title: Anna-Liisa Kasurinen

text: Anna-Liisa Kasurinen (o.s. Oksanen, ent. Piipari, s. 8. toukokuuta 1940 Kivijärvi) on entinen SDP:n kansanedustaja ja kaksinkertainen ministeri. Kymen läänin vaalipiiriä 1979–1995 edustanut Kasurinen oli kulttuuriministeri 1987–1991 ja ministeri liikenneministeriössä 1990–1991. Presidentin valitsijamies Anna-Liisa Kasurinen oli 1978, 1982 ja 1988. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa.


title: Anna-Liisa Kasurinen

text: Kunnallispolitiikassa Kasurinen oli Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1972–2008 ja kaupunginhallituksen puheenjohtaja 2001–2008. Vuonna 2003 Kasurinen sai kaupunkineuvoksen arvonimen.


title: Anna-Liisa Kasurinen

text: Koulutukseltaan Kasurinen on sairaanhoitaja.


title: Jonathan Rhys Meyers

text: Jonathan Rhys Meyers (kirjoitetaan usein myös Jonathan Rhys-Meyers), syntyjään Jonathan Michael Francis O'Keeffe (s. 27. heinäkuuta 1977) on irlantilainen näyttelijä ja Golden Globe -voittaja.


title: Jonathan Rhys Meyers

text: Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat muun muassa "Viattomuuden loppu", "Parempi kuin Beckham", "Turhuuden turuilla", "Aleksanteri", "Match Point" ja "Vaarallinen tehtävä III". Hän näytteli pääosaa televisiosarjassa Tudors.


title: El tiempo es oro

text: El Tiempo Es Oro on meksikolaislaulaja Paulina Rubion vuonna 1995 julkaisema levy. "Te Daría Mi Vida", "Nada de Ti", ja "Hoy Te Dejé de Amar" -sinkkujen lisäksi on myös Rubion esikoiselokuvan "Bésame En La Boca" teemalaulu.


title: Vilhelm II Villehardouin

text: Vilhelm II Villehardouin (k. 1. toukokuuta 1278) oli Akhaian ruhtinaskunnan viimeinen Villehardouin-suvun hallitsija. Hänen aikanaan Akhaia oli voimansa huipulla.


title: Vilhelm II Villehardouin

text: Vilhelm nousi Akhaian hallitsijaksi vuonna 1246 veljensä Geoffrey II:n kuoltua. Prinssinä Vilhelm valloitti Peloponnesoksen niemimaan loppuosan ja rakennutti linnoituksen Mystraan. Vuonna 1249 hän liittyi Ranskan Ludvig IX:n mukaan seitsemännelle ristiretkelle Kyproksella. Ludvig antoi Vilhelmille luvan ranskalaistyylisten rahojen painamiseen.


title: Vilhelm II Villehardouin

text: Vuonna 1259 Vilhelm liittoutui Epeiroksen despootin Mikael II:n kanssa Nikaian keisarikuntaa vastaan. Saman vuoden syyskuussa Vilhelm johdatti joukkonsa Pelagonian taisteluun. Epeiroslaiset kuitenkin hylkäsivät hänet ja Nikaian armeija löi Vilhelmin joukot. Tämä joutui itse vangiksi ja kuljetettiin Nikaiaan, josta pääsi vapaaksi vasta vuonna 1262 alueluovutuksia vastaan. Vilhelm joutui tunnustamaan Sisilian Kaarle I:n Akhaian hallitsijaksi.


title: Dorothy Malone

text: Dorothy Malone (30. tammikuuta 1924 Chicago, Yhdysvallat – 19. tammikuuta 2018 Dallas, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänelle myönnettiin Parhaan naissivuosan Oscar-palkinto roolistaan elokuvassa "Tuuleen kirjoitettu" (1956). Hänet muistetaan kuitenkin erityisesti televisiosarjasta "Peyton Place", jossa hän esiintyi Constance MacKenzien pääroolissa vuosina 1964–1968.


title: Dorothy Malone

text: Malone oli naimisissa kolmesti, ja kaikki kolme avioliittoa päättyivät eroon. Ensimmäisestä avioliitosta ranskalaisnäyttelijä Jacques Bergeracin kanssa syntyivät tyttäret Mimi ja Diane.


title: Dorothy Malone

text: Dorothy Malone pääsi Hollywood Walk of Famelle.


title: Dorothy Malone

text: Malone kuoli 93-vuotiaana Dallasissa 19. tammikuuta 2018.


title: Viherlevät

text: Viherlevät ovat leväryhmiä (varsinaiset viherlevät "Chlorophyta" ja näkinpartaislevät "Charophyta"), jotka kuuluvat kehityshistoriallisesti samaan kuntaan kasvikunnan kanssa. Viherleviksi kutsutaan usein niitä tämän kunnan lajiryhmiä, jotka eivät kuulu versokasveihin eli alkiollisiin kasveihin ("Embryophyta"). Koska kuitenkin näkinpartaislevät ja versokasvit muodostavat yhdessä monofyleettisen ryhmän ("Streptobionta"), kutsutaan varsinaisiksi viherleviksi vain "Chlorophyta"-taksonia. Viherlevät ovat monimuotoinen leväryhmä, johon kuuluu 8 000 – 10 000 lajia, joista suurin osa (90 % tunnetuista lajeista) esiintyy makeissa vesissä. Jotkut lajit elävät suolaisissa vesissä tai maalla (esimerkiksi puunrungot tai maaperä). Niitä elää myös symbioosissa sienten kanssa (jäkälät). Lajien koko vaihtelee yksisoluisista levistä lähes metrin kokoisiin versokasvien kaltaisiin leviin. Viherlevien viherhiukkaset sisältävät versokasvien tapaan a- ja b-klorofylliä, joten ne ovat väriltään kirkkaanvihreitä.


title: Viherlevät

text: Viherlevät kehittyivät prekambrikaudella noin 1 500 miljoonaa vuotta sitten. Noin 700 tai viimeistään 425–490 miljoonaa vuotta sitten alkiolliset kasvit eli versokasvit kehittyivät nykyisten näkinpartaisleviin kuuluvien viherlevien kanssa yhteisestä kantamuodosta. Viherlevät ovat siten "parafyleettinen" ryhmä, koska ne eivät sisällä kaikkia samasta kantamuodosta kehittyneitä lajeja.


title: Viherlevät

text: Viherlevien luokittelu on ollut muutoksen tilassa ja eri lähteissä eri aikoina esitetyt luokittelut poikkeavat toisistaan. Esimerkiksi kysymys näkinpartaislevien luokittelusta on tulkinnanvarainen, sillä ne ja alkiolliset kasvit ("Embryophyta") ovat kehittyneet samasta kantamuodosta.


title: Viherlevät

text: Viherleviksi kutsutuissa levissä erottuu neljä selkeää ryhmää:


title: Viherlevät

text: Varsinaisiin viherleviin kuuluu yksisoluisia, pieniä yhdyskuntia muodostavia ja rihmamaisia alkeellisia leviä. Ne ovat pääasiassa makeanveden lajeja. Monet lajit ovat ekologisesti tärkeitä ja ovat symbiontteina esimerkiksi jäkälissä ja koralleissa.


title: Viherlevät

text: Suomusiimalevät ovat alkeellisimpia viherleviä. Niillä on liikkumiseen tarkoitetut siimat ja yksi tai useampi kerros polysakkaridista koostuvia suomuja. Suuri osa lajeista elää merissä kasviplanktonina. Ne luokitellaan yleensä omana "Prasinophyceae"-luokkanaan varsinaisiin viherleviin ("Chlorophyta").


title: Viherlevät

text: "Ulvophyceae"-luokka käsittää meressä eläviä sekovartisia makroleviä, kuten esimerkiksi "Ulva"-sukuun kuuluva merisalaatti ("Ulva lactuca"). Luokkaa on myös joissakin luokitteluissa alettu jakaa useampiin erillisiin luokkiin (mm. "Bryopsidophyceae", "Ulvophyceae" ja "Cladophorophyceae").


title: Viherlevät

text: Näkinpartaislevät eriytyivät omaksi ryhmäkseen jo varsin aikaisessa vaiheessa. Ne on luokiteltu joko omana kaarenaan "Charophyta", erillisinä luokkina viherlevien kaaressa ("Charophyceae", "Klebsormidiophyceae" jne) tai yhtenäisenä luokkana ("Charophyceae"). Niitä esiintyy lähes kaikissa maailman vesissä. Ne muistuttavat ulkoisesti vesikasveja: niillä on nivelikäs ja haaroittunut sekovarsi. Ne ovatkin kehittyneimpiä viherleviä ja läheistä sukua versokasveille. Koska niillä ja versokasveilla on yhteinen kantamuoto, mutta näkinpartaislevät on monissa luokitteluissa erotettu omaksi ryhmäkseen, näkinpartaislevät ovat siten parafyleettinen ryhmä.


title: Viherlevät

text: Viherlevät lisääntyvät sekä suvuttomasti että myös suvullisesti. Niillä tavataan kaikkia erityyppisiä sukupolvenvuorottelutapoja. Yksisoluiset viherlevälajit voivat lisääntyä suvuttomasti jakautumalla kahtia, tai tuottamalla emosolussa useita itiöitä (ns. tsoo-, aplano- tai autosporeja) joista kasvaa edelleen täysikokoisia leväsoluja. Jotkut yksisoluiset viherlevälajit lisääntyvät suvullisesti siten, että kasvullinen haploidinen solu tuottaa solulimassaan sukusoluja, jotka vapautuvat ympäristöön alkuperäisen solun samalla hajotessa. Sukusolujen yhtyessä tapahtuu hedelmöitys, jonka tuloksena syntyy diploidi tsygootti. Tsygootista vapautuu meioosin jälkeen uusia haploideja kasvullisia leväsoluja.


title: Viherlevät

text: Jotkin rihmamaiset planktiset viherlevät lisääntyvät suvullisesti siten, että kahden vierekkäisen levärihman solulimat yhtyvät, jolloin haploidit tumat yhtyvät diploideiksi. Tuloksena muodostuu diploideja tsygootteja, joista itää meioosin jälkeen edelleen uusia haploideja levärihmoja. Eräät rihmamaiset viherlevät voivat myös tuottaa soluissaan suvuttomasti tsoosporeja, joista kasvaa uusia leväyksilöitä.


title: Viherlevät

text: Monisoluisilla suvullisesti lisääntyvillä lajeilla on joko haplontti eli tsygoottinen tai haplodiplontti eli spoorinen elinkierto. Myös diplontti ja somaattinen elinkierto tunnetaan joillakin lajeilla.


title: Viherlevät

text: Haplontissa elinkierrossa kasvullinen leväyksilö on haploidinen gametofyytti, joka on joko koiras- tai naaraspuolinen taikka kaksineuvoinen. Gametofyytti tuottaa uintisiimallisia sukusoluja, jotka yhtyvät, jolloin muodostuu diploidinen tsygootti. Näkinpartaislevillä gametofyytit ovat kaksineuvoisia, eli niissä on sekä muna- että siittiöpesäkkeitä, ja niillä vain siittiöt ovat liikkuvia. Tsygootin itäessä tapahtuu välittömästi meioosi, jolloin vapautuu haploideja itiöitä. Itiöistä puolestaan kasvaa uusia gametofyyttejä.


title: Viherlevät

text: Haplodiplontissa elinkierrossa, jollainen on esimerkiksi "Ulva"-suvun viherlevillä, diploidit sporofyytit ja haploidit gametofyytit ovat ulkonäöltään samanlaisia. Sporofyyttiyksilöt tuottavat meioosin kautta haploideja uintisiimallisia meiosporeja, joista itää haploideja gametofyyttejä. Nämä puolestaan tuottavat uintisiimallisia sukusoluja, joiden yhtyessä syntyvästä tsygootista itää uusi sporofyyttiyksilö. Sukusoluista voi myös alkaa kasvaa niin sanottuja partenosporofyyttejä, jotka ovat ulkonäöltään gametofyyttien ja sporofyyttien näköisiä, mutta eivät kykene tuottamaan sukusoluja tai meiosporeja. Eräillä lajeilla haplodiplontin elinkierron sporofyytit ja gametofyytit ovat ulkonäöltään erilaiset.


title: Viherlevät

text: Diplontissa elinkierrossa, joka on viherlevillä harvinainen, kasvulliset leväyksilöt ovat diploideja sporofyyttejä. Ne tuottavat haploideja sukusoluja, joiden yhtyessä syntyy tsygootti, josta kasvaa uusi leväyksilö. Hyvin harvinaisessa somaattisessa elinkierrossa puolestaan diploidin leväyksilön kasvullisissa soluissa tapahtuu meiooseja, joiden tuloksena niistä vapautuu tietyssä vaiheessa haploideja sukusoluja.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Yellowstonen kansallispuisto on Yhdysvaltojen luoteisosassa sijaitseva kansallispuisto, jonka eläimistö on erittäin runsas ja monipuolinen. Eläimet ovat osa suurempaa Yellowstonen ekosysteemiä (), joka kattaa jopa 80 000 km:n alan kansallispuiston ympäriltä.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Biisoni ("Bison bison") on suurin Yellowstonen kansallispuistossa elävä nisäkäs. Se on kasvinsyöjä, joka vaeltaa kesäaikaan laumoissa puiston tasangoilla ja siirtyy talveksi laitumille puiston pohjoisosiin tai talvehtii kuumien lähteiden lämmittämillä alueilla. Aikuinen biisoni voi painaa jopa 500–900 kilogrammaa ja olla säkäkorkeudeltaan kaksi metriä.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Yellowstone on ainoa paikka koko Manner-Yhdysvalloissa, jossa on ollut biisoneita esihistoriallisista ajoista lähtien. Yhdysvaltoihin muuttaneet siirtolaiset metsästivät ahkerasti maan suurta biisonikantaa, jolloin niiden määrä laski hyvin nopeasti vain murto-osaan entisestä. Ennen siirtolaisten tuloa biisoneita arveltiin olevan noin 50 miljoonaa, mutta jo vuonna 1887 niitä laskettiin vain 541 kappaletta. Yellowstonen kansallispuistossa biisoneita oli vuonna 1902 jäljellä enää 50 yksilöä, ja biisoneita tuotiin puistoon lajia uhkaavan sukupuuton pelossa. 1900-luvun alussa 21 biisonia hankittiin yksityisistä biisonilaumoista ja vietiin kansallispuistoon perustetulle Buffalo Ranchille. Lajin suojelutoimet ovat onnistuneet hyvin. Biisoneiden määrä on vuosien varrella melko tasaisesti lisääntynyt muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta, ja nykyään puistossa on noin 4000 yksilöä.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Karhuja Yellowstonen alueella elää noin tuhatkunta, josta noin puolet on mustakarhuja ("Ursus americanus") ja puolet harmaakarhuja ("Ursus arctos horribilis"). Mustakarhu elää lähinnä metsäalueilla ja metsien aukioilla, kun taas harmaakarhu asuu metsien lisäksi myös niityillä ja laaksoissa. Mustakarhu on kahdesta lajista käytökseltään rauhallisempi, ja suojatakseen itseään ja pentujaan vihollisilta se käyttää hyväkseen kykyään kiivetä puihin. Harmaakarhu on kooltaan noin puolestatoista kahteen kertaan mustakarhua suurempi, ja sen käytös on aggressiivisempaa.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Joskus karhut ovat hyökänneet ihmisten kimppuun ja haavoittaneet näitä, mutta tätä tapahtuu hyvin harvoin. Vuosina 1980-2002 yli 62 miljoonaa vierailijaa kävi puistossa. Saman ajan kuluessa vain 32 ihmistä joutui karhun hyökkäyksen kohteeksi. Yellowstonen historia tuntee vain viisi varmaa karhun aiheuttamaa ihmiskuolemaa. Vaikka karhuja ei puiston sääntöjen mukaan saa syöttää, useat vierailijat eivät noudata sääntöä, jolloin he houkuttelevat karhuja lähemmäs ihmisten käyttämiä alueita ja lisäävät riskiä joutua karhun hyökkäyksen kohteeksi . Tätä tapahtui varsinkin ennen 1970-lukua, jolloin eläinten syöttäminen oli kansallispuistossa vielä sallittua.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Vuonna 2007 Yellowstonen alueen harmaakarhut poistettiin uhanalaisten lajien luettelosta, jonne ne oli lisätty vuonna 1975. Lisäämisen aikaan harmaakarhuja oli Yellowstonessa noin 150 kappaletta. Niiden määrä on vuosien varrella noussut lähes 500 yksilöön, ja kannan ennustetaan jatkavan kasvuaan.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Yellowstonessa elää runsaasti hirvieläimiä. Yleisin puistossa elävä suuri nisäkäs on vapiti eli kanadanhirvi ("Cervus canadensis", ), jota on esiintynyt alueella yli tuhannen vuoden ajan. Vapiti on hirven jälkeen toiseksi suurin hirvieläin. Vapitia metsästettiin aikoinaan paljon Yellowstonenkin alueella. Vasta vuoden 1886 jälkeen, Yhdysvaltain armeijan otettua puiston suojelukseensa, niiden määrä alkoi kasvaa. Nykyään vapiteja on puistossa kesäisin noin 30 000 yksilöä. Ne vaeltavat laumoissa koko puiston alueella, mutta viihtyvät lähinnä niityillä ja muilla avoimilla paikoilla syömässä ruohoa. Noin 15 000–22 000 vapitia talvehtii enimmäkseen puiston pohjoisosissa, jotka ovat alavampia ja vähemmän lumen peitossa.


