n Green Office -verkostossa. Muiden päätoimipisteiden ympäristövastuullisuuden kehittämiseksi ISS perusti vuonna 2013 paikallisia ympäristötiimejä. ISS liittyi Helsingin kaupungin ja elinkeinoelämän Ilmastokumppanit-verkostoon syksyllä 2013 asettaen omat ilmastotavoitteet toiminnalleen.


title: ISS Palvelut

text: ISS-konserni on sitoutunut yritysvastuuseen allekirjoittamalla YK:n Global Compact -aloitteen (UNGC) vuonna 1999. Strategiassa ja liiketoiminnassa noudatetaan sen kymmentä periaatetta, jotka liittyvät ihmisoikeuksiin, työelämän periaatteisiin, ympäristönsuojeluun ja korruption vastustamiseen.


title: ISS Palvelut

text: ISS Palvelut julkaisi yritysvastuuraportin kolmatta kertaa vuonna 2015. Yritysvastuuraportin kantavana teemana ovat vastuullisuus ja tasapuolisuus. Yritysvastuuraportti on tehty Global Reporting Initiativen (GRI) G3-raportointiohjeistusta soveltaen.


title: Prosessien välinen kommunikaatio

text: Prosessien välinen kommunikaatio () tarkoittaa tietotekniikassa kahden prosessin tai säikeen välistä informaation vaihtoa. Tarjolla olevista kommunikointimekanismeista osa toimii parhaiten, jos kommunikoinnin osapuolet ovat samassa tietokoneessa (esimerkiksi jaettu muisti), mutta ohjelmoijan kannalta parhaita ovat sellaiset mekanismit, jotka toimivat loogisesti samalla tavalla riippumatta siitä, ovatko osapuolet samassa koneessa vai eri koneissa (esimerkiksi pistokkeet tai viestinvälitys).


title: Prosessien välinen kommunikaatio

text: Eri tapoja kommunikoida prosessien välillä ovat esimerkiksi:


title: Prosessien välinen kommunikaatio

text: Kommunikointimenetelmästä riippuu tukeeko se automaattisesti synkronointia vai onko sovelluksen itse käytettävä sopivia toimintoja kuten poissulkemista ().


title: Friedrich Adolf Trendelenburg

text: Friedrich Adolf Trendelenburg (30. marraskuuta 1802 Eutin – 24. tammikuuta 1872 Berliini) oli saksalainen filosofi ja filologi. Hänen filosofiaansa voi kuvata nykyaikaistetuksi aristotelismiksi.


title: Friedrich Adolf Trendelenburg

text: Trendelenburg syntyi Eutinissa lähellä Lyypekkiä. Hän opiskeli Kielin, Leipzigin ja Berliinin yliopistoissa. Hän kiinnostui ennen kaikkea Platonin ja Aristoteleen opiskelusta, ja hänen väitöskirjansa "Platonis de ideis et numeris doctrina ex Aristotele illustrate" vuonna 1826 oli pyrkimys hahmottaa Aristoteleen kritiikin kautta täsmällisempi kuva Platonin filosofiasta.


title: Friedrich Adolf Trendelenburg

text: Trendelenburg kieltäytyi klassisten aineiden oppituolista Kielissä, ja ryhtyi sen sijaan yksityisopettajaksi. Hän toimi tässä toimessa seitsemän vuotta (1826–1833), ja valmisteli vapaa-aikanaan kriittistä editiota Aristoteleen teoksesta "Sielusta" (1833). Vuonna 1833 Trendelenburg nimitettiin Berliinin yliopiston ylimääräiseksi professoriksi, ja neljä vuotta myöhemmin tavalliseksi professoriksi.


title: Friedrich Adolf Trendelenburg

text: Vuonna 1865 Trendelenburg joutui kiistaan Kuno Fischerin kanssa koskien Kantin "Puhtaan järjen kritiikin" transsendentaalisen estetiikan tulkintoja. Trendelenburg hyökkäsi Fischerin tulkintoja vastaan teoksessaan "Kuno Fischer und sein Kant" (1869), ja sai tältä vastauksen teoksessa "Anti-Trendelenburg" (1870).


title: Friedrich Adolf Trendelenburg

text: Trendelenburg kuoli 71-vuotiaana. Hänen poikansa Friedrich Trendelenburg oli merkittävä kirurgi, jonka mukaan on nimetty useita lääketieteellisiä menetelmiä ja muita termejä.


