title: Aqualung

text: Aqualungia pidetään yleisesti konseptialbumina, vaikkakin Ian Anderson on useasti kiistänyt tämän. Konseptiteoriaa tukevat erillisesti nimetyt albumin puolet: A-puoli on "Aqualung" ja B-puoli "My God". Anderson puolestaan on sanonut albumin olevan "vaihtelevia musiikillisia teemoja sisältävä albumi, jossa 3-4 kappaletta sisältävät löyhästi yhtenäisen teeman". Konseptiväitteistä kiusaantuneena Anderson päätti seuraavaksi tehdä "todellisen konseptialbumin", lopputuloksena vuoden 1972 "Thick as a Brick".


title: Aqualung

text: Idea albumin nimeen ja kansitaiteeseen tuli, kun Ian Andersonin tuolloinen vaimo Jennie kuvasi kodittomia ihmisiä Thames-joen varrella. Etenkin yksi valokuva kodittomasta miehestä teki vaikutuksen, ja Anderson vaimoineen kirjoitti kuvan pohjalta "Aqualung"-kappaleen. Kappale kertoo sivullisesta katsottuna likaisesta, epäilyttävästä kodittomasta miehestä joka todellisuudessa on yksinäinen, sairas ja josta kukaan ei välitä. Andersonin mukaan kappaleen sanoitus on tehty hyvin pärjäävän ihmisen näkökulmasta, eli siitä, miten ns. "tavallinen kansalainen" näkee sosiaalisesti heikomman ihmisen.


title: Aqualung

text: Albumin A-puoli sisältää nimikappaleen lisäksi muita henkilökuvauksia, kuten prostituoidusta kertovan "Cross-Eyed Mary"n sekä pari omakohtaista kuvausta, esimerkkinä "Cheap Day Return", joka kertoo Andersonin vierailusta sairaan isänsä luokse sekä "Wond'ring Aloud" ja "Up To Me", jotka kertovat rakastumisesta ja itsekkyydestä. "Mother Goose"-kappaleen kohteena on surrealistinen kokemus Lontoon keskustassa.


title: Aqualung

text: Albumin toinen puoli keskittyy uskonnollisiin aiheisiin. Yhtyeen manageri Terry Ellis sanoi ennen albumin julkaisua sen olevan "nyrkinisku vasten kirkon kasvoja" ja ennakoi sen herättävän ristiriitaisia ajatuksia. Anderson kertoi vuonna 2011, ettei hänellä ole ollut mitään kristinuskoa vastaan kansoja yhdistävänä tekijänä, mutta että hän halusi kyseenalaistaa joidenkin organisoitujen uskonsuuntauksien jumalakäsityksen ja vanhempien ja koulujen vastuun lasten uskonnollisten käsitysten synnyttäjinä. "My God", "Hymn 43" (teemana "blues Jeesukselle") ja "Wind Up" käsittelevät uskontoa sisältäpäin katsottuna ja kriittisesti kantaaottaen. "My God"-kappaletta oli soitettu jo vuoden 1970 kiertueella ja Ian Anderson sanoi kappaletta "valitusvirreksi Jumalalle". "Slipstream"-kappale kertoo kuolemasta ja kuolemanjälkeisestä elämästä.


title: Aqualung

text: "Locomotive Breath"-kappaleen sanoitus käsittelee maapallon kiihtyvää väestönkasvua, teollistumista ja kaupallistumista "hallitsemattomana eteenpäin menevänä junana" johon ei voi vaikuttaa.


title: Aqualung

text: Albumin kansikuvana on maalaus albumin nimikkohenkilöstä, jonka on sanottu muistuttavan hyvin paljon Ian Andersonia. Yhtyeen manageri oli ottanut yhteyttä taiteilija Burton Silvermaniin, jonka maalauksen hän oli nähnyt sanomalehdessä. Silverman otti kuvia yhtyeestä ja Andersonista ja teki maalauksen Andersonin kuvan pohjalta. Vaikkakin kannesta tuli ikoninen, on Anderson vihannut kantta, koska ei halunnut olla esikuvana kohteelle, josta hän laulaa objektiivisesti. Kaiken lisäksi Silverman haastoi yhtyeen myöhemmin oikeuteen maalauksen väärinkäytön johdosta. Kansiteksteistä löytyy myös sarkastinen, raamatuntekstejä mukaileva kirjoitus.


title: Aqualung

text: "Aqualung" julkaistiin Britanniassa 19. maaliskuuta 1971 ja huhtikuussa albumi nousi 4. sijalle Brittein albumilistalla. Yhdysvalloissa albumi julkaistiin paria kuukautta myöhemmin toukokuussa ja se nousi sikäläisellä albumilistalla sijalle 7. Julkaisunsa jälkeen se pysyi yli vuoden Yhdysvaltain albumilistalla. Albumin ainoa single-julkaisu oli elokuussa 1971 julkaistu "Hymn 43", joka nousi sijalle 91. Yhdysvalloissa. Se oli myös yhtyeen ensimmäinen single-julkaisu Yhdysvalloissa. Albumista julkaistiin myös quadrofoninen versio.


title: Aqualung

text: Albumi sai molemmin puolin Atlanttia positiivisen vastaanoton ja vuosien myötä se on noussut yhtyeen myydyimmäksi ja arvostetuimpiin kuuluvaksi albumiksi.


title: Aqualung

text: Albumi nostatti myös kohua, kun sen uskonnollis-kriittiset teemat herättivät ristiriitoja varsinkin Yhdysvalloissa, jossa mm. ns. Raamattuvyöhykkeellä albumi julistettiin pannaan ja sen kopioita jopa poltettiin rituaalinomaisesti. Toisenlaista kriitiikkiä tuli, kun amerikkalainen sukelluslaite-valmistaja Aqualung Corporation of North America syytti yhtyettä rekisteröidyn tavaramerkin väärinkäytöstä. Kappaleessa itse asiassa on viittauskin syvänmerensukellukseen. Albumin myytyä hyvin yhtiö totesikin sen olevan päinvastoin mainosta yritykselle, joten oikeustoimet jäivät.


title: Aqualung

text: Tähän päivään mennessä albumi on myynyt pelkästään Yhdysvalloissa kolminkertaista platinaa.


title: Aqualung

text: Piakkoin albumin julkaisun jälkeen, toukokuussa 1971 rumpali Clive Bunker jätti yhtyeen. Hän oli kyllästynyt kiertämiseen ja halusi viettää enemmän aikaa perheensä parissa. Bunkerin tilalle valittiin Barriemore Barlow, joka oli Hammondin tapaan soittanut Andersonin ja Evanin kanssa aiemmin John Evan Band-nimisessä yhtyeessä.


title: Aqualung

text: Albumista julkaistiin 25-vuotisjuhlan kunniaksi remasteroitu, bonus-raitoja sisältävä versio vuonna 1996. Varsinaisen albumin lisäksi mukana olivat julkaisematta jäänyt single "Lick Your Fingers Clean", "Wind Up"-kappaleen hieman erilainen, quadrofoninen miksaus, otteita Ian Andersonin haastattelusta sekä kolme vuonna 1969 BBC:lle tehtyä nauhoitusta.


title: Aqualung

text: Vuonna 2011 oli vuorossa 40-vuotisjuhlapainos, joka sisälsi Porcupine Tree-yhtyeen kitaristin ja tuottajan Steven Wilsonin tekemän uuden miksauksen albumista sekä albumiin liittyviä bonus-raitoja vuosilta 1970-1971. Albumin alkuperäinen tuotanto on saanut kritiikkiä Andersonin toimesta johtuen Island-studion huonosta akustiikasta ja nauhoituksiin liittyvistä vaikeuksista ja myös Wilson totesi uuden miksauksen olevan tarpeellisen.


title: Aqualung

text: Vuoden 2016 huhtikuussa 40-vuotispainos saa uuden julkaisun, tällä kertaa myös Wilsonin masteroimana.


title: Vartiomoottorivene 5

text: Vartiomoottorivene 5 (lyhyemmin VMV 5) oli suomalainen vartiomoottorivene, joka tilattiin Uudenkaupungin Veneveistämöltä ja valmistui 1931. Se kuului kolmanteen vartiomoottoriveneiden tilausvaiheeseen "VMV 6":n tavoin.


title: Vartiomoottorivene 5

text: "VMV 5" aloitti palveluksensa 1932 merivartiostossa. Alus oli 2. heinäkuuta partiomatkalla, jolloin se kohtasi Russärön majakan luona nopeakulkuisen moottoriveen, joka pysähtymismääräyksen jälkeen lähti pakoon kohti Viron rannikkoa. Veneestä heitettiin mereen spriikanistereita sen keventämiseksi ja siten nopeuden lisäämiseksi. "VMV 5" ei pysähtynyt keräämään pois heitettyä spriitä, vaan se jatkoi takaa-ajoa ampuen varoituslaukauksia kivääreillä ja tykillä. Lähellä Viron aluevesirajan lähestyessä kahden merivartijan onnistui hypätä veneeseen ja pysäyttää sen moottori. Tarkastuksessa veneestä löytyi vielä 720 litraa spriitä, yksi suomalainen ja kolme virolaista salakuljettajaa, joista yksi oli haavoittunut päähän kuollen seuraavana päivänä Hangossa.


title: Vartiomoottorivene 5

text: "VMV 5" palveli 1938 Suomenlahden länsipiirissä.


title: Vartiomoottorivene 5

text: "VMV 5" toimi sotien aikana vuosina 1939–1940 sukellusvenehävittäjälaivueessa, vuonna 1941 vartiomoottoriveneryhmässä, vuonna 1942 2. vartiomoottorivenelaivueessa, vuonna 1943 1. vartiomoottorivenelaivueessa ja vuonna 1944 1. vartiomoottorivenelaivueessa sekä 2. vartiomoottorivenelaivueessa.


title: Uusrokokoo

text: Uusrokokoo oli 1840–1870-luvuilla vaikuttanut sisustuksen tyylisuuntaus. Tyyli kehittyi ranskalaisen rokokoon pohjalta, ja sille olivat tyypillisiä kiillotetusta tummasta puusta valmistetut kaarevalinjaiset huonekalut sekä kukkakuvioiset tekstiilit.


title: Vartiomoottorivene 6

text: Vartiomoottorivene 6 (lyhyemmin VMV 6) oli suomalainen vartiomoottorivene, joka tilattiin Uudenkaupungin Veneveistämöltä ja valmistui 1931.


title: Vartiomoottorivene 6

text: "VMV 6" kuului kolmanteen vartiomoottoriveneiden tilausvaiheeseen VMV 5:n tavoin. Se osallistui 1935-1936 yhdessä "VMV 5":n kanssa Risto Orkon ohjaaman Suomifilmin elokuvan VMV 6 tekemiseen. Elokuva kuvattiin pääosin Pirttisaaressa ja Söderskärillä ja se esitettiin ensimmäisen kerran 1936.


title: Vartiomoottorivene 6

text: "VMV 6" palveli vuosina 1939–1940 varmistuslaivueessa, vuonna 1941 vartiomoottoriveneryhmässä, vuonna 1942 2. vartiomoottorivenelaivueessa ja vuosina 1943–1944 1. vartiomoottorivenelaivueessa. Alus upotti 22. toukokuuta 1943 Vaindlon itäpuolella yhdessä "Ruotsinsalmen" ja "Riilahden" kanssa syvyyspommein Neuvostoliiton laivaston sukellusveneen "Štš-408".


title: Vartiomoottorivene 6

text: Sotien jälkeen "VMV 6" oli ensin miinanraivaustehtävissä, minkä jälkeen se palasi rajavartioston käyttöön. Aluksen pohja uusittiin 1949 ja sen kansi ja keskikone uusittiin 1953.


title: Vartiomoottorivene 7

text: Vartiomoottorivene 7 (lyhyemmin VMV 7) oli Suomen merivartiolaitoksen vartiomoottorivene, joka tilattiin Turun Veneveistämöltä ja valmistui 1932. Se kuului neljänteen vartiomoottoriveneiden tilausvaiheeseen.


title: Vartiomoottorivene 7

text: "Vartiomoottorivene 7" valmistui 23. elokuuta 1932 Turun Veneveistämöltä, jolloin se luovutettiin merivartiolaitokselle. "VMV 7" oli 1. lokakuuta 1933 partiomatkalla Suomenlahdella, kun aluksen konehuoneessa räjähti. Miehistö yritti lähes tunnin sammuttaa räjähdyksen aiheuttamaa tulipaloa ennen kuin se jätti aluksen. Kaksi räjähdyksessä loukkaantunutta miehistönjäsentä siirrettiin lähistöllä olleeseen salakuljetusalus "Omariin".


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Ensimmäinen Marokon kriisi eli Tangerin kriisi oli huomattava kansainvälinen kriisi vuosina 1905–1906. Kriisi oli osa laajempaa Marokon sotaa.


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Saksan keisari Vilhelm II nousi 31. maaliskuuta 1905 Välimeren matkallaan kansleri Bernhard von Bülowin kehotuksesta maihin Pohjois-Marokossa Tangerin kaupungissa vahvistaakseen Ranskan imperialismin uhkaamaa Marokon itsenäisyyttä


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Saksan politiikan päämäärä oli saada Ranska epäilemään entente cordialea, joka oli Ranskan ja sen liittolaisten Venäjän ja Britannian 8. huhtikuuta 1904 Lontoossa solmima puolustusliitto. Venäjä, joka oli kärsinyt tappion sodassa Japania vastaan, ei halunnut sekaantua mihinkään kansainvälisiin selkkauksiin. Näin ollen Ranska tukeutui Englantiin ja sai Lontoon tuen.


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Saksa vaati Marokon kysymyksen selvittämiseksi kansainvälistä konferenssia. Ranskan ulkoministeri Théophile Delcassé halusi omaksua kovan linjan Saksaa vastaan, mutta ei saanut hallitusta taakseen, joten se tyytyi Saksan tarjoukseen konferenssin järjestämiseen.


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Saksan haave Marokkoa käsittelevästä konferenssista toteutui, ja Saksan tavoitteena oli tuottaa Ranskalle diplomaattinen tappio. Saksan vaatimuksesta Ranskan ulkoministeri Théophile Delcassé erosi Marokon kysymyksen takia virasta 6. kesäkuuta Ensimmäinen Marokon kriisin sopimiseksi järjestetyn konferenssin oli määrä kokoontua tammikuussa 1906 Espanjan Algecirasissa.


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Delcassé vastusti Saksan vaatimaa konferenssia, johon osallistuisivat kaikki vuoden 1880 Madridin sopimuksen osapuolet. Ranskan pääministeri Maurice Rouvier varoitti sodan uhasta, ellei Ranska osallistu kokoukseen. Ranska hyväksyi Marokko-konferenssin 4. heinäkuuta.


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Samoin Ranskan Saksan-suurlähettiläs Paul Bihourd, joka oli kuullut kansleri von Bülowilta yksiselitteisesti


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: 28. syyskuuta Saksa ja Ranska sopivat Marokon sulttaanille tehtävästä ehdotuksesta, jossa esitettiin Marokon asioista käsittelevän konferenssin ohjelma. Konferenssin aiheeksi tulisi muun muassa talousuudistukset ja palkkatulojen ja verojen säätely


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Algecirasin konferenssissa (16. tammikuuta – 7. huhtikuuta 1906) yritettiin lieventää Euroopan maiden liittoutumispolitiikassa vallitsevaa jännitystä. Saksa esitti vastalauseen Ranskan Marokon politiikkaa kohtaan, joka alkoi Britannian ja Ranskan välisen siirtomaasopimuksen jälkeen 8. huhtikuuta 1904 Ranskan rauhanomaisella tunkeutumisella Marokkoon.


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Saksa katsoi vaikutusvaltansa ja oman etunsa joutuneen uhanalaiseksi ja ilmoitti haluavansa kutsua koolle kansainvälisen konferenssin.


