title: William Booth

text: Booth toimi saarnaajana metodistikirkon piirissä vuosina 1851–1861. Kun hänen ei sallittu ryhtyä kokopäiväisesti kiertäväksi evankelistaksi, hän erosi metodistikirkon palveluksesta ja aloitti vapaan evankelioimistyön. Yhdessä lahjakkaan ja lujatahtoisen vaimonsa Catherine Mumfordin kanssa hän ryhtyi evakelioimistyöhön Itä-Lontoossa 1865. Heihin liittyi joukko uskovaisia, jotka halusivat toimia heidän kanssaan. Ryhmän nimenä oli ensin Kristillinen lähetys, vuonna 1878 otettiin käyttöön nimi Salvation Army. William Boothista tuli Pelastusarmeijan ensimmäinen kenraali. Hän oli hyvin järjestelykykyinen ja osasi kehittää menetelmiä, jotka tavoittivat suurkaupungin työväestöä.


title: William Booth

text: Salvation Army -nimen myötä järjestäydyttiin sotavoimien mallin mukaan: järjestön äänenkannattajaksi tuli Sotahuuto (The War Cry), Boothista tuli virallisesti ”kenraali” ja papisto sai eri sotilasarvoja ”upseereina”. Muista jäsenistä tehtiin ”sotilaita”. Booth ja muut sotilaat tässä ”Jumalan armeijassa” käyttivät Pelastusarmeijan omaa univormua kokouksissa ja muissa hengellisissä tilaisuuksissa.


title: Saatana saapuu Helsinkiin

text: Saatana saapuu Helsinkiin: Anna Politkovskajan murha ja Suomi on kiistelty suomalainen dokumenttiromaani, jonka on kirjoittanut suomalainen Venäjä-tutkija Johan Bäckman. Kirjan pääväite on, että vihreiden kansanedustaja Heidi Hautala luo poliittista uraa Venäjän vastaisuudella ja rakensi eduskuntavaalikampanjansa toimittaja Anna Politkovskajan murhan varaan. Tosiasioita ja kuvitelmaa sekoittava kirja leikittelee Mihail Bulgakovin romaanin "Saatana saapuu Moskovaan" teemoilla. Bäckmanin mukaan Anna Politkovskaja ei ollut venäläinen vaan Yhdysvaltain kansalaisena amerikkalainen toimittaja, joka rakensi itselleen valheellisen kuvan itsestään venäläisenä sananvapauden esitaistelijana. Kirja sai laajaa julkisuutta Venäjän keskustiedotusvälineissä. Suomessa se sai osakseen huomion ohella myös jyrkkää arvostelua erikoista kansikuvaa myöten.


title: Saatana saapuu Helsinkiin

text: Kirjoittajaa ja myös kustantajaa syytettiin presidentti Vladimir Putinin ihannoimisesta. Kirjoittaja itse yritti kiistää tämän muistuttamalla, että kirjan alussa Putinia verrataan Iivana Julmaan. "Hufvudstadsbladet" ja "Vasabladet" kutsuivat kirjaa herjauskirjoitukseksi tai -kirjaksi ("nidskrift"/"nidbok"). Teppo Tiilikainen esitti "Suomen Kuvalehdessä", että kysymyksessä olisi kirjan kustantajan Jon Hellevigin ja Bäckmanin ”kahden miehen sota” Putinin maineen puhdistamiseksi. Laura J. Rantanen luonnehti "Vihreässä Langassa" teosta ”herjauskirjaksi”, joka on lehden mukaan osa ”Kremlin imagokampanjaa”. Tampereen yliopiston tiede- ja kulttuurilehti "Aikalaisen" arviossa Bäckmanin luonnehditaan olevan ”analyyttinen, sanansa huolella – – nootittava tutkija” ja kirjan puolestaan ”kaunokirjallisestikin luettava". SKP:n "Tiedonantajassa" julkaistun Arto Tuomisen arvion mukaan kirja on ”tosiasioihin perustuva dokumenttiromaani” Politkovskajan murhasta ja Suomesta sekä ”tarkoin dokumentoitu kertomus suomalaisesta ryssävihasta”. "Venäjän Aika" nimittää kirjaa omalaatuiseksi purkaukseksi, ahdistavaksi lukukokemukseksi ja vastenmieliseksi tekeleeksi ja katsoo sen kilpailevan ”vuoden huonoimman kirjan" palkinnosta Susan Kurosen kirjankansien kanssa. Heidi Hautala on sanonut jättävänsä kirjan ”omaan arvoonsa” ja pitävänsä sitä osana laajempaa mustamaalauskampanjaa. Sosiaalipolitiikan professori J. P. Roos arvosteli kirjaa voimakkaasti, mutta toisaalta tunnusti näkemyksen suomalaisten Venäjä-vastaisuudesta osin oikeaksi.


title: Saatana saapuu Helsinkiin

text: Emeritusprofessori Matti Klinge veti kirjaan laatimansa lyhyen esipuheen pois kirjan ollessa jo painossa, koska ”kirjassa käsitellään yksityisiä ihmisiä niin groteskilla tavalla”. Myöhemmin Klinge totesi päiväkirjoissaan: ”Toivoisin että tämä kirja tulisi tunnetuksi ja luetuksi sekä mediamaailman sisällä ja toimittajaopetuksessa että aikamme historian ja nykyisen suomalaisen aateilmaston kuvauksena.” Klingen mukaan Bäckmanin teos ”osoittaa Suomen median ja toimittajakunnan ammattitaidon ja moraalin täydellisen rappiotilan – ainakin Venäjän suhteen”.


title: SKP:n Jyväskylän piirijärjestö

text: SKP:n Jyväskylän piirijärjestö on Suomen kommunistisen puolueen toimintaa Keski-Suomen vaalipiirissä ohjaava järjestö. Jäseniä on ympäri maakuntaa. Jäsenet muodostavat Jyvässeudun, Jämsänkosken, Kypärämäen ja Suolahden osastot, ja osastoista koostuu 1980-luvun puolivälissä perustettu piirijärjestö.


title: SKP:n Jyväskylän piirijärjestö

text: Piirin puheenjohtaja on yliopistonopettaja Miguel López. SKP:n Jyväskylän kaupunginvaltuuston valtuustoryhmä on kolmihenkinen. Valtuutettuna toimii sosiaalityöntekijä Riitta Tynjä ja varavaltuutettuina Miguel López sekä kairausetumies Timo Suntioinen.


title: SKP:n Jyväskylän piirijärjestö

text: Järjestön tarkoituksena on työväenluokan ja muiden alistetussa asemassa olevien etujen puolustaminen, päämääränä sosialismi ja kommunismi, kaikenlaisesta riistosta ja alistamisesta vapaa uudenlainen sivilisaatio. Se pyrkii kokoamaan uusliberalismin ja suurpääoman vastaista punavihreää yhteistyötä. Keskeistä tässä on yhteistoiminta rauhan-, ay-, asukas-, ympäristö- ja muissa kansalaisliikkeissä ja sosiaalifoorumeissa.


title: SKP:n Jyväskylän piirijärjestö

text: Järjestö nojaa toiminnassaan Marxin, Engelsin ja Leninin luomaan tieteellisen sosialismin teoriaan.


title: Jon Hellevig

text: Jon Krister Hellevig (s. 26. helmikuuta 1962 Helsinki) on suomalainen oikeustieteen kandidaatti, joka toimii Moskovassa 1990-luvun lopulla perustamansa venäläisen lakiasiaintoimiston Hellevig, Klein & Usov sekä laskentapalveluyhtiön Avenir osakkaana. Hellevig valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1985 ja toimi Suomen Yhdyspankin emissiojuristina.


title: Jon Hellevig

text: Hän oli mukana perustamassa veljensä Gert Hellevigin kanssa Interbankia 1980-luvun lopussa ja oli pankin hallituksen jäsen. Interbankin jälkeen hän toimi ravintoloitsijana Helsingissä ja yritti eduskuntaan 1991 Uudenmaan vaalipiiristä. Tämän jälkeen hän siirtyi Sovfinamtrans-nimiseen rautatiealan yhteisyritykseen rahoitusjohtajaksi.


title: Jon Hellevig

text: Hellevig on julkaissut omakustanteena useita kirjoja. "Expressions and Interpretations" käsittelee oikeusfilosofiaa ja Venäjän oikeuden kehitystä filosofian peruskysymysten valossa. Hän on myös kirjoittanut Venäjän vero-oikeuden opaskirjan "Avenir Guide to Russian Taxes" sekä Venäjän työoikeuden kirjan "Avenir Guide to Russian Labor Law and HR Administration" (2006). Molemmat kirjat on käännetty myös venäjäksi. Syksyllä 2007 ilmestyi Hellevigin kirja "All is Art". Kirjassa Hellevig esittää uuden filosofiakäsityksensä ja esittelee näkemyksensä demokratian perusolemuksesta. Omien kirjojensa lisäksi Hellevig on julkaissut Johan Bäckmanin kirjan "Saatana saapuu Helsinkiin". Hellevig on "Pravda"-verkkolehden kolumnisti.


title: Jon Hellevig

text: Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Hellevig oli ehdokkaana Itsenäisyyspuolueen listalla. Kun toukokuussa 2014 Karita Mattila kieltäytyi esiintymästä Venäjän presidentti Vladimir Putinia tukevan kapellimestarin johdolla, Hellevig nimitti Facebook-kirjoituksessaan Mattilaa natsihuoraksi, Obamaksi ja Eva Brauniksi sekä uhkasi Mattilaa raiskauksella. Myöhemmin Hellevig selitti tarkoittaneensa "henkistä raiskaamista". Itsenäisyyspuolue sanoutui irti Hellevigin kommenteista ja ilmoitti lopettavansa hänen kampanjansa tukemisen, minkä jälkeen Hellevig ilmoitti vetäytyvänsä vaaleista. Käytännössä tällöin oli kuitenkin liian myöhäistä perua ehdokkuutta, ja Hellevigin nimi pysyi ehdokaslistalla. Vaaleissa Hellevig sai 286 ääntä.


title: Jon Hellevig

text: Vaaleja seuranneella viikolla Karita Mattila teki poliisille tutkintapyynnön Hellevigin häneen kohdistamista Facebook-kommenteista. Hellevig sai 60 päivän ehdollisen vankeustuomion kunnianloukkauksesta ja laittomasta uhkauksesta.


title: Bernd Freytag von Loringhoven

text: Bernd Freytag von Loringhoven (6. helmikuuta 1914 Kuressaare, Viro – 27. helmikuuta 2007 München, Saksa) oli baltiansaksalainen upseeri natsi-Saksan armeijassa Wehrmachtissa ja myöhemmin Saksan liittotasavallan armeijan Bundeswehrin kenraali. Toisessa maailmansodassa hän palveli panssarijoukoissa ja kenraalien Heinz Guderianin ja Hans Krebsin adjutanttina heinäkuusta 1944 huhtikuuhun 1945.


title: Bernd Freytag von Loringhoven

text: Operaatio Barbarossaan hän lähti Guderianin 2. panssariarmeijan esikunnan jäsenenä. Myöhemmin hän komensi komppaniaa ja pataljoonaa. Hän otti osaa Stalingradin taisteluihin ja hänet siirrettiin motista pois lentokoneella sotamarsalkka Erich von Mansteinin armeijaryhmä Doniin avustamaan sen vapautusoperaatiossa.


title: Bernd Freytag von Loringhoven

text: Kun Adolf Hitleriä vastaan tehtiin murhayritys heinäkuussa 1944, Guderian nimitettiin armeijan esikuntapäälliköksi ja Freytag von Loringhoven hänen adjutantikseen. Tässä tehtävässään hän vieraili kaksi kertaa päivässä Hitlerin Itä-Preussin päämajassa ja myöhemmin Führerbunkerissa Berliinissä.


title: Bernd Freytag von Loringhoven

text: Kuollessaan vuonna 2007 hän oli yksi viimeisiä elossa olevia Führerbunkerista selvinneitä. Hän toimi asiantuntijana "Perikato"-elokuvaa tehtäessä.


title: Sari Palm

text: Sari Palm (o.s. Ukkola, s. 17. toukokuuta 1966 Valkeala) on Suomen Kristillisdemokraattien kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan Kymen vaalipiiristä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Sari Palm toimii jäsenenä puolustusvaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa sekä varajäsenenä liikenne- ja viestintävaliokunnassa. Hänet valittiin Kristillisdemokraattisen puolueen 2. varapuheenjohtajaksi 29. elokuuta 2009.


title: Sari Palm

text: Sari Palm on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Ammatiltaan hän on erityisopettaja.


title: Sari Palm

text: Koulutukseltaan Sari Palm on kasvatustieteiden maisteri, luokanopettaja (1990) ja erityisopettaja (2005)


title: Sari Palm

text: Sari Palm toimi luokanopettajana Kouvolan kaupungilla vuosina 1990–2003, sekä erityisluokanopettaja Kouvolan kaupungilla ja Valkealan kunnassa vuosina 2003–2007.


title: Sari Palm

text:
Nykyiset toiminelinjäsenyydet: Suuri valiokunta 03.04.2007, Suuren valiokunnan työjaosto 09.05.2007,
Liikenne- ja viestintävaliokunta (vj) 21.11.2007, Puolustusvaliokunta 03.04.2007, Eduskunnan kirjaston hallitus (vj) 03.05.2007


title: Sari Palm

text: Kunnalliset luottamustehtävät: Sari Palm on toiminut Kouvolan kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1993–2000 sekä vuodesta 2005 alkaen. Hän toimii jäsenenä myös Kouvolan kaupungin teknisessä lautakunnassa sekä Kouvolan ev.lut. seurakunnan kirkkovaltuustossa.


title: Sinfonia nro 1 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethovenin sinfonia nro 1 C-duuri (op. 21) valmistui vuosina 1799–1800.


title: Sinfonia nro 1 (Beethoven)

text: Toisin kuin esimerkiksi Mozart, Beethoven kypsytteli teoksiensa teemoja ja rakenteita pitkään. Tästä syystä on vaikea sanoa, milloin hän aloitti 1. sinfoniansa säveltämisen. Varhaisimmat säilyneet nuottikäsikirjoitukset ovat vuodelta 1799, mutta on hyvinkin mahdollista, että hän hahmotteli jo huomattavasti aiemmin tämän sinfonian teemoja muistilehtiöihinsä.


title: Sinfonia nro 1 (Beethoven)

text: Beethoven sävelsi 1. sinfoniansa hyvin perinteiseen 1700-luvun klassiseen tyyliin, suurten edeltäjiensä Haydnin ja Mozartin antamaa esikuvaa kunnioittaen. Tosin tarkkaavainen kuulija saattaa jo aavistella, että säveltäjä on ottamassa ensimmäisiä askeleita kohti sitä omaa vallankumouksellista tyyliä, jolla hän 3. sinfoniassaan (kantaesitys 1805) murtaa klassismin asettamat rajat ja siirtyy kohti romanttista ilmaisumuotoa.


title: Sinfonia nro 1 (Beethoven)

text: Beethoven oli sinfonian valmistumisen aikoihin 29-vuotias. Kuurous ei vielä tuolloin synkistänyt hänen elämäänsä, ja niinpä 1. sinfonia on energistä, valoisaa ja optimistista musiikkia.


title: Sinfonia nro 1 (Beethoven)

text: Sinfonia on omistettu paroni Gottfried van Swietenille (1733–1803), joka oli tärkeä Beethovenin rahoittaja ja tukija.


title: Sinfonia nro 1 (Beethoven)

text: Sinfonia esitettiin ensimmäisen kerran Wienissä 2. huhtikuuta 1800. Beethoven oli noihin aikoihin vielä varsin tuntematon säveltäjä. Sinfonia sai yleisöltä kuitenkin melko hyvän vastaanoton, ja vähitellen se alkoi levittää Beethovenin mainetta muuallekin Eurooppaan. Pariisissa sinfonia kuultiin ensimmäisen kerran vuonna 1807, Lontoossa vuonna 1813.