title: Nikolai Vavilov

text: Nikolai Ivanovitš Vavilov (; 25. marraskuuta 1885 Moskova – 26. tammikuuta 1943 Saratov) oli merkittävä venäläinen kasvitieteilijä ja geneetikko. Hänet tunnetaan parhaiten tunnistamistaan viljelykasvien alkuperäisistä geenikeskuksista, joita on ryhdytty kutsumaan Vavilovin geenikeskuksiksi. Vavilov muotoili myös teoreettisen säännön samasyntyisyyden sarjoista geneettisessä muuntelussa. Vavilov omistautui elämänsä aikana ennen kaikkea viljelykasvien geneettisten ominaisuuksien tutkimiseen ja niiden jalostamiseen. Hän oli myös Neuvostoliiton Korkeimman Neuvoston jäsen, yleisliittolaisen Maantieteellisen Yhdistyksen puheenjohtaja ja arvostetun Lenin-palkinnon saaja.


title: Nikolai Vavilov

text: Vavilov syntyi Moskovassa kauppiasperheen toisena lapsena. Hänen vanhempi veljensä oli maineikas fyysikko Sergei Ivanovitš Vavilov. Valmistuttuaan Moskovan Maatalousinstituutista han työskenteli Petrogradin sovelletun kasvitieteen laitoksessa sekä sienien ja kasvitautien laitoksessa. Vuosina 1913–1914 hän matkusteli Euroopassa perehtyen kasvien immunologiaan. Yhteistyöverkostoon kuului mm. brittiläinen biologi William Bateson, jota pidetään genetiikan perustajana.


title: Nikolai Vavilov

text: Viljelykasvien geneettisiä alkuperäkeskuksia koskevaa teoriaa kehittäessään Vavilov järjesti sarjan kasvitieteellisiä tutkimusretkiä, joiden aikana hän keräsi siemennäytteitä eri maanosista. Laajoja keräysmatkoja tehtiin erityisesti Vavilovin tunnistamiin geenikeskuksiin, mm. Kiinaan ja muualle Itä-Aasiaan, Amerikan mantereen eri osiin, eri puolille Afrikkaa, Lähi-itään ja Välimeren maihin. Näytteistä muodostui pian huomattava kokoelma, josta pääosa säilytettiin Leningradin sovelletun kasvitieteen laitoksessa, mutta josta osia analysoitiin myös muissa Neuvostoliiton maataloustutkimuslaitoksissa. Kokoelmasta tuli ennen pitkää maailman suurin kasvien siemenpankki, jota säilytettiin myöhemmin Leningradin yli kaksivuotisen piirityksen ja ruokapulan aikanakin tunnollisesti. Aineisto oli jo Vavilovin aikana intensiivisessä tutkimuskäytössä.


title: Nikolai Vavilov

text: Vavilov joutui 1930-luvun lopulla Stalinin ja kommunistipuolueen epäsuosioon, kun hänen vastustajakseen noussut Trofim Lysenko onnistui saamaan omille, pseudotieteellisille opeilleen puolueen jakamattoman hyväksynnän. Vavilov vangittiin 1940 ja tuomittiin lähimpien tutkijakollegojensa kanssa isänmaanpetturuudesta ja tuholaistoiminnasta, aluksi jopa kuolemaan. Vaikka tuomio muutettiin 20 vuoden vankeudeksi, Vavilov kuoli kuitenkin jo 1943 aliravitsemuksen johtamaan halvaukseen Saratovin vankilassa.


title: Nikolai Vavilov

text: Suuri osa Vavilovin ainutlaatuisen arvokkaasta kasviaineistosta joutui Vavilovin kuolinvuonna 1943 saksalaisten käsiin, kun Saksasta lähetetty SS:n erikoisryhmä otti haltuunsa Vavilovin keräämää aineistoa natsi-Saksan miehittämillä alueilla sijanneista maatalouden tutkimuskeskuksista. Leningradin pääsiemenpankkiin saksalaisryhmä ei toki päässyt käsiksi. Saaliiksi saatu aineisto vietiin Itävaltaan SS-järjestön perustamaan kasvigenetiikan laitokseen.