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Vastoin Saksan valtakunnankansleri Bernhard von Bülowin toivomusta Saksan diplomaattinen eristyneisyys toi vahvistusta konferenssiin. Muodollisesti Saksalle myönnettiin Marokossa oikeus avointen ovien politiikkaan, mutta vain Itävalta-Unkari ja Marokko itse tukivat Saksaa tämän vaatimuksen toteuttamisessa


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: 7. huhtikuuta 1906 Saksa ja Ranska sekä muut eurooppalaiset suurvallat sopivat, että Marokkoon perustetaan poliisivoimat, joita johtavat espanjalaiset ja ranskalaiset upseerit. Lisäksi Marokon pankkia ryhtyvät valvomaan ulkomaalaiset tarkastajat. Marokon suvereniteetti itsenäisenä valtiona säilyi ja yleinen kauppavapaus maassa toteutui.


title: Ensimmäinen Marokon kriisi

text: Saksalainen sotalaiva SMS "Panther" tuli Agadirin kaupungin satamaan 1. heinäkuuta 1911. Seurauksena oli toinen Marokon kriisi.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Toinen Marokon kriisi eli Agadirin kriisi oli kansainvälinen kriisi, joka puhkesi 1. heinäkuuta 1911 ja johti siihen, että Marokko menetti itsenäisyytensä.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Kriisi alkoi, kun Saksan keisarikunnan laivaston "SMS Panther" toi marokkolaiseen Agadirin kaupunkiin joukkoja suojelemaan Saksan kansalaisia ja saksalaisia yrityksiä alkuperäisväestön levottomuuksilta. Saksa syytti Ranskaa yrityksestä liittää Marokko osaksi Ranskan siirtomaita


title: Toinen Marokon kriisi

text: Kansainvälinen lehdistö käsitteli kannanotoissaan 2. heinäkuuta laajasti saksalaisten edesottamuksia Marokossa. Saksan hallitusmielinen, mutta myös liberaalinen, lehdistö tervehti tyydytyksellä tykkiveneoperaatiota, kun taas konservatiivinen Kreuzzeitung kirjoitti ”"Koko Saksan kansa pidättelee hengitystä"”. Liberaali Frankfurter Zeitung tiivisti kannanottonsa yhteen lauseeseen ”"Vihdoinkin"”.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Sen sijaan vasemmistoliberaalinen Berliner Tageblatt suhtautui operaatioon kriittisesti: ”"Saksan kansalla on oikeus tietää mitä tapahtuu. On selvää, että saksalaisten yritysten etujen vaarantaminen Marokossa ei ole riittävä peruste tykkiveneen lähettämiseen"”.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Konservatiinen englantilainen Observer reagoi järkyttyneenä: ”"Saksalaishyökkäys tulee kuin salama kirkkaalta taivaalta!"”, kun taas Lontoon Times näki asiat rauhallisemmin: ”"Saksan ottama askel ei johda välttämättä vakaviin seurauksiin"”.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Ranskassa oikeistolehti Eclair korosti, että Ranskan hallitus ei voi antaa saksalaisille periksi: ”"Saksa haluaa saada jalansijan Atlantin äärellä, jotta se voisi aiheuttaa ranskalaisille alati vaikeuksia ja rajoittaa Ranskan vaikutusvaltaa"”.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Englannin valtiovarainministeri David Lloyd George varoitti Saksan hallitusta epäsuorasti rauhan vaarantamisesta puheessaan, jonka hän piti lontoolaisille pankkimiehille. Espanja taas ilmaisi 5. heinäkuuta tyytyväisyyttä Saksan tunkeutumisesta Marokkoon, kun taas Saksan sosiaalidemokraattinen puolue protestoi hallituksen Marokon-politiikkaa vastaan 4. elokuuta ja vaati valtiopäiviä koolle.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Saksan ja Ranskan välinen sota vältettiin neuvotteluilla Berliinissä 4. marraskuuta, jossa molemmat osapuolet allekirjoittavat ns. "Marokon-Kongo-sopimuksen". Sopimuksessa Ranskalla on Marokossa poliittinen johtoasema ja Saksalla ja Ranskalla tasaveroinen taloudellinen asema Marokossa.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Myönnyttyään Marokon Ranskalle Saksa sai vastineeksi 275 000 km²:n laajuisen maa-alueen Ranskan Päiväntasaajan Afrikasta nykyisen Kongon alueelta, joka liitettiin Saksan Kameruniin. Alue on pääasiassa suota. Marokon sulttaani allekirjoitti Fèsin sopimuksen, jolla maasta tuli Ranskan protektoraatti. Sopimuksen mukaisesti perustettiin Ranskan Marokko ja Espanjan Marokko. Espanjan osuus oli Luoteis-Marokossa pieni kaistale, johon kuuluivat Tanger, Rif, Atlantin rannikolla lounaassa oleva Ifni sekä Tarfaya, joka jäi muodollisesti sulttaanin valtaan.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Marokkoon asetettiin sveitsiläinen erityistarkkailija. Hänen tehtävänään oli valvoa, että sopimuksen ehdot pidettiin. Hän asettui asumaan Tangeriin. Tangerista tehtiin vuonna 1923 kansainvälinen vyöhyke, jota hallitsivat Ranskan, Espanjan ja Britannian virkamiehet. Italia liittyi sopimukseen vuonna 1928.


title: Toinen Marokon kriisi

text: Vaikka Fèsin sopimus ratkaisi Marokon kohtalon lopullisesti, se oli silti vasta alkua Ranskan yrityksille saada koko maa hallintaansa. Viimeinen kolkka alistui ranskalaisten valtaan vasta vuonna 1934. Ranskan valtakausi Marokossa jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä maa itsenäistyi jälleen vuonna 1956.


title: Astrid Swan

text: Astrid Swan (oik. Astrid Joutseno, s. 1982) on suomalainen muusikko ja laulaja. Hänen pianovetoisista, tunnelmallisista kappaleistaan on usein löydetty yhtymäkohtia sellaisten artistien tuotantoon kuin Tori Amos, Kate Bush ja Laura Nyro. Hänen lyriikoissaan esiintyy anglo-amerikkalaisen kulttuurin vaikutteiden ohella myös elementtejä kirjallisuudesta. Swanin laulukieli on englanti.


title: Astrid Swan

text: Astrid Swanin instrumentteihin kuuluvat pianon ja koskettimien ohella myös kitara sekä klarinetti, jonka soittoa hän on opiskellut. Näitä instrumentteja hänen kuullaan soittavan myös debyyttialbumillaan "Poverina" (2005, Delphic Recordings). Paikoitellen vahvasti orkestroidun albumin jousisovitukset ovat Jimi Tenorin käsialaa.


title: Astrid Swan

text: Astrid Swan yhtyeineen esiintyi Groningenissa Hollannissa 12. tammikuuta 2006 Eurosonic-festivaaleilla Suomalaisen musiikin tiedotuskeskuksen FIMICin sekä Yleisradion EBU-edustajana. Maaliskuussa 2006 hän esiintyi Yhdysvalloissa ja Kanadassa ruotsalaisen José Gonzálezin lämmittelijänä.


title: Astrid Swan

text: Astrid Swan tunnetaan myös vaihtoehtoista, englanninkielistä kitarapopmusiikkia soittavan Treeball-yhtyeen kosketinsoittajana ja toisena laulajana. Lisäksi Astrid Swan on tehnyt kappaleita oman soolotuotannon lisäksi myös joillekin muille esittäjille.


title: Astrid Swan

text: Swan sairastui agressiiviseen rintasyöpään vuonna 2014. Maaliskuussa 2017 hän julkaisi levyn "From The Bed And Beyond", joka kertoo sairastumisesta. Heinäkuussa 2017 Swan kertoi, että syöpä on uusiutunut ja levinnyt, eikä sitä voi enää parantaa. Sairaus on kuitenkin hyvässä hoidossa ja Swan jatkaa aktiivisesti keikkailua sekä työskentelee väitöskirjansa parissa vuoteen 2020 asti myönnetyn apurahan turvin.


title: Astrid Swan

text: Astrid Swan esiintyy soolona sekä taustayhtyeensä kanssa, jossa ovat esiintyneet mm.sekä


title: VMV 6

text: VMV 6 on Risto Orkon ohjaama suomalainen jännityselokuva vuodelta 1936. Sen ensi-ilta oli 16. helmikuuta 1936 Kino-Palatsissa.


title: VMV 6

text: Elokuvan työnimenä oli "MV 12". Suomen merivartiostolla oli vuosina 1931–1959 käytössään samanniminen alus, mutta elokuvan yhteydet siihen rajoittuvat vain nimeen. Elokuvaa tehtiin muun muassa Porvoon saariston Pirttisaarella, jonka nimi vaihdettiin elokuvassa jostakin syystä Kyläsaareksi.


title: VMV 6

text: Elokuva on Mika Waltarin kirjoittama tarina merivartijoiden ja salakuljettajien maailmasta ja hänen ensimmäinen elokuvakäsikirjoituksensa. Se on myös ensimmäinen Erik Blombergin kuvaustyö, ja alun perin hänen piti olla vain kakkoskuvaajana, mutta työnäytteiden perusteella Orko teki hänestä Theodor Lutsin sijasta pääkuvaajan.


title: VMV 6

text: Aikalaisarvostelijat kiittelivät Risto Orkon ohjaustyötä. Erään kriitikon mukaan elokuva on "Suomi-Filmin mestarinäyte". Elokuvan sanottiin tarjoavan "parasta vauhdikkuudessa ja jännittävyydessä, mitä suomalainen elokuva on koskaan pystynyt tekemään". Erik Blombergin kuvaustyö sai myönteistä huomiota: "ensimmäisessä suuryrityksessään osoittautuu [Blomberg] alansa hallitsevaksi ja hyviä ideoita omaavaksi valokuvaajaksi". Mutta käsikirjoituksen puutteisiin kiinnitti eräs arvioija jo silloin huomiota.


title: VMV 6

text: Myöhemmissä arvioissa todetaan muun muassa juuri Waltarin kokemattomuus, joka näkyy tapahtumien sekavuutena. Joel Rinteen jämäkkä näyttelijäntyö saa kiitosta. Muuten elokuva on nähty "ihmiskuvaukseltaan ja psykologisilta painotuksiltaan vaatimattomana" (Pertti Lumirae) ja "käänteiltään varsin kömpelönä, henkilöiltään mustavalkoisena ja repliikeiltään tahattoman koomisena” (Antti Lindqvist).


title: Vaimoke

text: Vaimoke on Valentin Vaalan ohjaama suomalainen romanttinen komedia vuodelta 1936. Elokuva perustuu Hilja Valtosen saman nimiseen romaaniin, ja se on ensimmäinen Valtosen romaanien filmatisointi. "Vaimoke" on Ansa Ikosen ensimmäinen pääosaelokuva, ja se teki hänestä tähden. Ensi-iltavuonnaan se oli suosituimpia suomalaisia elokuvia.


title: Vaimoke

text: "Vaimokkeen" keskushenkilö on Ikosen näyttelemä voimakastahtoinen nuori nainen Kirsti, joka joutuu kiperiin tilanteisiin tuttaviensa tekemän vedonlyönnin seurauksena. Vastapuolena on vetoa lyönyt niin ikään voimakastahtoinen nuori mies Esko, joka huomaa joutuneensa Kirstin pyöritykseen. Petollinen neiti Pietarinen tuo omat mausteensa lemmensoppaan. Televisiossa "Vaimoke" esitettiin ensi kerran 14. lokakuuta 1967. Elokuva on mustavalkoinen.


title: Vaimoke

text: Vaimoke lähtee käyntiin Jokelan yhteiskoulusta. Elokuvan keskushahmo, vaaleakutrinen Kirsti Leivo on koulun viidennellä luokalla, vaikka hän on jo 20-vuotias. Kotonaan hän ilmoittaa lopettavansa koulunkäynnin, mistä hänen äitinsä suuttuu. Samaan aikaan joukko miehiä viettää aikaansa klubilla. Agronomi Esko Latva lyö vetoa, että hän menee naimisiin ensimmäisen vastaantulevan naisen kanssa – kunhan tämä on häntä itseään nuorempi. Paluumatkalla klubilta vastaan kävelee Kirsti, jonka vanhimman sisaren kanssa Latva on ollut kihloissa ja jonka muita sisaria Latva on "ankarasti hakkaillut". Latva esittää kosintansa, jolle Kirsti nauraa.


title: Vaimoke

text: Latva esittää kosintansa myös äiti Leivolle, joka on jokaisen tyttärensä kohdalla toivonut agronomista vävyä. Äiti-Sofia lupaa ilomielin tyttärensä Latvalle. Kirsti ei kuitenkaan suostu, etenkään kun vedonlyönti paljastuu hänelle. Sofia järkyttyy pahanpäiväisesti. Kirsti keskustelee Latvasta sisartensa kanssa, ja yhdessä he toivovat Latvalle mahdollisimman huonoa avioliittoa – vaimoa, joka tekee miehensä elämän mahdottomaksi, koska ei tunne rakkautta häntä kohtaan. Kirsti huomaa, että suostumalla kosintaan hän pystyy samalla sekä tekemään mieliksi äidilleen että kostamaan Latvalle. Näin lukkarin Kirsti suostuu agronomi Latvalle – ei oikeaksi vaimoksi, vaan vaimokkeeksi. Sofia on mielissään, ettei hänen tyttärensä aivan muitta mutkitta suostunut kosintaan, vaan antoi Latvan odottaa vastausta.


title: Vaimoke

text: Kirstin ja Eskon häämatka viekin suoraan kirkosta hääpaikan sijaan aina Kuopioon asti. Esko tarjoutuu hankkimaan hääpukuiselle Kirstille kaiken mitä hän tarvitsee: uusia vaatteita jne. Ostosten jälkeen tuore morsian yllättäen lukitsee miehensä Puijon näkötorniin ja suksii pois paikalta. Alkaa takaa-ajo.


title: Vaimoke

text:
Esko tavoittaa autollaan junassa uinuvan Kirstin ja kuljettaa hänet kotiinsa. Kirsti huomaa heti talon epäjärjestyksen ja sotkuisuuden, taloudenhoitaja neiti Pietarinen on ottanut lomaa mennäkseen Viipuriin. Paikat siivotaan ja huonekalujen järjestys uusitaan.
Eskon taloudenhoitaja neiti Pietarinen palaa äitiään sairaalan toimittamasta, eikä pidä Kirstistä, joka on tuonut taloon uuden komennon. Myös Eskon sisar Signe saa vierailullaan huomata, että talossa on uusi ja tarkka emäntä.


title: Vaimoke

text: Tilanne kärjistyy eräänä iltana, kun Kirsti kutsuu vanhan koulukaverinsa Tanun ja muut ystävänsä juhliin. Neiti Pietarinen soittaa klubi-iltaa viettävälle Eskolle ja pyytää tätä tulemaan kotiin. Esko astuu saliin kesken sokkoleikin. Hänen onnistuu napata Kirsti syleilyynsä, mutta vaimoke ei ota miehensä rakkaudenvuodatuksia vakavasti. Hän sanoo aikovansa käyttäytyä siten, että Eskon on lopulta myönnyttävä avioeroon.


title: Vaimoke

text: Joulun jälkeen Kirsti saa neiti Pietarisesta tarpeekseen ja antaa tälle potkut. Tanu saa tällä välin Kirstin nimissä lähetetyn kutsun saapua juhlimaan. Saavuttuaan Latvojen taloon hän tapaa Kirstin juhlimassa yksinään. Kirsti paljastaa Tanulle, että hän tekaisi kutsun, jotta voisi tehdä Eskon mustasukkaiseksi. Tosiasiassa kutsun takana on neiti Pietarinen. Esko on juuri saapunut kotiin, ja kuulee lopun Kirstin ja Tanun keskustelusta. Seuraa pieni kolmiodraama. Esko uhkaa ajaa Tanun tiehensä, Kirsti suuttuu, Esko häipyy talosta hotelliin ja Tanukin lähtee kotiinsa.