title: Yellowstonen eläimistö

text:
Kansallispuiston alueella elävä hirvialalaji on nimeltään shirashirvi ("Alces alces shirasi", ).
Hirviä on puistossa hyvin vähän ja määrä on vuosien varrella laskenut entisestään. Laji oli jo puiston perustamisen aikoihin vuonna 1872 harvinainen Yellowstonen seuduilla. 1980-luvulla tehdyssä tutkimuksessa todettiin puistossa olevan jopa alle 1000 hirveä Yellowstonessa elää myös muulipeuroja ("Odocoileus hemionus"), jotka viihtyvät tyypillisesti avoimemmassa maastossa kuin hirvet.


title: Yellowstonen eläimistö

text:
Susia on esiintynyt Yellowstonen alueella ainakin tuhannen vuoden ajan. Puiston alkuperäiset sudet tapettiin kuitenkin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa osana puiston yrityksiä suojella hirvieläinkantaansa. Viimeinen luonnonvarainen susi ammuttiin vuonna 1926. Vastustuksesta huolimatta susikanta päätettiin 69 vuotta myöhemmin palauttaa kansallispuistoon, ja susia tuotiin vuonna 1995 Kanadasta.
Susia on nykyään Yellowstonessa noin 300 yksilöä. Ne elävät useissa laumoissa ympäri puistoa; keskimäärin kymmenen sutta sisältäviä laumoja on laskettu ainakin 14 kappaletta. Sudet saalistavat muun muassa vapiteja, hirviä, peuroja ja lampaita.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Puiston lähellä asuvat karjatilalliset ovat olleet huolestuneita susien mahdollisista hyökkäyksistä karjansa kimppuun ja voivat halutessaan hakea korvauksia susien surmaamista eläimistään. Karjatilallisten tulee kuitenkin todistaa, että juuri susi tappoi eläimen, mikä voi olla vaikeaa, koska alueella elää myös muita samankaltaisia tappajia kuten kojootteja ja villikoiria.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Yellowstonen kansallispuistossa elää kanadanilveksiä ("Lynx lynx canadensis") sekä samansukuisia punailveksiä ("Lynx rufus"). Kanadanilves on alueella erittäin harvinainen eläin. Vuonna 1927 puiston kanadanilveskannaksi arvioitiin kymmenen yksilöä, ja viimeisen sadan vuoden aikana kanadanilveksistä on tehty noin 60 havaintoa. Punailves ilmoitettiin 1900-luvun alkupuolella Yellowstonessa jokseenkin yleiseksi eläinlajiksi. Myöhempinä vuosina punailveksiä on nähty lähinnä puiston pohjoisosissa noin 9–14 kertaa vuosikymmenen aikana. Muutamia punailveksiä on kuollut törmäyksissä autojen kanssa 1990-luvulla. Tutkimusta ilvesten tarkasta lukumäärästä Yellowstonen alueella ei ole tehty. Eläinten laskemista vaikeuttaa se, että kanadanilves ja punailves muistuttavat ulkonäöltään huomattavasti toisiaan, ja siksi havaintoja on vaikea varmistaa.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Puuma on suurin Yellowstonessa elävä kissaeläin. 1900-luvun alkupuolella niiden määrää kansallispuiston alueella vähennettiin rajusti osana petoeläinten säätelyprojektia. Puistosta poistettiin ilmoituksen mukaan 121 puumaa vuosien 1904 ja 1925 välisenä aikana, jonka jälkeen puumakanta arvioitiin 12 yksilöksi. Nykyään Yellowstonessa on noin 18–24 puumaa, ja määrän odotetaan entisestään kasvavan.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Yellowstonessa elää vuohieläimiin kuuluvia villejä paksusarvilampaita ("Ovis canadensis"). Ne olivat muinoin yleisiä Yhdysvaltain länsiosissa, mutta metsästyksen seurauksena niiden kanta väheni muutamiin satoihin yksilöihin. Vuonna 1912 Yellowstonen vuoristoseuduilla arvioitiin olevan yli 200 ja 1920-luvulta lähtien jopa 500 yksilöä. Nykyään on laskettu puiston pohjoisosissa elävän lauman sisältävän 150–225 paksusarvilammasta. Lammaslaumat tekevät laajoja vaelluksia vuodenaikojen mukaan. Paksusarvilampaan turkki on lyhyt ja harmaa ja urosten sarvet suuret, vaaleat ja kaartuvat.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Yellowstonen sammakko- ja matelijaeläinkanta on pienenlainen. Tilanne johtuu ilmeisesti kansallispuiston kylmistä ja kuivista olosuhteista, jotka eivät ole sopiva elinympäristö useimmille sammakkoeläimille ja matelijoille. Puistossa elää kuusi matelijalajia, joista viisi on käärmelajeja ja yksi liskolaji. Alueella olevia käärmeitä ovat esimerkiksi preeriakalkkarokäärme ("Crotalus viridis") ja kaksi sukkanauhakäärmelajia. Sammakkoeläinlajeja puistossa on neljä: kaksi sammakkolajia, yksi konnalaji ja yksi salamanterilaji. Lajien yksilömääristä ei ole tietoa. Vuonna 1991 Yellowstonen henkilökunta asetti yhteistyössä Idahon osavaltionyliopiston kanssa puistoon tarkkailuasemia, joiden tarkoituksena oli tutkia syitä sammakkoeläinten ja matelijoiden kannan etenevään pienenemiseen Pohjois-Amerikassa. Syiksi on arveltu jo mainittuja kuivuutta ja kylmyyttä, mutta myös muun muassa saasteita, sairauksia ja saalistusta.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Puiston suurimmassa järvessä, Yellowstonessa, elää maailman suurin punakurkkulohikanta. Yellowstonen alueelta on kotoisin myös sen mukaan nimetty Yellowstonen punakurkkulohi ("Oncorhynchus clarki bouvieri"). Sen kanta vähentyi huomattavasti 1900-luvulla kalastajien saapuessa Yellowstoneen ja puiston henkilökunnan laskiessa uusia, eksoottisia kalalajeja samoille vesille, jolloin Yellowstonen punakurkkulohi joutui entistä tiukempaan kilpailuun elintilastaan. Kalastus on viime vuosina saatu kuriin "pyydystä ja laske vapaaksi" -säännön avulla, mutta lajien välistä kilpailua ei ole pystytty rajoittamaan. Muun muassa järven harmaanieriät ovat todellinen uhka Yellowstonen punakurkkulohelle. Myöskään sairauksilta ei ole vältytty: vuonna 1998 Yellowstone-järvestä löydettiin lohikalojen kierretautia aiheuttavaa "Myxobolus cerebralis" -itiöeläintä. Molemmat, sekä tauti että harmaanieriä, ovat vahingoittaneet merkittävästi punakurkkulohikantaa, mutta ei osata sanoa kummalla loppujen lopuksi on ollut enemmän vaikutusta kannan vähenemiseen.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Yellowstonen kansallispuiston yli 180 lintulajista kolme on luokiteltu vaarantuneiksi. Nämä lajit ovat muuttohaukka, valkopäämerikotka ja trumpettikurki. Muuttohaukka asuu Yellowstonessa huhtikuusta lokakuuhun ja talvehtii Meksikossa. Vuotta 1970 edeltänyt torjunta-aineiden liikakäyttö vahingoitti merkittävästi muuttohaukkakantaa, mutta viime vuosien suojelutoimet ovat johtaneet kannan kasvuun. Myös myrkytyksistä kärsinyt Yhdysvaltain kansallislintu valkopäämerikotka elää puistossa koko vuoden, eikä muuta ulkomaille talvehtimaan. Yellowstonessa on parhaillaan käynnissä suojeluohjelma, jonka tavoitteena on saada puistoon 62 kotkaparia, jotka tuottaisivat yhteensä 53 poikasta vuosittain. Trumpettikurki on yksi Pohjois-Amerikan uhanalaisemmista lajeista. Laji kärsi ihmisen levittäytyessä yhä laajemmalle Yhdysvaltoihin 1700- ja 1800-luvuilla. Yellowstonessa ne viipyvät kesät. Vuonna 1999 Yellowstonessa oli vain kaksi aikuista trumpettikurkea, joista toinen kuoli vuotta myöhemmin. Tavallisimpia lintulajeja Yellowstonessa sen sijaan ovat muun muassa vuoritiainen, kanadanhanhi, preerialokki ja korppi.


title: Yellowstonen eläimistö

text: Yellowstonen vulkaanisten kohteiden kuumissa vesissä elää erilaisia bakteereja ja leviä, jotka saavat aikaan vesialtaiden kirkkaat värit. Monet termofiilisistä bakteerikannoista saavat ravintonsa vulkaanisten lähteiden sisältämästä rikistä ja vedystä. Yellowstonen vesissä on monia fotosynteettisiä bakteereja, kuten syanobakteereja, vihreitä rikkibakteereja ("Chlorobi") ja vihreitä ei-rikkibakteereja ("Chloroflexi").


title: Yellowstonen eläimistö

text: Vesistöjen lähellä elää "Ephydridae"-heimon kärpäsiä, jotka saavat ravintonsa bakteereista ja levistä. Kärpäset munivat munansa mikrobimattojen päälle, ja niiden toukat kestävät jopa 47 celsiusasteen lämpötiloja.


title: Cesare Siepi

text: Cesare Siepi (10. helmikuuta 1923 – 5. heinäkuuta 2010) oli italialainen oopperalaulaja, äänialaltaan basso.


title: Cesare Siepi

text: Siepi opiskeli Milanossa ja debytoi 18-vuotiaana, jolloin hänellä oli rooli Giuseppe Verdin oopperassa "Rigoletto".


title: Cesare Siepi

text: Siepi loi sittemmin huomattavan kansainvälisen uran. Hän tulkitsi muun muassa Verdin, Donizettin, Puccinin ja Mozartin tuotantoa.


title: Aleksanteri-instituutti

text: Aleksanteri-instituutti on Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan alainen laitos, jonka tehtävänä on koordinoida Venäjän ja itäisen Euroopan tutkimusta ja opetusta valtakunnallisella tasolla, erityisesti yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden alalla. Instituutti perustettiin vuonna 1996 ja on alallaan suurimpia tutkimusyksiköitä Euroopassa. Se myös koordinoi ja edistää yhteistyötä ja vuoropuhelua akateemisen maailman, hallinnon, päättäjien, elinkeinoelämän ja kansalaisyhteiskunnan välillä sekä Suomessa että kansainvälisesti. Työntekijöitä instituutissa on kuusikymmentä, ja sitä johtaa professori, VTT Markku Kivinen. Varajohtajana ja tutkimusjohtajana toimii professori, FT Markku Kangaspuro.


title: Aleksanteri-instituutti

text:
Aleksanteri-instituutin tutkimustoiminta keskittyy kuudelle painopistealueelle, joita lähestytään laajempien monitieteisten tutkimusohjelmien kautta.
1) Talouden diversifikaatio: Energiapolitiikka; Teollisuusyhdyskuntien ja maaseudun muutos
2) Hyvinvointiyhteiskunta: Hyvinvointi; sukupuoli ja toimijuus; Eriarvoisuus; Luokka- ja sosiaalirakenne.
3) Demokratiakehitys: Eurooppalaisuuden konstruointi ja historian poliittinen käyttö; Hallinto; Kansalaisyhteiskunnan kehitys; Media; Hyvinvointi; sukupuoli ja toimijuus.
4) Ulkopolitiikan eurooppalaistuminen: Ulkopolitiikka ja energia; Laaja turvallisuus ja kriisinhallinta.
5) Kulttuurin sosiaalinen konstituointi: Aatehistoria ja rationaalisuus; Pyhä ja maallinen; Identiteetit; Kulttuurien kohtaaminen; Kulttuurin keskukset ja periferiat.
6) Kylmä sota ja sen jälkiseuraukset.


title: Aleksanteri-instituutti

text: Lisäksi instituutti koordinoi Markku Kivisen johtamaa Suomen Akatemian Venäjä-tutkimuksen huippuyksikköä "Venäjän modernisaation valinnat" (Choices of Russian Modernisation), joka on yksi viidestätoista Suomen Akatemian valitsemista huippuyksiköistä kaudelle 2012–2017. Huippuyksiköt ovat tieteenalansa parhaimpia edustajia.


title: Aleksanteri-instituutti

text: Venäjä-tutkimukseen on vaikea saada rahoitusta instituutin ulkopuolella, joten sen väitetään pitkälti sanelevan Venäjän-tutkimuksen aiheet. Instituutissa on yli 40 tutkijaa ja 4,5 miljoonan euron vuosibudjetti. Venäjän talouden professori Kari Liuhto kertoo, että Aleksanteri-instituutin johdon kommentteja kummasteltiin laajalti vuonna 2014. Naapurimaiden tutkijoiden mielestä instituutti on suomettunut ja tutkii "pehmeitä ja marginaalisia" aiheita. Pietarin valtionyliopiston professori Stanislav Tkatshenko sanoo, että instituutin keskittyminen modernisaatioon tekee sen työstä ajanhukkaa. Tulisi tutkia esimerkiksi turvallisuuspolitiikkaa, diplomatiaa, sisäpolitiikkaa ja vaaleja. Professori Pekka Sutela arvostelee, että instituutissa talouttakin tutkivat vain sosiologit.


title: Aleksanteri-instituutti

text: Aleksanteri-instituutti koordinoi monitieteistä Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen tohtorikoulutusverkostoa, johon voivat hakea kaikki suomalaisissa yliopistoissa jatko-opinto-oikeuden saaneet väitöskirjantekijät, joiden tutkimus käsittelee Venäjää ja Itä-Eurooppaa. Instituutti koordinoi myös Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen yliopistoverkoston maisterikoulua (huom. ei maisteriohjelma!), jossa järjestetään mm. alueasiantuntijuutta vahvistavia kursseja, seminaareja ja gradun ohjausta. Itäisen Keski-Euroopan, Balkanin ja Baltian tutkimuksen opintokokonaisuus (IKEBB) sekä Ukraina-opintokokonaisuus on tarkoitettu Helsingin yliopiston opiskelijoille.