title: Sinfonia nro 1 (Beethoven)

text: Sinfonian neljä osaa kestävät noin 30 minuuttia:


title: Paul McKenna

text: Paul McKenna (8. marraskuuta 1963, Englanti) on brittiläinen lavahypnotisoija.


title: Paul McKenna

text: Hän on tullut tunnetuksi itsekehitykseen suunnatuista kirjoistaan ja televisiosarjastaan jossa hän hypnotisoi yleisöstä valikoituja henkilöitä ja saattoi näitä kiperiin ja koomisiin tilanteisiin.


title: Richard Rautalin

text: Väinö Richard (Rikhard) Rautalin (14. helmikuuta 1890 Kalvola – 8. tammikuuta 1943) oli suomalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari, joka asui Lempäälässä.


title: Richard Rautalin

text: Rautalinin vanhemmat olivat seppä Erik Konstantin Rautalin ja Emilia Lindberg. Hän oli naimisissa vuodesta 1924 Aili Emilia Liljan kanssa. Heidän pojastaan Tuomas Erik Rautalingosta (s. 1928) tuli lääkäri. Rautalin kävi Taideteollisen keskuskoulun iltakursseilla 1908–1911 ja opiskeli sitten kuvanveistäjä Emil Wikströmin johdolla 1911–1913 Visavuoressa Sääksmäellä. Hän teki opintomatkat Italiaan 1924 ja 1926 ja hänen veistoksissaan näkyikin antiikin taiteesta saatu vaikutus.


title: Richard Rautalin

text: Rautalin osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1913, 1930 ja 1939. Omat näyttelyt hän piti 1921 ja 1925 sekä kolmen taiteilijan ryhmässä 1932. Kaikkiaan Rautalin teki elämänsä aikana noin 600 veistosta, joista usea on esillä Tampereen keskustassa. Hänen kuolemansa jälkeen pystytettiin hänen tekemänsä Vesilahden, Kurun, Kangasalan ja Messukylän sankaripatsaat. Rautalinin maalaamista noin 400 muotokuvasta on tunnetuimpia vuonna 1921 tehty F. E. Sillanpään muotokuva.


title: Emotivismi

text: Emotionismi tai emotivismi on filosofisen etiikan suuntaus, jonka mukaan henkilö toimii oikein, jos hän seuraa valinnoissaan tunteitaan. Emotionisti perustelee tekonsa sillä, että jotkin asiat tuntuvat oikeilta.


title: Emotivismi

text: Metaeettiseltä kannalta emotivismi on käsitys, jonka mukaan moraaliset normilauseet eivät ole tosia tai epätosia, vaan tunteiden ilmaisuja. ”Tappaminen on väärin” tarkoittaa oikeastaan ”Tappaminen inhottaa minua” tai ”Tappamista, yök!”. ”Ystävyys on hyvä asia” tarkoittaakin ”Minä pidän ystävyydestä” tai ”Ystävyyttä, ah!” Emotivistin mukaan tällaiset lauseet ovat vastaavia kuin ”Mansikat ovat hyviä!” tai ”Veripalttu on pahaa!”. Moraaliväitteet ovat siis käsityksen mukaan täysin subjektiivisia.


title: Emotivismi

text: Moraalin kytkemiseen tunnereaktioihin liittyy ongelmia. Ei ole selvää, että moraalinen paheksunta olisi "vain" tunne.


title: Emotivismi

text: On esimerkiksi mahdollista, että joku ihminen sanoo pitävänsä väkivallasta mutta tietää samalla väkivallan olevan moraalisesti tuomittavaa. Jos, kuten emotivistit ajattelevat, väite ”Väkivalta on väärin” merkitsee samaa kuin väite ”En pidä väkivallasta”, esimerkkihenkilömme joutuu kohtaamaan sisäisen ristiriidan – samaan aikaan hän pitää ja ei pidä väkivallasta. Tämä voidaan kuitenkin tulkita johtuvan vain tunteen ja järjen ristiriidasta, kun opitut normit koettavat kieltää luonnollisen halun. Tässä vaiheessa merkityksellistä onkin, kumpaan moraalin tulisi pohjautua, opittuihin ajattelumalleihin vai tunteeseen, kun ne puoltavat eri kantoja. Vai voivatko yleiset ajattelumallimme, joita pidämme järkiperäisinä, ollakin alun perin tunteeseen pohjaavia.


title: Emotivismi

text: Osa ihmisten moraalista kumpuaa yhteiskunnasta ja heidän ajattelutapansa ovat osin opittuja. Näin moraali ensisilmäyksellä vaikuttaa ajatusmallilta, joka on opittu lapsena, kun ihmiseltä on kielletty tiettyjä tekoja ja sallittu toisia tai hän on eritellyt tekojensa seurauksia. Emotivismin kannalta voidaan kuitenkin ajatella, että ihminen voi myös oppia tuntemaan tietyllä tavalla. Esimerkiksi vaikka ihminen ei luonnostaan vieroksu hien hajua, hän oppii, ettei hieltä haiseminen julkisesti ole oikein, ja tämän hän omaksuu myös moraaliinsa. Tällöin emotivisti tulkitsee, että hänen halunsa ovat mukautuneet yhteiskuntaan. Jos tätä mukautumista, joka alkaa lapsuudessamme, ei tapahtuisi, ihminen voisi toimia hyvin itsekkäästi halujensa varassa ja rikkoa yhteiskunnan normeja. Ihannetapauksessa yhteiskunta on kuitenkin opettanut ihmiset tuntemaan ja suhtautumaan tiettyihin asioihin tietyllä tavalla ja näin he voivat luottaa moraaliseen vaistoonsa valintoja tehdessämme. Tavallaan kyse on siis tietynlaisesta moraalisesta kasvusta, jossa ihanteena pidetään yhteiskunnan yleisesti hyväksyttyjä arvoja.


title: Emotivismi

text: Osa emotivisteista taas katsoo tämän moraalisen vaiston olevan evoluution tulosta; eläimet eivät selviä luonnossa, mikäli eivät elä lauman ehdoilla. Tässä moraalista harkintaa omien halujen lisäksi säätelee vahva sympatian tunne. Nämä yhdessä saavat ihmisen toimimaan yhteiskunnassa sopuisasti eikä erillistä moraalikuria kuten lakeja tarvita. Ihmisen kyky kokea sympatiaa nähdään synnynnäisenä ominaisuutena, joka poikii synnynäisen moraali-intuition, joka ei siis ole enää riippuvainen yhteiskunnasta. Luonnontilaan syntyneet lapset tämän katsantotavan mukaan käyttäytyisivät moraalisesti (esim. eivät tahallaan satuta toisiaan), vaikkei heiltä sitä olisi kielletty - kun edellä kieltäminen nähtiin moraalisen kasvun lähtökohtana.


title: Johanna Karimäki

text: Johanna Maria Karimäki (s. 20. maaliskuuta 1973 Geneve, Sveitsi) on suomalainen poliitikko. Hän on vihreiden kolmannen kauden kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä ja Espoon kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2005.


title: Johanna Karimäki

text: Karimäki syntyi Genevessä perheen asuessa siellä fyysikkoisä Veikko Karimäen työn vuoksi. Karimäki kävi ranskankielistä koulua.


title: Johanna Karimäki

text: Vuonna 1992 Karimäki valmistui ylioppilaaksi Pohjois-Tapiolan lukiosta ja vuonna 2002 biokemian diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta (TKK). Hän sai opiskeluaikanaan kaksi lasta, joiden isästä hän erosi vuonna 2002.


title: Johanna Karimäki

text: Ennen eduskuntaa Karimäki työskenteli TKK:lla tutkimusapulaisena (2001, 2002), assistenttina (2003) ja tutkijana (2003–2007).


title: Johanna Karimäki

text: Vihreisiin Karimäki liittyi vuonna 2002. Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon. Eduskuntaan Karimäki valittiin Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 2007 vaaleissa ja uudelleen vuosien 2011 ja 2015 vaaleissa. Hän on toiminut vihreän eduskuntaryhmän ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuosina 2011–2013 ja 2014–2015.


title: Johanna Karimäki

text: Karimäki on vuodesta 2015 jäsen suuressa valiokunnassa ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnassa. Aiemmilla kausilla hän on ollut jäsen muun muassa maa- ja metsätalousvaliokunnassa (2007–2011), työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa (2008–2011), talousvaliokunnassa (2011–2015) sekä valtiovarainvaliokunnan maatalousjaostossa, kunta- ja terveysjaostossa sekä asunto- ja ympäristöjaostossa.


title: Johanna Karimäki

text: Karimäki oli Vihreiden Naisten hallituksen jäsen 2006–2009. Hän on ollut vuosina 2009–2012 Uudenmaan maakuntavaltuuston ja vuodesta 2013 maakuntahallituksen jäsen. Vuosina 2008–2013 Karimäki oli Tekniikan Akateemisten Liiton valtuuston jäsen.


title: Ballistiitti

text: Ballistiitti on aseissa käytettävä räjähdysaine, joka ei aiheuta samanlaista savua räjähtäessään kuin ruuti. Ballistiitin keksi ensimmäisenä ruotsalainen kemisti Alfred Nobel, joka rikastui ballistiitin ja dynamiitin avulla yhdeksi maailman rikkaimmista ihmisistä.


title: Ballistiitti

text: 1884 Alfred Nobel haki patenttia uudelle ruudin ampuma-aseissa korvaavalle räjähdysaineelle, jonka hän oli nimennyt ballistiitiksi. Uudelle aineelle oli tarjolla laajoja markkinoita sotateollisuudessa.


title: Ballistiitti

text: 1889 Nobel sai tietää, että Frederick Abel -nimiselle miehelle oli myönnetty patentti aineesta, jota Nobel piti täysin identtisenä oman ballistiittinsa kanssa. Ainoa ero ballistiitin ja nitroglyseriiniruudiksi kutsutun aineen välillä oli se, että Nobel oli patenttia hakiessaan käyttänyt ilmaisua "nitroselluloosa hyvin tunnetussa liukoisessa muodossa", kun taas Abel oli kirjoittanut hakemukseensa nitroselluloosan olevan liukenematonta. Nobel yritti aluksi neuvotella Abelin kanssa, mutta saatuaan tietää, että kyseiselle aineelle oli myönnetty patentti myös muissa maissa, hänen suhtautumistapansa muuttui kovemmaksi.


title: Ballistiitti

text: Abel myi patenttinsa Britannian kruunulle, jota ei valtion lain mukaan voinut haastaa oikeuteen. Siksi Nobelin oli odotettava, että ensimmäinen ainetta valmistava tehdas rakennettiin. Tehtaan johtaja haastettiin 1890 oikeuteen. Nobel hävisi, mutta vei asian ylempään oikeusasteeseen. Pitkän oikeudenkäynnin jälkeen hän hävisi 1895 tämänkin oikeusjuttunsa ja joutui maksamaan oikeudenkäyntikuluja 22 000 puntaa.


title: Asgard (Tähtiportti)

text: Asgardit olivat kuvitteellinen muukalaisrotu Tähtiportti-tieteisseikkailussa. Asgardit nähtiin myös Stargate Atlantis -sarjassa. Tämä lahko oli tullut Pegasukseen, jotta he pystyisivät työskentelemään rauhassa replikaattoreilta.


title: Asgard (Tähtiportti)

text: Asgardit olivat rauhanomainen ja teknologisesti erittäin kehittynyt muukalaisrotu, jotka ulkonäöllisesti muistuttivat Maassa yleisesti tunnettua käsitystä "harmaista", pienistä ja hentorakenteisista muukalaisista. Asgardit, muun muassa Thor, olivat Maan ihmisten liittolaisia, ja heidän teknologiansa auttoi SG-1:n jäsenet ja itse Maan monesta pulasta. Heidän kotigalaksinsa ei ollut Linnunrata, vaan toinen Ida-niminen galaksi, jossa heille tuottivat vaikeuksia replikaattorit. Nämä olivat jo tuhoamaisillaan heidän sivilisaationsa ennen kuin SG-1 auttoi heitä. Replikaattoriongelman takia asgardit eivät myöskään olleet aiemmin pystyneet estämään goa'uldien toimia Linnunradan galaksissa, sillä heidän oli puolustettava ensisijaisesti omaa galaksiaan. Asgardit toimivat silti monien planeettojen hyväntahtoisina suojelijoina goa'uldeja vastaan, ja näillä planeetoilla heidän luultiin usein muistuttavan ulkonäöllisesti viikinkejä. Asgardit olivat yksi "neljästä suuresta rodusta", jotka aikoinaan muodostivat edistyneen ja rauhanomaisen liittouman.


title: Asgard (Tähtiportti)

text: Koska asgardit eivät pystyneet lisääntymään luonnollisesti, vaan heidän piti siirtää vanhat persoonallisuutensa uusiin kloonattuihin kehoihin, heidän geeniperimänsä oli rajallinen. Myöhemmin Asgardit päättivät suorittaa joukkoitsemurhan tau'rien suureksi suruksi, huomattuaan olevansa kykenemättömiä korjaamaan virheitä geeniperimässään. Ennen tätä asgardit kuitenkin antoivat koko perintönsä ja teknologisen osaamisensa tau'reille. Pegasus-galaksissa on tosin vielä jäljellä muutamia asgardeja.


title: Beetfage

text:
Beetfage eli Betfage oli Betanian naapurikylä Jerusalemin liepeillä lähellä Öljymäen lakea. Se mainitaan yhdessä Betanian kanssa palmusunnuntain juhlakulkueen lähtöpaikaksi
. Vuonna 1876 Öljymäeltä löydettiin ristiretkien aikainen kivipaasi, jossa kuvataan Betanian ja Beetfagen tapahtumia ja jossa näkyvät vielä sanat "Betfage" ja "aasi". Löytöpaikalle pystytettiin fransiskaanien kappeli.


title: Kauko Simonen

text: Kauko Tapani Simonen (s. 1. huhtikuuta 1951 Viljakkala) on Suomen ensimmäinen tangokuningas. Hänet kruunattiin tangokuninkaaksi vuonna 1985.


title: Kauko Simonen

text: Kauko Simonen syntyi Pirkanmaan Viljakkalassa viiden lapsen perheen kuopuksena. Hänen isänsä, ammatiltaan poraseppä, kuoli pojan ollessa viisivuotias. Yksinhuoltajaksi jäänyt äiti työskenteli siivoojana. Simonen aloitti opintonsa soitto-oppilaana 15-vuotiaana Hämeenlinnassa. Hän aloitti työskentelyn sotilassoittajana vuonna 1970 vastaperustetussa Lapin Sotilassoittokunnassa Rovaniemellä. Hänen orkesteri-instrumenttinsa oli baritonitorvi.


title: Kauko Simonen

text: Sotilassoittajan toimensa ohessa Simonen alkoi tehdä myös tanssikeikkoja ja esiintymisiä, joista ensimmäinen oli 17-vuotiaana Pelastusarmeijan joulujuhlassa vuonna 1968. Hän keikkaili aluksi omaksi ilokseen ja lisätulojen hankkimiseksi.


title: Kauko Simonen

text: Simonen alkoi osallistua myös laulukilpailuihin saadakseen lisänäkyvyyttä uralleen ja voitti Loimaalla järjestetyn Humppakuningas-laulukilpailun 1980-luvun alussa. Kilpailumenestyksen ansiosta hän sai levyttää ensimmäisen singlensä ja pääsi myös Levyraatiin, jossa Klaus Järvinen arvioi Simosen äänen ”liian koulutetuksi” suhteessa esitettyyn iskelmään.