title: Vaimoke

text: Aamulla neiti Pietarinen menee tapaamaan Eskoa hotelliin ja pyytää ajamaan hänet Viipuriin valehtelemalla, että hänen äitinsä on sairastunut. Viipuriin saapuvat myös Tanu ja hänen toverinsa Hoffman - uutta vuotta vastaanottamaan. Esko kohtaa Tanun, joka vakuuttaa Kirstin rakastavan vain ja ainoastaan Eskoa ja samalla esittää saamansa kutsun, jonka sisältämästä käsialasta Latva toteaa: "Tämä ei ole Kirstin käsialaa." Tanu houkuttelee myös Kirstin Viipuriin uudenvuodenyöksi. Kirsti tapaa Tanun ja Hoffmanin samassa ravintolassa, jossa juonitteleva neiti Pietarinen odottaa Eskoa. Valot sammutetaan juuri ennen vuodenvaihdetta ... kiihkeät huulet löytävät toisensa pimennetyssä ravintolasalissa, ja yllätyksekseen Kirsti löytää itsensä Eskon sylistä. Pietarinen poistuu ravintolasta vähin äänin. Kirsti ja Esko tekevät sovinnon ja antautuvat loppusuudelmaan.


title: Vaimoke

text: "Vaimokkeen" tunnussävelmän on säveltänyt Harry Bergström. Sanoituksen teki Eine Laine. Elokuvassa kuullaan myös iskelmä "Bulu bulu bulu", jonka sävelsi niin ikään Bergström ja sanoitti R. R. Ryynänen. Arvi Tikkala levytti sekä "Vaimokkeen" että "Bulu bulu bulun" vuonna 1936. Ansa Ikonen lauloi "Vaimokkeen" levylle vuonna 1974, jolloin se julkaistiin albumilla "Ansa & Tauno". Pirkka-Pekka Petelius levytti "Bulu bulu bulusta" oman tulkintansa vuonna 1984.


title: Vaimoke

text: "Vaimokkeen" kuvaukset aloitettiin 28. tammikuuta 1936 ja lopetettiin saman vuoden maaliskuussa. Ulkokuvia otettiin Kuopiossa (Hotelli Atlas, Puijon näkötorni ja rautatieasema) ja Viipurissa (rautatieasema, Rautatientori). Lisäksi kuvattiin Espoon vanhan kirkon ympäristössä. Studiona toimi Vironkadun studio Helsingissä.


title: Vaimoke

text: Helsingin Sanomien aikalaiskriitikko kehui "Vaimoketta": "On heti alusta pitäen onniteltava Suomi-Filmiä siitä, että se on ottanut huvielokuva-aiheekseen tämän kevyen romaanin, joka ei aseta vakavia päämääriä ohjaajalle eikä näyttelijöille. On samalla myös lausuttava tunnustus siitä, että suomalainen yleisö saa mainion todistuksen Suomi-Filmin pystyväisyydestä myös hauskuudessa ja huumorissa kilpailemaan tasavertaisena ulkomaalaisten tekijöiden rinnalla." Uuden Suomen kriitikko kirjoitti "Suomi-Filmi on "Vaimoketta" valmistaessaan tehnyt erittäin huolellista työtä ja saanutkin aikaan elokuvan, jota voidaan pitää ehkäpä parhaimpana tähänastisista kotimaisista äänielokuvista." Karjalan Suunnan kriitikko kirjoitti: "Käsikirjoitus on monin kohdin riemastuttavan herkullinen ja antaa se etenkin näyttelijöille verrattoman hyviä tilaisuuksia näyttää taitoaan sekä replikoinnissa että etenkin ilmeilyssä." "Vaimoke" oli näyttelijävoitto Ikoselle. Aikalaiskriitikot vertasivat häntä Heidi Blåfieldiin ja ylistivät hänen charmiaan ja välittömän aitoa työskentelyään.


title: Vaimoke

text: Erään 2010-luvun kriitikon mukaan Vaalan ohjaustyö on innotonta, mutta "farssi sisältää kiintoisan ironisen näkemyksen avioliitosta". Toinen taas toteaa elokuvan sujuvaksi viihdekomediaksi.


title: Vaimoke

text: "Vaimoke" on varhaisin Valtosen tuotantoon perustuva elokuva. Lisäksi se on ensimmäinen elokuva, johon Bergström sävelsi musiikin. Valtoselta ilmestyi vuonna 1933 saman niminen kirjeromaani. Se koostuu 27 kirjeestä, jotka Kirsti Leivo lähettää sisarelleen Eevalle New Yorkiin vuosina 1932 ja 1933. "Vaimokkeen" kuvauskäsikirjoituksesta vastasi toimittaja Tauno Tattari, joka siirsi tapahtumat talveen. Ikoselle maksettiin Kirstin osasta vain 5 000 markkaa. Hänellä oli elokuvassa yksitoista roolipukua. Kuopion ulkokuvista osa epäonnistui, ja ne oli korvattava studio-otoksilla. Kohtauksessa, jossa Kirsti laskettelee alas Puijon rinnettä, turvauduttiin sijaisnäyttelijään. "Vaimoke" oli taloudellinen menestys, sen yleisösuosio oli vuoden 1936 paras Suomessa.


title: Vaimoke

text: Vaalan ohjaama tarina oli päähenkilöidensä lopullinen läpimurto suomalaisen elokuvan suurimmaksi tähtipariksi. Muodostui käsite Ansa & Tauno.


title: Piraatit (kirja)

text: Piraatit on Ilkka Remeksen ensimmäinen nuortenkirja. Kirjan on julkaissut WSOY vuonna 2003.


title: Neuroopan omistajat

text: Neuroopan omistajat on Jope Ruonansuun vuonna 1999 julkaistu kymmenes studioalbumi. Albumin kappaleet ovat pääasiassa Jope Ruonansuun säveltämiä ja sanoittamia, Risto Asikaisen sovittamia ja tuottamia.


title: Naurettava 90-luku

text: Naurettava 90-luku on Jope Ruonansuun 17. tammikuuta 2000 julkaistu kokoelma-albumi.


title: Arto Haapala

text: Arto Kalervo Haapala (s. 3. tammikuuta 1959, Helsingin maalaiskunta) on estetiikan professori Helsingin yliopistossa.


title: Arto Haapala

text: Haapala on työskennellyt professorina Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnassa vuodesta 1995 . Hän on erikoistunut kirjallisuuteen, ympäristöön ja tulkintaan, sekä angloamerikkalaisen estetiikan lisäksi hermeneutiikkaan, etenkin Martin Heideggerin filosofiaan.


title: Arto Haapala

text: Haapala on toiminut monissa asiantuntijatehtävissä Suomessa ja ulkomailla. Hän on tehnyt tutkimusvierailuja Lancasterin yliopistoon ja Temple Universityyn sekä opetusvierailun Trondheimin yliopistoon . Tämän lisäksi Haapala on ollut mm. Suomen Akatemian asiantuntijana ja Alfred Kordelinin säätiössa toimielinjäsenenä . Haapala valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2002.


title: Hauskaa joulua t: Jope

text: Hauskaa joulua t: Jope on Jope Ruonansuun 9. lokakuuta 2000 julkaistu jouluaiheinen albumi.


title: Kiti Neuvonen

text: Kirsi Marjut Onerva "Kiti" Neuvonen (s. 27. lokakuuta 1950) on suomalainen laulaja, radiotoimittaja ja runoilija.


title: Kiti Neuvonen

text: Neuvosen tunnetuin laulu on Kaj Chydeniuksen ja Anu Kaipaisen ”Nuoruustango” vuodelta 1971. Kappale julkaistiin tuoreeltaan Love Recordsin "Pieni juhlija" -kokoelmalla, mutta singlenä se julkaistiin vasta vuonna 1974.


title: Kiti Neuvonen

text: Levytyksen menestyksestä huolimatta Neuvosen seuraava julkaisu ilmestyi vasta vuonna 1985 ”Kaupungin valot” -singlen muodossa. Seuraavana vuonna puolestaan ilmestyi Neuvosen ensimmäinen pitkäsoittolevy "Kaupungin valot". Julkaisijana näillä äänitteillä toimi PiMu-levymerkki.


title: Kiti Neuvonen

text: Tämän jälkeen Neuvosen levyt ilmestyivät Polarvox-levymerkin kautta. Vuonna 1987 ilmestyi albumi "Minä rakastan sinua kuunkierron verran" ja seuraavana vuonna artistin tunnetuimman levytyksen mukaan nimetty albumi "Nuoruustango".


title: Kiti Neuvonen

text: Neuvosen toistaiseksi viimeisin levyjulkaisu on vuonna 1991 ilmestynyt albumi "Nainen ja ääni", jolle hänelle lauluja teki mm. Juice Leskinen.


title: Kiti Neuvonen

text: Kiti Neuvosen Polarvox-albumien tuotannosta on julkaistu myös kokoelmalevy "Parhaat" vuonna 1994.


title: Kiti Neuvonen

text: Neuvonen juonsi Radio Suomen "Valoa ikkunassa"- ja "Yöradio"-ohjelmia vuosina 1990–1997 .


title: Kiti Neuvonen

text: Neuvoselta on ilmestynyt vuonna 2000 runokokoelma "Eräänä aamuna sydämessäni" (Enostone, ISBN 951-9036-12-1).


title: Lomakiertue

text: Lomakiertue on Jope Ruonansuun 11. kesäkuuta 2001 julkaistu albumi. Levyllä on myös dataraita, joka sisältää albumin tv-mainokset. Albumin kansilehtinen sisältää Jopen "Lomakiertue"-pelin. Kansilehtisen piirrokset on piirtänyt Jopen veli Seppo Ruonansuu.


title: Aamun Koitto

text: Aamun Koitto on Suomen ortodoksisen kirkon yhteydessä toimivan Pyhien Sergein ja Hermanin Veljeskunnan julkaisema aikakauslehti ja ortodoksisen kirkon äänenkannattaja. Sen kustantajana toimii Kotimaa-Yhtiöt.


title: Aamun Koitto

text: Aamun Koitto perustettiin Sortavalassa vuonna 1896. Se on Suomen vanhimpia kirkollisia lehtiä; sitä vanhempia ovat Suomen Vapaakirkon julkaisema Suomen Viikkolehti (perustettu 1887) sekä Suomen luterilaisen kirkon piirissä ilmestyvistä lehdistä Hengellinen Kuukauslehti (1888) ja Sanansaattaja (1876).


title: Aamun Koitto

text: Vuonna 2015 Aamun Koitto julkaisi viisi 28-sivuista numeroa, joista kolme ensimmäistä kevätkaudella ja kaksi syksyllä. Karjalan hiippakunnan seurakuntien jäsentalouksiin lehti jaetaan seurakuntien tilaamana 44-sivuisena versiona, ja laajempi painos sisältää peruslehden lisäksi 16 alueellisesti toimitettua seurakuntasivua.


title: Työnnä kännykkä hanuriin

text: Työnnä kännykkä hanuriin on Jope Ruonansuun 4. marraskuuta 2002 julkaistu albumi. Albumin kappale "Soneranputsausjenkka" on aiemmin julkaistu Ruonansuun albumilla "Neuroopan omistajat" vuonna 1999. Kappale "Markka ja fyrkka" levytettiin vuonna 2001 ja se julkaistiin Edelin kokoelmasinglellä, jossa mukana ovat myös Korsuorkesteri ja Jonna Kantola.


title: Valeri Gazzajev

text: Valeri Georgijevitš Gazzajev (, , s. 7. elokuuta 1954 Ordžonikidze, Pohjois-Ossetian ASNT, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jalkapallovalmentaja ja entinen maajoukkuetason hyökkääjä. Kansallisuudeltaan hän on osseetti. Hän toimii FK Alania Vladikavkazin puheenjohtajana ja päävalmentajana.


title: Valeri Gazzajev

text: Gazzajev aloitti jalkapalloilijanuransa kotikaupunkinsa Spartakissa. Spartakin edustusjoukkueessa hän pelasi vuosina 1970–1973 ja 1975 käytyään välissä Donin Rostovin SKA:ssa. Lisäksi Gazzajev edusti pelaajaurallaan Moskovan Lokomotivia (1976–1978), Moskovan Dynamoa (1979–1985) ja Tbilisin Dynamoa (1986). Vuonna 1984 hän voitti Moskovan Dynamossa cup-mestaruuden. Kaikkiaan hän pelasi Neuvostoliiton liigassa 283 ottelua ja teki 89 maalia.


title: Valeri Gazzajev

text: Neuvostoliiton maajoukkueessa Gazzajev pelasi kahdeksan ottelua ja teki neljä maalia. Neuvostoliiton olympiajoukkueessa hänen saldokseen jäi 11 ottelua ja kaksi maalia. Hän oli voittamassa olympiapronssia 1980 Moskovan kisoissa. Nuorisomaajoukkueissa hän voitti Euroopan-mestaruuden vuosina 1976 ja 1980.Valmentajaurallaan Gazzajev on valmentanut Moskovan Dynamoa vuosina 1986–1987 ja uudelleen 1991–1993, kasvattajaseuraansa Spartakia, joka eräässä vaiheessa tunnettiin nimellä Spartak-Alanija, vuosina 1989–1991 sekä 1994–1999. Lisäksi hän on valmentanut Venäjän nuorten maajoukkuetta 2001–2002 ja Venäjän maajoukkuetta 2002–2003. TsSKA:ta hän valmensi ensin vuosina 2001–2003 ja uudelleen vuosina 2004–2008. Valmentajana hänen saavutuksiinsa lukeutuvat Venäjän mestaruudet vuosilta 1995, 2003 ja 2005, Venäjän cupin mestaruus 2002 ja 2005, UEFA Cupin voitto 2005. Gazzajeville on myös myönnetty Venäjän federaation ystävyyden ja ensimmäisen asteen urheilun kunniamerkit.


title: Valeri Gazzajev

text: Toukokuussa 2009 Gazzajev allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen Ukrainan tuoreen mestarijoukkueen Dynamo Kiovan päävalmentajaksi. Gazzajevin johdolla Dynamo ei kyennyt haastamaan FK Šah’tar Donetskia mestaruuskamppailussa, vaan joukkue jäi liigassa kakkoseksi kuusi pistettä donetskilaisten takana. Lokakuun alussa 2010 Gazzajev erosi tehtävistään Dynamon hävittyä Eurooppa-liigan lohkovaiheessa moldovalaiselle FC Sheriffille.


title: Valeri Gazzajev

text: Tammikuussa 2011 Gazzajevista tuli FK Alania Vladikavkazin puheenjohtaja. Marraskuussa 2012 Gazzajev otti hoitaakseen päävalmentajan tehtävät, kun hänen poikansa Vladimir sai potkut.


title: American Office

text: American Office on Jope Ruonansuun ja Juha Laitilan vuonna 2002 julkaistu albumi. Vuonna 2002 Laitilan ja Ruonansuun American Office -nimikkosketsejä esitettiin paikallisradioissa. Julkaistulla CD:llä on 22 sketsiä.


title: Mieheke

text: Mieheke on vuonna 1936 valmistunut suomalainen romanttinen komedia, jonka on ohjannut Valentin Vaala. Pääosissa näyttelevät amerikansuomalainen tanssija Tuulikki Paananen ja Tauno Palo. "Mieheke" on "Vaimoke"-elokuvan epäsuora jatko-osa mutta myös rinnakkaisteokseksi sanottu ja hyödyntää sen menestystä. Vaala ohjasi elokuvasta myöhemmin uuden version nimellä "Minä ja mieheni morsian" (1955).


title: Mieheke

text: "Vaimokkeen" käsikirjoitus perustui Hilja Valtosen romaaniin, ja tähän Valtonen palkattiin tekemään alkuperäiskäsikirjoitus "Vaimokkeen" menestyksen innoittamana. Joitakin vuorosanoja kuitenkin lisättiin vielä kuvausten aikana..


title: Mieheke

text: Elokuvanteossa oli kiire, sillä "Mieheke" valmistui samana vuonna kuin "Vaimoke", ja kiire saattoi viedä siitä parhaan terän.