title: Aleksanteri-instituutti

text: Aleksanteri-konferenssi on kansainvälinen Venäjän ja itäisen Euroopan tutkimuksen kysymyksiin keskittyvä konferenssi. Konferenssi järjestetään Helsingissä lokakuun loppupuolella ja sen teemat vaihtelevat vuosittain. Vuoden 2018 konferenssi järjestetään 24.-26.10. otsikolla Liberation – Freedom – Democracy? 1918–1968–2018.


title: Aleksanteri-instituutti

text: Aikaisempien konferenssin teemoja ovat olleet:


title: Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot

text: Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot on vuonna 1987 julkaistu kokoelma-albumi, jolla on mukana kaikkien Eppu Normaalin silloisten jäsenten syksyllä 1980 yhtä aikaa julkaistujen soolosinglejen sisältö. Soolosinglejen julkaisuun vaikutti KISSin kaksi vuotta aikaisempi projekti, jolloin kaikilta yhtyeen jäseniltä tuli yhtä aikaa sooloalbumit.


title: Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot

text: Levy julkaistiin myöhemmin CD:nä, jossa oli mukana myös kokoelma "Hatullinen paskaa". CD:n nimi on "Hatullinen paskaa / Soolot".


title: PartyGaming

text: PartyGaming Plc () on internetkasino, joka tunnetaan parhaiten nettipokerihuoneestaan PartyPoker.com:sta. Yhtiön päämaja on Gibraltarilla ja se on listautuneena Lontoon pörssiin. Yritys on perustettu vuonna 1997.


title: PartyGaming

text: Ennen Yhdysvaltain kongressin internetuhkapelejä rajoittavia lakimuutoksia vuonna 2006, PartyPoker oli maailman suurin nettipokerihuone. Lakimuutosten jälkeen PartyPoker ei enää hyväksynyt yhdysvaltalaisia pelaajia sivustolleen. Nykyään PartyPoker on käyttäjämääriltään maailman kolmanneksi suurin nettipokerihuone


title: PartyGaming

text: Pokerisivuston lisäksi PartyGamingillä on internetkasino PartyCasino.com, internetbingo PartyBingo.com, internetbackgammon PartyGammon.com sekä urheiluvedonlyöntisivustot PartyBets.com ja Gamebookers.com.


title: PartyGaming

text: Ruth Parasol perusti Karibialle vuonna 1997 uhkapeliyritysverkon nimeltään iGlobalMedia, joka muutti nimensä PartyGamingiksi. Vuonna 1998 Parasol palkkasi intialaisen Anurag Dikshitin kirjoittamaan yhtiölle ohjelmiston pokeria varten. Myöhemmin yhtiöön liittyi myös Dikshitin opiskelijatoveri Vikrant Bhargavar. Kesällä 2001 yhtiö lanseerasi nettipokerihuoneensa PartyPokerin - avauskampanja huipentui valtameriristeilijällä pelattuun miljoonan dollarin turnaukseen PartyPoker Millioniin. Nettipokerin suosion myötä yhtiön omistajista Parasolista ja tämän aviomiehestä Russ DeLeonista, Dikshitistä ja Bhargavarista tuli miljönäärejä. Yhtiö listautui Lontoon pörssiin kesäkuussa 2005.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Uinnin pitkän radan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2005 11. kertaa. Kilpailut käytiin Kanadan Montrealissa 16.–31. heinäkuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi kansainvälinen uimaliitto FINA. Kilpailulajeina olivat uinti, avovesiuinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo. Kilpailut järjestettiin Pyhän Helenan saarella, Parc Jean-Drapeaulla, jossa oli aikaisemmin järjestetty muun muassa Expo 67.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2005

text:
Avovesiuinti uitiin 1976 kesäolympialaisia varten rakennetun soutustadionin altaassa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun MM-avovesiuinnit uitiin altaassa.
      Isäntämaa


title: Poko klassikot

text: Poko klassikot oli 2. marraskuuta 1987 julkaistu Poko Rekordsin artistien kokoelmalevyjen sarja. Kukin levy oli tavallisen albumin kokoinen, mutta kullakin oli vain 4-6 musiikkikappaletta. Kaikki levyjen kappaleet olivat aikaisemmin julkaistua materiaalia.


title: Poko klassikot

text: Levyjä ilmestyi 13 kappaletta ja niitä myytiin 38 markan kappalehintaan.


title: Poko klassikot

text: Ajatuksena oli markkinoida vähemmän tunnettuja artisteja tunnetumpien rinnalla. Sarjaa mainostettiin näkyvästi, mutta se tuotti runsaat tappiot.


title: The Nights of Iguana

text: The Nights of Iguana oli helsinkiläinen Poko Rekordsille levyttänyt rockyhtye. Yhtyeen perustivat Pin Upsin hajottua Delay (Dile Kolanen) ja Floyd Superstar. Yhtyeen suurin hitti oli "Dry Nancy". The Nights of Iguana julkaisi kaksi albumia, "The Gift" ja "Grapefruit Tree". Molemmat albumit valittiin Rumbassa vuoden levyksi. The Nights of Iguanasta tuli yksi niistä 1980-luvun suomalaisista rockyhtyeistä, joiden mahdollisella "maailmanvalloituksella" musiikkilehdistö spekuloi.


title: The Nights of Iguana

text: Vuonna 1990 Poko julkaisi yhtyeen Kaliforniassa tekemän EP:n. Tämän jälkeen The Nights of Iguana esiintyi vielä muutaman kerran Suomessa, minkä jälkeen yhtye hajosi motivaation puutteeseen ja Floyd Superstarin henkilökohtaisiin ongelmiin. Vuonna 2010 yhtye koottiin uudelleen ilman vuonna 2006 menehtynyttä Floydia.


title: The Nights of Iguana

text: Yhtyeen ensimmäinen albumi päätyi Soundi-lehden kriitikoiden "50 parasta suomalaista albumia" -listalle vuonna 2005.


title: Pierre Harmel

text: Pierre Charles José Marie Harmel (16. maaliskuuta 1911 – 15. marraskuuta 2009) oli belgialainen poliitikko ja lakimies. Hän toimi Belgian pääministerinä vuosina 1965–1966. Hän toimi myös pitkään Belgian ulkoministerinä.


title: Pierre Harmel

text: Harmel edusti Belgian katolisia. Tämä tuli esille erityisesti hänen olleessaan opetusministerinä vuosina 1950–1954. Hän auttoi Belgian katolisten yksityiskoulujen opettajien palkkojen korottamisessa julkisten koulujen kustannuksella. Seuraava opetusministeri Leo Collard perui tämän. Tapahtumasarjaa sanotaan "toiseksi koulusodaksi", joka päättyi kompromissiin vuonna 1958.


title: Pierre Harmel

text: Kuningas Baudouin I korotti Harmelin vuonna 1991 perinnölliseen aatelisarvoon, Harmelin kreiviksi.


title: The Heart of Everything

text: The Heart of Everything on hollantilaisen Within Temptation -yhtyeen neljäs albumi. Se julkaistiin 12. maaliskuuta 2007. Albumin musiikki on sinfonista metallia sekä balladeja. Albumista on julkaistu useampi eri painos, tavallisen painoksen lisäksi mm. digipak-versio sekä bonus-DVD:n sisältävä erikoispainos. Digipak-painokselta löytyy bonusraitana toinen versio kappalesta "What Have You Done". Muilta erikoispainoksilta löytyy bonusraitoina akustisia versioita eri kappaleista.


title: The Heart of Everything

text: Ensimmäinen single albumilta on duetto "What Have You Done", jossa on mukana yhdysvaltalaisen Life of Agony -yhtyeen laulaja Keith Caputo. Toinen single on "Frozen", jonka tuoton yhtye lahjoittaa hyväntekeväisyyteen lastensuojelutyöhön. Kappale "The Howling" esiintyy myös Spellborn-tietokonepelin soundtrackillä.


title: The Heart of Everything

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2.


title: Saarelta nousi savua

text: Saarelta nousi savua on Väinö Riikkilän jatkokirja Pertsa ja Kilu -nuortenkirjalle. Sekin kuvaa Kotkan ja Karhulan lähiseudun työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin tällä kertaa liittyi vain rikosepäily ja sodanaikaisen aseen löytäminen.


title: Saarelta nousi savua

text: Tämän kirjan ensipainokseen kuuluu karttaliite, jossa useimmat seikkailujen paikat on mainittu.


title: Saarelta nousi savua

text: Pertsan ja Kilun elämä on liian tasaista: Kilu joutuu pihatöihin, ja Pertsa rakentelee puuliiterissä koiran kuonokoppaa. Kilu vetoaa Pertsan yrittäjyyteen – hän palauttaa mieliin aiemmin keksityn idean: tinatehtaan perustamisen. Kilu käy kutsumassa "kaanit" koolle.


title: Saarelta nousi savua

text: Mukaan yritykseen tulevat Pekkasen kaksoset – lihava, vilkaspuheinen Vili ja laiha, puhumaton Topi. Lisäksi mukaan tulevat Jakopssonin Repa sekä Kukkosen Iikka ja Vili. Yhtiökokous pidetään Pertsan kodin ullakolla. Ideana on kerätä peltipurkit, viedä ne Kuolioluodolle ja sulattaa niiden tina siellä. Repa muistaa, miten hänen isänsä oli menettänyt osakeyhtiöön sijoittamansa rahat. Nyt osakkaiden pääomapanostus olisi kuitenkin peltipurkkeja ja työtä.


title: Saarelta nousi savua

text:
Purkkeja ja sulattoon tarvittavia tavaroita haetaan kaatopaikalta. Kolmituntisen romun kokoamisen jälkeen yhtiö on hajota, koska useimmat poikien keräämät tavarat ovat muuten vaan kivoja eivätkä liity tinayhtiöön. Pertsa osoittaa johtajuutensa sanomalla, että sekalaisen romun kohtaloon puututaan myöhemmin. Vene lähtee kuudelta illalla kohti saarta, ja – kuten Riikkilän tarinoissa aina – avoimella selällä on aallokkoista. Saaressa pohditaan tehdasalueen ostamista, mutta se jätetään hautumaan pääomien vähäisyyden takia. Tavarat viedään luolaan, joka vaikuttaa niin
mielenkiintoiselta, että päätetään aikanaan tehdä kaivauksia siellä: jos siellä olisi
merirosvon aarre. Repan isä on rakennuksella hanslankari, joten Repan päätellään
olevan pätevä muurari – hän tekeekin uunin pohjan. Sitten pojat menevät uimaan, sukelluskilpaan, jossa sukellustaidoton Iikka on tuomarina. Repa sukeltaa pisimmälle ja Pertsa syvimmälle – vahingossa. Tuolla sukelluksellaan hän löytää pienoissukellusveneen meren pohjasta. Vene todetaan yhteiseen omistukseen siirtyneeksi. Pitää kuitenkin palata takaisin kotiin. Käytännönläheinen Pertsa pohtii, miten kamala loppu sukellusveneen miehistöllä oli ollut.


title: Saarelta nousi savua

text: Seuraavana aamuna Pertsan aloitteesta Pertsa ja Kilu tekevät neljä sukeltajan kypärää – yksi ämpäristä ja kaksi vahvasta paperista. Tänä iltana Kilun äiti keksii, että Kilulle olisi hyvää kerätä käpyjä kaksi säkillistä päivässä. Kilu arvelee tämän määrän kasvavan, jos hän suorituksen tekee. Pertsa tekee tuon illan aikana kypärät valmiiksi yksin.


title: Saarelta nousi savua

text: Sunnuntaiaamuna poikajoukko on Kuolioluodolla. Topi kokeilee ensimmäisenä – voimapaperikypärä vuotaa, ja koesukeltaja kieltäytyy lisäkokeista. Pertsa kokeilee seuraavaa – sekin vuotaa, Pojat menevät sulattamaan tinaa. Ensimmäinen koesulatus tuo vain pienen palan puhdasta tinaa. Tämä arvokas saalis kaivetaan maahan suojaan.


title: Saarelta nousi savua

text:
Pertsa kokeilee vielä sukelluskypärää ja on hukkua, tosin Vili melkein saa toivomansa
mahdollisuuden kokeilla tekohengitystaitojaan. Sitten Topi ja Pertsa kokeilevat sukellusveneen nostoa ilman kypäriä, mutta se osoittautuu mahdottomaksi, koska sukellusvene on liian syvällä.
Merellä on myrsky, johon merivoimien vene on jäänyt ajelehtimaan moottorin sammuttua. Topi, Kilu ja Pertsa lähtevät avustamaan sitä ja vetävät tuntien kuluessa sota-aluksen sen satamaan oman veneen polttoaineen loppuessa juuri satamassa. Pojat saavat kiitoksen ja käskyn jäädä pelastamaansa merivoimien veneeseen yöksi. Täten muut pojat jäävät saarelle vangeiksi. Myrsky tuo kahden hieman vanhemman suulisniemeläisen tytön purjeveneen saareen. Pojat pelastavat heidät, ainakin omasta mielestään. Vili menettää toisen hengenpelastusmahdollisuuden samana päivänä. Pojat ja tytöt siirtyvät sateensuojaan luolaan, joka lämmitetään. Vesisade tuo veden lattialle ja muutenkin luola on saunamainen. Aamulla pojat ja tytöt piikittelevät toisilleen tyttöjen lähtiessä kotiaan kohti. Pertsan ja kumppaneiden palatessa kaikki lähtevät paluumatkalle kotiin. Pojat hinaavat tyttöjen veneenkin kotirantaan.


title: Saarelta nousi savua

text: Toisaalla rikosetsivä Paavola harmittelee, että tuli lähteneeksi isänsä maatilalta. Hän seurustelee Viimeiset kaanit-tarinassa rikoksen tieltä pelastamansa Sirkka-Liisan kanssa, joka asuu nyt Kotkassa. Kotkaan mennessään Paavola kuulee kylän naisten kertovan tarinaa, että pojat tislaavat pontikkaa saarella. Tavatessaan poikien pelastaman veneen päällikön, ylikersantti Untamon, Paavola pyytää tätä raportoimaan saaristossa nousevasta savusta. Vähän myöhemmin Paavola saa korkeammalta poliisiviranomaiselta saman viestin käskynä.


title: Saarelta nousi savua

text: Kaksi Karhulan konepajan miestä on voittanut Veikkauksessa mukavan summan ja he päättävät juhlistaa sitä veneilyllä ja kalastuksella. Pitkäsiima tuo kalaa niin hyvin, että he jäävät poikien luolaan viikoksi lomalle – savua nousee heidän muuraamastaan savupiipusta koko viikon. Paavola saa raportin ja päättää mennä Sirkka-Liisa mukanaan saareen tutkimaan asiaa. Jos rikosta ei löydy, hän kosisi jos uskaltaisi.


title: Saarelta nousi savua

text: Pertsa ja Kilu menevät satamaan hakemaan rahtilaivan kokin tyhjät peltipurkitkin. Tästä seuraa poikien yritys puhua eri kieliä vaikka kokki onkin alun perin saman seudun poikia.


title: Saarelta nousi savua

text: Merellä ylikersantti Untamo etsii aluksellaan miinoja ja lentokoneesta pudotettua torpedoa ja tekee havainnon Kuoliolta nousevasta savusta.