title: Kauko Simonen

text: Tuolloin ylivääpelinä toiminut Simonen osallistui vuonna 1985 järjestettyjen ensimmäisten Tangomarkkinoiden karsintaan, ensin Saarenkylässä ja myöhemmin Kuivaniemellä, josta kymmenen parasta pääsi Seinäjoen kaksipäiväisille Tangomarkkinoille. Simonen ei itse uskonut mahdollisuuksiinsa päästä jatkoon ensimmäisenä päivänä järjestetyn osakilpailun jälkeen, mutta hänet valittiin kuitenkin kilpailun suorana lähetyksenä lähetettyyn finaaliin. Voittopalkinnokseen hän sai 5 000 markkaa sekä MTV:n pöllöä kuvaavan mitalin. Voiton ansiosta keikkakysyntä parani huomattavasti, ja Simonen teki soittajatyönsä ohessa parhaimmillaan jopa 250 esiintymistä vuodessa.


title: Kauko Simonen

text: Simonen jäi eläkkeelle sotilassoittajan toimestaan 48-vuotiaana sotilasmestarina syntymäpäivänään vuonna 1999. Vuonna 2002 hän kertoi edelleen tehneensä noin 14–15 keikkaa kuukaudessa.


title: Kauko Simonen

text: Simonen on ollut naimisissa kahdesti. Ensimmäisen avioliittonsa hän solmi vuonna 1970. Liitto päättyi eroon viisi vuotta myöhemmin. Pariskunnan Harriet-tytär jäi isänsä huollettavaksi kolmevuotiaana. Vuosi eron jälkeen Simonen tapasi Ritva-Liisa Raittimon, josta tuli hänen toinen vaimonsa. Liitosta syntyi kolme lasta.


title: Kauko Simonen

text: Simosta on kuvailtu luonteeltaan vaatimattomaksi ja jopa julkisuutta kaihtavaksi. Tuttava- ja ystäväpiirissä hänet tunnetaan kuitenkin huumoristaan sekä puheliaana seuramiehenä, mitä heijastaa myös hänen lempinimensä ”Napapiirin kuningas”. Hänen talonsa Rovaniemellä on monien muusikoiden keskuudessa tunnettu pistäytymispaikka, jossa matkalainen on voinut syödä, saunoa ja nukkua. Simonen on kertonut harrastavansa luonnossa liikkumista, kalastusta ja metsästystä.


title: Poskipuna

text: Poskipuna on pääasiassa naisten käyttämä meikkiaine, jonka tarkoitus on korostaa poskipäitä.


title: Poskipuna

text: Poskipunaa käytettiin jo muinaisessa Egyptissä. Sitä laitettiin myös huulille samaan tapaan kuin huulipunaa käytetään nykyään. Historiassa on myös aikoja, jolloin sekä miehet että naiset käyttivät poskipunaa. Viktoriaanisella ajalla puolestaan meikin käyttäminen yhdistettiin alhaisiin moraaliarvoihin, joten naiset nipistivät poskiaan, jotta ne näyttäisivät punaiselta.


title: Poskipuna

text: Poskipunaan on käytetty useita aineita. Esimerkiksi Antiikin Kreikassa suosittiin murskattuja mulperipuun hedelmiä. Nykyään puna koostuu useimmiten talkkipohjaisesta jauheesta, jota harjataan poskille.


title: SB Vantaa

text:
Salibandyseura Vantaa (lyh. SB Vantaa) on vantaalainen salibandyn erikoisseura. Sen toiminta-alueena ovat Länsi-Vantaalla Myyrmäen seutu sekä Kannisto ja Kartanonkoski. Seuran jäsenmäärä on noin 1 300 pelaajaa ja harrastajaa.
SB Vantaan naisten edustusjoukkue pelaa I-divisioonaa ja miehet Salibandyn miesten II-divisioonaa.


title: SB Vantaa

text: Seurassa toimii sekä salibandyjoukkueita että salibandyn harrasteryhmiä. SB Vantaassa järjestetään myös vauvajumppia ja taaperojumppia sekä perhesählyä.


title: SB Vantaa

text:
Salibandykouluissa nuorimmat pelaajat ovat viisivuotiaita, perhesählyyn aikuisen kanssa pääsevät kolmivuotiaat. Aikuisten salibandykoulut ja kuntosählyryhmät tarjoavat harrastusmahdollisuuden eri ikäisille aikuisille.
Toiminta on keskittynyt Länsi- ja Keski-Vantaalle. Edustusjoukkueet pelaavat kotipelinsä Myyrmäen urheilutalolla.


title: SB Vantaa

text: SB Vantaa on virallisesti perustettu vuonna 1991, mutta SB Vantaa -nimeä on käytetty 10. huhtikuuta 2000 lähtien. Seura sai alkunsa, kun Hämeenkylän Pyrintö ja Etelä-Vantaan Viikingit yhdistyivät tammikuussa 2000, minkä yhteydessä myös kaksi VFT Vantaan juniorijoukkuetta liittyi seuraan.


title: Võ Nguyên Giáp

text: Võ Nguyên Giáp (25. elokuuta 1911 – 4. lokakuuta 2013 Hanoi) oli vietnamilainen poliitikko ja kenraali. Giáp organisoi japanilaismiehityksen aikana Vietnamin vastarintaliikkeen ja tuli vuonna 1946 ranskalaisia vastaan taistelleen armeijan ylipäälliköksi. Hän saavutti voiton Điện Biên Phủn taistelussa, jonka jälkeen Ranskan hallitus ilmoitti vetäytyvänsä Vietnamista. Giáp nimitettiin puolustusministeriksi Ho Tši Minhin hallitukseen vuonna 1954 ja hän jatkoi ylipäällikkönä Vietnamin sodassa 1964–1975.


title: Võ Nguyên Giáp

text: Giáp oli riisinviljelijän poika, jonka syntyessä nykyinen Vietnam oli osa Ranskan Indokiinaa. Hän liittyi kansallismieliseen liikkeeseen 14-vuotiaana. Hänestä tuli myöhemmin uskollinen kommunisti ja hän kuului Ho Tši Minhin kanssa Việt Minh -järjestön perustajiin.


title: Võ Nguyên Giáp

text: Vuonna 1938 Japanilaisten hyökkäyksen edellä Giáp ja Ho pakenivat Kiinaan. Giáp kokosi sieltä käsin sissiarmeijan ja palasi Indokiinaan johtamaan taisteluja japanilaismiehittäjiä vastaan. Aluksi Giápin "armeijaan" kuului 34 miestä, mutta kun varsinainen taistelu ranskalaisia siirtomaaherroja vastaan alkoi vuonna 1954, täysimittaisella armeijalla oli tuhansia Kiinasta ja Neuvostoliitosta saatuja aseita.


title: Võ Nguyên Giáp

text: Giápin merkittävin sodanjohdollinen saavutus Điện Biên Phủn voiton ohella oli vuonna 1968 Etelä-Vietnamin ja Yhdysvaltojen johtamaa liittoutumaa vastaan suoritettu Tet-hyökkäys, jonka aikana hänen alaisensa joukot tunkeutuivat hetkeksi Etelä-Vietnamin pääkaupunkiin Saigoniin asti. Operaation aikana Giáp itse tosin oleskeli Budapestissa Euroopassa.


title: Võ Nguyên Giáp

text: Giáp toimi Vietnamin sodan aikana Pohjois-Vietnamin ja sen jälkeen yhdistyneen Vietnamin puolustusministerinä sekä vuodesta 1976 varapääministerinä. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1982.


title: Võ Nguyên Giáp

text: Giáp oli kansainvälisesti arvostettu sotilasstrategi ja kirjoitti useita kirjoja strategiasta. Arvostelijoiden mukaan hän oli kuitenkin myös säälimätön sotapäällikkö, joka oli valmis tapattamaan omatkin joukkonsa. Omien sanojensa mukaan Giáp ei tuntenut antautumista.


title: Võ Nguyên Giáp

text: Giápin ollessa Kiinassa hänen ensimmäinen vaimonsa kuoli ranskalaisten vankilassa. Toisen vaimonsa kanssa hän sai viisi lasta.


title: Võ Nguyên Giáp

text: Giápin mukaan Yhdysvaltojen väittämän Tonkininlahden välikohtauksen aikaan lahdella ei tapahtunut mitään.


title: Tapani Mäkinen

text: Heikki Tapani Mäkinen (s. 19. maaliskuuta 1965 Helsingin maalaiskunta) on suomalainen poliitikko ja kokoomuksen kansanedustaja vuosina 2007–2015. Hän on ollut Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1989 ja kaupunginhallituksen puheenjohtaja vuosina 2009–2017. Koulutukseltaan hän on merkonomi. Kesäkuussa 2017 hänet nimitettiin oikeusministeri Antti Häkkäsen (kok) erityisavustajaksi.


title: Tapani Mäkinen

text: Mäkinen valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hän toimi kansanedustajana aiemmin 28. maaliskuuta 2003 – 20. heinäkuuta 2004 Marjo Matikainen-Kallströmin varaedustajana. Mäkinen nousi varajäsenestä kansanedustajaksi Matikainen-Kallströmin siirtyessä europarlamenttiin.


title: Tapani Mäkinen

text: Mäkinen on ollut Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1989. Hän toimi valtuuston puheenjohtajana vuosina 2002–2004 ja 2007–2008. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana hän on toiminut vuosina 2005–2006 ja uudelleen vuodesta 2009 alkaen. Hän on myös Uudenmaan liiton maakuntahallituksen entinen puheenjohtaja.


title: Tapani Mäkinen

text: 27. tammikuuta 2008 "Helsingin Sanomat" teetti nimettömän kyselyn naiskansanedustajille ja nimitti siihen pohjautuen Mäkisen yhdeksi eduskunnan seksuaalisista häiritsijöistä. Julkisen sanan neuvosto antoi tapauksesta langettavan tuomion ja moitti lehteä hyvän journalistisen tavan loukkaamisesta. Neuvoston mukaan lehti ei esittänyt riittäviä näyttöjä kirjoituksen perustaksi. JSN:n mielestä voimakkaasti leimaavan ja yleistävän juttukokonaisuuden totuudellisuus jäi näin ollen osoittamatta.


title: Tapani Mäkinen

text: Helmikuussa 2014 MTV Uutiset selvitti Mäkisen osuutta Vantaan Energian puheenjohtajavalintaan. Puheenjohtajaksi valittiin Mäkisen ystävä Tommi Valtonen, joka oli MTV:n mukaan tehnyt tuhansien eurojen arvosta ilmaista työtä Mäkisen saunanrakennushankkeen parissa. Valtonen on myös Vantaan kaupungin luottosähköyhtiö Takuusähkön toinen omistaja. Mäkisen mukaan kyseessä oli normaali talkootyö.


title: Tapani Mäkinen

text: Mäkinen haluaa metropolihallintopäätösten avaamista.


title: Tapani Mäkinen

text: Mäkinen valmistui Malmin kauppaoppilaitoksesta merkonomiksi vuonna 1984.


title: Tappajahai (romaani)

text: Tappajahai on vuonna 1974 julkaistu, Peter Benchleyn kirjoittama jännityskirja. Kirjan kustansi suomeksi Weilin+Göös ja sen suomensi Irmeli Sallamo. Kirja sai innoituksensa osittain vuonna 1916 sattuneista tositapahtumista, joissa suuri hai hyökkäsi useiden uimareiden kimppuun Yhdysvaltain itärannikolla. Kirjan pohjalta on tehty myös Steven Spielbergin ohjaama elokuva "Tappajahai", joka ilmestyi vuonna 1975.


title: Tappajahai (romaani)

text: Tarina alkaa, kun nuori nainen on kuutamouinnilla Amity-saarella. Hai hyökkää hänen kimppuunsa ja veriset palat löydetään aamulla rannalta. Poliisipäällikkö Martin Brody epäilee, että hai on surmannut hänet. Hän yrittää määrätä uimarannat suljettaviksi, kunnes hai on uinut pois rannikolta. Pormestari on sitä vastaan. Hän pitää uimarannat avoinna, vaikka todisteita haista riittää paljon. Seuraavana päivänä hai hyökkää kaksi kertaa. Ensimmäisenä se käy kuusivuotiaan pikkupojan kimppuun, joka on kellumassa uimapatjallaan. Pojan äiti raivostuu Brodylle, koska tämä piti uimarannat avoinna haista huolimatta. Toisen kerran hai hyökkää 65-vuotiaan miehen kimppuun, kun tämä on uimassa. Pormestari ei silti sulje rantoja, vaikka hai on tappanut jo kolme ihmistä. Myöhemmin Brody ja hänen kollegansa löytävät kalastaja Ben Gardnerin veneen tyhjänä. He löytävät veneen laidasta puremajälkiä ja hain hampaan. Ben Gardner on kadonnut, ja miehet arvelevat hain tappaneen hänet. Kun he tulevat maihin, Brody tapaa kala-asiantuntija Matt Hooperin, joka on tullut Amityyn kuultuaan haista. Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä hai hyökkää uimassa olevan pojan kimppuun, mutta poika selviää vammoitta. Hooper, joka partioi veneessä rannan lähellä, näkee hain ja ilmoittaa radiopuhelimella Brodylle, joka käskee pojan pois vedestä. Hai seuraa poikaa, mutta hän ehtii ajoissa rantaan. Brody määrää uimarannan suljettavaksi heti. Myöhemmin miehet päättävät soittaa kalastaja Quintille, jotta tämä voisi tappaa hain. Quint suostuu, mutta vaatii päiväpalkaksi 400 dollaria. Hän myös pyytää mukaansa jonkun, joka tietää veneistä ja kalastuksesta. Brody ja Hooper päättävät lähteä Quintin mukaan. Eräänä päivänä he löytävät hain. He eivät kuitenkaan onnistu saamaan sitä pintaan, jotta Quint voisi tappaa sen, ja tulevat takaisin seuraavana päivänä. Hooper ottaa mukaansa haihäkin, vaikka Quint ja Brody sitä kovasti vastustavatkin. Hooper aikoo sukeltaa ja ottaa kuvia haista, ja kertoo aikovansa yrittää tappaakin sen. Kun he löytävät hain, Hooper näyttää Brodylle ja Quintille vesi-pistoolinsa, jolla hän kertoo aikovansa tappaa hain. Hooper sukeltaa. Hai kuitenkin hyökkää häkkiin tuhoten sen seinän. Hooper ei ehdi häkistä ulos eikä ehdi käyttää asettaan, ja hai tappaa hänet. Quint, jolle asiasta on tullut jo lähes henkilökohtainen, päättää lähteä maihin ja tulla takaisin huomenna. Brody ja Quint lähtevät merelle aikaisin seuraavana aamuna. He löytävät hain, ja Quint onnistuu heittämään siihen kolme harppuunaa. Hai ei kuitenkaan kuole. Hai nousee vedestä puolittain veneen peräkannelle, painaen sitä pinnan alle. Vene alkaa upota. Quint iskee haihin harppuunanterän, ja hai liukuu takaisin veteen. Harppuunanterään kiinnitetty köysi kuitenkin tarttuu Quintin jalkaan, ja hai kiskoo hänet veteen, hukkuttaen tämän. Vene painuu kokonaan pinnan alle, eikä Brody voi kuin katsoa avuttomana pedon lähestymistä. Hai kuitenkin pysähtyy vähän matkan päähän Brodystä ja kuolee uupumukseen ja taistelussa saamiinsa vammoihin ennen kuin ehtii tappaa Brodyn. Brody katsoo kun kala uppoaa Quintin ruumis mukanaan veteen. Sitten hän lähtee yksin uimaan rantaan päin.