title: Mieheke

text: Nuori sihteeri Irmeli Venes (Tuulikki Paananen) on työn haussa, ja saadakseen pysyvän paikan hän joutuu valehtelemaan esimiehensä rouvalle olevansa naimisissa. Venes valitsee läheisen ravintolan asiakkaana olevan Reino Lahtisen (Tauno Palo), esittämään puolisoaan, ja Lahtinen suostuu pakon edessä. Myöhemmin suunnitelma tulee mutkistamaan, kun Lahtisen entinen morsian, pitkään ulkomailla ollut Virva Suokuma (Regina Linnanheimo) palaa Suomeen.


title: Logos (lehti)

text: Logos on Ortodoksisen Opiskelijaliiton (OOL) julkaisema kulttuurilehti. Lehti ilmestyy kuusi kertaa vuodessa. Opiskelijaliitto kuvaa lehteä näin: "Logos on tiukasti aikaansa ja ortodoksista maailmaa tarkkaileva lehti. Se ilmestyy OOL ry:n julkaisemana kuudesti vuodessa. Jokaisessa numerossa on muun muassa artikkeleita ajankohtaisista ortodoksisista aiheista, purevia ja mietiskeleviä kolumneja ja uutisia maailmalta."


title: Logos (lehti)

text: Logoksen vastaavana toimittajana toimii Simo Haavisto (Vaasa) muun toimituskunnan kanssa. Toimitussihteeri on Ortodoksisen Opiskelijaliiton pääsihteeri Satu Hätinen (Helsinki).


title: Logos (lehti)

text: Logos muutettiin vuonna 2012 verkkojulkaisuksi. Jäsenmaksun maksaneet OOL:in jäsenet voivat rekisteröityä lehden lukijaksi.


title: Finnshits

text: Finnshits on Jope Ruonansuun 12. syyskuuta 2003 julkaistu studioalbumi. Albumi on eräänlainen parodia Finnhits-albumisarjasta. Albumilta julkaistiin 25. heinäkuuta 2003 ""Annelin silmin / Stressmann"" -single. Finnshits sisältää kuvitteellisen radiotoivekonsertin, johon puhelinnumero on salainen ja pitää siksi arvata. Kaikki "soittajat" ovat julkkiksia (lukuun ottamatta Rampea, joka on Pirkka-Pekka Peteliuksen sketsihahmo).Ruonansuu kertoi, että kappale oli levytetty studiossa päivää ennen kuin Anneli Jäätteenmäen hallitus erosi kesäkuussa 2003.


title: Finnshits

text: Albumista on olemassa kolme erilaista TV-mainosta, joissa esiintyy Jope Ruonansuun lisäksi Pirkka-Pekka Petelius. Ohessa linkit joperuonansuu.com-sivuston Windows Media-muotoisiin tiedostoihin:


title: Me hirviöt (albumi)

text: Me hirviöt on Jope Ruonansuun 25. lokakuuta 2006 julkaistu albumi. Albumin tekoon tai ainakin sen "teemaan" on varmasti vaikuttanut Lordin ensimmäinen euroviisuvoitto Suomelle.


title: Me hirviöt (albumi)

text: Albumi ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen listan sijalle 14.


title: Ortodoksinen Kulttuuri (lehti)

text: Ortodoksinen Kulttuuri on Ortokirja ry:n julkaisema kulttuurilehti. Lehti ilmestyy kuusi kertaa vuodessa.


title: Ortodoksinen Kulttuuri (lehti)

text: Ortodoksinen Kulttuuri -lehden vastaavana päätoimittajana toimii Petri Piiroinen, päätoimittajana Tiina Juurela ja toimittajina Jarmo Hakkarainen ja Ari Koponen.


title: Ilpo Saastamoinen

text: Ilpo Erkki Aslak (Ilja) Saastamoinen (s. 22. heinäkuuta 1942 Pielavesi) on suomalainen säveltäjä, kitaristi, kapellimestari ja basisti. Hän on soittanut kitaraa muun muassa Soulset- ja Karelia-yhtyeessä sekä tehnyt yhteistyötä muun muassa Nils-Aslak Valkeapään ja Jaakko Gauriloffin kanssa. Piirpauke-yhtyeessä Saastamoinen soitti bassoa vuosina 1980–1983.


title: Ilpo Saastamoinen

text: Saastamoinen on säveltänyt oopperatrilogian "Velho" (kantaesitettiin 1993), "Riekko" (1996) ja "Käärme" (1999). Trilogiasta on tehty kaksois-CD "Velhon aika – The Best of Velho Trilogy". Saastamoinen on myös johtanut Pohjantahti-etnomusiikkiyhtyettä.


title: Ilpo Saastamoinen

text: Saastamoiselle myönnettiin Kritiikin Kannukset vuonna 1973. Seuraavana vuonna hän julkaisi "Kitarakirjan", joka sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon. Kansanmusiikin ja -tanssin edistämiskeskus nimitti Folklandia-risteilyllä 2009 Saastamoisen Vuoden Wäinöksi..


title: Ilpo Saastamoinen

text: Koulutukseltaan Saastamoinen on filosofian lisensiaatti (lisensiaatintyö vuonna 1998 saamelaismusiikista).


title: Vartiomoottorivene 8

text: Vartiomoottorivene 8 (lyhyemmin VMV 8) oli Suomen merivartioston 1935 valmistunut vartiomoottorivene.


title: Vartiomoottorivene 8

text: Eduskunta osoitti 9. tammikuuta 1934 hallituksen käyttöön vartiomoottoriveneiden hankintaan 20 miljoonaa markkaa alkoholin salakuljetuksen jatkuessa Suomenlahdella. Sisäasiainministeriö tilasi Turun Veneveistämöltä kymmenen vartiomoottorivenettä (VMV 8 - 17) ja niihin Ares-kaasuöljymoottorit. Kummankin pääkoneen teho oli 520 ja apukoneen 170 hevosvoimaa. Alus saavutti 23,5 solmun nopeuden. Aluksen pituus oli 25,6 ja leveys 4,3 metriä. Se oli puurunkoinen ja sen aseistuksena oli 20 millimetrin pikatykki. Tilatut vartiomoottoriveneet nostivat viirinsä ensi kertaa samaan aikaan 30. kesäkuuta 1935.


title: Vartiomoottorivene 8

text: Alus toimi sotien aikana vuosina 1939–1940 varmistuslaivueessa, vuonna 1941 vartiomoottoriveneryhmässä ja vuosina 1942–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa. "VMV 8" tuhoutui satamaan Helsingissä 26. helmikuuta 1944 Neuvostoliiton ilmavoimien hyökkäyksessä.


title: Vartiomoottorivene 9

text: Vartiomoottorivene 9 (lyhyemmin VMV 9) oli suomalainen vartiomoottorivene, joka tilattiin Turun Veneveistämöltä ja valmistui 1935. Alus oli osa viidettä vartiomoottoriveneiden tilausvaltuutusta, jonka Turun Veneveistämö voitti keväällä 1934 kilpailun kymmenen uuden vartiomoottoriveneen rakentamisesta.


title: Vartiomoottorivene 9


title: Vartiomoottorivene 9

text: Alus palveli talvisodan aikana varmistuslaivueessa ja se kuului vuonna 1941 Moottoritorpedovenelaivueeseen. Alus joutui 29. kesäkuuta 1941 Söderskärin eteläpuolella kahden venäläisen lentoveneen yllättämäksi, jolloin aluksen päällikkö luutnantti Aarne Mäkelä haavoittui pahoin ja vene vaurioitui pommin sirpaleista. Alus palveli 1942-1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa.


title: Vartiomoottorivene 9

text: "VMV 9":n sisaralukset olivat VMV 8, VMV 10, VMV 11, VMV 12, VMV 13, VMV 14, VMV 15, VMV 16 ja VMV 17.


title: Martti Mäntylä

text: Martti Jussi Tapani Mäntylä (s. 11. kesäkuuta 1955) on ollut tietotekniikan professori Teknillisessä korkeakoulussa vuodesta 1987. Vuodesta 2010 alkaen hän on toiminut Euroopan teknologiainstituutti EIT:n tieto- ja viestintätekniikan yksikön EIT ICT Labsin strategiajohtajana. Vuosina 1999–2008 hän toimi Tietotekniikan tutkimuslaitoksen (Helsinki Institute for Information Technology HIIT) tutkimusjohtajana.


title: Martti Mäntylä

text: Mäntylä opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa, jossa hän väitteli 1983. Hän on toiminut vierailevana tutkijana Stanfordin yliopistossa, IBM Researchissa (T. J. Watson Research Center, Yorktown Heights, New York) ja Fraunhofer-instituutissa (IGD, Darmstadt). Mäntylän kiinnostuksen kohteisiin kuuluvat käyttäjäkeskeinen tieto- ja viestintätekniikan tuotekehitys sekä tulevaisuuden Internet.


title: Vartiomoottorivene 10

text:
Vartiomoottorivene 10 (lyhyemmin VMV 10) oli vuonna 1935 valmistunut Suomen merivartioston vartiomoottorivene.
Eduskunta osoitti 9. tammikuuta 1934 hallituksen käyttöön vartiomoottoriveneiden hankintaan 20 miljoonaa markkaa alkoholin salakuljetuksen jatkuessa Suomenlahdella. Sisäasiainministeriö tilasi Turun Veneveistämöltä kymmenen vartiomoottorivenettä (VMV 8–17) ja niihin Ares-kaasuöljymoottorit. Kummankin pääkoneen teho oli 520 ja apukoneen 170 hevosvoimaa. Alus saavutti 23,5 solmun nopeuden. Aluksen pituus oli 25,6 ja leveys 4,3 metriä. Se oli puurunkoinen ja sen aseistuksena oli 20 millimetrin pikatykki. Tilatut vartiomoottoriveneet nostivat viirinsä ensi kertaa samaan aikaan 30. kesäkuuta 1935.


title: Vartiomoottorivene 10

text: Alus toimi sotien aikana vuosina 1939–1940 varmistuslaivueessa, vuonna 1941 moottoritorpedovenelaivueessa ja vuosina 1942–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa. "VMV 10" tuhoutui saksalaiseen tykkituleen operaatio Tanne Ostin aikana Suurkylän satamassa Suursaaressa.


title: Vartiomoottorivene 11

text: Vartiomoottorivene 11 (VMV 11) oli vuonna 1935 valmistunut Suomen merivartioston vartiomoottorivene.


title: Vartiomoottorivene 11

text: Eduskunta osoitti 9. tammikuuta 1934 hallituksen käyttöön vartiomoottoriveneiden hankintaan 20 miljoonaa markkaa alkoholin salakuljetuksen jatkuessa Suomenlahdella. Sisäasiainministeriö tilasi Turun Veneveistämöltä kymmenen vartiomoottorivenettä (VMV 8–17) ja niihin Ares-kaasuöljymoottorit. Kummankin pääkoneen teho oli 520 ja apukoneen 180 hevosvoimaa, tosin piirustuksissa apukoneen teho on 100 hevosvoimaa. Alus saavutti 23,5 solmun nopeuden. Aluksen pituus oli 25,6 ja leveys 4,3 metriä. Se oli puurunkoinen, ja sen aseistuksena oli 20 millimetrin pikatykki. Tilatut vartiomoottoriveneet nostivat viirinsä ensi kertaa samaan aikaan 30. kesäkuuta 1935.


title: Vartiomoottorivene 11

text: Alus palveli sotien aikana vuosina 1939–1941 moottoritorpedovenelaivueessa ja vuosina 1942–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa.


title: Vartiomoottorivene 11

text: Alukseen uusittiin sodan jälkeen koneet, ja vuonna 1955 se sai tutkan. 1960-luvulla aluksen kannet ja messinkiosat maalattiin harmaiksi. Alus telakoitiin Suomenlinnaan vuonna 1969 odottamaan tulevaa museointia.


title: Vartiomoottorivene 11

text: Nykyisin alus on entisöitynä museoaluksena Kotkassa Merikeskus Vellamossa. Se lienee ainoa säilynyt alus sarjastaan.


title: Elämä on helvettiä

text: Elämä on helvettiä (engl. "Life in Hell") on Simpsonien luojan Matt Groeningin vuonna 1977 aloittama sarjakuva, jossa seikkailee ihmisen kaltaisia kaneja ja homoseksuaalinen pariskunta. Piirrokset eivät käsittele ainoastaan hauskanpitoa ja naureskelua, vaan myös ulkopuolisuutta, itseinhoa ja väistämättömän tuhon pelkoa. Sarjakuvan hahmot yleensä näkyvät taustalla tai puhumattomina hahmoina Matt Groeningin sarjoissa (esim. Bongo on lemmikkipuodin mikroaaltouunissa Futuraman jaksossa "Joulutarina".)


title: Vartiomoottorivene 12

text: Vartiomoottorivene 12 (lyhyemmin VMV 12) oli 1935 valmistunut Suomen merivartioston vartiomoottorivene.


title: Vartiomoottorivene 12


title: Vartiomoottorivene 12

text: Alus palveli sotien aikana vuosina 1939–1940 varmistuslaivueessa, vuonna 1941 vartiomoottoriveneryhmässä ja vuosina 1942–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa. VMV 12 tuhoutui satamaan Helsingissä 6. helmikuuta 1944 Neuvostoliiton ilmavoimien hyökkäyksessä.


title: Referaatti

text: Referaatti on kuullun tai luetun tekstin lyhennelmä, jossa tuodaan esille tärkeimmät asiat. Joskus on tarpeen selostaa jonkin tekstin sisältö sellaiselle, joka ei tunne tekstiä entuudestaan. Tällöin kirjoittajan on perehdyttävä tekstiin huolellisesti ja sen jälkeen pyrittävä kertomaan tekstin ydinsisältö. Referaatti ei kuitenkaan ole aivan sama asia kuin tiivistelmä. Referoitavasta tekstistä on mainittava heti alussa sen kirjoittaja, tekstin koko nimi (esimerkiksi artikkelin nimi), sekä lehti tai kirja, josta teksti on referoitu. Referoijan on huolehdittava siitä, ettei hän sekoita referaattiin omia mielipiteitään eikä väritä asiaa omilla näkemyksillään.


title: Referaatti

text: Referaatteja on kolmea lajia. Perusreferaatissa toistetaan toiselle lyhemmin alkuperäisen tekstin ydinsisältö. Kommentoituun referaattiin voi lisätä omia mielipiteitä. Popularisaation tarkoituksena on muuntaa teksti niin sanotulle "kansankielelle", jotta kaikki voisivat ymmärtää vaikeankin tekstin sisällön.


title: Vartiomoottorivene 13

text: Vartiomoottorivene 13 (lyhyemmin VMV 13) oli 1935 valmistunut Suomen merivartioston vartiomoottorivene.


title: Vartiomoottorivene 13

text: Eduskunta osoitti 9. tammikuuta 1934 hallituksen käyttöön vartiomoottoriveneiden hankintaan 20 miljoonaa markkaa alkoholin salakuljetuksen jatkuessa Suomenlahdella. Sisäasiainministeriö tilasi Turun Veneveistämöltä kymmenen vartiomoottorivenettä (VMV 8 - 17) ja niihin Ares-kaasuöljymoottorit. Kummankin pääkoneen teho oli 520 ja apukoneen 170 hevosvoimaa. Alus saavutti 23,5 solmun nopeuden. Aluksen pituus oli 25,6 ja leveys 4,3 metriä. Se oli puurunkoinen ja sen aseistuksena oli 20 millimetrin pikatykki. Tilatut vartiomoottoriveneet nostivat viirinsä ensi kertaa samaan aikaan 30. kesäkuuta 1935.


title: Vartiomoottorivene 13

text: Alus palveli sotien aikana vuosina 1939–1940 sukellusvenehävittäjälaivueessa, vuonna 1941 varmistuslaivueessa, vuonna 1942 1. vartiomoottorivenelaivueessa ja vuosina 1943–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa. VMV 13 oli toinen Neuvostoliiton laivaston sukellusveneen "Štš 311:n" upottajista 12. lokakuuta 1942. Vuodesta 1972 alkaen alus palveli vesibussina Kalajoella (m/s Kalla IV), Kemijärvellä 1989-1993 (m/s Lapinhelmi) ja Kajaanissa 1993-1999 (m/s Pinja Tuulia), jossa se purettiin polttopuiksi 2000-luvun alussa.