title: Saarelta nousi savua

text: Pojat suunnittelevat lattiaa luolaansa, puut on jo hankittu. Pojat löytävät luolansa ja ovat kiitollisia tuntemattomien valmistamasta savupiipusta. Topi ja Pertsa jäävät tutkimaan sukellusvenettä, ja muut tekevät ovea, lattiaa ja nukkumapaikkoja luolaan. Topi ja Pertsa saavat köyden kiinni aluksen pyrstöön. Tässä vaiheessa koko joukkue on vetämässä sukellusvenettä ylös, kun sattuma tuo ylikersantti Untamon veneineen paikalle. Löytö osoittautuu neuvostoliittolaiseksi torpedoksi. Se räjähti komeasti, kun Untamon johtama sota-alus vetää sen irti hiekasta. Pojat saavat suuren kalansaaliin ja ylikersantin todistuksen, että kalat ovat kuolleet räjähdyksessä.


title: Saarelta nousi savua

text:
Tämän hauskuuden jälkeen tulee kotona töitä tehtäväksi. Repa komennetaan multaamaan perunapelto. Pertsa toteaakin asioiden olleen oudosti: ei ollut tullut haukkuja vanhempien taholta moneen viikkoon. Pojat auttavat Repaa, ja työ sujuu nopeasti. Pertsan ja
Kilun kohtaloksi tulee kerätä mustikoita ainakin sen verran, että siitä saataisiin sekä mustikkasoppa että -piirakka. Tämä on kova pala purtavaksi, koska tinayhtiön toiminnan oli määrä juuri alkaa. Mutta sitten voittaa halu näyttää aikuisille. Koko poikaporukka lähtee keräämään mustikoita Kotkan edustalla olevasta Hevossaaresta. Pertsalla ja Kilulla on käytössään uusi marjanpoimuri, joka vauhdittaa keräämistä. Kilu pääsee osoittamaan – vahingossa – urheutta törmätessään "ihmissyöjähevoseen", joka osoittautuu täysin kesyksi. Marjasaalis on suuri, kymmeniä litroja. Paluumatkalla on jälleen kova aallokko vastuksena. Kotona saatu kiitos on niin iso, että Pertsan pitää mennä jäähdyttelemään laiturille. Siellä piikkikalojen uintia katsoessaan, hän saa taas uuden business-idean.


title: Saarelta nousi savua

text:
Pian tuleekin toinen yö ja kolmas, ja he kalastavat haavilla piikkikaloja. Pertsan saunassa kalat keitetään öljyksi. Haju on kala. Piikkikalaöljyllä on hyvä markkinahinta, 100 mk/litra. Siksi öljypullot pitää laittaa piilopaikkaan.
Pertsa on saada selkäänsä isältään, mutta tokaisu "Olisin maksanut torpan velat..." saa vanhemmat itkun partaalle ja poika livahtaa pihalle.


title: Saarelta nousi savua

text: Viimeisessä luvussa Paavola tekee matkan Kuoliolle. Naisväki juoruilee yhä enemmän pontikankeitosta saarella. Paavola ajattelee, että jos Pertsa ja Kilu ovat syyllisiä, hän ei koskaan usko kehenkään.


title: Saarelta nousi savua

text: Sunnuntaina koko poikalauma menee veneellä Kuolioon. Tällä kertaa purkkien tina sulaa hyvin. Paavola löytää luolan siinä vaiheessa, kun pojat hihkuvat "kirkkaan valuvan" kuten sula tina valuu kirkkaana. Sitten tulee Sirkka-Liisa, jonka puhuttelussa Pertsa kosii Paavolan puolesta.


title: Täältä tullaan, elämä!

text: Täältä tullaan, elämä! on suomalainen elokuva vuodelta 1980. Sen on ohjannut Tapio Suominen. Elokuva oli vuoden 1980 katsotuin kotimainen elokuva 382 024 katsojallaan. Kriitikot äänestivät sen vuoden parhaaksi suomalaiselokuvaksi.


title: Täältä tullaan, elämä!

text: Lähiönuorten elämästä kertova elokuva kuvattiin suurelta osin Kontulassa. Kuvauspaikkoina toimivat muun muassa Kontulankaari, ostoskeskus ja Vesalan yläaste. Elokuva alkaa aidolla synnytyksellä. Tarina kuvaa kolmea tarkkailuluokkaa käyvää nuorta, joista jokaisella on risainen perhetausta. Pojat joutuvat alati kasvavaan alamäkeen sekoilemalla, koulusta pinnaamalla ja viinaa juomalla.


title: Täältä tullaan, elämä!

text: Päänäyttelijät ovat amatöörejä. Elokuvassa nähdään Kati Outinen ensimmäisessä elokuvaroolissaan, ja mukana ovat tunnetut muusikot Pelle Miljoona ja Maukka Perusjätkä.


title: Täältä tullaan, elämä!

text: Aikalaiskriitikoiden kommentit elokuvasta olivat yleisesti myönteisiä, ja he äänestivät Projektio-lehdessä elokuvan vuoden parhaaksi kotimaiseksi. Elokuvaa pidettiin aitona, ajankohtaisena ja pätevänä. Ensi-illasta parinkymmenen vuoden kuluttua elokuvaa arvioineen Helena Yläsen mukaan "Täältä tullaan, elämä!" on osuva kuvaus peruskoulua käyvistä helsinkiläisistä lähiönuorista. Hänen mukaansa elokuva on "eleettömän naturalistisesti toteutettu, mutta lasten puolesta selvästi kantaa ottava aikalaisdraama, jonka kevyt dokumentaarisuus takaa hyvin aikaa kestäneen totuudellisuuden."


title: Täältä tullaan, elämä!

text: Televisioesityksen aikaan 2013 julkaistussa kritiikissä mainitaan, että "Täältä tullaan, elämä!" on ensimmäinen aidolla tavalla kaupunkilaisnuorten arkea kuvaava elokuva.


title: Rauha (täsmennyssivu)

text: Rauha voi olla:


title: Aikamiehet ja papuusi

text: Aikamiehet ja papuusi on Väinö Riikkilän viimeisimpiä nuortenkirjoja. Kirja on kokoelma tarinoita, jotka kuvaavat kahden vanhemman pojan Iskon ja Nikon sekä renkipoika Kostin seikkailuja maatilalla. Tarinoista osa on samoja kuin Riikkilän omaelämäkerrassa, joten tarinan pienin poika Niko on eräällä tavalla itse Riikkilä nuorena, vaikka hän tuli vuonna 1918 maataloon yksin ja kokemuksensa eivät olleet näin sadunoloisia, vaan pikemminkin painajaismaisia.


title: Elizabeth Stefan

text: Elizabeth Stefan (13. toukokuuta 1895 – 9. huhtikuuta 2008) oli huomattavan pitkäikäinen Yhdysvalloissa asunut unkarilainen. Hän oli kuolemansa hetkellä maailman seitsemänneksi iäkkäin elossa ollut henkilö.


title: Elizabeth Stefan

text: Stefan syntyi Itävalta-Unkariin kuuluneessa Transilvanian alueella, mutta muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1913. Hänen uskotaan olleen kaikkien aikojen pitkäikäisin unkarilainen.


title: Elizabeth Stefan

text: Stefan vietti 112-vuotispäiväänsä hoitokodissa Connecticutin Norwalkissa toukokuussa 2007 ja kuoli vajaata vuotta myöhemmin.


title: Ferry Corsten

text: Ferry Bostoven Corsten (s. 4. joulukuuta 1973, Rotterdam, Alankomaat), tunnetaan myös nimellä System F on saksalais-alankomaalainen trance-artisti ja DJ sekä trance-tyylilajin uranuurtaja.


title: Ferry Corsten

text:
Ferry aloitti työnsä muusikkona 1991 tuottamalla hardcore/gabber -kappaleita, mutta myöhemmin laajensi tuotantoaan kevyempään klubimusiikkiin, kuten houseen ja tranceen. 1990-luvun loppuun mennessä hän oli yksi suosituimmista trance-DJ:stä ja -artisteista. Vuonna 2001 hän julkaisi trance-kappaleen "Out of the Blue" nimellä "System F", joka soi tanssilattioilla ympäri maailmaa.
Vuonna 1999 Ferry valittiin vuoden tuottajaksi Ericsson Muzik -gaalassa, Lontoossa. Hänet on myös valittu parhaaksi remixaajaksi William Ørbitin kappaleesta Barber's Adagio For Strings Dancestar 2000 -gaalassa.


title: Ferry Corsten

text: Vuonna 1997 Ferry Corsten ja Robert Smit perustivat Tsunami Recordsin yhdessä saksalaisen viihdealan yrityksen Purple Eye Entertainmentin kanssa.


title: Ferry Corsten

text: Vuonna 2006 hänen kappaleensa "Fire" musiikkivideo valittiin parhaaksi trance-videoksi Trance Awards -gaalassa.


title: Ferry Corsten

text: Ferry Corsten on perustanut hiljattain uuden levy-yhtiön nimeltään Flashover Recordings.


title: Ferry Corsten

text: Ferry Corsten tunnetaan myös seuraavilla nimillä:


title: Ferry Corsten

text:
4x4, A Jolly Good Fellow, Albion, Bypass, Cyber F, Dance Therapy, Digital Control, Eon, Exiter, Ferr, Firmly Underground, Free Inside,
Funk Einsatz, Kinky Toys, Moonman, Party Cruiser, Ransom, Pulp Victim, Raya Shaku, Sidewinder, System F, The Nutter, Zenithal.


title: Ferry Corsten

text: Alter Native, Blade Racer, Discodroids, Double Dutch, DrN, Elektrika, Energiya, FB, Fernick, Gouryella, Mind To Mind, Nixieland, Penetrator, Project Aurora, Roef, S.O.A, Scum, Selected Worx, Sons Of Aliens, Soundcheck, Spirit Of Adventure, Starparty, The Tellurians, Veracocha, Vimana


title: Simpelejärvi

text: Simpelejärvi on järvi Etelä-Karjalassa, lähes kokonaan Parikkalan kunnan alueella. Pieni osa etelässä kuuluu Rautjärveen ja kaakossa Venäjään. Järvi kuuluu Hiitolanjoen vesistöalueeseen, jonka keskusjärvi se on. Hiitolanjoki on siten sen laskujoki.


title: Simpelejärvi

text: Simpelejärven pinta-ala on 91,10 neliökilometriä ja se on Suomen 49. suurin järvi. Järven korkeus merenpinnasta on keskimäärin 68,8 metriä. Pinnan tason vaihteluväli on säännöstelyn takia 68,56–69,59 metriä.


title: Simpelejärvi

text: Simpelejärvi sijaitsee Salpausselkien välissä. Siihen laskevat koillisesta Suuri ja Pieni Rautjärvi sekä Tyrjänjärvi Joensuunjoen kautta. Lännestä siihen laskee useita pieniä järviä. Simpelejärvi laskee eteläpäästään Kivijärvensalmen kautta pieneen Kivijärveen ja edelleen Simpeleen Juvankosken kautta varsinaiseen Hiitolanjokeen. Kapeat Särkisalmi ja Jängensalmi, joita järvenlaskut ovat vielä kaventaneet, jakavat Simpelejärven kolmeen lähes erilliseen osaan. Useat lahdet, kuten Lahdenpohja järven pohjoispäässä, Haapalahti Melkoniemellä ja Kukkarolahti kaakossa ovat järvenlaskujen jäljiltä vain kapealla uomalla yhteydessä järveen.


title: Simpelejärvi

text: Suurimpia Simpeleen järvenselkiä ja lahtia ovat pohjoisesta etelään päin muun muassa Muukkosenselkä, Vartialahti, Sokkiiselkä, Lemmikonselkä, Siikalahti, Haljakanselkä, Tarvaspohja, Kirkkolahti, Haapalahti, Ehronselkä, Kurhonselkä, Peruspohjanlahti, Kukkarolahti (osaksi Venäjällä), Tähtiniemenselkä, Pietarlahdenselkä, Koitsanlahti ja eteläisin Saviniemenselkä.


title: Simpelejärvi

text: Järvessä on paljon saaria ja salmia, pohjoisesta päin muun muassa Pienisaari, Kalasaari, Jängensalmi, Sokkiisaari, Torokka, Lemmikonsalmi, Ristisaari, Kotasaari, Iso Siikasaari, Pieni Siikasaari, Iso Kontiosaari, Mustasaari (kaksi samananimistä saarta), Viitasaari, Mertasaari, Röngönsaari, Harmaitsaarensalmi, Oraitsaari, Jänissaari, Ruissaari, Sorsasaari, Pitkäsaari, Tinkko, Lapinsaari, Joukionsalmi, Honkasaari, Peltosaari, Suuri Sikosaari sekä Pieni Sikosaari.


title: Simpelejärvi

text: Paitsi Parikkalan kunnan keskustaajamaa Kangaskylää, myös muun muassa järven etelä- ja pohjoisosat erottava Särkisalmi, järven pohjoispään Kinnarniemi, siitä etelään sijaitseva Rautalahti, Siikalahden viereinen Kaukola, Savikumpu, Eskola ja Moskuunniemi lähellä Särkisalmea, sekä etelän puolen Tarvaspohja, Melkoniemi, Oravaniemi, Joukio ja Koitsanlahti ovat järvenrantakyliä. Suomen ja Venäjän rajan Suomen-puoleinen vyöhyke ulottuu Joukionsalmessa valtatie 6:n vieressä järveen, niin että järven Kukkarolahti Lahdenkylässä jää rajan eristämäksi lahdekkeeksi.


title: Simpelejärvi

text: Simpelejärven Siikalahti on Suomen merkittävimpiä lintuvesialueita. Järvi on kuuluisa siioistaan, ehkäpä myös koska Pekka Himangan esittämä laulu "Simpeleen siiat ja Parikkalan piiat" oli takavuosina varsin tunnettu. Järven tärkeimpiä talouskalalajeja on kuitenkin muikku, virkistyskalastajille järvessä on muun muassa taimenta ja kuhaa sekä haukia, säyneitä ja ahvenia.


title: Simpelejärvi

text: Simpelejärven vedenpintaa on laskettu yhteensä neljään otteeseen ajatuksena saada lisää peltoa järven pohja-alueista. Yhteensä Simpelejärven vedenpintaa on laskettu vähintään kuusi metriä. Kaskeaminen oli Parikkalankin seudulla aikoinaan käytännössä ainoa maanparannuskeino, koska kotieläimiä oli niin vähän, ettei niiden lannalla ollut suurtakaan merkitystä. Karu maapohja olisi tarvinnut lisäravinteita ja niin maanviljelys alueella pysyi vaatimattomana. Kaiken lisäksi halla vieraili Parikkalan seudulla varsin usein.


title: Simpelejärvi

text: Ensimmäinen järvenlasku tehtiin 1700-luvulla. Eräät talonpojat suorittivat sen omin päin ilman mitään lupia. Tästä on maininnat sekä uudessa että vanhassa Parikkalan historiassa. Siikalanti-kirjassaan Viljo Heinonen määrittää tämän järvenlaskun ajankohdaksi vuoden 1774 ja pinnan alenemaksi noin metrin verran.


title: Simpelejärvi

text: Toinen Simpelejärven pinnan lasku tapahtui, kun herastuomari Tuomas Jääskeläinen ja lautamies Mohka pyysivät pitäjänkokoukselta lupaa saada louhia omalla kustannuksellaan kalliota järven laskuojan putouksesta. He saivat luvan ja koskenniskaa alennettiin niin paljon, että eräiden tietojen mukaan järven pinta aleni puolisentoista metriä.