title: Nikolai Vavilov

text:
Pietarissa nykyisin toimiva Vailov-instituutti ylläpitää edelleen maailman suurimpiin kuuluvaa
kasvien geenipankkia, joka pohjautuu Vavilovin 1920-luvulla keräämään laajaan perusaineistoon. Hän keräsi siihen 200 000 kasvin siemenet. Instituutti on Vavilovin johtamien yleisliittolaisen soveltavan kasvitieteen laitoksen ja sen toimintaa jatkaneen kasvinjalostuksen tutkimuslaitoksen suora seuraaja. Tutkimuslaitos sai nykyisen nimensä vuonna 1968 sekä Vavilovin että laitoksen tulevan 75-juhlavuoden kunniaksi.


title: Nikolai Vavilov

text: Pietarin geenivarastoon kuuluvaa 500 hehtaarin Pavlovskin geenipankkia uhkaa lopettaminen vuonna 2010. Tässä Euroopan laajimmassa geenipankissa kasvaa muun muassa 12 000 eri lajia omenoita, vadelmia ja viinimarjoja. Mansikkalajejakin on yli tuhat 40:stä eri maasta. Alueesta on jo myyty sata hehtaaria ja loppuakin uhkaa myyminen pietarilaisten kesämökkitonteiksi.Neuvostoliiton tiedeakatemia perusti 1965 Vavilov-palkinnon ja alkoi 1968 myöntää Vavilov-mitaleja.


title: Apteekkimuseo

text: Apteekkimuseo on Turun ydinkeskustassa toimiva erikoismuseo. Se sijaitsee Turun kaupungintalon naapuristossa vanhassa puutalossa, Qwenselin talossa. Sisäpihan 1700-luvulta peräisin olevassa asuinsiivessä palvelee museokahvila Café Qwensel.


title: Apteekkimuseo

text: Qwenselin talo on Turun vanhin omavaraistalouden ajalta säilynyt porvaristalo. Talo rakennettiin Pietari Brahen 1652 laadituttamassa asemakaavassa aatelistolle varatulle alueelle noin vuonna 1700. Pakaritupasiiven pohjoispäässä sijaitsevat entiset talli-, lantala- ja käymälätilat sekä navetta. Linnankadun (ent. Kuningattarenkadun) varrella oli Pippingien valistusajan puutarha omenapuineen ja kasvilavoineen.


title: Apteekkimuseo

text: Myöhemmin rakennetussa kauppasiivessä on sisustettu 1800-luvun apteekki, johon kuuluu materiaali- ja yrttihuone, kaksi laboratoriota ja offisiini. Offisiinissa on Suomen vanhin säilynyt apteekkisisustus.


title: Apteekkimuseo

text: Perusnäyttelyiden lisäksi museossa on vuosittain vaihtuvia pienoisnäyttelyitä ja ohjelmatoimintaa.


title: Apteekkimuseo

text: Apteekkimuseon ja Qwenselin talo uudistettiin vuosina 2016–2018. Päätavoitteena oli esteettömyyden parantaminen, sekä näyttelykokonaisuuksien selkeyttäminen ja lisäinformaation parempi saatavuus museotiloissa. Sisäänkäynti siirrettiin joen puolelta sisäpihalle. Näyttelysiivessä sijainnut Åke Lydmanin apteekkiastioiden kokoelmanäyttely ja 1920-luvun lääketutkimuslaboratorio, ja farmasiahistorian näyttely purettiin. Edellä mainittujen apteekkihistorian esittelyjen tilalle tehtiin yleisöpalvelutiloja ja Qwenselin talon historiaa sekä Apteekkimuseota taustoittava näyttely.


Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liitto HYOL ry () on alan opettajien järjestö, jonka tehtävänä on historian ja yhteiskuntaopin opetuksen sisällöllinen ja pedagoginen kehittäminen. Se on perustettu vuonna 1947. Jäseniä liitossa on noin 1500. HYOL:n toimisto on Helsingissä Mechelininkadulla. Paikalliskerhoja ja -yhdistyksiä on 26. HYOL tarjoaa alan täydennyskoulutusta eri puolilla Suomea sekä mielenkiintoisia opinto- ja kulttuurimatkoja ulkomaille. Liitto julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää pedagogista aikakauslehteä Kleioa sekä historian ja yhteiskuntaopin reaalikoekirjoja (Reki-kirja). Se myös järjestää useita koululaisille ja opiskelijoille suunnattuja vuosittaisia kilpailuja, jotka on suunniteltu tukemaan opettajaa historian ja yhteiskuntaopin opettamisessa.