title: Vartiomoottorivene 14

text: Vartiomoottorivene 14 (lyhyemmin VMV 14) oli 1935 valmistunut Suomen merivartioston vartiomoottorivene.


title: Vartiomoottorivene 14

text: Eduskunta osoitti 9. tammikuuta 1934 hallituksen käyttöön vartiomoottoriveneiden hankintaan 20 miljoonaa markkaa alkoholin salakuljetuksen jatkuessa Suomenlahdella. Sisäasiainiministeriö tilasi Turun Veneveistämöltä kymmenen vartiomoottorivenettä (VMV 8 - 17) ja niihin Ares-kaasuöljymoottorit. Kummankin pääkoneen teho oli 520 ja apukoneen 170 hevosvoimaa. Alus saavutti 23,5 solmun nopeuden. Aluksen pituus oli 25,6 ja leveys 4,3 metriä. Se oli puurunkoinen ja sen aseistuksena oli 20 millimetrin pikatykki. Tilatut vartiomoottoriveneet nostivat viirinsä ensi kertaa samaan aikaan 30. kesäkuuta 1935.


title: Vartiomoottorivene 14

text: Alus palveli sotien aikana vuosina 1939–1940 sukellusvenehävittäjälaivueessa, vuonna 1941 varmistuslaivueessa, vuonna 1942 1. vartiomoottorivenelaivueessa ja vuosina 1943–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa. VMV 14 tuhoutui saksalaiseen tykkituleen operaatio Tanne Ostin aikana Suurkylän satamassa Suursaaressa.


title: Kyllikki Solanterä

text: Kyllikki Solanterä (vuoteen 1935 Solander, o.s. Wegelius; 3. elokuuta 1908 Messukylä – 12. marraskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen laulaja, laulunopettaja ja sanoittaja. Hän suomensi ja teki iskelmämusiikin sanoituksia muun muassa salanimillä Donna (ainoastaan "Jussin tango"), Kristiina, K. Nuoli, Timo Nuoli ja K. Sara . Taidemusiikkia hän sanoitti omalla nimellään.


title: Kyllikki Solanterä

text: Solanterän sanoituksista tunnetuimpia ovat muun muassa Kipparikvartetin levyttämä "Pieni ankanpoikanen" (säv. Bernard Zaritsky) ja Georg Otsin esittämä "Unohtumaton ilta" (säv. Vasili Solovjev-Sedoi). Solanterän omia esityksiä on säilynyt levytyksenä vain kaksi 78-kierroksen savikiekkoa, joissa kummassakin toisella puolella esiintyy Matti Lehtinen . Levyillä hän esittää kappaleet "Hyvä neuvo" ja "Kesäpäivä kultainen" Ensio Kostan johtaman HMV-orkesterin säestyksellä. Laulut ovat alun perin elokuvasta "Liisa ihmemaassa".


title: Kyllikki Solanterä

text: Kyllikki Solanterä meni naimisiin 3. elokuuta 1929 Lauri (Lasse) Mattias Solanterän (ent. Solander, 1902–1977) kanssa. Hän toimi laulunopettajana yli 25 vuotta Sivistysjärjestöjen Kansankonservatoriossa 1937–1963.


title: Kyllikki Solanterä

text: Solanterä on haudattu Honkanummen hautausmaalle Vantaalle.


title: Vartiomoottorivene 15

text: Vartiomoottorivene 15 (lyhyemmin VMV 15) oli 1935 valmistunut Suomen merivartioston vartiomoottorivene.


title: Vartiomoottorivene 15


title: Vartiomoottorivene 15

text: Alus palveli sotien aikana vuosina 1939–1940 sukellusvenehävittäjälaivueessa, vuonna 1941 varmistuslaivueessa, vuonna 1942 1. vartiomoottorivenelaivueessa ja vuosina 1943–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa. Se oli toinen Neuvostoliiton laivaston sukellusveneen "Shtsh 311:n" upottajista 12. lokakuuta 1942. "VMV 15" vaurioitui ilmahyökkäyksessä Koivistosta länteen 18. kesäkuuta 1944.


title: Vartiomoottorivene 16

text: Vartiomoottorivene 16 (lyhyemmin VMV 16) oli 1935 valmistunut Suomen merivartioston vartiomoottorivene.


title: Vartiomoottorivene 16


title: Vartiomoottorivene 16

text: Alus palveli sotien aikana vuosina 1939–1940 sukellusvenehävittäjälaivueessa, vuonna 1941 varmistuslaivueessa, vuonna 1942 1. vartiomoottorivenelaivueessa ja vuosina 1943–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa. Se romutettiin Turun Hirvensalossa 1975.


title: Vartiomoottorivene 17

text: Vartiomoottorivene 17 (lyhyemmin VMV 17) oli Merivartiolaitoksen 1935 valmistunut vartiomoottorivene.


title: Vartiomoottorivene 17


title: Vartiomoottorivene 17

text: Alus palveli sotien aikana vuosina 1939–1940 varmistuslaivueessa, vuonna 1941 moottoritorpedovenelaivueessa, vuonna 1942 1. vartiomoottorivenelaivueessa ja vuosina 1943–1944 2. vartiomoottorivenelaivueessa. Se vaurioitui 22. toukokuuta 1943 tykkitulesta ollessaan partiomatkalla, jolloin kaksi miehistönjäsentä kaatui ja yksi haavoittui. Alus kuitenkin onnistui upottamaan kaksi vihollisen venettä. "VMV 17" tuhoutui Neuvostoliiton ilmavoimien pommituksessa 18. kesäkuuta 1944 Tiurinsaarella Koivistolla.


title: Me hirviöt

text: Me hirviöt voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kiyomizu-dera

text: Kiyomizu-dera (, kirjaimellisesti "puhtaan veden temppeli") on buddhalainen temppeli Higashiyama-kun alueella Kiotossa Japanissa. Temppeli tunnetaan virallisemmin nimellä "Otowasan Kiyomizu-dera" () – nimensä se saa kompleksin sisällä sijaitsevasta vesiputouksesta, joka saa vetensä viereisiltä vuorilta.


title: Kiyomizu-dera

text: Temppeli perustettiin vuonna 778, joten se on vanhempi kuin Kioto. Perustuksesta on useita tarinoita: legendan mukaan buddhalainen munkki Enchin sai näyssä tietää löytävänsä kirkkaan Yodo-joen lähteen. Etsintänsä aikana Enchin kohtasi askeetti Gyōein, joka antoi tälle Kannon Bosatsun (armon ja myötätunnon bodhisattvan) hengen hallitseman puupalan. Palasta kaiverrettiin Kannonin kuva ja Enchin asetti sen puumajaan perustaen siten Kiyomizu-deran. Legendan jatko kertoo, miten keisarin kenraali Sakanoue Tamuramaro kohtasi Enchinin ollessaan peurametsällä. Enchinin puhe eläinten tappamista vastaan sai Tamuramaron katumaan, ja tämä määräsi rakennettavaksi paikalle kunnollisen temppelin.


title: Kiyomizu-dera

text: Vuonna 798 Tamuramaro rakennutti temppelin päähallin uudelleen ja käytti hyväkseen hylätyn Nagaoka-kyōn palatsin hallia. Kiyomizu-dera toimi yhdessä Naran Kōfuku-jin kanssa Narasta peräisin olevan Hossō-suuntauksen temppelinä, ja kiotolaiset Hieivuoren munkit polttivat sen useita kertoja. Suurimman osan temppelin nykyisistä rakennuksista on rakennuttanut shōgun Tokugawa Iemitsu vuonna 1633.


title: Kiyomizu-dera

text: Kiyomizu-dera sijaitsee vuoren rinteellä Kioton yläpuolella, joten näkymä kaupunkiin on hieno. Päähallilla on suuri veranta, jota kannattavat yhteensä 139 viisitoista metriä korkeaa puupylvästä. Nykyisessä temppelissä on säilynyt rakennuksia 1400–1600-luvuilta. Temppelin alueella sijaitsee myös šintolainen pyhäkkö, "Jishū-jinja", jossa asuu rakkauden ja hyvän avioliiton kami. Pyhäkkö on epätavallinen, sillä Meiji-restauraation jälkeen šintolaiset ja buddhalaiset temppelit yleensä erotettiin toisistaan. Yhteensä temppeliin kuuluu yli 30 rakennusta.


title: Kiyomizu-dera

text: Ennen päähallia lännestä tultaessa ovat vuonna 1596 rakennettu kellotorni, vuonna 1633 uudelleenrakennettu kolmikerroksinen pagodi, sutra-halli "Kyōdō", jossa pidetään käsikirjoituksia, ja vuonna 1728 uudelleenrakennettu "Jishin-in" (armon temppeli), joka oli Toyotomi Hideyoshin lempipaikka. Seuraavaksi vastaan tulevassa Nagaokasta 700-luvun lopussa siirretyssä "Kanisandōssa" (perustajan hallissa) on Gyōein, Enchinin ja Tamuramaron kuvia.


title: Kiyomizu-dera

text:
Keisari Temmun pojan rakennuttaman "Asakuradōn" takana on "Hondō" eli päähalli. Hallin rakennutti uudelleen vuoden 1629 tulipalon jälkeen Tokugawa Iemitsu. Viereiseltä puupilareilla rotkon ylle korotetulta lavalta näkyy Kioto ja rotkon toisella puolella "Koyasu-no-tō"-pagodi. Pagodissa on turvallisen synnytyksen jumalatarta esittävä patsas. Päähallin alapuolella on vesiputous "Otowa-no-taki" (, "höyhenten äänen putous"), jonka veden sanotaan auttavan sairauksiin. Kävijät ottavat vettä kauhoilla.
Kiyomizu-dera kuuluu Kioton suosituimpiin nähtävyyksiin. Se otettiin yhdessä muinaisen Kioton muiden kulttuuriaarteiden kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1994.


title: Vestonomi (AMK)

text: Vestonomi (AMK) on vaatetusalan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Vestonomikoulutus on monialaista koulutusta, joka koostuu liiketalouden, tekniikan ja kulttuurin alueista. Opetusministeriön valtakunnallisessa luokittelussa vestonomikoulutus kuuluu kulttuurin alaan. Erona muihin kulttuurialan koulutuksiin on, että vestonomikoulutukseen ei sisälly taideopintoja.


title: Vestonomi (AMK)

text: Vestonomin koulutus on laajuudeltaan 240 opintopistettä, ja opinnot kestävät 4 vuotta.


title: Vestonomi (AMK)

text: Liiketalouden alaan kuuluvat mm. ostotoiminnan, budjetoinnin ja hinnoittelun sekä alihankinnan opinnot. Keskeistä on globaalin toimintaympäristön hallinta, asiakaslähtöisyyden ymmärtäminen sekä alihankintaosaaminen.


title: Vestonomi (AMK)

text: Kulttuurin alan opinoissa on keskeisellä sijalla kaupunkikulttuurin hallinta. Opintoihin kuuluvat mm. pukeutumisen kulttuurin ja historian, muotipiirustuksen sekä mallisto- ja valikoimasuunnittelun opinnot. Kulttuurialan opinnoissa korostuu trendien, tiheästi vaihtuvien valikoimien, kaupunkikulttuurin, kulttuurin kerrostumien ja kansainvälisten bisnes- ja messukäytäntöjen hallinta. Keskeistä on myös budjetoinnin ja hinnoittelun sekä mallisto- ja valikoimasuunnittelun yhteyden ymmärtäminen.


title: Vestonomi (AMK)

text: Vaatetustekniikkaa edustavia opintoja ovat mm. vaatteen muodon ja materiaalin hallinnan opinnot. Keskeistä on kolmiulotteisen vaatteen sekä kaksiulotteisen kaavan suhteiden hallitseminen, ohjeistusosaaminen, teollisten toteutusratkaisujen sekä vaatetusteollisuuden tuotantoprosessien ymmärtäminen.


title: Vestonomi (AMK)

text: Vestonomikoulutuksessa korostuu kokonaisprosessin hallinta sekä globaalissa toimintaympäristössä toimiminen. Varsinaisia suuntautumisvaihtoehtoja vestonomikoulutuksessa ei ole, mutta tutkintoon sisältyviä vapaasti valittavia opintoja voi ottaa liiketalouden, vaatetustekniikan tai kulttuurin alalta. Näin tutkinnon sisältöä voi painottaa esimerkiksi ostotoiminnan, mallistosuunnittelun tai kaavoitusosaamisen suuntaan.


title: Vestonomi (AMK)

text: Vestonomit toimivat vaatetusalan suunnittelu- markkinointi- ja kehittämistehtävissä. Vestonomi voi työskennellä alihankintaan ja valmistuttamiseen liittyvissä tehtävissä, kaavakoordinaattorina, mallimestarina, mallistosuunnittelijana, suunnitteluassistenttina, tuotannonsuunnittelijana, tuotepäällikkönä, valikoimasuunnittelijana tai vähittäiskaupan sisäänostajana. Tyypillistä on, että aluksi työskennellään avustavissa tehtävissä ja työkokemuksen karttuessa työtehtävien vaativuus kasvaa. Vestonomi työskentelee useimmiten keskusliikkeessä, maahantuontiyrityksessä, pesulayrityksessä, tuotantoyrityksessä tai vaatekaupan parissa.


title: Tienhoito

text: Tienhoito tarkoittaa toimenpiteitä, joilla tiet ja kadut pysyvät rakenteellisesti kunnossa ja niillä on hyvä liikkua.


title: Tienhoito

text: Kaupungit ja kunnat vastaavat kunnallisesta katuverkosta, maanteiden kunnosta huolehtivat ELY-keskukset. Joitakin asioita on myös yksityisten vastuulla, kuten kiinteistöjen jalkakäytävien kunnossa- ja puhtaanapito. Yleisten alueiden ja päällysteiden kunnosta huolehtiminen on kuitenkin yleensä ELY-keskusten ja kuntien vastuulla. Kaupungit ja kunnat voivat siirtää omia osuuksiaan hoidettaviksi yksityisille yrityksille ostopalveluna.


title: Tienhoito

text: Tiet ja kadut on yleensä jaettu hoitoluokkiin niiden koon ja liikennemäärien mukaan. Hoitoluokitus määrää muun muassa, milloin lähdetään poistamaan lunta, jäätä ja roskia, samoin sen, pitääkö päällysteen olla hyvässä vai vain kohtuullisessa kunnossa.


title: Tienhoito

text: Kunnossapidon taso riippuu siis esimerkiksi seuraavista asioista:


title: Tienhoito

text: Rikkoontunut tien päällyste korjataan tai tarvittaessa uusitaan kokonaan. Sorapäällysteiset tiet pidetään tasaisina ja yritetään estää niitä pölyämästä. Myös siisteys kuuluu hoitoon. Kasvien lehdet, rikkaruohot, irtonaiset esineet, lika ja roskat poistetaan ajoradoilta ja jalkakäytäviltä.


title: Tienhoito

text: Talvella auraus on paljon käytetty menetelmä tien puhdistamiseksi lumesta. Tiesuolaa käytetään tietä peittävän jääkerroksen sulattamiseksi. Myös hiekoitusta käytetään parantamaan pitoa.


title: Tienhoito

text: Yksityisteiden ylläpitoon perustetaan usein tienhoitokunta.


title: Owczarek podhalanski

text: Owczarek podhalanski on Puolasta lähtöisin oleva iso valkoinen paimenkoirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 1.


title: Owczarek podhalanski

text: Rotu on vahva ja kookas: Urokset ovat säkäkorkeudeltaan yleensä 65–70 cm, nartut 60–65 cm. Väri on aina valkoinen. Owczarek podhalanski tunnetaan tyynenä, älykkäänä ja valppaana rotuna. Podhalanski on usein varautunut vieraita kohtaan, mutta erittäin lämminhenkinen ihmisille ja eläimille, jotka kuuluvat sen laumaan. Se tulee hyvin toimeen sekä aikuisten että lasten kanssa ja on tarpeen tullen valmis puolustamaan heitä. Muita koiria kohtaan rotu käyttäytyy yleensä suopeasti. Se vartioi ja puolustaa sinnikkäästi, mutta hyökkää yleensä vain, jos sitä uhataan.