title: Simpelejärvi

text: Kolmas järvenlaskun toteutui, kun Kivijärvenkoskea perattiin vuosina 1830-1833 laskujoen virtaaman lisäämiseksi, Laskuun saatiin lupa 14. marraskuuta 1827 Koskenperkausjohtokunnalta, ja noin 11 500 päivätyötä vaatineen urakan tekivät talonpojat. Suurimpia hyötyjä laskusta oli, että järven kolmeen salmikapeikkoon saatiin sillat ja lauttaveneistä voitiin luopua. Järven lasku tehtiin kesien 1831, 1832 ja 1833 aikana. Juvankoskea alennettiin puolellatoista metrillä ja Kivijärvenkoskeen louhittiin 214 metrin matkalle kymmenen metriä leveä ja neljä metriä syvä uoma. Järven pinta laski 2,4 m, uusia maa-alueita paljastui rannoilta 3 100 hehtaaria. Myönteinen yllätys tästä isosta järvenlaskusta oli se, kun järven pohjalta saatiin suuret määrät kipeästi kaivattua polttopuuta.


title: Simpelejärvi

text: Seuraavaan laskuhankkeeseen saatiin lupa maaherralta 7. maaliskuuta 1893, vaikka lähinnä pitäjän säätyläiset sitä vastustivat. Tämä suunnitelma jäi kuitenkin toteuttamatta ja uusi järven laskeminen tehtiin vasta vuosien 1939 ja 1945 välisenä aikana. Jo sitä ennen eli 1911 oli tosin asetettu toimikunta Siikalahden kuivattamiseksi, 1918 selvitetty järven laskemista hätäaputyönä ja 1920-luvulla perustettu laskuyhtiökin asiaa edistämään. Jatkosodan aikana järven laskussa vedenpintaa alennettiin 80 senttiä, millä saatiin 1 075 hehtaaria vesijättömaata. Sodan päätyttyä 1944 Siikalahden kuivatus kokonaan kanavan avulla jäi kuitenkin tekemättä.


title: Simpelejärvi

text: Järvenlaskujen havainnollistamiseksi: Särkisalmen entisen meijerin kohdalla vedenpinta oli nykyistä 6-tietä korkeammalla ja Särkisalmen taajama oli kalavesien vallassa. Varsinainen Särkisalmi, joka nyt on hyvin kapea vesiväylä, oli silloin puolisen kilometriä leveä eikä nykyistä tieyhteyttä Savonlinnaan ja Joensuuhun ollut, sillä Savonlinnan ja Viipurin välinen tieyhteys kulki Kirjavalan kautta. Savikummussa kulku käy nykyistä peltoaukeaa satoja metrejä ennen alkuperäistä rantaviivaa ja paljon pidemmälle nykyistä kuivaa maata pitää vaeltaa Siikalahden perällä. Nykyinen Lahdenpohja-järvi Simpelejärven pohjoispuolella on aikoinaan ollut osa Simpelejärveä, kuten sen nimestäkin voi päätellä.


title: Simpelejärvi

text: Simpelejärven itäisessä osassa, sen eteläpäässä sijaitsevan Vartialahden kuonnostushanke toteutettiin vuonna 2003 LEADER-hankkeena. Siimesojaan ja Suursuonojaan rakennettiin tällöin laskeutusaltaat. Hankkeeseen kuului myös kaislikon niittoa ja rannan ruoppausta. Hankevastaavana oli Kannaksen kyläyhdistys ry.


title: Simpelejärvi

text: Vuosina 2006-2007 toteutettiin Simpelejärvi siistiksi -hanke. Hankkekeen taustalla oli vedenlaadun heikkeneminen; ravinteisuuden ja sameuden lisääntyminen sekä sinileväesiintymät. Hankkeen toteuttaja oli Parikkala-Saari-Uukuniemi kalastusalue ja projekti toteutettiin LEADER-rahoituksella. Hankkeessa mm. otettiin ojanäytteitä ja vesistönäytteitä, annettiin viljelijäneuvontaa, tehtiin suojavyöhykesuunnitelmia, niitettiin vesikasvillisuutta ja tehtiin hoitokalastusta (25 000 kg). Hankkeen yhteydessä tehtiin myös pro gradu -tutkielma Parikkalan Siikalahti - kosteikko vesiensuojelullisena ongelmana? (Johanna Laari, 2008). Tutkielman mukaan kosteikkoalan ja valuma-alueen pinta-alan välisen suhteen perusteella Siikalahden laskennalliseksi fosforireduktioksi saatiin 51 % ja ominaiskuormitusluvuilla lasketun nettosedimentaation avulla laskettu pidättymisprosentti on 55. Tämä tarkoittaa sitä, että Siikalahden lintukosteikko pidättää noin puolet valuma-alueelta tulevasta fosforista.


title: Simpelejärvi

text: Yhdessä Simpelejärven puolesta -hanke toteutettiin vuosina 2010-2012 LEADER-hankeena, jossa toimija oli Imatran seudun ympäristötoimi. Hankkeessa laadittiin kosteikkosuunnitelmia maatalousalueille, annettiin maatalouden vesiensuojeluneuvontaa maa- ja metsätalousyrittäjille, laadittiin metsätalouden vesiensuojelun yleissuunnitelma, tehttiin hulevesiselvitys ja -suunnitelma Parikkalan keskustaan, annettiin vesiensuojelutiedotusta asukkaille ja kesämökkiläisille sekä tehtiin vesikasvillisuusniittoja ja hoitokalastusta (17 t).


title: Adventuren viimeinen lasti

text: Adventuren viimeinen lasti on viimeinen Pertsa ja Kilu -kirja. Väinö Riikkilä kirjoitti sen vuonna 1957, yli kymmenen vuotta sen jälkeen, kun hän oli luonnostellut Viimeiset kaanit -kirjan. Pojat ovat kasvaneet ja heidän ystävänsä Pirkon rooli on suurempi, ja toisaalta muut "kaanit" ovat poissa tarinasta.


title: Hannes Autere

text: Hannes Autere (ent. "Piesanen", käyttänyt myös nimiä Peura ja Pajupuro; 10. lokakuuta 1888 Saarijärvi – 27. heinäkuuta 1967 Saarijärvi) oli suomalainen kuvanveistäjä, jonka lempimateriaali oli puu. Autere opiskeli Ateneumin taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1909–1912, jonka jälkeen siirtyi vuonna 1913 kuvataiteilija Gunnar Finnen ateljeeapulaiseksi. Tuolloin Autere aloitti vesivärimaalauksen, öljyvärikokeilunsa sekä pienten tinaveistosten valamisen, joista on myöhemmin tullut tunnuksenomaisia hänen alkutuotannolleen. Ratkaisevasti Autereen tuotannon laajenemiseen vaikutti vuonna 1927 vuorineuvos Gösta Serlachiuksen kanssa alkanut yhteistyö, joka myös antoi ”lähtölaukauksen” hänen tunnetuksi tulemiselleen.


title: Hannes Autere

text: Autere tunnetaan parhaiten humoristisista reliefeistään ja pienoisveistoksistaan, joiden lisäksi hän teki myös huonekaluja. Muutama hänen piirongeistaan onkin esillä Eduskuntatalossa. Autereen vanhetessa puuveistosten teko kävi liian raskaaksi, jolloin hän siirtyi tekemään muun muassa maalauksia sekä keramiikka- ja muovailumassatöitä. Maalauksissaan hän usein ammensi kylällä kuulemiaan hauskoja sattumuksia sekä tarinoita ja kuvasi niitä humoristiseen sävyyn. Omimmillaan Autereen työt kuvasivat leppoisesti kansanelämää, mutta myös uskonnolliset aiheet olivat keskeinen osa hänen tuotantoaan.


title: Hannes Autere

text: Autere on tehnyt lukuisia raamatullisia veistoksia muun muassa Iisalmen, Riihimäen, Saarijärven, Kannonkosken ja Pylkönmäen kirkkoihin. Hänen kuuluisimmat työnsä ovat kuitenkin Mäntän kirkon alttarin, saarnastuolin ja lehterin koristelut sekä Helsingin Kallion kirkon alttarireliefi ja ristiinnaulitun kuva. Autere teki myös "Seitsemään veljekseen" pohjautuvan kohokuvien sarjan. Kirkon reliefien lisäksi on Mäntässä sijaitsevassa Serlachiuksen kartanossa esillä muutamia Autereen veistoksia.


title: Hannes Autere

text: Autere teki myös sankaripatsaita


title: Hannes Autere

text: Autereelle on myönnetty kultamitali Pariisin maailmannäyttelyssä 1937 sekä Pro Finlandia -mitali vuonna 1954.


title: John Campbell Ross

text: John Campbell Ross (11. maaliskuuta 1899 – 3. kesäkuuta 2009) oli viimeinen elossa ollut australialainen ensimmäisen maailmansodan veteraani.


title: John Campbell Ross

text: Ross liittyi armeijaan helmikuussa 1918, mutta hän ei koskaan joutunut suorittamaan aktiivista palvelusta, eikä hän sodan aikana poistunut Australian ulkopuolelle.


title: John Campbell Ross

text: Ross asui Bendigossa, Victoriassa. Hän vietti 110-vuotispäiväänsä maaliskuussa 2009. Kesäkuussa 2007 hänestä tuli Australian vanhin elossa oleva mies.


title: Pirttikoski (Pyhäjoki)

text: Pirttikoski on Pyhäjoen kunnan sivukylä, joka sijaitsee noin 10 km keskustasta Oulaisiin päin. Kylässä on noin 350 asukasta. Keskellä kylää sijaitsee koulu, joka on kylän toiminnan keskus. Koulussa toimivat ryhmäperhepäiväkoti, kirjasto, "kuntosali" ja kudontatupa. Koulu toimii myös harrastuspaikkana ja kyläläisten kokous- ja kokoontumispaikkana.


title: Pirttikoski (Pyhäjoki)

text: Runoilija Aaro Hellaakosken isoisä on lähtöisin Pirttikosken Helaakoskelta. Helaakosken rannalla on joinakin kesinä vietetty runotapahtumaa, jossa on ollut lausumassa runoja ja kertomassa sukunsa tarinaa Aaro Hellaakosken tytär Katri Hellaakoski.


title: Sato (yritys)

text: Sato Oyj eli SATO on Suomessa ja Venäjällä toimiva asuntosijoitusyhtiö, jonka enimmäisosuuden omistaa ruotsalainen kiinteistökonserni Fastighets AB Balder. Yhtiön kotipaikka on Helsinki. Saton omistuksessa on yhteensä noin 24 000 vuokrattavaa asuntoa Suomen suurimmissa kasvukeskuksissa ja Pietarissa. Saton kiinteistöomaisuuden käypä arvo on noin 2,5 miljardia euroa (2015). Konserni pyrkii kehittämään asuntokantaansa ylläpito- ja korjaustoimin sekä investointi- ja realisointitoiminnalla vastaamaan muuttuvia asiakastarpeita. Sato myös rakennuttaa uusia asuntoja sekä konsernin sijoitusasunnoiksi että myyntiin. Vuonna 2007 Suomen asuntokannasta noin kymmenen prosenttia oli Saton rakennuttamaa.


title: Sato (yritys)

text: Ensimmäiset Sato-yhtiöt () perustettiin 1940-luvulla Helsinkiin ja Tampereelle jälleenrakennuksen ajan kiivaina rakennusvuosina. Myöhemmin perustettiin Keskus-Sato r.y., jonka tarkoituksena oli koota asuntorakennuttajayhteisöjä yhteen ja lisätä alueellisten Sato-yhtiöiden määrää. Keskus-Sato r.y. korvattiin myöhemmin saman nimisellä osakeyhtiöllä.


title: Sato (yritys)

text: 1960-luvulla Sato oli mukana aluerakentamishankkeissa. Suurimpia olivat Espoonlahden alue ja Vantaan Hakunila. Omistusasuntoja varten aloitettiin asuntosäästämisyhteistyö eri pankkien kanssa. Sato nousi 1970-luvulle tultaessa maan suurimmaksi asuntorakennuttajaksi, ja aloitti myös liike- ja palvelurakennusten rakennuttamisen.


title: Sato (yritys)

text: Keskus-Sato Oy:n pääosakkaat myivät 1980-luvulla alueellisista ja paikallisista Sato-yhtiöistä omistamansa osakkeet Keskus-Sato Oy:lle, näin muodostui konsernin perusta. 1990-luvulla Sato hankki Vatro Oy:n ja Salpa Oy:n osake-enemmistön, ja uudeksi liiketoimintamuodoksi tuli asuntojen omistaminen ja isännöinti. Yhtiön nimi muuttui 1990-luvulla Sato Yhtymä Oyj:ksi, ja 2000-luvulla se lyheni muotoon Sato Oyj. Emoyhtiön omistuspohjaa laajennettiin merkittävästi.


title: Sato (yritys)

text: Marraskuussa 2007 Sato Oyj:n hallitus päätti hakea yhtiön osakkeiden listausta Helsingin pörssiin. Annissa tarjottiin merkittäväksi 12 miljoonaa uutta osaketta, tavoitteena oli 100 miljoonaa euroa. Investoinnit oli tarkoitettu vuokra-asuntoihin Helsingin alueella, senioriasuntoihin pääkaupungissa ja asuntosijoituksiin Pietarissa. Sijoittajien kiinnostus jäi kuitenkin laimeaksi, ja Sato peruutti listautumisen. Hallituksen puheenjohtajan Juha Laaksosen mukaan tavoitteesta jäätiin sekä yleisö- että instituutioanneissa.


title: Sato (yritys)

text: Joulukuussa 2015 Saton suurin omistaja työeläkeyhtiö Varma kertoi myyvänsä kaikki omistamansa Saton osakkeet ruotsalaiselle pörssissä noteeratulle kiinteistösijoitusyhtiölle Fastighets AB Balderille. Kaupan jälkeen Balderilla oli osakkeista enemmistö, 53 prosenttia.


title: Sato (yritys)

text: Saton liiketoiminnan painopiste on asunto-omaisuuden kilpailukyvyn ja sijoitustoiminnan kannattavuuden kasvattamisessa sekä asiakkuuksien hallinnassa ja kehittämisessä. Kiinteistöjen isännöintiin ja huoltoon liittyvät tehtävät sekä peruskorjaus- ja uudisrakennuttamisprojektien toteuttaminen hoidetaan yhteistyössä kumppaniverkoston kanssa.


title: Sato (yritys)

text: Sato on kehittänyt asuntopalvelujensa markkinointia tavanomaista pitemmälle. Vuokra-asuntopuolella asunnot pisteytetään hotellihuoneiden tavoin 3-5 tähdellä. Joitakin asuntoja Sato tarjoaa kalustettuina, mikä on poikkeuksellista suurilla vuokra-asuntotuottajilla. Omistusasuntopuolella Sato myy ison osan asunnoista vasta niiden valmistuttua. Uusi konsepti lanseerattiin vuonna 2012. Yhtiö rakentaa ja myy myös erityisiä senioriasuntokohteita, joissa on mahdollisuus erilaisiin lisäpalveluihin. Elokuussa 2012 Sato aloitti tilapäisasuntojen vuokraamisen, kun ensimmäinen SATO HotelliKoti valmistui peruskorjattuun taloon Helsingin Kampissa.


title: Sato (yritys)

text: Satolla on omistuksessaan 31.12.2014 yhteensä 24 173 asuntoa, joiden arvo on 2,5 miljardia euroa. Asuntojen arvosta noin 80 prosenttia on pääkaupunkiseudulla ja yhteensä noin 16 prosenttia Tampereella, Turussa, Oulussa ja Jyväskylässä sekä noin 4 prosenttia Pietarissa. Investointitoiminnan laajentaminen Pietariin vuodesta 2007 alkaen on lisännyt mahdollisuuksia kasvulle. Pietarin osuus Saton asunto-omaisuudesta on rajattu 10 prosenttiin.