title: Coney Island

text: Coney Island on niemi New Yorkin Brooklynissä. Alun perin se on noin yhdeksän kilometriä pitkä dyynisaari, jonka kapea salmi erotti Long Islandista. Alue oli 1900-luvun alussa huvittelupaikkana suosionsa huipulla, ja se on edelleen suosittu ulkoilu- ja rantalomakohde.


title: Coney Island

text: Intiaanien alun perin asuttama Coney Island oli 1600-luvulla hollantilaisten hallussa, kunnes britit ottivat saaren haltuunsa vuonna 1664 Uuden Amsterdamin valtauksen myötä. Vuonna 1829 saarelta rakennettiin tie Long Islandille, minne oli aiemmin mahdollista päästä maitse vain laskuveden aikana. Samalla saarelle rakennettiin sen ensimmäinen hotelli.


title: Coney Island

text: Coney Island laajeni 1800-luvulla rikkaiden lomaparatiisiksi, jossa oli tarjolla muun muassa rantalomailua ja hevosajeluita. Ennen toista maailmansotaa saarella sijaitsi kolme suurta huvipuistoa (Luna Park, Dreamland ja Steeplechase Park) sekä lukuisia pienempiä. Luna Parkissa toimi 1900-luvun alkuvuosina tunnettu "freakshow". Metrolinjan myötä Coney Islandista tuli 1920-luvulla koko kansan huvittelukohde. Vuonna 1962 avattiin Astroland-huvipuisto, joka toimi vuoteen 2007 asti. Toisen maailmansodan jälkeen Coney Islandin suosio kuitenkin hiipui autoilun lisääntymisen ja poismuuton myötä. Alue ränsistyi, kunnes sitä alettiin taas kunnostaa lähemmäs entistä loistoaan 1990-luvulla.


title: Coney Island

text: Vuonna 2007 Coney Islandin asukasluku oli noin 49 500, mikä on viisi prosenttia vähemmän kuin vuonna 1990.


title: Chris Kunitz

text: Christopher "Chris" Kunitz (s. 26. syyskuuta 1979 Regina, Saskatchewan) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-liigan Chicago Blackhawksissa. Kunitzin pelipaikka on laitahyökkääjä.


title: Chris Kunitz

text: Pelattuaan neljä edelliskautta yliopistoliiga CCHA:ssa, Kunitz teki sopimuksen Mighty Ducks of Anaheimin kanssa syksyllä 2003. Ensimmäinen kausi meni vielä pääosin farmiliigassa, mutta jälkeen Kunitz vakiinnutti paikkansa sittemmin nimensä "Anaheim Ducks"iksi vaihtaneen joukkueen miehistössä.


title: Chris Kunitz

text: Kunitzin varsinainen läpimurtokausi oli 2005–2006, jolloin hän teki Ducksille 19 maalia ja 41 pistettä, pelattuaan ensin alkukaudesta kaksi ottelua Atlanta Thrashersissa. Atlanta oli ottanut Kunitzin waiver-listalta, josta oli menettänyt Kunitzin hieman myöhemmin uudestaan Anaheimiin. Kunitz rikkoi Anaheimissa seuran tulokkaiden maali- ja piste-ennätykset, jotka olivat aiemmin olleet Paul Kariyan nimissä.


title: Chris Kunitz

text: Seuraavalla kaudella Kunitz nosti yhä tasoaan. Hän pääsi Ducksin ykkösketjuun Andy McDonaldin ja Teemu Selänteen rinnalle, nousten 25 maalin hyökkääjäksi liigan kovimmassa joukkueessa. Pudotuspeleissä Kunitz loukkaantui konferenssifinaaleissa, mutta hän palasi jäälle 5. loppuottelussa Ottawa Senatorsia vastaan. Ducks voitti ottelun 5–2 ja seurahistoriansa ensimmäisen Stanley Cupin. Seuraava kausi ei ollut enää yhtä menestyksekäs. McDonald myytiin St. Louis Bluesiin, ja Selänne empi uransa jatkamista. Kaikesta huolimatta Kunitz pelasi taas hienon 50 pisteen kauden, tosin joukkue putosi mestaruustaistelusta heti playoffien avauskierroksella.