title: Owczarek podhalanski

text: Owczarek podhalanskia koulutettaessa on pidettävä mielessä sen erityispiirteet: toisaalta itsenäisyys, ylpeys ja verkkaisuus, toisaalta miellyttämisenhalu sekä taito tulkita eleitä ja kehonkieltä. Laumanvartijakoiraa koulutettaessa johdonmukaisuus ja lempeä määrätietoisuus ovat ensiarvoisen tärkeitä.


title: Owczarek podhalanski

text: Podhalanski on onnellinen saadessaan juosta vapaana ja omistaessaan reviirin, jota se voi vartioida. Siitä on myös seuraksi pidemmille lenkeille. Helppohoitoinen turkki on säänkestävä, joten koiranilmakaan ei ole esteenä ulkoilulle. Turkkinsa ansiosta rotu tulee toimeen ulkona läpi vuoden. Owczarek podhalanski on tullut toimeen vuosisatojen ajan ilman erityistä huolenpitoa. Se onkin alkukantaisuutensa vuoksi rotuna varsin terve.


title: Mr. Eko

text: Mr. Eko eli herra Eko on yksi "Lost"-televisiosarjan lento-onnettomuudesta selvinneistä hahmoista. Nigerialainen Eko selvisi koneen irti repeytyneestä takaosasta yhtenä 23 muusta pyrstöosan eloonjääneistä. Hahmoa esittää brittiläinen näyttelijä Adewale Akinnuoye-Agbaje. Hänen ensiesiintymisensä oli toisella kaudella jaksossa "Tuuliajolla".


title: Mr. Eko

text: Eko joutuu menneisyydessään vaikeiden asioiden eteen, mutta luonnehtii tekemisiään pelkäksi eloonjäämistaisteluksi. Jo nuorena hän joutuu tappamaan viattoman miehen pelastaakseen veljensä, ja näin hänestä tulee nigerialainen huumeparoni.


title: Mr. Eko

text: Pian Ekolle saa tehtäväksi salakuljettaa heroiinia maasta. Tähän hän tarvitsee veljensä Yemin apua, joka on pappi. Eko pyytää Yemia tekemään hänestä ja muutamasta muusta salakuljettajasta pappeja, jotta he voisivat kirkon koneella salakuljettaa huumeet maasta Neitsyt Marian patsaiden sisällä. Yemi ei aluksi suostu, mutta joutuu taipumaan kun Eko kertoo, että muuten hänen tuttavansa tulevat tuhoamaan kirkon, vaikka Eko itse ei näin haluaisikaan tapahtuvan. Lähtöpäivänä Yemi kertoo salakuljettajista armeijalle. Koneen ja sotilaiden välille syntyy taistelu lentokentällä, ja Yemi saa surmansa ristitulessa. Yemi nostetaan koneeseen, mutta Eko jätetään kentälle.


title: Mr. Eko

text: Myöhemmin Ekosta tulee kylän pappi. Samat rikolliset tulevat pyytämään suojelurahoja vastineeksi rokotteista, joita Punainen Risti kylälle toimittaa ja joista rikolliset lupaavat heille 20 prosenttia. Eko kieltäytyy, mikä johtaa yhteenottoon, jossa Eko surmaa rikolliset kirkossa. Kyläläisten mielestä kirkko ei ole enää pyhä ja Eko on paha mies. Yksi kylän naisista sanoo, että jonakin päivänä Eko maksaa synneistään.


title: Mr. Eko

text:
Eko muuttaa Australiaan toimimaan pappina. Hän saa tutkittavakseen ihmetapauksen, jossa tyttö nimeltään Charlotte Malkin oli hukuttuaan herännyt kuolleista ruumiinavauksessa. Tytön isä Richard Malkin kuitenkin uskoo äidin kiihkoilevan ja että tyttö oli vain vaikuttanut kuolleelta hypotermiassa ja siten herännyt, ja että kuolemansyytutkija vain peittelee tumpulointiaan. Eko ilmoittaa, ettei ihmettä tapahtunut. Myöhemmin Sydneyn lentokentällä Eko kohtaa Charlotten, joka kertoo hänelle nähneensä tämän veljen ollessaan ”paikkojen välisessä tilassa” ja käski välittämään Ekolle viestin uskomaan kohtaloonsa.
Eko kuuluu koneen takaosan selviytyneisiin. Ensimmäisenä yönä Eko surmaa kaksi Toista näiden hyökättyä ja siepattua kolme selviytynyttä. Myöhemmin Eko johdattelee Ana Lucian kanssa joukkoa pois toisten hyökkäysten tieltä. He löytävät , jossa he viettävät 40 päivää. Myöhemmin Jinin, Michaelin ja Sawyerin saavuttua takaosan selviytyneiden luokse, Eko tainnuttaa heidät ja vangitsee kuoppaan. Ana Lucian tutkittua heidän taustansa Eko vapauttaa heidät ja pahoittelee tekoaan. Myöhemmin Eko suuntaa takaosan selviytyneiden kanssa etuosan selviytyneiden leiriin.


title: Mr. Eko

text: Ajauduttuaan etuosan selviytyneiden seuraan Eko sai tietää Charlien löytäneen Neitsyt Marian patsaan viidakosta, jolloin Eko vaati Charlieta näyttämään paikan. Matkalla Eko ja Charlie kohtaavat savuhirviön. Eko ja Charlie löytävät Yemin ruumiin lentokoneesta, ja Eko ottaa itselleen Yemin ristin tämän kaulastaan ja polttaa lentokoneen jäännökset. Myöhemmin Eko kastaa Clairen ja Aaronin sekä yhdessä Charlien kanssa alkaa rakentamaan kirkkoa saarelle. Eko myös vierailee Henry Galen luona kertoen olevansa pahoillaan siitä, että hän tappoi kaksi tämän heimon väestä. Bernard ehdotettaa SOS-merkin rakentamista rannalle, mutta Eko kieltäytyy. Bernardin kysyttyä syytä kirkon rakentamiselle Eko vastaa ”ihmisten pelastuvan omalla tavallaan”.


title: Mr. Eko

text: Ekon nähdessä unta Yemistä, hän vie Locken huumelentokoneen jäännöksille, jolloin he löytävät . Katsottuaan aseman orientaatiovideon Eko päättää alkaa painaa Joutsen-aseman 108 minuutin välein painettavaa tietokoneen nappia, kun taas Locke päättää lopettaa sen, mikä johtaa suuriin erimielisyyksiin osapuolten välillä. Locke yrittää jopa tuhota tietokoneen, minkä estäessään Eko häätää Locken asemalta.


title: Mr. Eko

text: Pian Locke onnistuu estämään Ekoa painamasta nappia Desmondin avustuksella, mutta huomaa tehneensä virheen. Joutsen-aseman räjähtämisen jälkeen Locke pelastaa Ekon jääkarhun luolasta. Pian pelastuttuaan Eko kuitenkin lähtee jahtaamaan näkyään. Saavuttuaan huumelentokoneen jäännöksille Yemi ilmestyy Ekolle ja käskee häntä tekemään synninpäästön. Ekon kieltäytyessä tunnustamasta syntejään, savuhirviö tappaa Ekon paiskomalla häntä puita vasten ja maahan. Ennen kuolemaansa Eko kuiskaa jotain Locken korvaan; Charlien kysyessä häneltä mitä hän sanoi, Locke vastaa että ”me olemme seuraavia”. Locke hautaa Ekon viidakkoon ja huomaa tämän kaivertaneen jonkun viestin keppiinsä. Viesti kuului ”nosta katseesi ja tarkkaile pohjoista”. Locken seurattua ohjeita hän löytää .


title: Mr. Eko

text: Sayidin tullessa hakemaan Hurleyta mielisairaalasta, Hurley pelaa shakkipelinsä loppuun sanoen ”shakkimatti, Mr. Eko”. Ei tiedetä, oliko tämä vain Hurleyn hallusinaatio vai oliko hän todella läsnä Hurleyn luona.


title: Artenomi

text: Artenomi on kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Tutkinnon laajuus on 240 opintopistettä ja opinnot kestävät 4 vuotta. Artenomiksi voi valmistua muotoilun tai restauroinnin koulutusohjelmasta. Aiemmin oli olemassa myös ohjaustoiminnan koulutusohjelma, johon ei ole enää vuoden 2012 jälkeen otettu uusia opiskelijoita kulttuurialan aloituspaikkojen karsimisen vuoksi.


title: Artenomi

text: Suomessa artenomin koulutusta tarjoavat Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Kouvolassa (restaurointi, 20 aloituspaikkaa syksyllä 2017) ja Hämeen ammattikorkeakoulu (muotoilu, 40 aloituspaikkaa syksyllä 2014). Muotoilun koulutusohjelmassa suuntautumisvaihtoehtoja ovat vaatetus-, jalkine-, lasi- ja keramiikkamuotoilu.


title: Artenomi

text: Artenomi toimii käsi- ja taideteollisuuden sekä kulttuurin ja opetustoimen aloilla. Artenomit voivat työskennellä esimerkiksi käsityöläisinä, restauroijina ja askarteluohjaajina.


title: Logitech

text: Logitech International S.A. on sveitsiläinen tietokoneiden oheislaitteita valmistava yritys. Logitech valmistaa laaja-alaisesti oheislaitteita eri alustoille, kuten tietokoneiden ja MP3-soittimien kaiuttimia, matkapuhelimien kuulokkeita ja handsfree-laitteita sekä verkkokameroita PC:lle ja pelikonsoleille. Yhtiö keskittyy kuitenkin enimmäkseen tietokoneiden oheislaitteisiin. Logitech on PC:n osalta tunnettu erityisesti langattomista tuotteistaan, kuten näppäimistöistä ja hiiristä. Logitech työllistää noin 9 000 henkilöä.


title: Logitech

text: Logitech valmistaa monenlaisia elektroniikkatuotteita, joista suurin osa on suunniteltu toimimaan jonkin toisen tuotteen kanssa.


title: Helena Kara

text: Helena Kara (alk. Aini Helena Dahl; 16. elokuuta 1916 Salo – 26. helmikuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen elokuvanäyttelijä ja yksi toisen maailmansodan ajan suosituimmista filmitähdistä Suomessa. Hän kuului Lea Joutsenon ja Regina Linnanheimon ohella niihin suomalaisiin vanhan elokuvan näyttelijöihin, joilta puuttui teatteritausta. Karan tunnetuimpiin tulkintoihin kuuluu pääosa melodraamassa "Valkoiset ruusut".


title: Helena Kara

text: Helena Kara syntyi Salossa nelilapsiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat ratamestari Otto Dahl ja Aina Josefina Dahl (o.s. Forsberg). Vuonna 1927 lapset, kaksi poikaa ja kaksi tyttöä, muuttivat sukunimensä Karaksi. Helena Kara kiinnostui elokuvista jo nuorena. Hän kirjoitti kirjeitä ihailemilleen filmitähdille, ja muisteli myöhemmin itkeneensä Rudolph Valentinon kuoltua.


title: Helena Kara

text: Helena Kara kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta keväällä 1936. Hän oli urheilullinen ja harkitsi voimistelunopettajan uraa. Kesällä 1937 hänen isoveljensä Yrjö Kara kuoli armeijan lento-onnettomuudessa Utissa. Helena työskenteli tuolloin Turun Kino-Palatsissa lipunmyyjänä. Siellä hän tapasi Suomi-Filmin johtaja Risto Orkon, joka pyysi häntä tulemaan Helsinkiin koekuvauksiin. Pian Kara näytteli sivuosan apteekkineitinä ensimmäisessä elokuvassaan, Orvo Saarikiven ohjaamassa "Miehen kylkiluussa" (1937). Elokuvalukemisto luonnehti häntä: ”Kaino ja hiljainen kuin metsäkukka”.


title: Helena Kara

text: Filmitähden ura oli 1930-luvulla monen suomalaistytön haave, mutta heidän vanhempansa suhtautuivat moiseen karsaasti. Karan mukaan hänen vanhempansa eivät täysin ymmärtäneet tyttärensä ratkaisua vielä elokuvauran urettuakaan, mutta eivät suoralta kädeltä tuominneetkaan sitä. Hänen Aina-äitinsä kuitenkin muutti pian Helsinkiin huolehtimaan tyttärestään.


title: Helena Kara

text: Helena Kara avioitui Suomi-Filmin studiopäällikön ja päälavastajan Hannu Lemisen kanssa 10. helmikuuta 1940. Pariskunnalle syntyi kolme lasta: Esa (1941–1964), Jari (1946) ja Marjut (1949). Kersantti Esa Leminen sai surmansa lento-onnettomuudessa Päijänteen Ristiselällä 1. huhtikuuta 1964.


title: Helena Kara

text: "Miehen kylkiluun" jälkeen Kara nähtiin Suomi-Filmin komediaelokuvien sankarittarena. Kara esiteltiin julkisuudessa itsenäisenä ja nokkelana ”poikamiestyttönä”. Tärkeimpiä olivat hänen persoonallisuutensa ja ulkonäkönsä, näyttelijän taitoihin ei uran alkuvaiheessa kiinnitetty huomiota, hänen neitseellisyyttään alalla ei salailtu. Hän oli kaupunkikomedioiden moderni nainen kauniiden ja varakkaiden ihmisten huolettomasta maailmasta. Karan imago sopi mainiosti Suomi-Filmin linjaan, jossa se halusi erottua maaseutukuvauksiin keskittyneestä Suomen Filmiteollisuudesta. Ensimmäisten elokuviensa mainoskuvissa Kara esiintyi kuitenkin nukkemaisena ja passiivisena naisena suhteessa miespuolisiin vastanäyttelijöihinsä, mikä oli ristiriidassa hänen modernin naisen imagonsa kanssa.


title: Helena Kara

text: Helena Karan toinen elokuvatyö oli pikainen näyttäytyminen, esiintyminen Risto Orkon "Jääkärin morsiamessa" (1938) kahvilakohtauksen avustajana. Hänen nimeään ei mainita elokuvan esiintyjätiedoissa. Samana vuonna hän näytteli ensimmäisen pääosansa Orvo Saarikiven komediassa "Poikamiesten holhokki". Karan toinen pääosa oli niin ikään Saarikiven komediassa "Hätävara" (1939). Sen jälkeen hän siirtyi dramaattisempien roolien suuntaan, ennakkona suunnanmuutoksesta oli senaattorin tyttären rooli Orkon elokuvassa "Aktivistit" (1939). Karan roolisuoritus oli sivuosa, jota ei juuri kommentoitu elokuvalehdissä. Sen sijaan "Aktivistien" markkinoinnissa hänen nuoruuttaan ja kauneuttaan hyödynnettiin. Toimittaja Olavi Linnus kirjoitti muutama vuosi myöhemmin Karan suorituksesta "Aktivisteissa", että hän oli löytänyt taiteelliseen kypsymiseen johtavan linjan. Hän oli ”itsenäinen taiteilija, persoonalliset keinot tavoittanut”. Kara oli kohonnut lupauksen asteelta tasolle, jossa voi edellyttää lupausten täyttymistä.


title: Helena Kara

text: Kara kuului Tuulikki Paanasen ja Sirkka Sarin ohella Suomi-Filmin ensimmäisiin kuukausipalkkaisiin näyttelijöihin. Heillä ei ollut teatteritaustaa, joten he olivat riippuvaisia elokuvayhtiöstään. Heitä pidettiin yhtiölle ”helppoina sijoituksina” verrattuna teatterinäyttelijöihin, joilla oli mahdollisuus siirtyä toiseen tuotantoyhtiöön tai perääntyä tyystin elokuvateollisuudesta teatterin suojiin. Lehdissä kolmikkoa Kara, Sari ja Paananen kuvattiin usein yhdessä. Luotiin kuva, että he ovat ystäviä myös yksityiselämässään. Jonkin aikaa Kara ja Sari asuivatkin yhteisessä asunnossa. Suosittu poikamiestyttökolmikko hajosi ennen 1940-luvun vaihdetta. Sari kuoli tapaturmaisesti kesällä 1939 ja saman vuoden marraskuussa, talvisodan kynnyksellä, amerikansuomalainen Paananen muutti Yhdysvaltoihin.