title: Sato (yritys)

text: Vuonna 2011 konsernin liikevaihto oli 232,0 miljoona euroa. Taseen loppusumma oli 1,7 miljardia euroa. Tulosta konserni teki 52,1 miljoonaa euroa. Yrityksen henkilöstömäärä oli keskimäärin 141 työntekijää.


title: Sato (yritys)

text: Saton toimitusjohtajana toimii Saku Sipola. Hallituksen puheenjohtaja vuonna 2011 oli Juha Laaksonen. Hallituksen pitkäaikaisia jäseniä ovat olleet muun muassa Martti Porkka (1997-2007) ja kauppaneuvos Jukka Salminen (1993-2007).


title: Sato (yritys)

text: Saton suurimmat osakkeenomistajat olivat tammikuussa 2014:


title: Termodynaaminen tasapaino

text: Termodynaaminen tasapaino on termodynaamisen systeemin dynaaminen tasapaino, jossa systeemi on lämpötilallisessa, mekaanisessa ja kemiallisessa tasapainossa.


title: Neuropeptidi

text: Neuropeptidit ovat peptidirakenteisia hermokudoksissa esiintyviä neuroregulaattoreita eli hermoston toimintaan vaikuttavia viestimolekyylejä. Niiden vaikutukset neurotransmissioon ovat lähinnä moduloivia eli ne hienosäätävät muiden neurotransmittereiden eli hermoston välittäjäaineiden vaikutuksia. Ne voivat joko vahvistaa tai heikentää hermoimpulsseja. Neuropeptidejä tunnetaan nykyisin toistasataa erilaista.


title: Neuropeptidi

text: Neuropeptidejä valmistetaan neuronien soomaosien eli soluruumiiden ribosomeissa syntetisoituja proteiineja eli prepro- ja prohormoneita entsymaattisesti pilkkomalla. Pienemmät neurotransmitterit, kuten esimerkiksi γ-aminovoihappo, dopamiini ja serotoniini, puolestaan valmistetaan aminohappoja entsymaattisesti muokaten. Soomaosasta neurotransmitterit sitten kuljetetaan neuronin ulokkeisiin eli dendriitteihin ja aksoniin ja varastoidaan synapsi- eli varastorakkuloihin.


title: Neuropeptidi

text: Neuropeptidit esiintyvät usein samoissa neuroneissa pienempien välittäjäaineiden kanssa. Ne voivat vapautua synapsirakoon samasta varastorakkulasta. Esimerkki eksitoivasta pienimolekyylisen neurotransmitterin ja neuropeptidin yhteisvälityksestä eli kotransmissiosta ovat postganglionaaristen sympaattisten hermopäätteiden noradrenaliini ja neuropeptidi Y (NPY). Kun sympaattisen hermoston aktiivisuus on vähäinen, hermopäätteestä vapautuu vain noradrenaliinia. Kun aktiivisuus lisääntyy, NPY:tä vapautuu voimistamaan noradrenaliinin postsynaptisia vaikutuksia, esimerkiksi verisuonia supistavaa vaikutusta. Inhibitorisesta kotransmissiosta on esimerkkinä asetyylikoliinin ja galaniini nimisen neuropeptidin yhteistoiminta Meynertin tumakkeessa. Kyseisen tumakkeen ärsytyksessä vapautuu asetyylikoliinia. Kun ärsytys voimistuu, alkaa vapautua galaniinia, joka estää asetyylikoliinin vapautumista.


title: Neuropeptidi

text: Neuropeptidit välittävät vaikutuksensa suurimmaksi osaksi G-proteiinikytkentäisten reseptorien kautta. Muille neurotransmittereille kuuluvat inaktivointikeinot ja takaisinotto soluun usein puuttuvat neuropeptideiltä.


title: Neuropeptidi

text: Vaikka neuropeptidivälittäjäaineita on runsaasti ja ne ovat elimistön toiminnoille tärkeitä, niiden kaltaisia lääkkeitä on varsin vähän. Syynä ovat imeytymis- ja stabiilisuusongelmat sekä peptidirakenteiden syntetisoinnin kalleus. Peptidit hajoavat nopeasti niin suolessa kuin verenkierrossakin ja suurina molekyyleinä ne eivät imeydy helposti elimistön kalvojen saatikka veri-aivoesteen läpi. Kalleutta voisi helpottaa yhdistelmä-DNA-teknologia. Lääkekehityksessä onkin peptidirakenteiden sijasta ei-peptidirakenteisia neuropeptidien reseptorinsalpaajia. Esimerkki kehitetystä neuropeptidisalpaajasta on aprepitantti, joka salpaa substanssi P:n NK1-reseptoreita.


title: Neuropeptidi

text: Neuropeptidejä tunnetaan tällä hetkellä toista sataa erilaista. Ne muodostavat perheitä rakenteellisen samankaltaisuuden perusteella. Biologinen aktiivisuus voi poiketa perheenjäsenten välillä.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Aikamatkustus on yksi eniten käytetyistä aiheista tieteiskirjallisuudessa ja muussa science fictioniin liittyvässä viihteessä. Aikamatkustus voi tapahtua tarinoissa monin tavoin: itsestään joko tarkoituksellisesti tai tahdonvastaisesti, nukahtamisen seurauksena, henkiolennon avulla tai aikakoneella. Joskus aikamatkustus paljastuu pelkäksi uneksi. Ajassa voidaan matkustaa tulevaisuuteen tai menneisyyteen, usein vuoron perään, ja aikasilmukassa samat tapahtumat koetaan uudelleen ja uudelleen.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Tieteiskirjailija H. G. Wellsin, jonka voidaan katsoa luoneen nykyaikaisen scifi-kirjallisuuden, ensimmäinen merkittävä tieteisromaani "Aikakone" vuodelta 1895 käsitteli juuri ajassa matkaamista. Kirjassa päähenkilö matkustaa tulevaisuuteen aina vuoteen 802 701 asti. Kyseistä romaania on pidetty koko aikamatkustuskirjallisuuden peruskivenä.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Susan Cooperin "Pimeä nousee" -kirjasarjassa ajassa matkustaminen on yleinen taito niin Valon kuin myös Pimeän kannattajien keskuudessa. Kirjasarjassa ajan käsitekin on erilainen kuin todellisuudessa, sillä sitä pystyy magian keinoin hidastamaan. Kirjasarjan sisäisten sääntöjen mukaan menneisyyttä ei voi mitenkään muuttaa, koska aikamatkustus on jo tapahtunut ennen sen alkua ja tekipä ajassa matkaava henkilö mitä tahansa, hän ei voi muuttaa menneisyyttä. Sekä Valon että Pimeän kannattajat käyttävätkin taitojaan matkata ajassa tehokkaasti hyväksi muun muassa piilottamalla vastapuolelta erittäin tärkeitä esineitä historiallisiin rakennuksiin (roomalaiset rakennukset, haudat yms.) jo niiden rakennusvaiheessa ja hakemalla historiallisia henkilöistä nykyaikaan taistelemaan vastapuolta vastaan.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Aikamatkustuksesta kertovia elokuviakin on tehty useita. Yksi tunnetuimmista elokuvista, jossa matkataan ajassa, on 1980-luvun menestyneimpiin teinielokuviin kuuluva "Paluu tulevaisuuteen". Kyseinen elokuva on osa "Paluu tulevaisuuteen" -trilogiaa. Trilogiassa aikamatkustukseen käytetään aikakoneeksi muutettua autoa, joka saa energiansa ydinpolttoaineena käytetystä plutoniumista. Trilogiassa aikakoneella pystyy matkaamaan sekä menneisyyteen että tulevaisuuteen.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Elokuvan ajatuksena on se, että pääosan esittäjä herää aamuisin samaan päivään, jossa tapahtumat toistuvat samanlaisina.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Televisiosarja "Aikahyppy" () kertoi aikamatkailusta, jossa päähenkilö on rakentamaansa kammiomaista aikakonetta kokeileva tiedemies Samuel Beckett. Sarja oli vuosina 1989–1993 kohtuullinen menestys sekä Yhdysvalloissa että muualla maailmassa ja sitä tehtiin viiden tuotantokauden aikana 96 jaksoa. Aikahyppy perustui keskeiseen ajatukseen, jonka mukaan päähenkilön epäonnistunutta aikamatkailua ohjasi tuntematon voima. Tiedemies Beckett kykeni siirtymään edestakaisin vain hänen omaa elinaikaansa seuraavalla aikajanalla ja silloinkin vasta, kun hän oli auttanut tiettyjä ihmisiä ja korjannut historian kulkua. Beckett päätyi jokaisen aikahypyn päätteeksi toisen ihmisen ruumiiseen muistinsa menettäneenä. Televisiosarjan draaman kaari perustui siihen, pääsisikö päähenkilö seuraavalla aikahypyllä takaisin omaan aikaansa ja ruumiiseensa, takaisin kotiin.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Toinen tunnettu, aikamatkustustakin käsittelevä, televisiosarja on brittiläinen "Doctor Who", joka on yksi televisiohistorian pisimpään jatkuneista scifisarjoista. Maailmalla kulttimaineen saavuttanutta sarjaa on tuotettu vuosina 1963–1989 ja uudelleen vuodesta 2005 alkaen, ja jaksoja on kertynyt jo yli 700. Sarjan päähenkilö Tohtori () matkustaa ajassa ja avaruudessa sekä taistelee pahaa vastaan; aikamatkustus tapahtuu TARDIS-nimisellä, sinisellä poliisikopilla. TARDISin nimi on akronyymi sanoista Time And Relative Dimension(s) In Space


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Aikamatkustusta esiintyy myös videopelien tarinoissa. Esimerkiksi "Chrono Trigger" ja "" -peleissä se on keskeinen osa juonta.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: "Professor Layton and the Lost Future" -pelissä professori Layton ja hänen apulaisensa matkustavat aikakoneella tulevaisuuden Lontooseen.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Väitettyjä aikamatkailijoita on ollut paljon, kuuluisin heistä John Titor. Hän ilmestyi internetin keskustelupalstoille kertomaan uskomatonta tarinaansa miten hän oli tullut tulevaisuudesta. Hän kertoi paljon asioita, joita tulisi tapahtumaan tulevassa, kuten vuosina 2004–2005 alkavan Amerikan sisällissodan. Hän katosi salaperäisesti, eikä kukaan tavannut häntä muuten kuin internetissä.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Don Rosan sarjakuvassa "Ankka kuningas Arthurin hovissa" (nimi on väännös kirjasta "Jenkki kuningas Arthurin hovissa", joka myös käsittelee aikamatkustusta) Aku Ankka, Pelle Peloton sekä Tupu, Hupu ja Lupu matkaavat aikakoneella historiaan kuningas Arthurin Englantiin. Myös toisessa Don Rosan tarinassa, "Onnenlantin tarina", matkataan menneisyyteen. Kyseisessä tarinassa menneisyyteen matkustetaan taikakynttilällä, eikä perinteisellä aikakoneella.


title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Aku Ankka -lehdessä on myös tarinoita, joissa Sudenpennut käyttävät Pelle Pelottoman valmistamaa ”Tiimatäppää” (joka on tablettitietokoneen näköinen) matkustaessaa ratkaisemaan menneisyyden arvoituksia, kuten Nazcan linjojen syntyä tai Tunguskan räjähdyksen todellista syytä.


title: Don’t You Ever Leave Me

text: Don't You Ever Leave Me on kolmas Hanoi Rocksin menestysalbumilta "Two Steps from the Move" vuonna 1984 julkaistu 7" single ja 12" single. Singlet julkaistiin vain CBS:ltä eli pääasiassa vain Isossa-Britanniassa sekä myös Hollannissa.


title: Don’t You Ever Leave Me

text: 7-tuumainen single käsitti kappaleet Don't You Ever Leave Me / Oil And Gasoline. Bob Ezrinin tuottama nimikappale ""Don't You Ever Leave"" on elokuussa Suomessa ja 8. lokakuuta Britanniassa julkaistulta Two Steps from the Move -albumilta ja se julkaistiin alun perin nimellä ""Don't Never Leave Me"", jonka voi kuulla ensimmäisellä albumilla "Bangkok Shocks, Saigon Shakes, Hanoi Rocks". Don't Never Leave Me -versio on huonompi ja roisimpi kuin Don't You Ever Leave Me, jota pidetään Hanoi Rocksin yhtenä parhaimmista kappaleista ja se on yhtyeen hienoimpia balladeja. Ensimmäisellä albumilla punk-tyylisen kappaleen tempo oli liian nopea, eikä se ollut oikeaan sävellajiin kirjoitettu Michael Monroen laulettavaksi. Lauluntekijä ja kitaristi Andy McCoy kommentoi kappaletta "Soundi"ssa elokuussa 1984: ""No joo, me mokattiin toi biisi aikoinaan niin pahasti että se oli otettava nyt uusiks. Biisinä se on musta helvetin hyvä ja tää versio juuri sellainen kuin alkuperäisen olis pitäny olla."". Sen sijaan ""Oil And Gasoline ei alkuperäiselle"" LP:lle kuulu. Se kylläkin löytyy albumin remasteroidulta CD-versiolta bonus-raitana. Kappale oltiin julkaistu jo Japanissa syyskuussa 1984 Underwater World-EP:llä, mutta ennen tätä singleä sitä ei ollut julkaistu Euroopassa. Samoin kappaleen voi kuulla kokoelmilla "Hanoi Rocks 4 CD Box" ja "Strange Boys Play Weird Openings" sekä "Tracks From A Broken Dream". Oil And Gasoline on äänitetty "Greenhouse"-studiolla ja kappaleessa bassoa soittaa afrofunk-yhtye "Osibisa"n Gregg Brown. Kappaleen tuottajat olivat Andy McCoy, Michael Monroe ja Gregg Brown.


title: Don’t You Ever Leave Me

text: 12-tuumainen maksisinglen Don't You Ever Leave Me / Oil And Gasoline / Malibu Beach (Calypso version) "Don't You Ever Leave Me" eroaa albumin ja 7" singlen vastaavasta kappaleesta. Tässä versiossa McCoy puhuu kappaleen puheosuuden espanjaksi ja myös rumpusovitus on erilainen. Maksisinglen kappale tunnetaan nimellä "Don't You Ever Leave Me (12" Version)" ja se löytyy myös albumin remasteroidulta CD-versiolta. Kappale "Malibu Beach (Calypso Version)" tunnetaan myös nimellä "Malibu Beach Nightmare" ja alun perin se on julkaistu "Malibu Nightmare" -nimisenä Love's An Injection -EP:llä toukokuussa 1982 ja nauhoitettu joulukuussa 1981 53 päivän Suomen kiertueen jälkeen vitsillä. Kappale on "Finnvox"-studiolla nauhoitettu huumoripala ja sillä bassoa soittaa kitaristi Nasty Suicide, koska basisti Sam Yaffa myöhästyi studiosta. Vuonna 1983 albumilla "Back to Mystery City" ja singlenä julkaistu "Malibu Beach" on tästä huumorikappaleesta tehty uusi rock-versio, josta tuli sittemmin yhtyeen hitti.


title: Don’t You Ever Leave Me

text: Yhdysvalloissa julkaistiin "Epic"-levymerkillä myös 12-tuumainen promo-single "Don't You Ever Leave Me (Edit)/Boulevard Of Broken Dreams", johon oli koottu Two Steps from the Move -albumin parhaimpia kappaleita. Levy ei tietenkään ollut tarkoitettu kaupalliseen tarkoitukseen, vaan radioissa ja klubeilla soitettavaksi. Kappaleiden oli tarkoitus tehdä yhtyettä, sen musiikkia ja uutta albumia tunnetuksi Yhdysvalloissa sekä pohjustaa yhtyeen Yhdysvaltojen kiertuetta. Yhtye teki ensimmäisen suuren Yhdysvaltojen kiertueensa marras-joulukuussa 1984. Tosin rumpali Razzle kuoli auto-onnettomuudessa 9. joulukuuta Los Angelesissa ja yhtye kääntyi kohti hajoamistaan.