title: Metsänhoito

text: Metsänhoito on puunkasvatuksen biologisia perusteita ja käytännön menetelmiä tutkiva tieteenala. Tavoitteena on lisätä puun tuotantoa sekä kehittää sen laatua ja kasvunopeutta. Metsänmuokkaus on metsälakiin perustuva toimenpide, jonka tarkoituksena on taata metsän kasvu päätehakkuun jälkeisessä metsässä. Metsän hoidon tarve arvioidaan yleensä metsikkökuvioittain. Metsikkökuviolla tarkoitetaan palstaltaan ja maapohjaltaan yhtäläistä aluetta. Metsänhoitotöitä tehdään, jotta metsä pysyisi elinvoimaisena ja kasvu säilyisi hyvänä. Hoitotyöt ajoittuvat pääosin kesäaikaan. Vuosittainen istutusalue Suomessa on lähes 10 000 hehtaaria ja lisäksi tehdään metsänhoitotöitä noin 30 000 hehtaarin suuruisella metsä-alueella. Metsänhoidosta vastaavat toimihenkilöt tarkentavat suunnitelmia, jotka kootaan talviaikaan valmiiksi toteutussuunnitelmiksi karttatietoineen.


title: Metsänhoito

text: Metsänhoidon suunnittelu perustuu erilaisiin tieteellisiin malleihin, joita pyritään soveltamaan käytäntöön. Perinteisissä malleissa ihanteellisena pidetään mahdollisimman tasalaatuista metsää, jossa on suoria ja vähäoksaisia puita. Taloudelliseen tulokseen tähtäävien arvojen rinnalle on tullut muu metsien käyttö, monimuotoisuuden suojelu ja puiden hiilensidontakyky. Perinteisten mallien rinnalle on kehitetty elintoimintomalleja, joissa mitataan puiden kykyä sitoa hiiltä ja ravinteita itseensä. Erään mallin mukaan suuri, vanha, oksainen ja laajajuuristoinen puu sitoo ilmakehän hiiltä ja ravinteita tehokkaammin kuin taloudellisesti arvioiden hyvälaatuinen yksittäinen puu tai metsä. Metsä sitoo hiiltä kuitenkin runsaasti kasvaessaan, ja eräiden mallien mukaan ns. kliimaksivaiheen metsä ei ole yhtä tehokas hiilensitoja kuin nuori, kasvava metsä, koska uutta puustoa syntyy rajallisesti, vanha puusto alkaa lahota ja saattaa lopulta palaa vapauttaen hiilidioksidin ilmakehään. Aihe on kiistelty.


title: Metsänhoito

text: Nuoren metsän kasvatus


title: Metsänhoito

text:
Nuoren metsän kasvatuksessa keskeisin hoitotoimenpide on taimikonhoito, jolla ohjataan puulajisuhteita haluttuun suuntaan. Tavoitteena on ylläpitää havupuutaimikossa myös 10–30 prosentin lehtipuukantaa.
Harvennushakkuut


title: Metsänhoito

text: Harvennushakkuilla nopeutetaan puiden järjestäytymistä ja järjestetään puiden puulajeja. Harvennushakkuiden oikea ajoitus on ensiarvoisen tärkeä, jotta metsäntuotto pysyy mahdollisimman korkeana. Ajan myötä puiden latvukset sulkeutuvat ja paksuuskasvu heikkenee, ja tuotto tukkipuista uhkaa jäädä pieneksi.


title: Metsänhoito

text: Metsäojitus


title: Metsänhoito

text: Metsän ojitus voidaan tehdä uudis- tai kunnostusojituksena turvemaalla kasvavan puuston kasvun parantamiseksi. Nykyisin tehdään lähinnä kunnostusojitusta, jossa ojitusalueen ojia perataan niiden kuivatuskyvyn ylläpitämiseksi.


title: Metsänhoito

text: Uudistushakkuut


title: Metsänhoito

text: Uudistushakkuut rajataan maaston pinnanolojen mukaan maisemaan sopivaksi.


title: Metsänhoito

text: Erityishakkuu


title: Metsänhoito

text: Jos hakkuun kohteella on metsän monimuotoisuuden säilyttämisen, maiseman tai metsän monikäytön kannalta erityistä merkitystä, hakkuu voidaan tehdä kohteen erityisluonteen edellyttämällä tavalla. Erityishakkuita ovat säästöpuuhakkuut, poimintahakkuut ja pienaukkohakkuut.


title: Metsänhoito

text: Maanmuokkaus ja muu maanpinnan käsittely


title: Metsänhoito

text: Maanmuokkauksella ja maan pinnan muilla käsittelyillä (esimerkiksi kulotuksella) parannetaan maan lämpö- ja vesiolosuhteita, ilmavuuta ja ravinneolosuhteita. Maanmuokkaus tehdään yleensä koneellisesti. Sen yleisimmät työlajit ovat: äestys, laikutus, laikkumätästys, naveromätästys ja kääntömätästys.


title: Metsänhoito

text: Metsänuudistaminen


title: Metsänhoito

text: Uuden puuston perustamisessa käytetään keinoina luontaista uudistumista sekä kylvöä ja istuttamista ts. viljelyä.


title: Lunta tupaan

text: Lunta tupaan (alkukieliseltä nimeltään vuosina 1984–1988 "Alas Smith and Jones", vuosina 1989–1998 "Smith and Jones") oli BBC:n vuosina 1984–1998 lähettämä brittiläinen sketsisarja, jonka pääosissa olivat Mel Smith ja Griff Rhys Jones. Suomessa sarjaa ovat näyttäneet Yle TV2 ja Subtv.


title: Lunta tupaan

text: Sarja kulki komediasarja "Ei yhdeksän uutiset" viitoittamalla tiellä, jossa käytettiin tabuja rikkovia aiheita, kyseenalaista kieltä sekä Smithin ja Jonesin kasvokkain käytyjä keskusteluhetkiä. Monet sarjan käsikirjoittajat olivat toimineet myös "Ei yhdeksän uutisten" käsikirjoittajina.


title: Lunta tupaan

text: Sarjan alkuperäinen nimi (suom. 'Valitettavasti Smith ja Jones') on sanaleikki yhdysvaltalaisesta televisiosarjasta "Alias Smith and Jones", jonka pääosissa olivat Pete Duel ja Ben Murphy. Mel Smithin ja Griff Rhys Jonesin kasvokkain käydyt keskusteluhetket muistuttavat Duelin ja Murphyn keskusteluja – Smith on idiootti, joka tietää kaiken ja Jones idiootti, joka ei tiedä mistään mitään.


title: Lunta tupaan

text: Vuonna 2006 Smith ja Jones palasivat ohjelman pariin esittelemällä sarjan parhaita kohtauksia ohjelmassa "The Smith and Jones Sketchbook". Ohjelmassa esitettiin myös uusia sketsejä, jotka pohjautuivat aiemmin sarjassa nähtyihin keskusteluhetkiin.


title: Mark Warnecke

text: Mark Warnecke (s. 15. helmikuuta 1970 Bochum, Nordrhein-Westfalen) on saksalainen uimari, joka voitti pronssia 100 metrin rintauinnissa kesäolympialaisissa 1996. Hän voitti MM-kultaa 50 metrin rintauinnissa pitkän radan MM-kilpailuissa 2005, vanhimpana uinnin maailmanmestarina sitten vuoden 1971.


title: Mark Warnecke

text: Warnecke osallistui urallaan kolmiin olympialaisiin, alkaen vuodesta 1988.


title: Pertti Ylermi Lindgren

text: Peter (aiemmin Pertti) Ylermi Lindgren eli ”kreivi” Lindgren (13. huhtikuuta 1936 Turku – 19. helmikuuta 2015 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen julkisuuden henkilö, joka tuli 1960- ja 1970-luvun vaihteessa tunnetuksi lukuisten naissuhteidensa vuoksi. Lindgren julkaisi 1960-luvun lopulla "Jallu"-lehdessä muistelmansa, joiden mukaan hän oli ollut 76 kertaa kihloissa ja istunut vankilassa niihin liittyneiden rahahuijausten takia yli kolme ja puoli vuotta. Ruotsin Malmössä Lindgren oli esiintynyt kreivi Oxenstiernana ja myös Heidenstamina. Lindgren pystyi esiintymään vakuuttavasti aatelisena, sillä hän oli ollut sotalapsena Ruotsissa erään aatelisperheen kartanossa ja päässyt tällöin seuraamaan aatelisten elämää. Lindgren siirtyi sittemmin rikolliselta uralta iskelmälaulajaksi ja muutti lopulta kokonaan Ruotsiin.


title: Pertti Ylermi Lindgren

text: Lindgren muutti Tukholmaan vuonna 1976 ja asui siellä kuolemaansa saakka. Hän hankki myös perushoitajan koulutuksen ja ehti työskennellä seitsemän vuotta dementiahoitajana, kunnes joutui lopettamaan hoitajan työn saatuaan sydäninfarktin. Lindgren jatkoi kuitenkin myös laulajanuraansa ja esiintyi myös Suomessa.


title: Pertti Ylermi Lindgren

text: Peter von Bagh teki Lindgrenin muistelmien perusteella vuonna 1971 elokuvan "Kreivi", jossa Lindgren itse esiintyi pääosassa.


title: Pertti Ylermi Lindgren

text: Lindgren käytti nimiä Tage Efraim Melin, Toni Peter William Axel Alexander Oscar Oxenstierna, Benjamino Giovanni Torrini, Gunnar af Heidenstam ja Bernhard af Creutz. Hän vaihtoi virallisesti etunimekseen Peter muutettuaan Ruotsiin vuonna 1976.


title: Pertti Ylermi Lindgren

text: Tiettävästi Lindgren oli naimisissa kahdesti ja hänellä oli kolme lasta. Hän kirjoitti myös muistelmateoksen "Kreivi – Tasavallan Casanova" (1992).


title: Nellee Hooper

text: Nellee Hooper on englantilainen musiikkituottaja ja miksaaja. Hän on työskennellyt muun muassa artistien Soul II Soul, Nelly Furtado, Björk, No Doubt, Madonna, Gwen Stefani, Garbage, U2 ja Massive Attack kanssa.


title: Nellee Hooper

text: Lisäksi Hooper on säveltänyt musiikin Baz Luhrmannin elokuvaan "William Shakespearen Romeo ja Julia" (1996) yhdessä Craig Armstrongin ja Marius De Vriesin kanssa.


title: Tonio Kröger

text: Tonio Kröger on Thomas Mannin 25-vuotiaana 1901 kirjoittama novelli, joka julkaistiin 1903.


title: Tonio Kröger

text: Novelli kuvaa Antonio ”Tonio” Krögerin, nuoren pohjoissaksalaisen pojan kehitystä lapsuudesta tunnetuksi taiteilijaksi. Kröger on kasvanut kauppiasisän ja taiteellisen äidin vaikutuksen alla. Hän halveksii ympäristönsä porvarillista elämää, mutta pitää toisaalta omaa taiteellisuuttaan heikkoutena ja kadehtii tavallisten ihmisten elinvoimaisuutta. Tonion kasvettua hänestä tulee kuuluisa kirjailija Etelä-Saksassa. Hänen oma sisäinen konfliktinsa ei ratkea myöskään hänen paluullaan takaisin pohjoiseen, sillä hän ei edes halua ratkaista sitä. Hänen mielestään taiteilija on erottanut itsensä pysyvästi normaalista elämästä.


title: Tonio Kröger

text: Novellissa on havaittavissa runsaasti linkkejä Mannin omaan elämään. Mann on itse kotoisin Lyypekistä, kun taas Krögerin synnyinpaikkaa ei mainita muuten, kuin että se on Itämeren rannalla oleva kauppakaupunki, ja kirjassa viitataan kaupungin olevien työmiesten puhuvan saksan ja tanskan sekoitusta. Tämä viittaa selkeästi Lyypekkiin, joka on kautta historian ollut tärkeä Itämeren satamakaupunki. Lisäksi Mannin perhe muutti Lyypekistä Müncheniin Mannin isän kuoltua, ja myös Kröger muutti sinne isänsä kuoleman jälkeen. Mann oli myös vanhaa kauppiassuvun jälkeläinen, joka ryhtyi kirjailijaksi, kun taas Kröger on kauppiassuvun vesana ryhtynyt runoilijaksi. Krögerin äiti on etelämaalainen, Mannin äiti taas brasilialainen . Näistä yhteyksistä johtuen Tonio Krögeriä pidetään yleensä varsin omaelämäkerrallisena romaanina.


title: Tonio Kröger

text: Novellissa on myös selkeä viittaus Mannin samaan aikaan tekemään sukueepokseen Buddenbrookit. Kyseisessä kirjassa mainitaan Krögerit Buddenbrookien sukulaissukuna.


title: Sallum

text: Sallum, Jabesin poika, oli yksi Israelin kuninkaista. Hän tuli valtaan murhaamalla kuningas Sakarjan. Samalla hän hävitti Jeehun suvun. Hän hallitsi maata kuukauden ajan. Hän ei ehtinyt tehdä juuri muuta, kun Menahem lähti Tirsasta ja löi Sallumin hengiltä ja tuli kuninkaaksi hänen sijastaan. Sallumin kuoleman jälkeen Israel suistui anarkiaan.


title: Hannu Olkinuora

text: Hannu Pekka Olkinuora (25. maaliskuuta 1950 Helsinki – 30. elokuuta 2012 Inkoo) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli useiden medioiden ja viestintäyritysten johtotehtävissä.


title: Hannu Olkinuora

text: Olkinuora opiskeli Uppsalan yliopistossa ja valmistui filosofian maisteriksi. n hän suoritti vuonna 1976.


title: Hannu Olkinuora

text: Olkinuora työskenteli Helsingin Sanomien taloustoimittajana vuosina 1977–1980 ja uutispäällikkönä 1981–1983. Helsingin Sanomista Olkinuora siirtyi Kauppalehden Skandinavian-kirjeenvaihtajaksi Tukholmaan, jossa hän työskenteli vuosina 1983–1985.


title: Hannu Olkinuora

text: Palattuaan Suomeen Olkinuora toimi Kauppalehden toimituspäällikkönä 1985–1987 ja päätoimittajana 1987–1995. Aamulehden vastaavaksi päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuonna 1995 ja hän toimi tehtävässä vuoteen 2000 asti, kunnes sai työtarjouksen Ruotsista. Hän toimi Svenska Dagbladetin päätoimittajana vuosina 2000–2002.


title: Hannu Olkinuora

text: Vuosina 2002–2005 Olkinuora oli Alma Mediassa Alpress Oy:n toimitusjohtaja, konsernijohdon jäsen ja yhtymän lehtiyhtiöiden hallituksen puheenjohtaja. Hän toimi Tampereen yliopiston tiedotusopin laitoksen ensimmäisenä journalistiikan vierailevana professorina 2007–2008. Vuodesta 2005 hän oli oman konsulttiyhtiönsä Bona Mente Oy:n toimitusjohtaja.


title: Hannu Olkinuora

text: Olkinuorasta tuli Hufvudstadsbladetin päätoimittaja ja toimitusjohtaja 15. syyskuuta 2008. Hän siirtyi uuteen toimeen Yleisradion hallituksen puheenjohtajan tehtävistä. Hän jätti Hufvudstadsbladetin päätoimittajan tehtävän elokuussa 2011.


title: Hannu Olkinuora

text: Olkinuora oli naimisissa pappi ja journalisti Hilkka Olkinuoran kanssa.


title: Hannu Olkinuora

text: Hannu Olkinuora menehtyi nopeasti edenneeseen syöpään elokuussa 2012.


title: Kai Nordlund

text: Kai Nordlund (s. 1969) on Helsingin yliopiston fysiikan professori. Hänen erikoisalansa on laskennallinen materiaalifysiikka.


title: Kai Nordlund

text: Kai Nordlund suoritti ylioppilastutkinnon 1988 ja väitteli tohtoriksi 1995. Hän työskenteli tutkijana ja opettajana Helsingin yliopiston kiihdytinlaboratoriossa vuodesta 1994 lähtien sekä kaksi vuotta post doc -tutkijana Illinois'n yliopistossa Yhdysvalloissa. Hän on toiminut Helsingin yliopiston fysiikan professorina vuodesta 2003. Nordlundin tieteellisiä julkaisuja on ilmestynyt muun muassa "Nature"-lehdessä. Vuonna 2007 Suomen Tiedeseura antoi Nordlundille 12 000 euron arvoisen Magnus Ehrnroothin säätiön fysiikan palkinnon.