title: Chris Kunitz

text: Kunitz pelasi Anaheimissa helmikuuhun 2009, jolloin hänet kaupattiin Pittsburgh Penguinsiin, joka oli pitkään etsinyt uutta laitahyökkääjää. Vaihdossa Anaheim sai puolustaja Ryan Whitney.


title: Chris Kunitz

text: NHL-pettymyksen jälkeen Kunitz liittyi Kanadan maajoukkueeseen, joka valmistautui MM-kotikisoihin. Kanada voitti sekä alku- että jatkolohkonsa puhtaalla pelillä. Puolivälierässä se voitti Norjan 8–2, ja välierässä Ruotsin 5–4. Loppuottelu Venäjää vastaan oli huikeaa kiekkodraamaa. Kanada johti ottelua 4–2, kun vielä hieman yli puoli erää oli ottelua jäljellä. Venäjä kuitenkin nousi tasoihin Aleksei Tereštšenkon ja Ilja Kovaltšukin maaleilla, ja jatkoajalla Kovaltšuk laukoi kiekon Kanadan maaliin ja Venäjän maailmanmestariksi. Kunitzille ja Kanadalle siis hopeaa.


title: Lidar

text: LiDAR (lyhenne sanoista "Light Detection and Ranging") on optinen tutka, joka toimii näkyvän valon, lähi-infran tai ultravioletin alueella. Esim. kaukokartoituslaite mittaa kohteen etäisyyden lähettämällä pulssin laservaloa ja rekisteröimällä ajan, joka kuluu heijastuneen pulssin palaamisen. Lidaria käytetään kaikenlaisessa etäisyyden mittaamisessa mm. robotiikassa, maanmittauksessa, geologiassa, meteorologiassa ja seismologiassa.


title: Lidar

text: Lidar eroaa tutkasta siinä, että sen käyttämät aallonpituudet ovat paljon tutkan käyttämiä mikroaaltoja lyhyempiä. Pienimmän mitattavan kohteen koko riippuu aallonpituudesta. Niinpä lidarilla voidaan mitata myös aerosolihiukkasia ja pilvipartikkeleita. Sellaisen laitteen nimi on ceilometri.


title: Lidar

text: Kaukokartoituksessa Lidareiden käyttämä aallonpituus on yleensä joko 1,06 tai 10,6 mikrometriä, koska tällä aallonpituusalueella on ns. ilmakehäikkuna (jossa ilmakehän vaimennus on pieni).


title: Hermann Cohen

text: Hermann Cohen (4. heinäkuuta 1842 Coswig, Anhalt, Saksa – 4. huhtikuuta 1918 Berliini, Saksa) oli saksanjuutalainen filosofi ja yksi uuskantilaisen Marburgin koulukunnan perustajista. Hän on yksi 1800-luvun merkittävimmistä juutalaisista filosofeista.


title: Hermann Cohen

text: Cohen aloitti filosofian opinnot varhain, ja hänet tunnettiin pian Immanuel Kantin tuntijana. Hän opiskeli gymnaasissa Dessaussa, juutalaisessa teologisessa seminaarissa Breslaussa, sekä Breslaun, Berliinin ja Hallen yliopistoissa. Hänen väitöksensä nimi oli "Die systematischen Begriffe in Kant’s vorkritischen Schriften nach ihrem Verhältniss zum kritischen Idealismus". Vuonna 1873 hänestä tuli Marburgin yliopiston filosofisen tiedekunnan "privatdozent". Vuonna 1875 Cohen valittiin yliopiston ylimääräiseksi professoriksi ja seuraavana vuonna varsinaiseksi professoriksi.


title: Hermann Cohen

text: Cohen oli yksi Juutalaisen tieteen edistämisyhdistyksen ("Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaft des Judentums") -yhdistyksen perustajista. Yhdistys piti ensimmäisen kokouksensa Berliinissä marraskuussa 1902.Cohen myös toimitti ja julkaisi Friedrich Albert Langen viimeisen filosofisen teoksen "Logische Studien" (1877).


title: Petri Tamminen

text: Petri Tamminen (s. 23. marraskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja freelancetoimittaja.


title: Petri Tamminen

text: Vuonna 2002 Tamminen sai Kalevi Jäntin palkinnon teoksesta "Piiloutujan maa". Vuonna 2006 hän oli ehdolla Finlandia-palkinnon saajaksi teoksellaan "Enon opetukset". Tammisen teoksia on käännetty englanniksi, ruotsiksi, saksaksi, tanskaksi, sloveniaksi, latviaksi, tšekiksi, puolaksi ja japaniksi.