title: Don’t You Ever Leave Me

text: Kesällä 1985 Don't You Ever Leave Me päätyi Puolan singlelistan 5. sijalle. Yhtye oli jo tällöin hajonnut, mutta Hanoi Rocks teki viimeisen kiertueensa Puolassa 9.-19. toukokuuta 1985. Tämän jälkeen yhtye hajosi kesäkuun puolivälissä. Länsimaissa kiertäneelle yhtyeelle Puolan suosio oli outoa, varsinkin kun suosio tuli juuri niihin aikoihin, jolloin yhtyeellä ei enää sisäisesti mennyt hyvin. Puolassa yhtyeestä tuli suosittu 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa.


title: Don’t You Ever Leave Me

text: 7" single "Don't You Ever Leave Me / Oil And Gasoline" (CBS):


title: Don’t You Ever Leave Me

text: 12" maksisingle (CBS):


title: Don’t You Ever Leave Me

text: Kappaleessa "Don't You Ever Leave Me":Kappaleessa "Oil And Gasoline":Kappaleessa "Malibu Beach (Calypso Version)":


title: Yellowstonen ekosysteemi

text: Suuri Yellowstonen ekosysteemi, tai pelkkä Yellowstonen ekosysteemi, (engl. "Greater Yellowstone Ecosystem") on viimeinen laaja lähes koskematon ekosysteemi Maapallon pohjoisella lauhkealla vyöhykkeellä. Se sijaitsee Yhdysvaltain luoteisosassa. Yellowstonen ekosysteemi käsittää koko Yellowstonen kansallispuiston ja sen lisäksi vielä laajan alueen puiston lähistöllä. Tämä ekosysteemi on yksi maailman huomattavimmista luonnon "laboratorioista" maisemien, ekologian ja geologian kannalta. Yellowstonen ekosysteemin eläimistö on myös merkittävä.


title: Yellowstonen ekosysteemi

text: Yellowstonen kansallispuisto perustettiin alun perin suojelemaan sen vulkaanisia alueita ja piirteitä kuten geysireitä ja kuumia lähteitä. Puiston rajat vedettiin sisällyttämään kaikki nämä vulkaaniset ilmiöt; sinne, missä ei enää vulkaanista toimintaa ollut, vedettiin kansallispuiston rajat. Huomioon ei ollenkaan otettu puiston eläimistöä. Otaksuttiin, että Yellowstonen ekosysteemin rajat olivat samat kuin kansallispuistonkin. Vasta 1970-luvulla ekosysteemin tajuttiin olevan paljon suurempi ja että kansallispuisto oli vain pieni osa sitä. Ensi arvio Yellowstonen ekosysteemin koosta oli noin 16 000 km², mutta nykyään tiedetään systeemin olevan vähintäänkin 80 000 km² laajuinen.


title: Yellowstonen ekosysteemi

text: Yellowstonen kansallispuiston lisäksi Yellowstonen ekosysteemiin kuuluvat myös Gallatinin, Custerin, Caribou-Targheen, Bridger-Tetonin ja Shoshonen kansalliset metsät sekä kansallinen vapitien suojelualue ja Grand Tetonin kansallispuisto. Osa Yellowstonen ekosysteemiin kuuluvista maista on yksityisessä omistuksessa. Kaiken kaikkiaan ekosysteemi ulottuu viiteen Yhdysvaltain osavaltioon aina Etelä-Dakotasta Utahiin, mutta sijaitsee kaikkein laajimmin Idahon, Montanan ja Wyomingin osavaltioissa.


title: Yellowstonen ekosysteemi

text: Yellowstonen ekosysteemiin kuuluu eliöitä aina bakteereista suuriin nisäkkäisiin. Sen vulkaanisissa vesissä elää monenlaisia bakteereja ja leviä, sen avovesissä eri kalalajeja. Ekosysteemin eläimistöön kuuluu myös suuri määrä lintuja ja nisäkkäitä aina pienistä oravista suuriin harmaakarhuihin. Yellowstonen ekosysteemin vapiti- ja punakurkkulohikanta kuuluvat molemmat maailman suurimpiin. Alue on lisäksi ainoa, jossa on ollut biisoneita esihistoriallisista ajoista lähtien. Ekosysteemin eläimistöön kuuluu myös ihmislaji. Ihmisiä Yellowstonen ekosysteemin alueella asuu noin 370 000. Osa heistä on maanviljelijöitä tai karjatilallisia, mutta suurin osa saa nykyään elantonsa erilaisista palveluammateista.


title: Yellowstonen ekosysteemi

text:
Ekosysteemin kasvillisuuden hallitseva laji on kontortamänty muiden havupuiden kanssa, mutta alueella tavataan myös jonkin verran lehtipuita kuten haapoja. Korkeammilla seuduilla kasvaa runsaasti mäntypuihin kuuluvaa valkorunkosembraa . Ekosysteemissä esiintyviä kukkalajeja ovat muun muassa neidonkenkä, vuorijumaltenkukka, lupiini, kastilja ja apinankukka. Alueella on kolme suurta jokea, Yellowstone, Snake ja Green. Yellowstone-joki on osaltaan ollut kuluttamassa alueen suurta Grand Canyonia. Ekosysteemin alueella sijaitsee yksi suuri järvi, Yellowstone. Ekosysteemin suurin vulkaaninen ilmiö on Yellowstonen kaldera. Alueen geologiaan kuuluvat muun muassa myös sadat geysirit ja useat kuumat lähteet, joissa alueen bakteerit ja levät viihtyvät hyvin.
Yellowstonen ekosysteemi on yksi Yhdysvaltain muutamista jäljellä olevista alueista, missä luonnon suuriin tapahtumasarjoihin ei puututa. Esimerkiksi normaaliin ekosysteemiin kuuluvat, uudistavat tulipalot saavat palaa ja saalistajaeläimet metsästää. Kahden kansallispuiston alueella ihminen ei saa metsästää, ja kalastustakin on rajoitettu. Alun perin Yellowstonen ekosysteemiin ei kuitenkaan pelätty puuttua; ihmiset esimerkiksi suosivat tiettyjä eläinlajeja, hävittävät toiset lajit näiden tieltä ja sammuttivat luontoa uudistavat tulipalot. Ajan myötä kävi selväksi, että ihmisten puuttuminen luonnon toimintaan ei auttanut luontoa, vaan päinvastoin jopa tuhosi sitä. 1960-luvulta alkaen puiston henkilökunnan linja on ollut puuttua puiston elämään mahdollisimman vähän ja antaa ekosysteemin elää rauhassa omaa elämäänsä.


title: Yellowstonen ekosysteemi

text: Poikkeuksia tähän linjaan on silti nähty useita. Puistossa on vuosien varrella ollut lukuisia suojeluohjelmia, kuten susien palautus alueelle vuonna 1995 ja yhä käynnissä oleva valkopäämerikotkan suojeluohjelma. Suojeluohjelmien tarkoitus on pyrkiä paikkaamaan ihmisen aiempia, luontoa tuhonneita toimia. Ihminen itse asetetaan ekosysteemin edelle tilanteissa, joissa ihmishenki on vaarassa. On myös tilanteita, joissa tulipaloja saatetaan sammuttaa. Lisäksi joitakin eksoottisia kasvi- ja eläinlajeja pyritään kontrolloimaan, jotta ne eivät olisi haitaksi puiston alkuperäisille eliöille. Nämä kosketukset ekosysteemiin on kuitenkin pyritty pitämään mahdollisimman pieninä, kuten puiston linjan mukaan kuuluu.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Helsingin Siion-seurakunta on helluntaiherätykseen kuuluva seurakunta Töölössä. Sillä on noin 500 jäsentä.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Siion seurakunta perustuu Jeesukseen uskovista, jotka uskovat Raamattuun sellaisenaan ja pyrkivät toteuttamaan sitä elämässään.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Seurakunnan päämäärä on julistaa Jumalan pelastavaa sanomaa kaikille.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text:
Seurakunnan talous toimii seurakuntalaisten vapaaehtoisilla lahjoituksilla.
Seurakunta rekisteröityi vuonna 1945, jolloin nimeksi tuli Siion-seurakunta/Siion Lähetys ry. Vuonna 1958 seurakunnan saarnaajaksi tuli Vilho Soininen, joka toimi virassa kuolemaansa, vuoteen 1976 saakka. Työtä jatkoi Soinisen poika Rauno Soininen. Nykyään seurakunnan johtaja on v. 2006 lähtien Mikko Hursti, joka on edesmenneen "köyhien ystävän" Veikko Hurstin poika.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Vuonna 1960 osa jäsenistä erkaantui Siionista ja perusti Lähetysseurakunnan. Siion oli tuolloin jäsenenä varsinaisen helluntaiherätyksen ulkopuolisessa Suomen Vapaa Helluntaiherätys -nimisessä liikkeessä, jossa oli noin 3000 jäsentä. Vuonna 1984 Helsingin Siion siirtyi varsinaiseen helluntaiherätykseen.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Siionilla on ulkolähetystyötä muun muassa Egyptissä, Sudanissa, Keniassa, Malesiassa, Israelissa ja Thaimaassa.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Sisälähetystyöhön kuuluvat seurakunnassa vakituisten kokousten lisäksi esim. katutyö ja lingalan kielisten kokoukset.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Helsingin Siion-seurakunnassa on jumalanpalveluksia suomeksi ja ranskaksi, rukousiltoja, nuorten aikuisten iltoja sekä rukouskokouksia.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Seurakunta on tunnettu karismaattisuudestaan.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Seurakunnassa oli nuorisotyöstä vastaava nuorisopastori Juha Österlund vuoden ajan. Nykyään nuorisotiimi vastaa nuorisotyöstä vapaaehtoisin voimin.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Seurakunta toimii suurimmalta osaltaan vapaaehtoistyöntekijöiden kautta.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Seurakunnassa panostetaan voimakkaasti ylistysmusiikkiin, jossa mukana on ammattimuusikkoja mm. kitaristi Jukka Tolonen ja Helsingin oopperassa soittava viulisti Soila Saaristo.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Seurakunta panostaa uskollisesti nuorisotyöhön ja tukee sitä ylläpitämällä nuorten aikuisten iltoja lähes joka perjantai. Nuorten aikuisten illassa ei ole virallista nuorisopastoria mutta sen sijasta iltoja pyörittää seurakunnan hyväksyttämä "nuorten tiimi" johon kuuluu 8 jäsentä jotka kaikki tekevät iltoja vapaaehtoisesti.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Nuorten aikuisten illat saivat uuden aloituksen loppuvuodesta 2012 kun seurakuntaan palkattiin nuorisopastori Juha Österlund. Juha toimi vuoden verran vastaavana nuorten iltojen ylläpitäjänä kunnes työsopimuksen loputtua iltojen ylläpitäjiksi valittiin nuorten tiimi. Iltojen keskimääräinen kävijämäärä on ollut vaihtelevasti 20–40 henkilön väliltä.


title: Helsingin Siion-seurakunta

text: Nuorten aikuisten iltojen näky on tuoda ihmiset tuntemaan Jeesusta Kristusta ja opettaa kasvamaan uskovaisena. Illat ovat avoimet kaikenikäisille.


title: Schiermonnikoog

text: Schiermonnikoog on kunta ja saari Friisinmaan provinssissa, Alankomaissa. Myös kunnan ainoa kylä on nimeltään Schiermonnikoog. Saari sijaitsee Länsifriiseinsaarilla, Pohjanmeressä. Asukkaita kunnassa on 949 (1.2.2008) ja maa-alueen pinta-ala 40,54 km². Vesialaa on 158,53 km², ja yhteispinta-ala on 199,07 neliökilometriä.


title: Schiermonnikoog

text: Ensimmäiset saaren omistajat olivat sisterssiläisluostarin munkit.


title: Schiermonnikoog

text: Nykyisin tuulen ja meren vuoksi saari "liikkuu" hitaasti etelään ja itään. Vuonna 1250 saari sijaitsi noin kaksi kilometriä nykyistä sijaintia pohjoisempana. Vuosina 1717 ja 1720 myrskyjen nostattamat vedet hautasivat Westerburenin kylän, joka oli syntynyt munkkien rakennusten läheisyyteen. Tulvien vuoksi kylä hylättiin. Vuonna 1756 uusi kylä, nimeltään Oosterburen, rakennettiin vanhasta kylästä itään. Nykyään tämä toinen kylä tunnetaan saaren nimen mukaan nimellä Schiermonnikoog.


title: Schiermonnikoog

text: Vuonna 1978 saarella oli asukkaita 900.


title: Schiermonnikoog

text: Matkailu on tärkein tulonlähde Schiermonnikoogille. Saarella on leirintäalueita, noin 15 hotellia ja satoja loma-asuntoja. Saaren itäosassa on tärkeäksi muodostunut luonnonsuojelualue, jonne pääsy on rajoitettua lintujen pesimisaikana.


title: Schiermonnikoog

text: Ainoa julkinen kulkuväline saarelle on lautta Lauwersoogin satamasta. Jopa talvikuukausina lautta kulkee useamman kuin yhden vuoron päivässä. Matkailijoiden ei sallita tuoda autoa lautalle. Yleisin kulkuväline onkin polkupyörä ja pyöräilyreittejä on saarella ristiin rastiin.


title: Mikko Mäenpää (jääkiekkoilija)

text: Mikko Mäenpää (s. 19. huhtikuuta 1983 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigassa pelaavaa JYPiä.


title: Mikko Mäenpää (jääkiekkoilija)

text: Mäenpää on Tapparan kasvatti. Tampereella hän ei kuitenkaan pelannut kuin juniorisarjoissa. Kaudella 2002–2003 Mäenpää pelasi ensimmäiset SM-liigapelinsä JYPissä. Seuraavalla kaudella Mäenpää vakiinnutti paikkansa JYPin joukkueessa, vaikka kävikin lainapestillä Mestiksen Sportissa. Kaudella 2004–2005 Mäenpää ei ehtinyt pelata JYPissä kuin 14 ottelua ennen siirtymistään Pelicansiin vahvistamaan joukkueen loukkaantumisista kärsinyttä puolustusta. Kesällä 2005 Mäenpää teki sopimuksen Mestiksen Jukureihin, jossa oli ehtinyt olla lainalla edellisellä kaudella neljän pelin ajan.


title: Mikko Mäenpää (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2006–2007 Mäenpää siirtyi HPK:on, johon pääsi koeajan jälkeen. Kauden 2006–2007 runkosarjassa Mäenpää sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi tehtyään 52 ottelussa 14 maalia ja annettuaan 26 maalisyöttöä, joilla tehoilla oli myös joukkueensa pistepörssissä kakkosena. Kausi oli Mäenpäälle muutenkin menestyksekäs, sillä hän vakiinnutti paikkansa liigatasolla, voitti pronssia HPK:ssa ja kauden päätteeksi Mäenpää valittiin vielä liigan All Stars -joukkueeseen. Mäenpää ehti tehdä myös kesken kauden uuden kolmivuotisen sopimuksen HPK:n kanssa. Puolustaja siirtyy kuitenkin seuraavaksi kaudeksi NHL:ään, kun Columbus Blue Jackets teki pelaajan kanssa yhden vuoden sopimuksen. Hän jäi kuitenkin vähälle peliajalle ja palasi AHL-joukkue Syracuse Crunchin kautta takaisin HPK:hon.. Mäenpää pääsi vuonna 2008 pelaamaan Suomen Leijoniin Euro Hockey Touriin Antti-Jussi Niemen tilalle.