title: Nokia N92

text: Nokia N92 on Nokian valmistama älypuhelin. Se julkaistiin perjantaina 11. toukokuuta 2007 Suomessa MTV3- ja Nelonen-televisiokanavien tultua näkyviin DVB-H-verkkoon.


title: Annoona

text: Suomuannoona eli kirimoija tai annoona ("Annona cherimola") on eteläamerikkalainen hedelmäkasvi.


title: Annoona

text: Annoonapuu kasvaa 5–9 m korkeaksi. Sen nuoret oksat ovat ruskeakarvaisia. Myös lehtiä peittää päälypuolelta harvahko karva, alapinnalta samettimainen nukka. Kukat ovat tuoksuvat, vaaleanpunaiset ja noin 3 cm leveät.


title: Annoona

text: Annoona on peräisin Perusta ja Ecuadorista.


title: Annoona

text: Annoona, josta käytetään myös nimiä "kirimoija" tai "cherimoya," on sadonkorjuun aikaan vihreä, kypsänä ruskehtava ja suomuinen hedelmä. Se koostuu useista yhteenkasvaneista pienistä hedelmistä (aivan kuin vadelma). Annoonaa tulee säilyttää 12–15 asteen lämpötilassa, ja se tuottaa runsaasti etyleeniä. Kypsä annoona ei säily kovinkaan pitkään.


title: Annoona

text: Malto on kuitumaista. Annoonan valkoinen hedelmäliha on kermaista, ja siinä on paljon isoja, helposti poistettavia kiviä. Hedelmälihan maku on aivan kuin sekoitus ananasta, banaania ja mansikkaa.


title: Annoona

text: Hedelmälihan ravintoarvot / 100 g:


title: Annoona

text: Kristoffer Kolumbuksen kerrotaan löytäneen hedelmän, kun hän matkusti Amerikkaan 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa. Laivansa rantauduttua hän oli käskenyt miehistönsä tuoda hänelle jonkin hedelmän. Miehistö toi Kolumbukselle annoonan.


title: Saung

text: Saung eli saung-gauk on Myanmarin kansanmusiikin keskeinen soitin. Se on kulmikas, 13–16-kielinen ja pehmeäsointinen harppu, jota pidetään Myanmarin kansallissoittimena.


title: Saung

text: Monesti saung-kappaleet ovat sooloteoksia. Niitä saatetaan kuitenkin säestää "hsi"-symbaaleilla ja "wa"-luukastanjeteilla.


title: Saung

text: Ikivanha saung on noin 80 cm:n pituinen näppäilysoitin, joskin myös pienikokoisempia versioita on kehitetty. Kieliä näppäillään oikean käden sormilla.


title: Henry Taube

text: Henry Taube (30. marraskuuta 1915 Neudorf, Saskatchewan, Kanada – 16. marraskuuta 2005 Palo Alto, Kalifornia) oli Kanadassa syntynyt yhdysvaltalainen Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1983 saanut kemisti. Hän sai palkinnon metallikomplekseissa tapahtuvien elektroninsiirtoreaktioiden mekanismien tutkimisesta. Hänellä oli vaimonsa Maryn kanssa kaksi poikaa ja yksi tytär.


title: Č

text: Č (č) edustaa monessa kielessä affrikaattaa . Se kuuluu kaikkien Suomessa puhuttavien saamelaiskielten (inarinsaamen, koltansaamen ja pohjoissaamen) kirjaimistoon, ja itämerensuomalaisissa kielissä "č" esiintyy karjalassa ja vepsässä. Liettuan ja latvian kielissä "č" on aakkosten viides kirjain ja latinalaisin aakkosin kirjoitettavissa slaavilaisissa bosnian, kroatian, tšekin, slovakin ja sloveenin kielissä neljäs. Č:tä käytetään myös montenegron kielessä, makedonian kielessä ja serbian kielessä silloin kun niitä kirjoitetaan latinalaisin kirjaimin. Kyrillisissä aakkosissa sitä vastaa Ч.


title: Č

text: Unicode-merkistössä ison Č:n tunnus on U+010C ja pienen č:n U+010D.


title: Č

text: Tietokonejärjestelmissä, joissa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö, hattu-c voidaan kirjoittaa seuraavanlaisilla näppäinyhdistelmillä:


title: Pekka Laiho

text: Pekka Matias Laiho (s. 14. toukokuuta 1943 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Laiho on toiminut pitkään näyttelijänä ja ohjaajana Helsingin Kaupunginteatterissa. Hän jäi eläkkeelle teatterista vuonna 2008.


title: Pekka Laiho

text: Pekka Laiho kirjoittui ylioppilaaksi vuonna 1963 Helsingin toisesta lyseosta. Hänen näyttelijänuransa alkoi Ylioppilasteatterissa, jossa hän esiintyi mm. Lapualaisoopperassa. Vuosina 1965–1967 Laiho oli kiinnitettynä Mainos-Televisio Oy:n teatteriin ja 1967–1971 Tampereen teatteriin. Vuodesta 1971 aina vuonna 2008 tapahtuneeseen eläkkeelle siirtymiseensä asti Laiho kuului Helsingin kaupunginteatterin näyttelijäkuntaan. Myöhemmin Laiho on esiintynyt freelancerina useissa teattereissa.


title: Pekka Laiho

text: Laiho on esiintynyt elokuvien lisäksi myös paljon televisiosarjoissa ja toiminut ääninäyttelijänä useissa animaatioelokuvissa.


title: Pekka Laiho

text: Laiholle myönnettiin 1983 parhaan miessivuosan Jussi-patsas elokuvasta Menestyksen maku.


title: Pekka Laiho

text: Pekka Laiho on ollut neljästi naimisissa: 1963–1968 Raili Virolaisen, 1968–1982 Eeva Keinosen, 1984–2009 Krista Marttisen ja vuodesta 2016 Aila Luoteen kanssa. Hänellä on kuusi lasta. Lapsista Miro Laiho muun muassa käsikirjoittaa, ohjaa sekä tuottaa ja Samuli Laiho toimii muusikkona ja säveltäjänä.


title: Pekka Laiho

text: Laiho on kirjoittanut elämästään ja urastaan kirjan "Poika ja kapakkasaatana" (WSOY 2012).


title: Nokia N90

text: Nokia N90 on Nokian valmistama älypuhelin, jossa on kaksi näyttöä ja Carl Zeiss-optiikalla varustettu kahden megapikselin kamera. Kamerassa on autofocus, 20× digitaalinen zoomi, salama ja mahdollisuus kuvata korkealaatuista videokuvaa (352 × 288 MPEG-4 video). Puhelimen näyttö kääntyy 270 astetta, jotta sitä voitaisiin käyttää kuten videokameraa.


title: Nokia N90

text: Puhelimessa ei ole lainkaan tärinä-ominaisuutta.


title: Lännenmansikkapuu

text: Lännenmansikkapuu eli mansikkapuu ("Arbutus unedo") on kanervakasvien heimoon kuuluva ikivihreä pensas- tai puumainen kasvi, jota esiintyy pääasiassa Välimeren alueella ja Länsi-Euroopassa. Se kasvaa 5–10 metriä korkeaksi, joskus jopa 15-metriseksi, ja sen rungon läpimitta on noin 80 senttimetriä. Lännenmansikkapuun lehdet ovat tummanvihreitä, sahalaitaisia ja silopintaisia, pituudeltaan 5–10 ja leveydeltään 2–3 senttimetriä. Kellomaiset kukat ovat väritykseltään valkoisia ja läpimitaltaan 4–6 millimetriä.


title: Lännenmansikkapuu

text: Lännenmansikkapuun hedelmä on läpimitaltaan 1–2 senttimetriä paksu punainen marja. Hedelmä on syötävä, mutta maultaan mieto ja jauhomainen. Hedelmät toimivat pääasiassa lintujen ravintona, mutta joissain maissa niitä käytetään hillojen ja liköörin valmistuksessa.


title: Lännenmansikkapuu

text: Lännenmansikkapuu on kuvattu Espanjan pääkaupungin Madridin vaakunassa ja lipussa.


title: Vasil Kolarov

text: Vasil Petrov Kolarov (, 16. heinäkuuta 1877 – 23. tammikuuta 1950) oli bulgarialainen kommunistipoliitikko, maan ensimmäinen väliaikainen tasavaltalainen valtionpäämies.


title: Vasil Kolarov

text: Kolarov syntyi Šumenissa. Hän liittyi Bulgarian työväen sosiaalidemokraattiseen puolueeseen 1890-luvulla ja vuoteen 1905 mennessä sen "kapeaan" (vallankumoukselliseen) siipeen. Hänet valittiin parlamenttiin 1913, 1919, 1920 ja 1923. Tuolloin Kolarov kuului puolueen johtoon ja toimi aktiivisesti Kominternissä. Vuonna 1923 hän johti Georgi Dimitrovin kanssa kapinaa, joka epäonnistui ja Kolarov pakeni Neuvostoliittoon, jossa hän eli parikymmentä vuotta.


title: Vasil Kolarov

text: Kolarov palasi Bulgariaan toisen maailmansodan lopussa Puna-armeijan mukana ja hänet valittiin uudelleen parlamenttiin. Hänet valittiin myös 1946 ja hänestä tuli Bulgarian väliaikainen presidentti aina joulukuuhun 1947 asti. Tuon jälkeen hänestä tuli Dimitrovin hallituksen ulkoministeri. Kun Dimitrov kuoli 1949, Kolarov valittiin pääministeriksi. Hän ei esiintynyt julkisuudessa ja kuoli muutaman kuukauden kuluttua.


title: Taipale (täsmennyssivu)

text: Taipale tarkoittaa seuraavia:


title: Unkarinkielinen Wikipedia

text: Unkarinkielinen Wikipedia () on Wikipedian unkarinkielinen versio. Se aloitettiin 8. heinäkuuta 2003 ja ylitti 50 000 artikkelin rajapyykin helmikuussa 2007. Uralilaisilla kielillä toimivista Wikipedioista unkarinkielinen on artikkelimäärältään toiseksi suurin heti suomenkielisen jälkeen. Nykyään artikkeleita on yli .


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Avaruusasiain neuvottelukunta (lyh. ANK, AVA; ) on Suomen avaruustoimintaa koordinoiva julkisen sektorin elin. Se perustettiin vuonna 1985 liikenneministeriön alaisuuteen (asetus 352/1985). Vuodesta 1990 alkaen neuvottelukunta on ollut kauppa- ja teollisuusministeriön, sittemmin työ- ja elinkeinoministeriön, alainen.


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Neuvottelukunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja enintään 12 jäsentä sekä asiantuntijoita. Suomen avaruustoiminnan alkuaikoina neuvottelukunnalla oli useita tiheästi kokoontuvia työryhmiä, mutta sittemmin työryhmiä on kokoontunut vain Suomen avaruusstrategian laatimisvuosina (joka kolmas vuosi). Puheenjohtajina ovat toimineet muiden muassa Pekka Jauho, Yrjö Toivola, Timo Kekkonen, Antti Joensuu ja Petri Peltonen.


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Neuvottelukunta on kokoontunut ennen jokaista Euroopan avaruusjärjestön neuvoston (ESA:n ylimmän päättävän elimen) kokousta eli 4–6 kertaa vuosittain. Erityisesti se on valmistellut Suomen kannat ESA:n ministerikokouksiin, joita on järjestetty noin joka kolmas vuosi. Ministerikokouksissa Suomea edustaa työ- ja elinkeinoministeri tai hänen nimittämänsä virkamies.


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text:
Noin joka kolmas vuosi neuvottelukunta laatii Suomen avaruusstrategian. Ensimmäinen strategia oli kirja "Suomi ja avaruus", joka kuvasi Suomen avaruusohjelman vuosiksi 1987–1992. Sittemmin strategia on kirjoitettu vuosina 1994, 1996, 1999, 2001, 2003, 2005 ja 2009. Uusin avaruusstrategia julkistettiin 28.2.2013. Sen kesto on aiempia pitempi eli vuodet 2013–2020. Erillinen työryhmä laatii 2.5.-31.10.2018 avaruusstrategiaan päivityksen. Strategiapäivitys suosittelee Suomen avaruushallinnon vahvistamista, jolla on vaikutuksia vuodesta 2019 alkaen avaruusasiain neuvottelukuntaan.
Sihteeristö: Håkan Sandell ja Kari Tilli, TekesJäsenet


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Asiantuntijat


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Sihteeristö


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Jäsenet 29.4.1998–31.3.2001 olivat


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Jäsenet olivat


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Jäsenet


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Pysyvät asiantuntijat


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Sihteerit olivat


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Pysyvät asiantuntijat olivat


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Valtioneuvosto asetti KTM:n alaisuudessa toimivan 21.3.2007 avaruusasiain neuvottelukunnan toimikaudeksi 1.4.2007–31.3.2010. Jäsenet olivat


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Valtioneuvosto asetti 15.4.2010 TEM:n alaisuudessa toimivan avaruusasiain neuvottelukunnan kolmen vuoden toimikaudekseen. Sen jäsenet ovat


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Neuvottelukunnan rooli Suomen hajautetussa tai verkottuneessa avaruushallinnossa vahvistuu: "Neuvottelukunta vastaa myös laajempien kansainvälisten avaruushankkeiden arvioinnista Suomen kannalta ja niihin liittyvän kansallisen rahoituksen koordinoinnista." Tämä neuvottelukunta laati seuraavat kahdeksan vuotta kattavan avaruusstrategian. Sihteeristö laajennettiin kattamaan kaikki neuvottelukunnan tahot:


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Valtioneuvosto asetti 2.5.2013 uuden avaruusasioiden neuvottelukunnan kolmen vuoden kaudeksi:Neuvottelukunnan pysyvät asiantuntijat ovat dosentti Tuija Pulkkinen (COSPARin puheenjohtaja ja Aalto-yliopiston Sähköteknisen korkeakoulun dekaani) ja kaupallinen neuvos Marjaana Aarnikka (TEM). Neuvottelukunnan sihteeristöä laajennettiin kattamaan kaikki neuvottelukunnan tahot, pääsihteerinä toimi Kimmo Kanto Tekesistä.