title: Petri Tamminen

text: Tamminen valmistui ylioppilaaksi Turussa vuonna 1985 ja yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1995 pääaineenaan tiedotusoppi.


title: Petri Tamminen

text: Vuosina 1995–1997 Tamminen työskenteli toimittajana. Hän on ollut vapaa kirjailija vuodesta 1998. Tamminen on pitänyt luovan kirjoittamisen kursseja ja luennoinut Tampereen yliopistossa. Hän on kirjoittanut kolumneja muun muassa Annaan, Kaksplussaan, Sunnuntaisuomalaiseen ja Hyvä Terveys -lehteen.


title: Petri Tamminen

text: Tamminen on kirjoittanut romaaneja, novelleja ja lyhytproosaa, eli proosaa, joka kostuu novellia lyhyemmistä suorasanaisista teksteistä. Tammista on luonnehdittu lakonisen huumorin mestariksi ja hänen kirjoitustyyliään minimalistiseksi. Hän käyttää teksteissään paljon lyhyitä päälauseita ja samanlaisina toistuvia lauserakenteita. Tamminen on kuvaillut esikoisteoksensa "Elämiä" (1994) tyyliä seuraavasti: ”Rivien välit kirjoitin tilaviksi, toivoin, että lukija mahtuisi niihin ja toisi mukanaan omat muistonsa. Tämä perusajatus on mukana kaikissa kirjoissani.” Häntä onkin kehuttu taitavaksi aukkojen käyttäjäksi.


title: Petri Tamminen

text: Kirjallisiksi vaikutteikseen Tamminen on maininnut muun muassa Veijo Meren, Antti Hyryn ja Antti Tuurin novellit.


title: Petri Tamminen

text: Tamminen on asunut Asikkalassa, Vääksyssä vuodesta 1998.


title: Petri Tamminen

text: Lähde


title: Lappeenrannan kisapuiston jäähalli

text: Kisapuiston jäähalli on jäähalli Kisapuiston urheilukeskuksessa Parkkarilassa Lappeenrannassa. Halli valmistui 30. syyskuuta 1972, kun tekojäärata katettiin. Paikalla sijainnut tekojäärata avattiin 23. lokakuuta 1963, ja se oli Suomen viides.


title: Lappeenrannan kisapuiston jäähalli

text: Jäähallin pääkäyttäjiä ovat SM-liigassa pelaava jääkiekkoseura Saimaan Pallo, muodostelmaluisteluseura Saimaan Muodostelmaluistelijat, taitoluisteluseurat Lappeenrannan luistelijat ja Lappeenrannan Taitoluistelijat sekä kaukalopallosera RB-93.


title: Lappeenrannan kisapuiston jäähalli

text: Kisapuistossa tehtiin vuonna 2004 peruskorjaus- ja laajennustyö. Keväällä alkaneessa ja lokakuussa valmistuneessa kunnostuksessa muun muassa laajennettiin ja parannettiin yleisötiloja, rakennettiin yhdeksän aitiota ja uusi väestönsuoja sekä uusittiin valaistus, äänentoisto ja tulostaulut.


title: Lappeenrannan kisapuiston jäähalli

text: Halliin mahtuu 4 820 henkeä: istumaan 2 808, seisomaan 2 000 sekä pyörätuolipaikkoja 12.


title: Lappeenrannan kisapuiston jäähalli

text: Kisapuiston päähallin vieressä on harjoitusjäähalli (niin sanottu Rättihalli), UK-areena sekä tekojää, jota käyttää lappeenrantalainen jääpalloseura Veiterä.


title: Lappeenrannan kisapuiston jäähalli

text: Hallissa on ollut viime vuosina paljon ongelmia. Esimerkiksi vuonna 2016 tehtiin tutkimus, jossa paljastui, ettei hallin katto kestä paljoa painoa. Tämän takia hallin katto joudutaan talvisin kolaamaan puhtaaksi uudesta lumesta. Katon painorajoituksien takia halliin ei voi myöskään asentaa mediakuutiota. Lappeenrantaan suunnitellaankin uutta hallia, jonka olisi tarkoitus valmistua vuoteen 2021 mennessä.