title: Mikko Mäenpää (jääkiekkoilija)

text: Kauden 2009–2010 jälkeen Mäenpää siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin Elitserien-liigan Frölunda HC -seuraan. Frölundassa Mäenpää pelasi kuitenkin vain yhden kauden, jonka aikana teki 18 pistettä. Hän siirtyi kauden jälkeen KHL:n Amur Habarovskiin. Amurissa Mäenpää pelasi huippukauden ja teki yhteensä 39 pistettä runkosarjan ja pudotuspelien aikana. Hän oli KHL:n toiseksi tehokkain puolustaja.


title: Mikko Mäenpää (jääkiekkoilija)

text: Mäenpää jätti Amurin kesällä 2012 ja teki sopimuksen TsSKA Moskovan kanssa.


title: Mikko Mäenpää (jääkiekkoilija)

text: Elokuussa 2014 palasi takaisin JYPiin yhden vuoden sopimuksella. Sopimuksessa on pykälä, joka mahdollistaa Mäenpään siirtymisen ulkomaille kauden aikana. Kaudella 2014–2015 hän kärsi JYPissä loukkaantumisista ja pääsi pelaamaan ainoastaan 19 ottelua tehopistein 3+12=15. Mäenpää pelasi kaudella 2015–2016 Sveitsin NLA-liigan HC Ambrì-Piottassa.


title: Ajoksentie

text: Ajoksentie eli seututie 920 on Kemin kaupungin alueella kulkeva seututie. Se yhdistää Ajoksen sataman ja Veitsiluodon valtatie 4:ään. Tien pituus on noin kymmenen kilometriä, ja huomattava osa sen liikenteestä on Stora Enso Oyj:n Kemin tehtaiden, Ajoksen sataman sekä muun teollisuuden kuljetuksia. Tien rinnalla kulkee myös Ajoksen satamarata.


title: Ajoksentie

text: Tie alkaa Ajoksen satamasta Ajoksen asutusalueen länsipuolelta, ja johtaa kohti koillista Ajoksen asutusalueen pohjoispuolitse pitkin Tuomilahden etelärantaa. Tien rinnalla sen pohjoispuolella kulkee Ajoksen satamarata. Tie ja rautatie ylittävät Hahtikarin ja Kraaselin välisen salmen ja veneväylän, jonka jälkeen ne erkanevat. Tie päättyy valtatiehen 4 Haukkarin eteläpuolella eritasoliittymään. Tiellä on 60 ja 80 km/h:n nopeusrajoitus. Tie ylittää kaksi rautatieltä erkanevaa sivuraidetta.


title: Ajoksentie

text: Moottoritien rakennustöiden aikana entinen risteys muutettiin eritasoliittymäksi, tosin tämä risteys oli ongelmallisin kohta ennen eritasoliittymän rakentamista.


title: Charles Greeley Abbot

text: Charles Greeley Abbot (31. toukokuuta 1872 – 17. joulukuuta 1973) oli yhdysvaltalainen astrofyysikko ja astronomi.


title: Charles Greeley Abbot

text: Abbotin uskotaan olleen ensimmäinen tutkija, joka havaitsi auringon radiosäteilyn jatkuvan vaihtelevuuden. Hän sai mainetta myös "aurinkoenergian käytön isänä".


title: Charles Greeley Abbot

text: Abbot toimi vuosina 1928–1944 Smithsonian-instituutin sihteerinä. Hänelle myönnettiin Henry Draper -mitali 1910 ja Rumford-palkinto 1915.


title: Charles Greeley Abbot

text: Abbott kuoli Washington (DC):ssä 101 vuoden ikäisenä. Abbotin kraatteri kuussa on nimetty hänen mukaansa.


title: Peitinsiipi

text: Peitinsiivet (elytra) ovat monilla hyönteisillä tavattavat etusiivet, jotka suojaavat allaan olevia lenninsiipiä. Elytra tulee kreikankielisestä tuppea tarkoittavasta "elytron"-sanasta. Peitinsiipi on kilpimäinen ja kova. Peitinsiivet esiintyvät yleisesti kovakuoriaisilla ("Coleoptera") ja nivelkärsäisten ("Hemiptera")-lahkossa, johon kuuluvat muun muassa seuraavat nivelkärsäiset kuten luteet, kaskaat, kempit, kirvat, jauhiaiset ja kilpikirvat. Joillakin "Carabidae"-heimon kovakuoriaisilla peitinsiivet ovat kasvaneet yhteen, jolloin laji on lentokyvytön.


title: Peitinsiipi

text: Kovakuoriaisissa loisivat punkit matkustavat usein elytraan kiinnittyneinä.


title: Aarne Laine

text: Aarne Oskari Laine (15. maaliskuuta 1916 Iisalmi – 5. joulukuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.


title: Aarne Laine

text: Laine syntyi Heikki ja Anna Laineen perheen kuopuksena. Hän ohjasi kaikkiaan viisi elokuvaa 1950-luvun tuntumassa. Hän oli elokuvaohjaaja-näyttelijä Edvin Laineen nuorempi veli.


title: Aarne Laine

text: Alkujaan toimittajana ja kauppiaana työskennellyt Laine alkoi sodasta vuonna 1944 palattuaan elättämään itseään ja perhettään näyttelijänä. Veljensä Edvinin ansiosta Aarne Laine sai Kymin Työväen Yhteisteatterin johtajalta Väinö Kääriäiseltä kiinnityksen. Sittemmin Laine näytteli Kotkan Maakuntateatterissa, Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa, Suomen Kansallisteatterissa, Radioteatterissa ja Pyynikin kesäteatterissa. Laine teki ensimmäisen elokuvaroolinsa vuonna 1945 elokuvassa "Nokea ja kultaa". Hän esiintyi usein Edvin Laineen ohjaamissa elokuvissa ja toimi joskus niissä apulaisohjaajana. Myös Aarne Tarkaksen ohjaamissa elokuvissa Laine näytteli usein.


title: Aarne Laine

text: Laineen ensimmäinen iso rooli oli elokuvassa "Prinsessa Ruusunen" (1949), jossa hän näytteli kuninkaan osan. Hän teki kaikkiaan seitsemänkymmentä elokuvaosaa, joista suurin osa oli kuitenkin pieniä. Merkittävimmät elokuvaroolinsa Aarne Laine näytteli elokuvissa "Tuntematon sotilas" (vääpeli Korsumäki) ja "Sven Tuuva" (korpraali Örn). Elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" (1968) Laine näytteli Töyryn isäntää. Myös hänen poikansa Jussi Laine työskenteli elokuvassa yhtenä kuvaajista. Laineen viimeiseksi elokuvaksi jäi "Akallinen mies" (1986).


title: Aarne Laine

text: Aarne Laine kuoli 74-vuotiaana eturauhassyöpään joulukuussa 1990.


title: Kristillinen tiede

text: Kristillinen tiede () on uskonnollinen yhteisö, joka syntyi Yhdysvalloissa 1800-luvulla. Liikkeen perustaja on Mary Baker Eddy (1821–1910), joka oli kotoisin New Hampshirestä Yhdysvaltojen Uudesta Englannista. Liikkeen ideana on henkinen ja hengellinen parantaminen. Eddy nimesi Raamatusta löytämänsä jumalalliset parantamisen lait Kristilliseksi tieteeksi. Vuonna 1875 ilmestyi liikkeen peruskirja "Science and Health with a key to the Scriptures "("Tiede ja Terveys sekä avain Raamattuun").


title: Kristillinen tiede

text: Kristillinen tiede korostaa voimakkaasti parantamisen merkitystä henkisin keinoin. Sairauden syyksi katsotaan väärät mielikuvat ja pelot, jolloin pyrkimyksenä on poistaa henkinen syy. Tällöin itse sairaudenkin uskotaan poistuvan. Henkisten parannusmenetelmien ajaksi pidättäydytään lääketieteellisestä hoidosta ja lääkkeistä, mutta valinta hoitomuodosta jätetään hoidettavalle itselleen. Parantamisen perustana on näkemys aistimaailman pahuuden ja sairauden epätodellisuudesta sekä usko ihmisen todelliseen "jumalankaltaisuuteen".


title: Kristillinen tiede

text: Yhteisö pitää itseään kristillisenä, mutta sen näkemykset eroavat merkittävissä kohdissa kristillisten kirkkojen perusnäkemyksistä. Kristillisiä tieteilijöitä on eniten Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Englannissa, mutta järjestäytyneitä kannattajia on muuallakin maailmassa. Liikkeellä on kirkkoja 68 maassa yhteensä 2 400, näistä Euroopassa on 400. Kirkon vahvistamia praktikkoja on noin 2 500, näistä Pohjoismaissa on kymmenkunta, Suomessa on yksi.


title: Kristillinen tiede

text: Yhteisö on julkaissut vuodesta 1908 Eddyn perustamaa laajalevikkistä sanomalehteä "The Christian Science Monitor". Vuosien 1984–1997 välillä liike lähetti myös radio-ohjelmia Yhdysvalloissa Public Radio -asemilla sekä lyhytaalloilla nimellä World Service of the Christian Science Monitor.


title: Kristillinen tiede

text: Suomessa yhteisön toiminta alkoi vuonna 1919 opiskelija Anne Behsen palattua Saksasta. Kristillisen Tieteen Yhdistys – Kristen Vetenskap Samfund (The Christian Science Society) perustettiin vuonna 1955 ja rekisteröitiin 26. helmikuuta 1975. Yhdistys järjestää jumalanpalveluksia ja pitää tiloissaan Helsingissä pyhäkoulua. Pääkaupunkiseudulla yhdistykseen kuuluu toistakymmentä jäsentä, epävirallista toimintaa, yksittäisiä jäseniä ja Kristillisen Tieteen opiskelijoita on muuallakin maassa.


title: Nabtan tasanko

text: Nabtan tasanko on Etelä-Egyptissä Niilistä länteen sijaitseva tasanko, jolta on löydetty muun muassa Stonehengea muistuttava esihistoriallinen kivikehä. Tasangon koordinaatit ovat 22° 32' pohjoista leveyttä ja 30° 42' itäistä pituutta. Alueella oli suuria asutuskeskuksia noin 7 000–6 000 eaa., ja sinne tehtiin myös syviä kaivoja. Noin 10 000–7 000 eaa. alue oli kosteaa, ehkä savannia tai ruohostoa muistuttavaa. Karjanhoito (lampaita ja vuohia) saapui alueelle Lähi-idästä. Noin 4 500–4 000 eaa. sinne rakennettiin Stonehengea muistuttava kivikehä ainakin tuhat vuotta aiemmin kuin Stonehenge nousi Englantiin. Nabtan alueen asukkaat alkoivat ehkä saapua alueelle noin 8000 eaa. Keski-Afrikasta.


title: Cecil B. DeMille

text: Cecil Blount DeMille (12. elokuuta 1881 Ashfield, Massachusetts – 21. tammikuuta 1959 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja 1900-luvun alkupuolen merkittävimpiä elokuva-alan vaikuttajia. DeMille oli keskeisenä luomassa Hollywoodin tuotantokoneistoa, ja häntä pidetään spektaakkelityylin pääsuunnittelijana. DeMillen uskonnollisista spektaakkeleista maineikkampiin kuuluu "Kymmenen käskyä" (1956).


title: Cecil B. DeMille

text: Cecil Blount DeMille syntyi 12. elokuta 1881 Ashfieldissä Massachusettsissa kolmilapsisen perheen keskimmäisenä. Hänen isänsä oli hollantilais-englantilaista sukua ollut näytelmäkirjailija ja episkopaalinen pappi. Hänen äitinsä oli protestantiksi kääntynyt englantilaissyntyinen opettajatar, jonka vanhemmat olivat saksanjuutalaisia. Perheen sukunimen kirjoitusmuoto oli "de Mille", mutta Cecil ja hänen veljensä William käyttivät urallaan kirjoitusmuotoa "DeMille".


title: Cecil B. DeMille

text: Perhe muutti vuonna 1892 Pompton Lakesiin New Jerseyyn. Isän kuoltua seuraavana vuonna Cecilin äiti alkoi pitää perheen talossa tyttökoulua.


title: Cecil B. DeMille

text: DeMille kävi Pennsylvania Military Collegea ja opiskeli näyttelemistä New Yorkin Academy of Dramatic Arts -koulussa. Valmistuttuaan vuonna 1900 hän työskenteli teatterissa näyttelijänä kymmenen vuoden ajan. Hän meni naimisiin vuonna 1902. DeMille kirjoitti näytelmiä yhteistyössä veljensä kanssa.


title: Cecil B. DeMille

text: Koska DeMille ei menestynyt näyttelijänä, hän harkitsi jo jättävänsä viihdealan. Silloin hän tapasi Jesse L. Laskyn, joka suostutteli DeMillen ryhtymään elokuvaohjaajaksi. Miehet perustivat yhdessä Arthur Friendin ja Samuel Goldwynin kanssa Jesse L. Lasky Feature Play Company -yhtiön, jonka pääjohtaja DeMillestä tuli.


title: Cecil B. DeMille

text: DeMille kuvasi Arizonassa esikoiselokuvansa "The Squaw Man" (1914). Se on Wyomingiin sijoittuva Broadway-näytelmään perustunut tarina, joka kertoo englantilaisen aatelisen ja intiaaninaisen rakkaudesta. Elokuva oli yksi Hollywoodin ensimmäisistä pitkistä elokuvista, ja se menestyi hyvin.


title: Cecil B. DeMille

text:
Arizonasta DeMille muutti Los Angelesiin, missä hän jatkoi elokuvien tekemistä. Hän otti ensimmäisenä ohjaajana käyttöön megafonin ja pukeutui tyylillä, joka hänen myötään opittiin yhdistämään elokuvaohjaajiin. DeMille ohjasi vuosien 1914 ja 1917 välillä yhteensä 30 elokuvaa.
DeMille ohjasi ensimmäisen spektaakkelinsa, Jeanne d’Arcista kertovan elokuvan "Joan the Woman" vuonna 1917. Elokuva oli poikkeuksellisen pitkä, mutta se ei osoittautunut menestykseksi kuten ei moni DeMillen seuraavistakaan elokuvista. DeMille ryhtyi siksi tekemään komedioita, joista kriitikot eivät pitäneet mutta joita yleisö tuli katsomaan. DeMille oli mukana perustamassa Haysin toimistoa, joka tarkkaili Hollywoodin elokuvien seksuaalista ja moraalista sisältöä.


title: Cecil B. DeMille

text: DeMille perusti vuonna 1919 Kalifornian ensimmäisen kaupallisen lentoyhtiön Mercury Aviationin. Hän toimi myös Bank of Italyn paikallisosaston pääjohtajana Culver Cityssä.


title: Cecil B. DeMille

text: Epookkielokuviin DeMille siirtyi sensuurin tiukennuttua, jolloin hän jätti aiemmin tekemänsä vihjailevat komediat. DeMillen seuraava spektaakkeli oli "Kymmenet käskyt" (1923), kallein koskaan tehty elokuva. Siitä tuli suurmenestys, joka tuotti tekokustannuksensa takaisin moninkertaisesti.


title: Cecil B. DeMille

text: Lasky Company oli vuonna 1916 muuttunut Paramount Picturesiksi. DeMille jätti Paramountin vuonna 1925 ja perusti oman yhtiönsä Cecil B. DeMille Picture, jolle hän teki neljä elokuvaa. Näistä kalliista eeppisistä elokuvista menestynein oli Jeesuksen elämästä kertova "The King of Kings" (1927).