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Valtioneuvosto asetti 17.3.2016 avaruusasioiden neuvottelukunnan toimikaudelle 1.4.2016 – 31.3.2019. Sen jäsenet ovat:


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Neuvottelukunnan pysyvät asiantuntijat ovat dosentti Tuija Pulkkinen (COSPARin puheenjohtaja ja Aalto-yliopiston vararehtori) ja kaupallinen neuvos Marjaana Aarnikka (TEM, 2018 -->Maija Lönnqvist, TEM)) sekä johtaja Kimmo Kanto (Tekes/Business Finland).


title: Avaruusasiain neuvottelukunta

text: Neuvottelukunnan sihteeristöä laajennettiin kattamaan kaikki neuvottelukunnan tahot.


title: Azim Isabekov

text: Azim Isabekov (Azïm Beyşenbaeviç Ïsabekov, s. 4. huhtikuuta 1960) oli Kirgisian pääministerinä lyhyen aikaa 29. tammikuuta 2007 – 29. maaliskuuta 2007.


title: Azim Isabekov

text: Isabekov syntyi Arashanissa, Tšyin alueella. Hän on opiskellut taloustieteitä Kirgisian yliopistossa valmistuen vuonna 1986.


title: Azim Isabekov

text: Isabekov oli aiemmin Kurmanbek Bakijevin hallintopäällikkönä hänen toimiessaan kuvernöörinä, pääministerinä ja presidenttinä. Kun pääministeri Feliks Kulov erosi, presidentti Bakijev nimitti maatalousministerinä toimineen Isabekovin virkaa tekeväksi pääministeriksi. Isabekov erotti suuren määrän ministereitä uudistaakseen hallitusta, jota presidentti ei hyväksynyt, joten Isabekovin ura jäi lyhyeksi.


title: Sinfonia nro 7 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethovenin sinfonia nro 7 A-duuri (op. 92) syntyi vuosina 1811–1813.


title: Sinfonia nro 7 (Beethoven)

text: Beethoven luonnosteli joitakin seitsemännen sinfoniansa teemoja jo vuonna 1806, samoihin aikoihin kun hän sävelsi neljättä sinfoniaansa. Varsinaisen sävellystyön hän aloitti viisi vuotta myöhemmin, vuoden 1811 loppupuolella. Sinfonia valmistui toukokuussa 1812.


title: Sinfonia nro 7 (Beethoven)

text: Seitsemäs sinfonia on kuuluisa mukaansa tempaavista rytmeistään. Sinfonian viimeistä osaa (allegro con brio) voi luonnehtia suorastaan hillittömäksi. Jotkut aikalaiset epäilivätkin, että Beethoven olisi säveltänyt viimeisen osan humalassa. Vain toinen osa (allegretto) katkaisee villit tanssirytmit ja viipyilee pitkään haikean surumielisissä tunnelmissa.


title: Sinfonia nro 7 (Beethoven)

text: Beethoven omisti sinfoniansa kreivi Moritz von Friesille.


title: Sinfonia nro 7 (Beethoven)

text: Sinfonia ensiesitettiin Wienissä 8. joulukuuta 1813. Kyseessä oli hyväntekeväisyyskonsertti, jonka tuotto käytettiin Napoleonin vastaisessa sodassa vammautuneiden sotilaiden hyväksi. Samassa konsertissa kantaesitettiin myös Beethovenin orkesteriteos "Wellingtonin voitto" ("Wellingtons Sieg" op. 91), jolla juhlistettiin Wellingtonin herttuan ranskalaisista joukoista Vitorian luona saamaa voittoa. Konsertin tunnelma oli hyvin isänmaallinen, ja yleisö innostui varsinkin "Wellingtonin voiton" mahtipontisista teemoista. Myös 7. sinfonia sai paremman vastaanoton kuin yksikään Beethovenin aiemmista sinfonioista. Yleisö piti erityisesti sinfonian mietteliään melankolisesta toisesta osasta.


title: Sinfonia nro 7 (Beethoven)

text: Sinfonian neljä osaa kestävät yhteensä noin 40 minuuttia:


title: Glykosidisidos

text:
Glykosidisidos eli glykosidinen sidos yhdistää sokeriosan eli glykonin toiseen osaan eli aglykoniin. Kemiallista yhdistettä, jossa on glykosidisidos, kutsutaan glykosidiksi. Jos aglykonina on hiilihydraatti, kyseessä on oligo- tai polysakkaridi.
Glykosidisidoksessa glykosidin sokeriosan hemiasetaalin eli rengasrakenteen anomeerinen hiili on liittyneenä aglykoniin rikki-, typpi- tai happiatomin välityksellä. Rikin kyseessä ollen sidoksesta käytetään nimitystä S-glykosidisidos ja yhdisteestä voidaan käyttää nimitystä tioglykosidi, typen kyseessä ollen sidoksesta käytetään nimitystä N-glykosidisidos ja yhdisteestä voidaan käyttää nimitystä glykosyyliamiini ja hapen kyseessä ollen sidoksesta käytetään nimitystä O-glykosidisidos. Glykosidisidos voidaan jaotella myös sokeriosan anomeerisen hiilen hydroksyyliryhmän alkuperäisen konfiguraation mukaan joko α- tai β-glykosidisidokseksi.


title: Glykosidisidos

text: Glykosidisidoksia esiintyy glykosidien ohella myös muun muassa glykoproteiineissa, joissa proteiiniin on kiinnittyneenä hiilihydraattiketjuja, ja DNA:n ja RNA:n nukleosideissa, joissa puriini- tai pyrimidiiniemäs kiinnittyy pentoosisokeriin N-glykosidisidoksella.


title: Montjuïc

text: Montjuïc on laaja kukkula Barcelonassa, Espanjassa. Se sijaitsee kaupungin keskustan lounaispuolella Sants-Montjuïcin alueella. Kukkulan itäreuna on lähes pystysuora ja siltä avautuu näköala kaupungin satamaan. Kukkulan laella on sijainnut useita linnoituksia, joista nykypäivään on säilynyt 1600- ja 1700-luvuilla rakennettu Castell de Montjuïc. Linnoitus toimi vankilana aina Espanjan sisällissodan aikoihin asti. Katalaanien nationalistijohtaja Lluís Companys teloitettiin linnoituksessa vuonna 1940. Nykyisin linnoituksen tiloissa toimii sotamuseo (Museo Militar).


title: Montjuïc

text: Montjuïcin metsäisiä rinteitä on käytetty maanviljelyyn ja eläinten laiduntamiseen. 1890-luvulla osa metsistä raivattiin puistoalueeksi. Alueella järjestettiin vuoden 1929 maailmannäyttely, jota varten rakennettiin useita uusia rakennuksia kuten kansallismuseo Museu Nacional d'Art, Montjuïcin stadion ja Font Màgican suihkulähteet. Kukkulan länsiosassa sijaitseva Poble Espanyol () esittelee nimensä mukaisesti arkkitehtuuria Espanjan eri osista.


title: Montjuïc

text: Montjuïcin kaupunginpuoleisilla rinteillä sijainneella Montjuïcin moottoriradalla ajettiin Formula 1 -sarjan Espanjan Grand Prix neljästi 1960- ja 1970-luvuilla. Kilpailut saivat traagisen lopun, kun vuoden 1975 kilpailussa Rolf Stommelenin auto ajautui takasiiven hajottua turvakaiteeseen ja kaiteen yli yleisöön tappaen neljä katsojaa.


title: Montjuïc

text: Montjuïc oli useiden kilpailutapahtumien näyttämönä vuoden 1992 kesäolympialaisissa. Montjuïcin stadion kunnostettiin ja nimettiin uudelleen Estadi Olímpic Lluís Companysiksi. 65 000 -paikkaisella stadionilla järjestettiin kilpailujen avajaiset ja päättäjäiset sekä yleisurheilun kilpailutapahtumat. Vuodet 1997–2009 olympiastadion toimi Espanjan jalkapallon pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavan Espanyolin kotikenttänä. Stadionin ympäristöön rakennettuun "olympiarenkaaseen" (Anella Olímpica) kuuluu myös muun muassa urheiluoppilaitos Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya, 17 000 -paikkainen urheiluhalli Palau Sant Jordi ja Picornellin uima-altaat sekä 136-metrinen televisioantenni Torre Telefónica, joka on yksi Barcelonan maamerkeistä.


title: Montjuïc

text: Montjuïcin huipulle pääsee maksullisella köysiradalla. Noin puoleen väliin pääsee Funicular de Montjuïc -funikulaarilla, joka on osa Barcelonan metrojärjestelmää. Paikallisbussilla voi jatkaa huipulle saakka. Metroasemat Paral·lel, Poble Sec ja Espanya sijaitsevat Montjuïcin reunamilla.


title: Babylonialaiset numerot

text: Babylonialaiset numerot (tai Sumerilais-babylonialaiset numerot) kehittivät sumerit noin 3000 eaa. Mesopotamiassa. Numerot olivat nuolenpääkirjoitusta. Järjestelmä oli yksinkertainen: numeroa yksi merkittiin yhdellä kiilalla, kahta kahdella kiilalla, kolmea kolmella kiilalla. Painamalla kirjoituspalkin kulma saveen saatiin kymmenluku. Numeroa 0 ei esiintynyt järjestelmässä.


title: Babylonialaiset numerot

text: Ykkösten merkki muistuttaa kirjainta Y, ja kymmenten merkki muistuttaa pienempi kuin -merkkiä, jossa on pieni viiva.


title: Menahem

text: Menahem Gadin poika oli yksi monista Israelin kuninkaista. Hän tuli valtaan murhattuaan kuningas Sallumin ja hallitsi Israelia 10 vuotta, ehkä vuodet 744–734 eaa. "Hän teki sitä, mikä on pahaa Herran silmissä." Anarkia heikensi Israelia voimakkaasti Menahemin aikaan. Hän yritti mm. Assyrian tuella vakauttaa valtansa maksamalla Assyrialle veroa, mutta Assyria ei juuri ollut kiinnostunut Israelin tapahtumista. Sekasorto jatkui Menahemin kuolemaan asti. Häntä seurasi Israelin kuninkaana hänen poikansa Pekahja.


title: Menahem

text: Toinen kuninkaiden kirja 15:17–22


title: Pekahja

text: Pekahja oli yksi Israelin kuningaskunnan kuninkaista. Hän tuli valtaan isänsä Menahemin kuoltua ja hallitsi kahden vuoden ajan, todennäköisesti vuodet 734–732 eaa. "Pekahja teki sitä, mikä on väärää Herran silmissä." Hänen lähin miehensä Pekah, teki salaliiton häntä vastaan ja löi hänet hengiltä Samarian kuninkaanpalatsin sisälinnassa. Pekahin on arveltu ehkä olleen Pekahjan henkivartioston komentaja. Hänen hallituskaudestaan Raamattu ei kerro. Pekahjaa seurasi Israelin kuninkaana Pekah.


title: Pekah

text:
Pekah Remaljan poika, oli yksi Israelin kuninkaista. Hän lienee alun perin ollut kuningas Pekahjan henkivartioston komentaja. Hän teki salaliiton kuningasta vastaan ja murhasi tämän tullen kuninkaaksi. Raamatun mukaan Pekah hallitsi 20 vuotta, mutta on todettu, ettei hän voinut hallita vuotta kauempaa. Lisäksi kumottiin teoria, että Pekah olisi ollut Pekahjan poika. "Pekah teki sitä, mikä on väärää Herran silmissä."
Hän päätti vapautua Assyriasta ja muodosti liiton Tyyron ja Syyrian kanssa. Kun Juuda ei suostunut mukaan liitton, hyökkäsivät Israel ja Syyria Juudaan. Juudan kuningas Aahas vei viestinviejiä Assyriaan, joka aloitti hyökkäyksensä liittoumaa vastaan, joka joutui perääntymään, mutta tuhosi kaiken maan tasalle. Syyria menetti lopullisesti itsenäisyytensä. Liittouman epäonnistuminen johti siihen, että Hoosea teki salaliiton Pekahia vastaan ja löi hänet hengiltä tullen uudeksi kuninkaaksi.


title: Reichsmark

text: Reichsmark (lyhenne RM) oli Saksan rahayksikkö vuodesta 1924 vuoteen 1948. Se korvasi Rentenmarkin, ja se korvautui Länsi-Saksassa Saksan markalla ja Itä-Saksassa Saksan demokraattisen tasavallan markalla (Ostmark). Reichsmark jakaantui sataan "Reichspfennigiin".


title: Hoosea (kuningas)

text: Hoosea Elan poika oli Israelin kuninkaista ja samalla viimeinen ennen valtakunnan tuhoa. Hän hallitsi Israelia yhdeksän vuotta. "Hän teki sitä, mikä on väärää Herran silmissä." Assyria aloitti sodan ja Hoosea joutui tunnustamaan sen ylivallan. Hoosea ryhtyi silti edeltäjänsä Pekahin tapaan juonimaan Assyriaa vastaan ja maksoi salaa veroa Egyptille. Assyrian kuningas Salmannasar sai asiasta selon ja päätti valloittaa maan lopullisesti. Assyria valloitti koko maan nopeasti, mutta Samarian piiritys kesti 3 vuotta. Välttääkseen lopullisen tuhon Hoosea antautui ja vangittiin. Vastarinta jatkui vielä vuoden ennen lopullista tuhoa. Sen jälkeen israelilaiset vietiin pakkosiirtolaisuuteen Assyriaan.


title: Valtiollinen protokolla

text: Valtiollinen protokolla on valtion politiikassa käyttämä arvojärjestys. Useimmiten protokollan mukaan ylimpänä on valtionpäämies (tasavallassa usein presidentti, monarkiassa kuningas tai keisari). Valtiollinen protokolla ei aina vastaa valtajärjestystä. Esimerkiksi useissa monarkioissa virallinen valtionpäämies on kuningas tai keisari, vaikka yleensä todellinen poliittinen valta on hallituksella ja pääministerillä.


title: Valtiollinen protokolla

text: Vuosina 1860, 1880 ja 1897 Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas vahvisti Suomen suuriruhtinaskunnan arvojärjestyksen. Siinä ensimmäiseen eli korkeimpaan luokkaan ei kuulunut ketään, toisessa luokassa olivat kenraali, amiraali ja todellinen salaneuvos. Kolmanteen luokkaan kuuluivat esimerkiksi ministerivaltiosihteeri ja Aleksanterin yliopiston kansleri. Senaattori kuului neljänteen luokkaan. Luokkia oli 14. Venäjän vallan aikana voimassa ollut arvojärjestys kumottiin Suomessa vuonna 1927.


title: Valtiollinen protokolla

text: Suomella ei ole virallista arvojärjestystä. Valtion virallisissa tilaisuuksissa käytännön arvojärjestyksessä korkeimmalla ovat kuitenkin valtionpäämiehenä toimiva tasavallan presidentti sekä aiemmin tasavallan presidentteinä toimineet henkilöt (toimeenastumisjärjestyksen mukaan). Heitä seuraavat Eduskunnan puhemies, pääministeri, ministerit (ensin pääministerin sijainen, jonka jälkeen muut ministerit toimivuosien mukaan), Korkeimman oikeuden presidentti, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti, Puolustusvoimain komentaja, oikeuskansleri, arkkipiispa, Vapaudenristin ritarikunnan kansleri, Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomeen Leijonan ritarikuntien kansleri sekä Helsingin yliopiston kansleri.


title: Taisto Vaetoja

text: Taisto Vaetoja on suomalainen poliitikko. Hän on ollut Yhteisvastuupuolueen puheenjohtajana sen perustamisesta lähtien.


title: Yleinen virtausmalli

text: Yleinen virtausmalli (, "GCM") on sään, ilmaston ja merien tutkimiseen käytetty laskennallinen työkalu. Virtausmallit diskretisoivat fluidien liikeyhtälöt ja integroivat näitä eteenpäin ajassa. Voimakkaasti yksinkertaistaen tämä tarkoittaa, että ilmakehä jaetaan pieniin paloihin ja sitten lasketaan jokaiselle palaselle erikseen mitä liikeyhtälöt ennustavat tietyn ajan kuluessa tapahtuvaksi. Ilmastotutkimuksessa näitä malleja kutsutaan myös globaaleiksi ilmastomalleiksi.


title: Yleinen virtausmalli

text: Ilmakehävirtausmallit mallintavat ilmastoa ja huomioivat meren reunaehtoina. Yhdistetyt ilmakehä-merimallit yhdistävät ilmakehämalliin myös merimallin ja pyrkivät laskemaan mahdollisimmat monet prosessit suoraan. Näihin malleihin lukeutuvat muun muassa HadCM3, EdGCM ja ARPEGE-Climat. Näitä malleja kehitetään jatkuvasti eri puolilla maailmaa.


title: Yleinen virtausmalli

text: Virtausmalleihin voidaan yhdistää fluididynamiikan yhtälöiden lisäksi tarvittaessa myös muita esimerkiksi kemiallisia ja jopa biologisia yhtälöitä. Eräs tapa, jolla yleisiä virtausmalleja pyritään laajentamaan on tekemällä niistä niin sanottuja maajärjestelmän malleja (Earth system models), jotka sisältävät alimallit muun muassa myös ilmakehäkemialle ja hiilikierrolle.Tällainen järjestely mahdollistaa järjestelmien välisten vuorovaikutusten paremman huomioinnin.