title: NearLY

text: NearLY on Nine Inch Nailsin ex-rumpali Jerome Dillonin sooloprojekti. Dillon perusti nearLYn lähdettyään Nine Inch Nailsista vuonna 2005. Yhtyeen musiikki muistuttaa paljon The Fragilen aikaista Nine Inch Nailsia. Dillon yhdistelee musiikissaan ambienttia ja rockia. NearLYn levyillä on mukana monia vierailijoita, kuten levyllä "Reminder", oli mukana laulamassa Nothing Recordsista tuttu Claudia Sarne.


title: Dungaanit

text: Dungaanit ovat Keski-Aasian valtioissa asuva dungaanin kieltä puhuva hui-kiinalaisryhmä. Heidän perinteinen uskontonsa on sunnalainen islam.


title: Dungaanit

text: Vuonna 1989 entisessä Neuvostoliitossa laskettiin olevan 69 300 dungaania. Heistä 36 900 asui Kirgisiassa, 30 200 Kazakstanissa ja 1 100 Uzbekistanissa. Vuonna 1999 suoritettujen väestönlaskentojen mukaan Kirgisiassa oli 51 800 ja Kazakstanissa 36 900 dungaania.


title: Dungaanit

text: Dungaanit ovat Luoteis-Kiinasta vuosien 1862–1877 muslimikapinan jälkeen Keski-Aasiaan siirtyneiden hui-kiinalaisten jälkeläisiä. He ovat peräisin Shaanxin, Gansun ja Xinjiangin maakunnista. Dungaanien omaperäinen nimitys on "hui". Turkkilaisperäistä "dungan"-nimitystä käytetään myös Kiinassa asuvista kiinankielisistä muslimeista. Keski-Aasiassa eri alueilta kotoisin olleet ryhmät asettuivat erilleen toisistaan, eikä heillä pitkään ollut yhteyttä keskenään.


title: Dungaanit

text: Perinteinen elinkeino on keinokasteluun perustuva maanviljely ja karjanhoito. Ydinperheen suhteet sukulaisiin ovat vahvat. Perinteinen asumus on polttamattomasta tiilestä, kivestä tai savesta rakennettu talo. Oleskelutilana toimii lämmitetty makuualusta. Ruokakulttuuri perustuu lihalla maustettuihin viljatuotteisiin ja vihanneksiin. Dungaanit syövät puikoilla. Kansanlääkintä ja suullinen perinne ovat säilyneet hyvin. Kaupunkeihin muuttaneet dungaanit ylläpitävät läheisiä suhteita kotiseudulleen. Uskonto nähdään osana perinteistä kulttuuria.


title: Paul Natorp

text: Paul Gerhard Natorp (24. tammikuuta 1854 – 17. elokuuta 1924) oli saksalainen uuskantilainen filosofi, joka kuului Marburgin koulukuntaan. Hänet tunnettiin Platon-asiantuntijana.


title: Paul Natorp

text: Natorpin oppilaisiin kuuluivat filosofi ja historioitsija Ernst Cassirer sekä kirjailija Boris Pasternak. Natorp vaikutti fenomenologian perustajaan Edmund Husserliin sekä Hans-Georg Gadamerin varhaisiin teoksiin. Husserl antoi Natorpin vaikutukselle ja maineelle kiitoksen osasta menestystään. Lukuvuonna 1923-24 Natorp keskusteli ahkerasti Martin Heideggerin kanssa.


title: Džungaria

text:
Džungaria on Tienšan- ja Altaivuorten välissä luoteis-Mongoliassa sijaitseva, pinta-alaltaan noin 200 000 neliökilometrin suuruinen laskeuma. Alue on pääasiassa aroa ja hiekka-aavikkoa. Sitä pidetäänkin monesti Gobin autiomaan osana. Länteen päin Džungariasta lähtee kaksi laaksoa. Eteläinen Ebinor- ja Alakoljärven välissä sijaitseva ns. Džungarian portti on historiallinen Aasian kansojen merkittävä kulkureitti. Pohjoisemmassa virtaa Irtyšjoki. Džungarian asukkaat ovat dungaaneja ja mongolipaimentolaisia. Merkittävimpiä kaupunkeja ovat Yining ja Ürümqi.
Džungaria kirjoitetaan myös mm. Dzungaria, Jungaria, Junggaria, Sungaria, ja Zungaria.