title: Helena Kara

text: Keväällä 1941 Kara äänestettiin Suomi-Filmin Uutisaitassa yhtiön naisnäyttelijöistä ”kauneimmaksi ja miellyttävimmäksi”. Samaan aikaan alettiin tuoda esiin hänen taiteellista muuntautumiskykyään; haluttiin korostaa että hän kykeni muuhunkin kuin esittämään omaa itseään valkokankaalla. Lehdistö loi kuitenkin kauneudesta Helena Karan tuotemerkin, hänen ulkonäkönsä oli lähes yhtä merkittävä osa elokuvaa kuin hänen taiteellinen suoriutumisensakin.


title: Helena Kara

text: Vuonna 1942 Kara siirtyi Suomen Filmiteollisuuden palvelukseen, jonne hänen puolisonsa oli siirtynyt niin ikään Suomi-Filmistä kesällä 1940. Pariskunnan yhteistyö elokuvan parissa alkoi. He työstivät usein elokuviaan jo valmisteluvaiheessa yhdessä: Kara etsi hyviä aiheita ja käsikirjoituksia ja Leminen saattoi ne elokuviksi. Karan ja Lemisen ensimmäinen yhteinen elokuva näyttelijänä ja ohjaajana oli melodraama "Puck" (1942), joka perustuu Gunnar Widegrenin romaaniin. Toinen yhteiselokuva "Tuomari Martta" (1943) tuomitsee naisten osallistumisen työelämään. Kara piti Martan osaa itselleen vieraana, sillä Martalle työura oli lasta tärkeämpi. Myöhemmin Kara vastasi kysymykseen ”naisen paikasta” yhteiskunnassa: ”Ei se ainakaan hellan ja nyrkin välissä ole. Ihmisen täytyy saada lukea, menestyä ja pitää oma ammattinsa.”


title: Helena Kara

text: Lehdistössä Karaa alettiin esitellä vastuullisena aviopuolisona ja perheenäitinä. Sota-aika edellytti elokuvatähdiltä mallikansalaisuutta. Perhearvoja korostettiin. Kara kertoi esimerkiksi käymistään kursseista ja poseerasi univormupukuisen puolisonsa rinnalla. Karan ja Lemisen perhe oli ensimmäisiä suomalaisia taiteilijaperheitä, joiden elämää seurattiin säännöllisesti lehdistössä. Enää Helena Karaa ei esitetty lehtiartikkeleissa yksin, vaan kolmilapsisen perheensä seurassa.


title: Helena Kara

text: SF-Uutiset kirjoitti numerossa 3/1943: ”Talon emäntä ehättää meitä jo eteiseen vastaan saapuessamme sovitulle käynnille taiteilijapari Leminen-Karan kotiin. Tämä säteilevän kaunis, viehättävä nuori nainen tuottaa meille tahtomattaan heti ensimmäiseksi erään pettymyksen: saamme nimittäin kuulla, että perheen molemmat miespuoliset jäsenet ovat tällä hetkellä tavoittamattomissa.”


title: Helena Kara

text: Lokakuussa 1942 Saksan Filmikamari kutsui suomalaisen elokuvavaltuuskunnan kahden viikon pituiselle vierailulle Saksaan. Matkaa johti Suomen Filmiliiton asiamies Yrjö Rannikko. Mukana oli viisi suomalaisen elokuvan tähtinäyttelijää: Lea Joutseno, Helena Kara, Regina Linnanheimo, Irma Seikkula ja Leif Wager sekä kolme ohjaajaa: Wilho Ilmari, Hannu Leminen ja Ilmari Unho. Matka toteutettiin 10.–24. marraskuuta 1942. Siihen kuului muun muassa ministeri Joseph Goebbelsin vastaanotto, ja vierailu sai runsaasti huomiota saksalaisessa lehdistössä. Matkan kohteina olivat elokuvastudiot Berliinissä, Münchenissä ja Wienissä.


title: Helena Kara

text: Kara ja Leminen tekivät yhdessä kaikkiaan 12 elokuvaa. Avioitumisensa jälkeen Kara näytteli vain kolme kertaa muiden ohjaajien tekemissä elokuvissa. Näitä olivat Toivo Särkän elokuvat "Sylvi" (1944) ja "Anja, tule kotiin" (1944) sekä Edvin Laineen "Tapahtui kaukana" (1950).


title: Helena Kara

text: Karan ja Lemisen parhaimpana elokuvana pidetään suurmenestyksen saanutta melodraamaa "Valkoiset ruusut" (1943), joka perustuu Stefan Zweigin vuonna 1922 julkaistuun novelliin "Brief einer Unbekannten". Elokuvassa Kara näyttelee nuorta Auli-tyttöä, joka rakastuu Tauno Palon näyttelemään kirjailija Arvo Helavaltaan. Auli omistaa elämänsä miehelle, vaikkei tämä vastaakaan hänen tunteisiinsa. Roolissaan Kara tulkitsee Aulia useissa ikävaiheissa: teinityttönä, nuorena naisena ja keski-ikäisenä naisena. "Valkoisia ruusuja" on luonnehdittu identiteettitarinaksi, joka sisältää myös selviytymisstrategioita. Eräänlainen parafraasi siitä on vuonna 1945 valmistunut Lemisen elokuva "Vain sinulle". Kara piti Aulin osaa filmiuransa päätyönä.


title: Helena Kara

text: Vuonna 1947 Helena Kara siirtyi puolisonsa mukana Adams-Filmiin. Vuonna 1912 perustettu tuotantoyhtiö aloitti keväällä 1947 uudelleen kymmenisen vuotta jäissä olleen elokuvatuotantonsa. Kara näytteli kolmessa Adamsin elokuvassa. Ensimmäinen oli "Tuhottu nuoruus" (1947). Sen kaupallinen menestys oli huono. Huomattavasti paremmin menestyivät elokuvat "Soita minulle, Helena!" (1948) ja "Rosvo-Roope" (1949).


title: Helena Kara

text: Keväällä 1950 Adams-Filmin tuotanto-osasto yhdistyi vuonna 1942 perustetun Fenno-Filmin vastaavan osaston kanssa uudeksi Fennada-Filmi Oy:ksi. Karan ainoaksi rooliksi Fennadalle jäi nimiosa Jussi Kukkosen romaaniin perustuvassa elokuvassa "Ratavartijan kaunis Inkeri" (1950). Pääosaa tarjottiin ensin Ansa Ikoselle, mutta hän kieltäytyi elokuvaan kuuluneen saunajakson takia.


title: Helena Kara

text: Uransa loppupuolella Kara oli mukana vielä kahdessa Suomen Filmiteollisuuden tuotannossa. Hänen tähtensä alkoi kuitenkin himmetä. 1950-luvun vaihteessa Kara totesi, ettei hän enää näyttänyt nuorelta tytöltä. Keski-ikäisille naisille oli vaikea saada rooleja ajan suomalaisissa elokuvissa. Lisäksi uusi sukupolvi alkoi tehdä tuloaan valkokankaalle. Aika oli muuttunut niin, ettei enää ollut paria suurta tähteä ylitse muiden, vaan elokuvateollisuus kehitti useita pienempiä tähtiä. Karan viimeiseksi elokuvaksi jäi Leilan osa Suomi-Filmin tuottamassa komediassa "Hän tuli ikkunasta" (1952). Sen jälkeen hän vetäytyi elokuva-alalta ja julkisuudesta, ja omistautui perhe-elämälle. Kun viimeisen elokuvan filmaus aloitettiin, Kara tokaisi: ”Hän tuli ikkunasta – ja Kara lähti ovesta.”


title: Helena Kara

text: Vuonna 1947 Helena Kara näytteli kahdessa niin sanotussa ”probleemielokuvassa”, "Hedelmätön puu" ja "Tuhottu nuoruus". Molemmat ohjasi hänen puolisonsa. Ongelmaelokuvien aiheena oli jokin ajankohtainen, arkaluontoinen ongelma tai epäkohta. "Tuhotun nuoruuden" teema on abortti. Kara tulkitsee elokuvassa Kirstiä, joka tulee raskaaksi avioliiton ulkopuolella. Samoin käy elokuvan toiselle naiselle, Adelelle. Kumpikin haluaa keskeyttää raskauden. Adele kuolee abortin yhteydessä. Kirsti peruuttaa abortin viime hetkellä ja pelastuu. Elokuvassa painotetaan, että Kirstille käy lopulta hyvin sen vuoksi, että hän tulee ”isosta, ehjästä ja onnellisesta perheestä”. Lopussa hänet palkitaan kunnon miehellä.


title: Helena Kara

text: "Hedelmättömässä puussa" aiheena on lapsettomuus. Kara näyttelee Helenaa, joka menee naimisiin Rauli Tuomen esittämän Erkin kanssa. Liitto alkaa rakoilla miehestä johtuvan lapsettomuuden takia. Opiskellessaan Helsingissä Helena tapaa Joel Rinteen näyttelemän Taunon, joka saattaa hänet raskaaksi. Lopussa hän joutuu valitsemaan Erkin tai Taunon.


title: Helena Kara

text: Karan itsensä mukaan ratkaiseva tekijä elokuva-alasta luopumiseen oli onnettomuus, jossa Särkän koira puri häntä kasvoihin niin, että niihin jäi pitkäaikainen, näkyvä arpi. Hän ei enää halunnut elokuviin. Vielä 1953 Karasta oli artikkeleita elokuvalehdissä, sen jälkeen hän kieltäytyi vuosikymmenien ajan kaikesta julkisuudesta.


title: Helena Kara

text: Helena Kara kuului harvoihin suomalaisnäyttelijöihin, jotka tekivät pitkän uran elokuvissa ilman yhteyksiä teatteriin. Kun hän aloitteli uraansa, näyttelijäpiireissä pidettiin nimenomaan teatterinäyttelemistä ammattilaisuuden mittana. Karaa ei koskaan kosiskeltu teatterilavoille, eikä hän toisaalta itse ollut liiemmin kiinnostunut teatterimaailmasta. Vaikka hän ei aikalaiskollegoiden silmissä saanut arvostusta ”oikeana näyttelijänä”, hän ei siitä juuri piitannut. Teatterimaneerien puuttuminen oli hyväksi valkokankaalla. Leif Wager luonnehti Karan puhetapaa: ”Nopea, luonnollinen, ilman teatraalisia korostuksia... siis todella filmillinen.” Kara muistetaan etenkin suurista ja ilmeikkäistä silmistään; hänen vastanäyttelijänään useasti esiintyneen Paavo Jänneksen kerrotaan tokaisseen: ”Friiduhan on kuin funkkistalo, fönsteriä koko fasaadi.”


title: Helena Kara

text: Filmitähteys 1940-luvulla oli Karan mukaan ”nimikirjoitusten antamista, valokuvien antamista ja punaisia mattoja, tervapatoja ensi-illoissa”. Hän ei mennyt edes vastapäiseen maitokauppaan ilman, että oli meikannut ripsensä ja punannut huulensa. Kara kuvaili tyypillistä filmitähden päivää niin työntäyteiseksi, että kun hän lähti aamulla töihin, lapset nukkuivat, eikä hän nähnyt heidän silmiään. Kun hän illalla tuli kotiin, lapset olivat jo menneet vuoteeseen. Pitkään aikaan hän ei tiennyt lastensa silmien väriä. Kara oli ihmisenä temperamenttinen, mikä aiheutti hankaluuksia, sillä filmitähtenä hänen piti hillitä itsensä. Hän viihtyi hyvin omissa oloissaan.


title: Helena Kara

text: Karalta kysyttiin televisiodokumentissa 1990-luvulla, mitä hänelle jäi elokuvaurastaan. Hän vastasi: ”Ei siitä loppujen lopuksi mitään jäänyt...”


title: Helena Kara

text: Helena Karaa kuvattiin usein pehmentävän linssin läpi. Ohjaaja Leminen ja kuvaaja Felix Forsman löysivät Pariisista verkkosoftin, jonka läpi kuvattaessa silmään syntyy erityinen valopilkku. Tämä ”Kara-softiksikin” kutsuttu menetelmä pehmensi myös ympäristön, jolloin elokuva sai hieman hämyisen yleistunnelman.


title: Helena Kara

text: Eläkevuosinaan Kara puolisoineen asui talvet Portugalin Algarvessa ja kesät Klaukkalassa Valkjärven äärellä. Vuonna 1992 pariskunta muutti Turkuun Linnankadulle. Vuonna 1996 Kara suostui haastateltavaksi Yleisradion televisiodokumenttiin "Silmän lumo". Seuraavana vuonna hän oli viimeisen kerran julkisuudessa Turun Suomalaisen elokuvan festivaalilla, jonka päävieras hän oli. Samana vuonna Kara jäi leskeksi. Hän muutti alkuvuodesta 1998 Helsingin Munkkiniemeen Saga-Seniorikeskukseen, jossa hän kuoli lyhyen sairauden jälkeen 85-vuotiaana 26. helmikuuta 2002.


title: Helena Kara

text: Helena Kara (Aini Helena Leminen) on haudattu Lemisen sukuhautaan Helsingin Hietaniemen hautausmaan vanhalle alueelle (kortteli 13, linja 9, hauta 79B).


title: Uponor

text: Uponor Oyj on yksi johtavista rakennusten sisäilmasto- ja putkijärjestelmien toimittajista maailmassa. Uponor toimii lähinnä Euroopan ja Pohjois-Amerikan markkinoilla, mutta sen tuotteita myydään yli sadassa eri maassa. Pohjoismaissa Uponor on myös merkittävä ympäristö- ja yhdyskuntatekniikan putkijärjestelmien toimittaja.


title: Uponor

text: Toimintaa Uponorilla noin 30 maassa. Yhtiössä työskentelee noin 4 000 henkeä (2017).


title: Uponor

text: Uponorin osake on noteerattu Helsingin pörssissä 6. kesäkuuta 1988 alkaen. Uponor kuuluu suurten yhtiöiden luokkaan (Large Cap). Uponor Oyj:n kotipaikka on Helsinki, mutta yhtiön pääkonttorilla on katuosoite (Äyritie 20) Vantaan Veromiehen kaupunginosan Avia Forumissa aivan Kehä III:n äärellä ja Helsinki-Vantaan lentoaseman läheisyydessä.


title: Uponor

text: Konsernin emoyhtiön juuret ulottuvat vuoteen 1918, jolloin Aukusti Asko-Avonius perusti myöhemmin Asko-nimellä tunnetuksi tulleen puusepäntehtaan Lahteen. Askon sisaryhtiö Upo Oy perustettiin vuonna 1938, ja tuotanto laajeni metallituotteisiin ja kodinkoneisiin 1940- ja 1950-luvuilla. Muoviputkien tuotanto käynnistettiin vuonna 1965.


title: Uponor

text: Asko Oyj:n tytäryhtiö Oy Uponor Ab perustettiin vuonna 1982. Yhtiö kasvoi voimakkaasti koko 1980- ja 1990-luvuilla yritysostoin ja laajeni Pohjoismaihin, Eurooppaan sekä Pohjois-Amerikkaan. Vuonna 1988 Uponor laajensi toimintaansa rakennusten lämminvesijärjestelmiin ostamalla kaksi alan suurinta valmistajaa, ruotsalaisen Wirsbon ja saksalaisen Hewingin.


title: Uponor

text: 1990-luvulla käynnistyi uusi aikakausi, kun muoviputkista muodostui koko konsernin pääliiketoiminta-alue. Asko alkoi suunnata varoja Uponorin kehittämiseen, luopui tämän ydinalueen ulkopuolisista liiketoiminnoista ja myi kalusteliiketoimintansa Keskolle. Vuonna 2000 kehitys huipentui, kun Oy Uponor Ab fuusioitui emoyhtiönsä Asko Oyj:n kanssa, ja yrityksen nimeksi valittiin Uponor Oyj.


title: Uponor

text: 2000-luvulla konsernissa on toteutettu laajoja rakenteellisia uudistuksia, joiden tavoitteena on ollut lisätä tehokkuutta ja kannattavuutta sekä lujittaa Uponorin kansainvälisesti johtavaa asemaa talo- ja yhdyskuntatekniikan ratkaisujen toimittajana.