title: Yleinen virtausmalli

text: Kolmiulotteinen yleinen virtausmalli diskretisoi fluidien liikeyhtälöt mallin hilassa ja integroi niitä eteenpäin ajassa. Mallit myös parametrisoivat prosesseja, jotka saattavat olla merkittäviä mallin tuloksissa, mutta joiden skaala on merkittävästi pienempi kuin mallin hilakoko.


title: Yleinen virtausmalli

text: Minimaalinen virtausmalli koostuu ytimestä, joka kuvaa mallin fysikaalisten muuttujien dynaamisia suhteita toisiinsa. Käytännössä tämä voi tapahtua lähtien liikkeelle fysikaalisista liikeyhtälöistä ja säilymislaeista. Virtausmallissa määritellyistä perusmuuttujista voidaan edelleen päätellä lukuisia muita muuttujia, joita voidaan verrata tehtyihin havaintoihin.


title: Yleinen virtausmalli

text: Ilmakehämallissa yhtälöjen reunaehdoiksi annetaan maan ja meren vuorovaikutus ilmakehän kanssa. Tyypillisesti ilmakehämallin kuvaamat fysikaaliset muuttujat ovat paine, ilman virtausnopeudet eri korkeuksilla, lämpötila ja ilman kosteus. Malleissa on yleensä myös säteilykoodi, joka käsittelee muun muassa valon eri aallonpituuksien käyttäytymistä sekä muun muassa konvektion ja pilvipeitteen parametrisoinnit.


title: Yleinen virtausmalli

text: Merimallissa lasketut muuttujat ovat toiset. Tyypillisesti lasketaan esimerkiksi veden suolaisuus. Merimallit huomioivat reunaehtoinaan ilmakehäpakotteet ja saattavat sisältää useita erilaisia lisäosia, esimerkiksi merijäämalleja.


title: Yleinen virtausmalli

text: Yhdistetyt ilmakehä-merimallit yhdistävät edellä esitellyt mallityypit. Tällöin vesi-ilma rajapinnalle ei tarvitse määritellä reunaehtoja. Tällaiset mallit ovat pohjana esimerkiksi IPCC:n esittämille ilmastoennusteille. Mallit ovat hyvin monimutkaisia ja niitä kehitetään jatkuvasti eteenpäin.


title: Yleinen virtausmalli

text: Liikeyhtälöiden diskretisointi voidaan tehdä eri tavalla. Erilaiset diskretisointimahdollisuudet johtavat mallien erilaisiin ominaisuuksiin esimerkiksi laskennallisen vakauden suhteen. Ilmakehämallien tyypillinen resoluutio vaihtelee välillä 1–5 astetta. Esimerkiksi Hadley Centerin HadAM3-malli käyttää 2,4 leveysasteen ja 3,75 pituusasteen hilaa, josta seuraa 73 kertaa 96 mallihila. Vertikaalisuunnassa mallissa on 19 tasoa.


title: Yleinen virtausmalli

text: Varhaiset yhdistetyt virtausmallit vaativat joskus vuokorjauksia, jotta ne kykenivät saavuttamaan stabiileja tuloksia. Näistä korjauksista on kuitenkin pyritty luopumaan niitten epäfysikaalisuuden takia. Osa IPCC:n käyttämistä malleista sisältää vuokorjauksia.


title: Yleinen virtausmalli

text: Konvektioilmiö, jossa lämmin ilma nousee ylöspäin, on joiltain osin osoittautunut monimutkaiseksi ongelmaksi malleille. Aina 1950-luvulta lähtien konvektio on jouduttu parametrisoimaan, koska ilmiön mittakaava on tyypillisesti mallihilan mittakaavaa huomattavasti pienempi. Myös pilvien käyttäytymistä ei tunneta vielä kovin yksityiskohtaisesti ja sekin joudutaan parametrisoimaan.


title: Yleinen virtausmalli

text: Ilmastomallinnuksessa mallien epävarmuudet johtuvat sekä niiden sisäisistä syistä että syötteisiin liittyvistä epävarmuuksista kuten päästömäärien kehityksestä. Tämän vuoksi ilmastotutkimuksessa pyritään mallintamaan erilaisia skenaarioita pakotteiden erilaiselle kehitykselle. Nykyiset ilmastomallit vastaavat hyvin lämpötilavaihteluista 1900-luvulla tehtyjä havaintoja. Mallien ja niiden taustalla olevan tieteellisen tiedon kehitys on myös ollut nopeaa. Epävarmuustekijöitä on kuitenkin yhä. Tärkeimpiä näistä on pilvisyyden kuvaaminen ja esimerkiksi takaisinsyöttömekanismien monimutkaisuus. Laskentakapasiteetin rajallisuus asettaa myös huomattavia esteitä pienen skaalan ilmiöiden kuvaamiselle. Näillä ilmiöillä voi olla merkittäviä vaikutuksia myös suuremman mittaskaalan tapahtumiin.


title: Yleinen virtausmalli

text: Kansainvälinen ilmastopaneeli IPCC on katsonut mallien olevan "soveliaita työkaluja tulevia ilmastoja koskevien hyödyllisten ennusteiden saamiseen". IPCC:n mukaan valtaosa ilmastotutkijoista on sitä mieltä, että ilmastomallit eivät täysin mallinna kaikkia tärkeitä prosesseja, mutta heidän mukaansa paremmat mallit eivät todennäköisesti vaikuttaisi lopputuloksiin. Yleiset virtausmallit kykenevät toistamaan havaitun lämpötilakehityksen 1900-luvun aikana. Aiemmin käytiin keskustelua yläilmakehän lämpötiloista, joiden mallit ennustivat olevan korkeampia kuin joissakin havainnoissa. Sittemmin on käynyt ilmi, että havaintojen ja ennustusten yhteensopimattomuus johtui ilmeisesti virheellisistä satelliittimittauksista.


title: Yleinen virtausmalli

text: Pilvien vaikutus ilmastoon on merkittävä. Toisaalta pilvet estävät auringon valoa pääsemästä maan pinnalle, mutta toisaalta myös säteilevät absorboimaansa säteilyä maata kohti. Näin ollen pilvien kokonaisvaikutus on epäselvä. Jos hiilidioksidipäästöt vaikuttavat pilvien muodostumiseen, saattavat lopputulokset ilmaston kannalta olla vaikeasti ennustettavia. Vuonna 2001 IPCC nosti pilviin liittyvät epävarmuudet yhdeksi merkittävimmistä ilmastonmuutokseen liittyvistä epävarmuustekijöistä. Myös kosmisen säteilyn vaikutuksesta pilvipeitteeseen on moniselitteisiä tuloksia. Ilmastomallit eivät sisällä kosmisia säteitä, koska ei ole tiedossa fysikaalista mekanismia, jolla ne voisivat ilmastoon vaikuttaa.


title: Yleinen virtausmalli

text: Mallit pyritään validoimaan mahdollisimman kattavasti ennen kuin niiden pohjalta vedetään johtopäätöksiä. Toisin sanoen mallin tulee osoittaa ennustusvoimansa jo tunnettujen mittausten valossa ennen kuin siihen voidaan luottaa. Tieteellinen yhteisö katsoo, että validoitujen mallien ennusteet muodostavat kokonaisuutena uskottavan kuvan ilmaston tulevan kehityksen suunnasta, mutta ei välttämättä tämän kehityksen absoluuttisesta suuruudesta. Kaikki ilmastomallit ennustavat hiilidioksidin lisäämisen johtavan ilmaston lämpenemiseen. Ilmastomallien epävarmuuksia on käsitelty yksityiskohtaisemmin esimerkiksi IPCC:n raporteissa.


title: Yleinen virtausmalli

text: Ilmakehän perusyhtälöt osittaisdifferentiaalimuodossa.


title: Yleinen virtausmalli

text: @ on osittaisderivaatta


title: Yleinen virtausmalli

text: Liikeyhtälöt x, y ja z-suunnassa


title: Yleinen virtausmalli

text: Termodynamiikan yhtälö


title: Yleinen virtausmalli

text: Jatkuvuusyhtälö


title: Yleinen virtausmalli

text: Ideaalikaasun tilanyhtälö


title: Yleinen virtausmalli

text: Nämä yhtälöt ovat epälineaarisia osittaisdifferentiaaliyhtälöitä. Niinpä d/dt täytyy yhtälöitä ratkaistessa kirjoittaa auki seuraavasti.


title: Yleinen virtausmalli

text: Joissa


title: Yleinen virtausmalli

text:
Q lämmitys
R kuivan ilman kaasuvakio 287 J/K/kg


title: Yleinen virtausmalli

text: Nämä yhtälöt ovat suorakulmaisessa koordinaatistossa, mutta yleensä yhtölöt ratkaistaan pallokoordinaatistossa pallofunktioita hyväksi käyttäen. Yhtälöissä ei ole mukana kosteuden ja pilvien veden yhtälöitä. Lisäksi kitka ja lämmitys sisältää joukon mutkikkaita veden olomuodon muutoksia, pyörietsyyttä, lämmön ja kosteuden vaihtoa maanpinan ja ilmakehän välillä jne. Pienen mittakaavan sääilmöissä, muun muassa kumpupilvissä hydrostaattisen tasapainon oletus ei päde. Näin ollen nykyiset ennustuksissa käytetyt säämallit ovat epähydrostaattisia.


title: Luettelo vaalikauden 2007–2011 kansanedustajista

text: Tämä on luettelo vaalikauden 2007–2011 kansanedustajista eduskuntaryhmittäin. Luettelon lopussa on lueteltu edustajanvaihdokset. Suurin osa edustajista valittiin vaaleissa 2007, mutta osa nousi eduskuntaan varaedustajan paikalta. Jos joku alun perin vaaleissa valittu kansanedustaja eroaa pysyvästi tehtävästään (ei palaa eduskuntaan enää vaalikauden aikana) tai kuolee, tulee tämän tilalle samassa vaalipiirissä samasta vaaliliitosta ehdolla ollut ensimmäisenä ilman eduskuntapaikkaa jäänyt ehdokas.


text: Eduskunnan keski-ikä 10. lokakuuta 2008 oli 49 vuotta. Nuorin kansanedustaja oli keskustan Tuomo Puumala, 26 vuotta, ja vanhin SDP:n Jacob Söderman, 70 vuotta. Aluksi vanhin oli vasemmistoliiton Claes Andersson, 70 vuotta, mutta hän luopui edustajuudesta 9.9.2008.


text: Hallituksena ovat eduskunnan vaalikaudella toimineet Vanhasen II hallitus ja Kiviniemen hallitus. Ministerinä on toiminut kaksi eduskunnan ulkopuolista jäsentä: vihreiden Tarja Cronberg työministerinä 2007–2009 ja kokoomuksen Alexander Stubb ulkoministerinä 4.4.2008 alkaen.


text: Lähde:


title: GCM

text: GCM voi tarkoittaa seuraavia:


title: Fieldin metalli

text: Fieldin metalli on metalliseos, jonka sulamispiste on noin 62 °C. Se sisältää 32,5 % vismuttia, 51 % indiumia, ja 16,5 % tinaa. Koska Fieldin metalli ei sisällä kadmiumia tai lyijyä, sitä voidaan pitää myrkyttömänä vaihtoehtona Woodin metallille.


title: Fieldin metalli

text: Fieldin metallia voidaan käyttää esimerkiksi leluissa. Se muistuttaa ulkoasultaan hopeaa, mutta on sitä kalliimpaa indiumin korkean hinnan vuoksi. Metallia käytetään myös pikamallien valmistukseen. Valumuottiin kaadettu nestemäinen Fieldin metalli täyttää tiiviisti muotin, mutta vaarana on valamisesta mahdollisesti aiheutuvat nestemäisen metallin aikaansaamat kolmannen asteen palovammat. Laboratoriokäytössä metallin etuna on myös sen helppo kiinnitettävyys lasiin.


title: Fieldin metalli

text: Muita tarkkoja seoksia joilla on erityisominaisuuksia:


title: Hot Springsin kansallispuisto

text: Hot Springsin kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Arkansas'n osavaltiossa sijaitseva kansallispuisto. Se perustettiin alun perin Hot Springsin reservaatiksi vuonna 1832 ja kohotettiin kansallispuiston asemaan 4. maaliskuuta vuonna 1921. Hot Springs on vain 22,46 km² laajuinen ja näin Yhdysvaltojen pienin kansallispuisto. Sitä hallinnoi Yhdysvaltain muiden kansallispuistojen tapaan maan National Park Service. Hot Springsin kansallispuisto on kuuluisa kuumista lähteistään, joiden mukaan se on myös nimetty.


title: Valkoevähai

text: Valkoevähai ("Triaenodon obesus") on tiikerihaihin eli ihmishaihin ("Carcharhinidae") kuuluva hailaji. Sitä tavataan Intian valtameren koralliriutoilla, Tyynellämerellä Oseanian vesillä sekä idempänä Costa Rican ja Galápagossaarten tuntumassa.


title: Valkoevähai

text:
Valkoevähait syövät hummereita, mustekaloja ja muita pohjaeläimiä. Sillä on erinomainen hajuaisti ja sen avulla hai kykenee jäljittämään saaliinsa. Se etsii ruokansa tavallisesti merenpohjasta, mutta on oppinut myös tunnistamaan veneen perämoottorin äänen alkaen seurata kalastusvenettä saaliskalojen toivossa.
Valkoevähailla on valkoinen selkäevän pää, josta se on saanut nimensä. Se on harmaa valkoista mahaansa lukuun ottamatta.


title: Valkoevähai

text: Valkoevähait saalistavat pääasiassa öisin. Silloin ne liikkuvat parvina koralliriutoilla ja etsivät terävien aistiensa avulla riutan onkaloissa nukkuvia kaloja ja äyriäisiä. Niiden ruumis on päältä litistynyt joka helpottaa saaliin nappaamista ahtaasta kolosta. Jos saalis ehtiikin ulos, muut parven jäsenet tekevät siitä pian selvää jälkeä.


title: Jouni Palosaari

text: Jouni Palosaari (s. 25. lokakuuta 1961 Kittilä) on Levin rinteitä ja hissejä hoitavan Oy Levi Ski Resort Ltd toimitusjohtaja vuodesta 1988. Palosaari on ravintola-alan yrittäjä Päivikki Palosaaren veli.


title: Jouni Palosaari

text: Levin matkailukeskus alkoi kasvaa voimakkaasti 1990-luvun alussa, kun Oy Levi Ski Resort Ltd osti kahden tappiollisen laskettelukeskuksen kaluston hisseineen ja siirsi ne Leville.


title: Jouni Palosaari

text: Joulukuussa 2013 Levi Ski Resortin hallitus vapautti Palosaaren toimitusjohtajan tehtävästä ja hän siirtyi projektitehtäviin. Taustalla olivat lehtitietojen mukaan investointihankkeisiin liittyvät asiat. Palosaaren toimista investointihankkeen yhteydessä tehtiin tutkintapyyntö poliisille. Myöhemmin rinnekeskuksen toisen pääomistajan, Kittilän kunnan, valtuutetut toivoivat Palosaaren paluuta uudelleen johtotehtäviin.


title: Jouni Palosaari

text: Maaliskuussa 2014 yhtiön vaihdettu hallitus palautti Palosaaren tehtävään ja tutkintapyynnöt peruttiin. Toinen pääomistaja, Levin Matkailukeskus Oy kuitenkin kanteli asiasta valtakunnansyyttäjänvirastoon, joka jatkoi poliisitutkintaa ja asia siirtyi Ouluun keskusrikospoliisille.


title: Jouni Palosaari

text: Palosaarella on vaimo ja kolme aikuista lasta. Palosaari opiskeli talonrakennusinsinööriksi Oulussa. Koulun ja armeijan jälkeen hän pääsi töihin Kittilän kunnan rakennustoimistoon, josta siirtyi vuoden kuluttua nykyiseen tehtäväänsä.