title: Uponor

text: Vuonna 2013 Kilpailuvirasto esti Uponorin ja kilpailijansa KWH Groupin suunnitelmat yhdistää yhdyskuntaputkien tuotanto ja markkinointi yhteiseksi Uponor Infra Oy:ksi. Markkinaoikeus kuitenkin hyväksyi yhteisyrityksen perustamisen 24.5.2013. Uponor Infra Oy aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 2013.


title: Uponor

text: Uponorin liiketoiminta koostuu kolmesta päätuoteryhmästä:


title: Uponor

text: Uponorin liiketoiminta jakautuu kolmeen segmenttiin:


title: Uponor

text: Uponorin sisäilmastoratkaisuihin kuuluvat lämmitys-, viilennys- ja ilmanvaihtoratkaisut uudisrakentamiseen ja saneeraukseen. Uponorin järjestelmiin kuuluvat myös energianjakeluverkostot.


title: Uponor

text: Uponorin käyttövesijärjestelmiin kuuluvat rakennusten juomavesi- ja muut putkistot, mukaan lukien lämpöpattereiden liitännät muovi- tai komposiittiputkilla. Uponorin PEX- ja komposiittiputkijärjestelmät ovat ruostumattomia, hygieenisiä sekä pitkäikäisiä. Metalliputkiin verrattuna muoviputkijärjestelmien etuja ovat myös helpompi asennettavuus, liitosten parempi vuototurva sekä muoviputkien kestävyys veden laadun vaihteluissa.


title: Uponor

text: Uponorin yhdyskuntatekniset ratkaisut tähtäävät käyttö- ja viemärivesien johtamiseen ympäristöä vahingoittamatta sekä kaupungeissa että haja-asutusalueilla.


title: Uponor

text: Uponor Oyj:n suurimmat rekisteröidyt osakkeenomistajat (31.12.2016):


title: Uponor

text: Hallintarekisterissä on 26,4 % osakkeista.


title: Uponor

text: Yrityksen toimitusjohtaja on Jyri Luomakoski, ja hallituksen puheenjohtaja on Jorma Eloranta.


title: Agnicayana

text: Agnicayana ("") on hindujen tulirituaali, joka kestää 12 päivää. Rituaalissa noudatetaan aina samaa tarkkaa kaavaa, jossa muun muassa uhrataan ruokaa Jumalille ja rakennetaan linnun muotoinen tulialttari 10 800 tiilestä.


title: Agnicayana

text: 1975 Frits Staal dokumentoi Keralassa asuvien namboodirien esittämän agnicayanan. Tätä ennen rituaali oli tehty viimeksi 1956 ja namboodirit olivat huolissaan rituaalin säilymisestä. Rituaalia ei ollut seurannut kukaan ulkopuolinen koskaan aikaisemmin. Vuoden 1975 jälkeen rituaaleja on ollut vain muutama.


title: Kielletty planeetta

text: Kielletty planeetta () on vuonna 1956 valmistunut Fred M. Wilcoxin ohjaama yhdysvaltalainen tieteiselokuva. Elokuvan käsikirjoitus pohjautuu William Shakespearen näytelmään "Myrsky", ja se hyödyntää ihmisen piilotajuntaa Freudin hengessä..


title: Kielletty planeetta

text: Elokuvaa pidetään tieteiselokuvan klassikkona hyvän käsikirjoituksensa, näyttävien erikoistehosteidensa sekä uraauurtavan taustamusiikkinsa vuoksi. Se oli ensimmäinen elokuva, jonka musiikki oli kokonaan elektronista. "Kielletty planeetta" oli vuonna 1957 ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi erikoistehosteiden sarjassa.


title: Kielletty planeetta

text: Suosituksi tullut robotti Robby the Robot esiintyi myöhemmin muissakin elokuvissa sekä sarjafilmissä "Matkalla avaruuteen".


title: Kielletty planeetta

text: 2200-luvun alussa John J. Adamsin (Leslie Nielsen) komentama Yhdistyneiden Planeettojen ("United Planets") tähtiristeilijä C-57D lähetetään tutkimaan, mitä on tapahtunut 20 vuotta aiemmin Alpha Aquilae -aurinkokunnan Altair IV -planeetalle matkanneelle "Bellerophon" -tutkimusretkikunnalle. Vuoden matkanneen aluksen miehistö löytää planeetalta vain kaksi henkiin jäänyttä retkikunnan jäsentä; tohtori Edward Morbiuksen (Walter Pidgeon) ja hänen tyttärensä Altairan (Anne Francis).


title: Kielletty planeetta

text:
Tohtori Morbius on varoittanut lähestyvää avaruusalusta laskeutumasta planeetalle, kertomatta kuitenkaan mitään syytä varoitukselleen. Palvelijarobotti Robbyn tuotua varoituksesta piittaamattoman komentaja Adamsin aluksen perämiehen luutnantti Farmanin (Jack Kelly) ja tähtiristeilijän lääkärin luutnantti 'Doc' Ostrowin (Warren Stevens) kanssa Morbiuksen tehokkaalla turvajärjestelmällä varustettuun kotiin hän kertoo, että jokin tuntematon voima oli surmannut koko muun retkikunnan ja säästänyt vain tohtorin, hänen sittemmin kuolleen vaimonsa ja pienen tyttärensä, joka on jo varttunut viehättäväksi nuoreksi naiseksi.
Tohtori Morbius kertoo pelänneensä, että sama tuntematon uhka saattaa hyökätä tähtiristeilijän miehistön kimppuun. Hänen oman asuntonsa suojana on salamannopeasti laskeutuvat paksut terässuojat ja hänen ensimmäisien planeetalla viettämiensä kuukausien aikana "kokoon näpertelemänsä" Robby, joka edustaa sen hetkisen tietämyksen ylittävää teknologiaa. Morbiuksen tekniset taidot hämmästyttävät komentaja Adamsia, varsinkin kun tohtorin erikoisala on ollut filologia.


title: Kielletty planeetta

text: Morbius kertoo tutkineensa kuluneet kaksikymmentä vuotta planeettaa aiemmin asuttaneen Krell-rodun historiaa ja teknologiaa. Krellien teknologia oli ylittänyt huimasti ihmiskunnan tekniset kyvyt, mutta koko rotu oli tuhoutunut mystisellä tavalla yhdessä yössä 200 000 vuotta aiemmin.


title: Kielletty planeetta

text: Tohtori esittelee vierailleen Krellien lastentarhan ja sen "kouluttimen" (""educator""), opetuskoneen joka oli täydelle teholle asetettuna tappanut sitä kokeilleen retkikunnan jäsenen. Morbius kertoo laitteen käytön vaivuttaneen hänet koomaan kahdeksi vuorokaudeksi, mutta toivuttuaan hän oli huomannut älykkyysosamääränsä kaksinkertaistuneen, mikä oli mahdollistanut muun muassa Robbyn rakentamisen.


title: Kielletty planeetta

text: Seuraavaksi Morbius vie vieraansa kierrokselle tutustumaan Krellien laitteistoon, maanalaiseen kuutionmuotoiseen koneeseen, jonka jokainen sivu on 32 kilometriä pitkä ja jonka energian tuottaa 9 200 ydinreaktoria. Kone on Krellien tuhouduttuakin jatkanut toimintaansa, korjaten ja huoltaen itsensä tuntematonta tarkoitustaan varten.


title: Kielletty planeetta

text:
Tutustumiskierroksen jälkeen komentaja tapaa Morbiuksen kauniin 19-vuotiaan tyttären Altairan, joka osoittaa suurta uteliaisuutta ihmissuhteita kohtaan elettyään lähes koko ikänsä kahdestaan isänsä kanssa.
Seuraavien öiden aikana näkymätön hirviö hyökkäilee tähtiristeilijän kimppuun ja tappaa useita miehistön jäseniä. Jättimäinen hirviö paljastuu alusta suojaavaan voimakenttään törmätessä ulkomuodoltaan leijonamaiseksi, kahdella jalalla käveleväksi olennoksi. Morbiuksen herätessä laboratoriossaan painajaisunestaan, myös hyökkäävä hirviö katoaa.


title: Kielletty planeetta

text: Myöhemmin luutnantti Ostrow livahtaa salaa käyttämään "koulutinta" kohtalokkain seurauksin. Ennen kuolemaansa hän ehtii kertoa kapteenille, että jättiläiskoneen käyttötarkoitus oli materialisoida ajatuksen voimalla mikä hyvänsä mitä Krellit halusivat. Mutta he pitivät itseään niin sivistyneinä, että unohtivat piilotajuntansa synkät halut, jotka materialisoituessaan tuhosivat koko rodun yhdessä yössä.


title: Kielletty planeetta

text: Tämän kuultuaan komentaja Adams ymmärtää että "kouluttimen" käyttö on sulauttanut Morbiuksen mielen Krellien koneeseen, ja, vaikka tohtorin tietoinen mieli ei olekaan tarpeeksi vahva koneen hallitsemiseen, hänen piilotajuntansa pystyy siihen. Bellerophonin miehistön äänestettyä Maahan palaamisen puolesta ja nyt pelastusaluksen saavuttua kone oli toteuttanut Morbiuksen syvimmän toiveen saada rauhassa tutkia Krellien jäämistöä ja hyökännyt toiveen toteutumista estäviä vastaan.


title: Kielletty planeetta

text: Kun Altaira kertoo isälleen rakastuneensa komentaja Adamsiin ja lähtevänsä hänen kanssaan planeetalta, hirviö hyökkää Morbiuksen asuntoon ja tunkeutuu sen terässuojien läpi ja lopulta Krellien lastentarhaan, jonne Morbius, Altaira ja komentaja Adams ovat sitä paenneet. Morbius lopultakin hyväksyy tiedon, että vihollinen on hänen oma piilotajuntansa, ja heittäytyy ovien läpi murtautuneen hirviön ja tyttärensä väliin. Hän loukkaantuu kuolettavasti ja saman tien hirviö katoaa. Kuoleva Morbius neuvoo Adamsille, kuinka Krellien kone kytketään koko planeetan tuhoavalle ylikuormitukselle, sillä se on liian vaarallinen minkään sellaisen rodun käsissä, joka ei täysin hallitse alitajuisia halujaan.


title: Kielletty planeetta

text: Tähtiristeilijä Altaira ja Robby mukanaan pakenee planeetalta, ja sen miehistö seuraa turvallisen etäisyyden päästä planeetan tuhoa jatkaessaan pitkää paluumatkaansa Maahan.


title: Kielletty planeetta

text: Ilta-Sanomien Timo Malmi arvioi 2010, että kiitos MGM-yhtiön satsausten avaruusalukset eivät näytä leluilta. Valitettavasti ihmishahmot vain ovat pökkelöitä. Ihmisrobotti Robbya hän pitää hellyttävänä.


title: Tarha-alpi

text: Tarha-alpi ("Lysimachia punctata") on monivuotinen kukkakasvi. Se kasvaa 80–100 cm korkeaksi. Keltaiset kukat puhkeavat heinä-elokuussa.


title: Tarha-alpi

text: Tarha-alpi kasvaa luonnonvaraisena Italian pohjoisosissa, Balkanilla, Mustanmeren ympäristössä ja Kaukasuksella. Suomeen kasvin arvioidaan tulleen 1930-luvun lopussa tai 1940-luvulla.


title: Tarha-alpi

text: Tarha-alpin voi sekoittaa ranta-alpiin ("Lysimachia vulgaris") tai ripsialpiin ("Lysimachia ciliata").


title: Glendale

text: Glendale -nimisiä paikkakuntia ovat:


title: Captain Beefheart

text: Captain Beefheart eli Don Van Vliet (oik. Donald Glen Vliet; 15. tammikuuta 1941 Glendale, Kalifornia – 17. joulukuuta 2010 Arcata, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen muusikko, joka teki yhtyeensä Captain Beefheart & The Magic Band lisäksi 1960- ja 1970-luvuilla paljon yhteistyötä Frank Zappan kanssa. Vliet tunnetaan pääasiassa hyvin laajan äänialan omanneena laulajana, mutta myös taitavana huuliharpun soittajana. Hänen laulutekstinsä ovat useimmiten tajunnanvirtaa ja amerikkalaisen elämäntavan kritiikkiä. Vetäydyttyään musiikilliselta uraltaan MS-taudin vuoksi hän toimi taidemaalarina.


title: Captain Beefheart

text: Captain Beefheart yhtyeineen on esiintynyt Suomessa 27. lokakuuta 1975 Helsingin Kulttuuritalolla. Konsertin järjesti Oy Viihde-Polar Ab ja konsertin ensimmäinen esiintyjä oli viulisti Jean-Luc Ponty yhtyeineen. Beefheartin yhtye oli tuolloin vasta kolmen viikon ikäinen. Aikaisempien soittokumppanien Elliot Ingber (kitara) ja John "Drumbo" French (rummut, steppi) seuraan olivat liittyneet Dennis Walley (slide-kitara) ja Bruce Fowler (pasuuna). Beefheart itse soitti huuliharppua ja sopraanosaksofonia. Konsertissa kuultiin mm. kappaleet "Moonlight on Vermont", "Gimme That Harp Boy" ja "Beatle Bones" sekä muuta lähinnä 1960-luvulta peräisin olevaa materiaalia.


title: Hortonomi (AMK)

text: Hortonomi (AMK) on puutarha-alan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Tutkinnon laajuus on 240 opintopistettä, ja sen suorittaminen kestää neljä vuotta. Hortonomiksi voi kouluttautua sekä puutarhatalouden että maisemasuunnittelun linjalta.


title: Hortonomi (AMK)

text: Puutarhatalouden hortonomi on puutarhakasvien tuotannon, käsittelyn ja tuotekehityksen asiantuntija. Puutarhatalouden koulutusohjelmassa voi suuntautua kasvihuonetuotantoon, avomaan ravintokasvituotantoon, taimitarhatuotantoon ja -kauppaan, luonnonmukaiseen viljelyyn, yritystoimintaan tai puutarhakasvien tuotteistamiseen, kuten tilaviinituotantoon. Hortonomit työskentelevät erilaisissa vastuullisissa tehtävissä kaupan, viljelyn, hallinnon, opetuksen ja neuvonnan alalla. Vankka pohja yritystaloudessa antaa edellytykset toimia haasteellisissa taloustehtävissä.


title: Hortonomi (AMK)

text: Maisemasuunnittelun hortonomi on maiseman sekä viherympäristön suunnittelun, rakentamisen ja ylläpidon ammattilainen. Maisemasuunnittelun opinnoissa voi suuntautua joko maisemasuunnitteluun tai viherrakentamiseen. Maisemasuunnittelua opiskelleet sijoittuvat yleensä suunnittelutoimistoihin tai kuntien palvelukseen suunnittelemaan yksityispihoja tai puistoja. Monet perustavat myös oman yrityksen.


title: Hortonomi (AMK)

text: Vuonna 1910 perustettu Lepaan puutarhaopisto oli alkujaan ainut hortonomeja kouluttanut oppilaitos. Nykyisin hortonomeja valmistuu Hämeen ammattikorkeakoulun Lepaan yksikön lisäksi myös ruotsinkielisestä ammattikorkeakoulusta Noviasta (aik. YH Sydväst) Tammisaaresta.


title: Hortonomi (AMK)

text: Hortonomien Yhdistys ry valitsee vuosittain ansioituneen hortonomin Vuoden Hortonomiksi. Vuoden 2012 hortonomiksi valittiin maisemasuunnittelun lehtori Outi Tahvonen.


title: Anna aikaa rakkaudelle

text: Anna aikaa rakkaudelle on Anita Hirvosen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1986.


title: Iktyonomi (AMK)

text: Iktyonomi (AMK) (ant. kreik. "iktys" kala) on luonnonvara-alan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Tutkinnon laajuus on 210 opintopistettä. Tutkinto suoritetaan kala- ja ympäristötalouden koulutusohjelmassa, ja opinnot kestävät 3,5 vuotta.