title: Jerzy Skolimowski

text: Jerzy Skolimowski [jɛʐɨ skɔliˈmɔfskʲi] (s. 5. toukokuuta 1938 Łódź, Puola) on puolalainen elokuvaohjaaja, näytelmäkirjailija, käsikirjoittaja ja näyttelijä.


title: Jerzy Skolimowski

text: Skolimowskin isä kuului toisen maailmansodan aikana Puolan vastarintaliikkeeseen ja joutui natsien teloittamaksi. Hänen äitinsä piilotteli juutalaisperhettä. Sota leimasi Skolimowskin lapsuutta voimakkaasti.


title: Jerzy Skolimowski

text: Skolimowski on valmistunut Varsovan yliopistosta 1959, ja sen jälkeen hän on käynyt Łódźin elokuva-akatemian, josta hän valmistui ohjaajaksi 1964.


title: Jerzy Skolimowski

text: Läpimurtona elokuva-alalle toimivat Skolimowskin mukanaolo Roman Polanskin elokuvan "Veitsi vedessä" ja Andrzej Wajdan elokuvan "Yön leikit" (1960) käsikirjoitustiimissä. Hän ohjasi Puolassa aluksi kolme elokuvaa, joissa jokaisessa sivulliseksi jäävä hahmo etsii itseään: "Irrallinen" (1964), "Walkower" (1965) ja "Muuri" (1966). Godard-tyylisen elokuvan "Lähtö" (1967) hän ohjasi belgialaisella rahoituksella ja elokuvan "Kädet ylös" (1967) taas Puolassa. Se kiellettiin rienaavana, ja Skolimowski päätti muuttaa pysyvästi ulkomaille.


title: Jerzy Skolimowski

text: Töiden saanti lännessä oli aluksi vaikeata, mutta sitten Skolimowski sai ohjattavakseen brittituotannon "Hyväilysi kosketus" (1970), josta tuli hänen kansainvälinen läpimurtonsa. Sen jälkeen tehty, Vladimir Nabokovin tarinaan perustuva "Kuningas, rouva, sotamies" (1971) epäonnistui kaupallisesti, ja seuraavan tilaisuutensa hän sai vasta vuosikymmenen lopussa elokuvalla "Huuto" (1978), surrealistisella tarinalla miehestä joka kykenee tappamaan huutamalla. Skolimowskin 1980-luvun elokuvista "Kuutamokeikka" kuvaa Britanniaan laittomasti saapuvaa puolalaista rakennustyömiesporukkaa. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuoden 1984 "Menestys on paras kosto" on omakohtainen tarina Lontoossa asuvasta puolalaisohjaajasta ja tämän kapinoivasta teinipojasta. Siegfried Lenzin tarinaan perustuva, Yhdysvalloissa tuotettu "Majakkalaiva" (1985) sai parhaan elokuvan palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla, mutta sitä levitettiin heikosti.


title: Jerzy Skolimowski

text: Skolimowski asui pitkään Los Angelesissa Yhdysvalloissa ja harrasti maalausta. 2000-vuosikymmenellä hän palasi kotimaahansa Puolaan. Vuonna 2016 hän sai elämäntyöpalkinnon Venetsian elokuvajuhlilla.


title: Jerzy Skolimowski

text: Skolimowski on ollut naimisissa puolalaisen näyttelijän Elżbieta Czyzewskan kanssa.


title: Pietarinkala

text: Pietarinkala ("Zeus faber") on viuhkaeväisiin kuuluva kalalaji. Sitä tavataan lauhkean vyöhykkeen rannikkovesissä eri puolilla maailmaa: Välimeressä, Mustassameressä, Atlantin itäosissa, Pohjanmeressä, Intian valtameressä sekä Tyynessämeressä. Se pysyttelee lähellä merenpohjaa eikä nouse pintaan usein.


title: Pietarinkala

text: Pietarinkalan ruokavalio on laaja ja siihen kuuluvat muun muassa pienikokoiset parvikalat, äyriäiset ja mustekalat. Saalistuksessa se käyttää hyväkseen ulkonäköään, sillä heijastavan ihon johdosta sitä ei huomaa helposti tietyiltä suunnilta. Se on myös hidas uimari, joten naamioitumisesta onkin kalalle paljon hyötyä.


title: Pietarinkala

text: Pietarinkala on saanut nimensä kylkilaikkuihinsa liittyneen uskomuksen mukaan. Tarinan mukaan Jeesus kehotti apostoli Pietaria pyydystämään yhden kalan verojen maksamista varten. Pietari pyydysti kalan ja sen suussa oli hopeakolikko, jolla verot pystyttiin maksamaan. Samalla Pietarin sormenjäljistä jäivät merkit kalan kylkiin.


title: Neliöjuuri 2

text: Neliöjuuri 2 eli luvun 2 neliöjuuri (myös Pythagoraan vakio, merkitään formula_1) on positiivinen reaaliluku, joka itsellään kerrottuna on 2. Sen numeerinen arvo on noin 1,414213562373095. Jo pythagoralaiset tunsivat, että neliöjuuri 2 on irrationaaliluku - se on siis mahdollisesti ensimmäinen tunnettu irrationaaliluku.


title: Neliöjuuri 2

text: Geometriassa neliöjuuri 2 on Pythagoraan lauseen mukaisesti suorakulmaisen kolmion, jonka sivujen pituus on 1, hypotenuusan pituus.


title: Neliöjuuri 2

text: Neliöjuuri 2 liittyy myös hopeiseen suhteeseen, sillä hopeisen suhteen arvo on:


title: Neliöjuuri 2

text: Neliöjuuri 2 voidaan esittää ketjumurtolukuna seuraavasti:


title: Edward Blyth

text: Edward Blyth (23. joulukuuta 1810, Lontoo – 27. joulukuuta 1873, Lontoo) oli englantilainen eläintieteilijä ja kemisti.


title: Edward Blyth

text: Edwardin isä kuoli pojan ollessa 10-vuotias, ja leskeksi jäänyt äiti joutui yksin kasvattamaan 4 lastaan. Hänen onnistui toimittaa vanhin poika Edward kouluun, jossa hän menestyi kemiassa ja luonnonhistoriassa. Edward vietti kaikki vapa-aikansa British Museumissa. 1832 Blyth osti rohdoskaupan Lontoon Lower Tootingista, mutta joutui lopettamaan liiketoiminnan 1837, ja muutti Brixtoniin, Surreyhin.


title: Edward Blyth

text: Vuonna 1841 Blyth muutti Intiaan "The Royal Asiatic Society of Bengal" nimisen järjestön museon kuraattoriksi Kalkuttaan. Hän päivitti ja järjesti museon luettelon ja kokoelmat, ja julkaisi "Catalogue of the Birds of the Asiatic Society" 1849. Hän osallistui niukasti kenttätöihin, mutta kuvaili lintulajeja muiden englantilaisornitologien, muun muassa Allan Octavian Humen, Samuel Tickellin ja Robert Swinhoen lähettämien näytteiden perusteella.


title: Edward Blyth

text: 1854 Blyth avioitui leskirouva Hodgesin kanssa, joka kuitenkin kuoli jo 3 vuoden kuluttua. Vaimon kuolema oli Blythille raskas isku, eikä hän koskaan henkisesti toipunut siitä. Hän toimi kuraattorin virassa vuoteen 1862, jolloin heikentynyt mielenterveys pakotti hänet muuttamaan takaisin Englantiin. 1881 hän julkaisi teoksen kurjista "The Natural History of the Cranes".


title: Edward Blyth

text: Edward Blyth oli luonnonvalinnan ja evoluution tutkimuksen edelläkävijöitä. Jo vuonna 1835 hän julkaisi "The Magazine of Natural History" julkaisussa kirjoituksen "An Attempt to Classify the "Varieties" of Animals, with Observations on the Marked Seasonal and Other Changes Which Naturally Take Place in Various British Species, and Which Do Not Constitute Varieties", josta Charles Darwin ammensi tietoa ja muun muassa lainauksia omiin teoksiinsa (professori Loren Eiseleyn tutkimukset, Pennsylvanian yliopisto). Blyth ja Darwin olivat myöhemmin vilkkaassa kirjeenvaihdossa vuodesta 1855 alkaen.


title: Edward Blyth

text: Blyth toimitti "Cuvier"in "Animal Kingdom"in englanninkielisen laitoksen kappaleet nisäkkäät, linnut ja matelijat vuonna 1840, sisällyttäen tekstiinsä runsaasti korjauksia, muutoksia ja omia havaintojaan.


title: Edward Blyth

text: Blyth kuvaili ja nimesi muun muassa viitakerttusen, taigauunilinnun ja ruskouunilinnun.


title: Hugo Nousiainen

text: Hugo Olavi Nousiainen (25. toukokuuta 1913 Viipuri – 12. elokuuta 1957) oli suomalainen rikoskirjailija. Vuosina 1945–1951 hän julkaisi kolme romaania, "Murhattiinko hänet?", "Kello 21:n jälkeen" ja "Yöpäivystäjät".


title: Hugo Nousiainen

text: Nousiainen toimi rikosetsivänä Viipurissa 1936–1940. Näitä aikoja hän kuvasi myöhemmin kirjassaan "Varjon puolella Viipurissa" (1954). Sotien jälkeen hän siirtyi Helsinkiin, jossa hän toimi Rikostutkimuskeskuksen laboratorion assistenttina ja Suomenlinnassa toimineen Valtion poliisikoulun tuntiopettajana. Vuonna 1954 hän siirtyi poliisitehtävistä Viikkosanomien toimittajaksi ja ehti olla myös Uuden Suomen toimittajana ennen kuolemaansa.


title: Hugo Nousiainen

text: Nousiaisen pääteoksena on pidetty 1949 ilmestynyttä romaania "Yöpäiviystäjät" joka kertoo yhden työvuoron tapahtumista Helsingin Sofiankadun poliisiaseman yöpäivystyksessä. Juha Nevalainen kirjoitti sen perusteella käsikirjoituksen, josta Edvin Laine on ohjannut elokuvan "Yhden yön hinta".


title: Marcos

text: Marcos voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Elisabet York

text: Elisabet York (; 11. helmikuuta 1466 – 11. helmikuuta 1503) oli Englannin kuninkaan Henrik VII:n puoliso ja kuningas Henrik VIII:n äiti.


title: Elisabet York

text: Elisabet oli York-sukuisen kuninkaan Edvard IV:n ja tämän puolison Elisabet Woodvillen tytär. Hänen avioliittonsa uuden kuninkaan Henrik VII:n kanssa yhdisti kilpailevat York- ja Lancaster-suvut yhdeksi Tudor-suvuksi ja vahvisti samalla Henrikin jälkeläisten oikeuden kruunuun. Elisabetin äiti Elisabet Woodville suostui järjestämään naimakaupan, mikäli Henrikin onnistuisi syrjäyttää Elisabet Woodvillen lanko Rikhard III valtaistuimelta. Tämä onnistui Bosworthin taistelussa 1485. Häät järjestettiin seuraavana vuonna. Kuningattareksi Elisabet kruunattiin vasta 25. marraskuuta 1487, yli vuosi pariskunnan ensimmäisen lapsen Arthurin syntymän jälkeen.


title: Elisabet York

text: Elisabetin ja Henrikin avioliitto oli kaikin puolin suhteellisen onnistunut. Pariskunta sai seitsemän (tai mahdollisesti kahdeksan) lasta:


title: Elisabet York

text: Elisabetin vanhin poika Arthur menehtyi pian sen jälkeen, kun oli nainut Espanjan prinsessan Katariina Aragonialaisen. Ilmeisesti tämän johdosta Elisabet päätti tulla raskaaksi vielä viimeisen kerran vahvistaakseen kuningassukua. Hän synnyttikin vielä tyttären, Katariinan, joka kuitenkin kuoli heti. Elisabet itse sairastui raskauden jälkeiseen infektioon ja menehtyi yhdeksän päivän kuluttua 37-vuotissyntymäpäivänään.


title: Elisabet York

text: Vaikka Henrik VII olikin tunnetusti tarkka rahoistaan, Elisabet sai loisteliaat hautajaiset. Hänet haudattiin Lontoon Westminster Abbeyhyn, jonne myös hänen miehensä myöhemmin haudattiin hänen rinnalleen.


title: Elisabet York

text: Yorkin Elisabet on ainoa Englannin kuningatar, joka on ollut kuninkaan vaimo (Henrik VII), tytär (Edvard IV), sisar (Edvard V), veljentytär (Rikhard III) ja äiti (Henrik VIII). Hänen myös sanotaan antaneen kasvonsa herttakuningattarelle.


title: Elisabet York

text: Elisabetin toinen poika Henrik VIII seurasi Elisabetin miestä Englannin valtaistuimelle, Elisabetin vanhin tytär Margareeta nai Skotlannin kuninkaan Jaakko IV:n ja Elisabetin nuorempi eloonjäänyt tytär Maria Tudor nai Ranskan kuninkaan Ludvig XII:n. Margareetan pojasta tuli Skotlannin kuningas Jaakko V, hänen pojantyttärensä oli kuningatar Maria Stuart ja pojantyttärenpoikansa kuningas Jaakko VI, josta kaikki myöhemmät Ison-Britannian hallitsijat polveutuvat.


title: Paul Gerhardt

text: Paul Gerhardt (12. maaliskuuta 1607, Gräfenhainichen, Saksa – 27. toukokuuta 1676, Lübben, Saksa) oli luterilaisen ortodoksian ajan pappi ja yksi saksankielisen maailman ja luterilaisen kirkon tunnetuimmista virsirunoilijoista.


title: Paul Gerhardt

text: Hän opiskeli teologiaa luterilaisessa Wittenbergin yliopistossa.


title: Mäkihypyn maailmancup 2007–2008

text: Mäkihypyn maailmancup 2007–2008 alkoi Kuusamosta Suomessa 30. marraskuuta 2007. Kauden aikana järjesttiin 28 henkilökohtaista osakilpailua, joista yksi peruttiin ja 4 joukkuekilpailua, joista yksi peruttiin. Viimeinen osakilpailu hypättiin Planicassa Sloveniassa 16. maaliskuuta 2008. Thomas Morgenstern varmisti kokonaisvoiton 21. kisan jälkeen Willingenissä, kun kuusi kilpailua oli käymättä.


title: Comte

text: Comte tai Comté voi tarkoittaa seuraavia:


title: Valdemar Kosonen

text: Valdemar Kosonen (5. maaliskuuta 1916 Nuijamaa – 22. huhtikuuta 1942 Viipuri) oli Mannerheim-ristin ritari numero 25.


title: Valdemar Kosonen

text: Sotamies, kranaatinheittimistön tulenjohtoryhmän tähystäjä Valdemar Kosonen palveli jatkosodan hyökkäysvaiheessa JR 15:n toisessa pataljoonassa. 16. lokakuuta 1941 hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi numero 25. Hänet oli ylennetty alikersantiksi jo 11. lokakuuta 1941. Hänen nimitysesityksessään mainitaan oma-aloitteisuus ja esimerkillinen rohkeus sekä taito taisteluissa.


title: Valdemar Kosonen

text: Kosonen kuoli sodan aikana Viipurissa 13. sotasairaalassa. Siviiliammatiltaltaan hän oli työmies.


title: Siima

text: Siima eli flagelli (latinaksi "flagellum", monikko "flagella") on eräiden solujen rihmamainen liikuntaelin, joka toimii ruoskan tai potkurin tavoin. Siima on muun muassa siittiösoluilla, useilla yksisoluisilla levillä ja alkueläimillä sekä liikuntakykyisillä bakteereilla ja arkeilla.


title: Siima

text: Siimat voivat sijaita pitkänomaisen solun toisessa tai molemmissa päissä (polaarisesti), päiden ympärillä (subpolaarisesti) tai sivulla (lateraalisesti). Ne voivat olla myös ryhmittyneet solun toiseen päähän (lofotrikkisesti) tai tasaisesti koko solun pinnalle (peritrikkisesti).