title: Wish

text: Wish on The Curen kymmenes studioalbumi, julkaistu vuonna 1992. Siltä julkaistiin kolme singleä: "High", "Friday I'm in Love" ja "A Letter to Elise". Levystä julkaistaan lähitulevaisuudessa remasteroitu 2 CD:n versio. Levyn äänityssessiosta jäi 5 ylimääräistä instrumentaalia kappaletta, joista 4 julkaistiin Lost Wishes -kasetti-EP:llä.


title: Gustaf August Wasastjerna

text: Gustaf August Wasastjerna (vuoteen 1847 Falander; 12. elokuuta 1823 Seinäjoki – 11. kesäkuuta 1905 Peräseinäjoki) oli suomalainen tehtailija ja liikemies. August Wasastjerna oli aikoinaan yksi Suomen varakkaimmista miehistä, mutta hän teki konkurssin vuonna 1869.


title: Gustaf August Wasastjerna

text: August Wasastjernan vanhemmat olivat ruukinpatruuna Gustaf Adolf Wasastjerna ja taloudenhoitaja Catharina Charlotta Jernberg. Koska hänen vanhempansa eivät alkuaan olleet naimisissa, hän ei saanut käyttää Wasastjernan aatelissuvun nimeä, vaan ainoastaan suvun alkuperäistä porvarillista nimeä "Falander". Vanhemmat menivät naimisiin vuonna 1845 ja kaksi vuotta myöhemmin hän sai sukunsa aatelisnimen.


title: Gustaf August Wasastjerna

text: Wasastjerna peri isältään Östermyran eli Seinäjoen ruukin. Hän osti Tampereelta masuunin ja aloitti konepajatoiminnan vuonna 1857. Tuotteet olivat koneita, koneen osia ja valutuotteita. Hän aloitti myös ensimmäisenä Suomessa höyrylaivojen valmistuksen. Siipiratasalus Ahti valmistui vielä samana vuonna. Vuonna 1861 Wasastjerna yhdisti konepajansa viereisellä tontilla sijaitsevan pellavatehtaan kanssa. Näin syntyi Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur Aktie-Bolag, sittemmin Tampella. Wasastjerna joutui konkurssiin vuonna 1869.


title: Gustaf August Wasastjerna

text: Wasastjerna oli sukunsa edustajana aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä.


title: Gustaf August Wasastjerna

text: Wasastjerna meni vuonna 1848 naimisiin Hedvig Mathilda Donnerin (1825–1897) kanssa. He saivat yhteensä kymmenen lasta.


title: Koovee (jalkapallo)

text: Koovee pelasi kaudella 2007 historiansa ensimmäisen kauden miesten Kakkosessa. Kausi toi lopputulokseksi lohkon neljännen sijan. Kaudeksi 2008 seuran paikka Kakkosessa siirtyi kuitenkin Ilvekselle. Koovee on edelleen Palloliiton jäsenseura, vaikka jalkapallotoimintaa ei ole ollut vuoden 2007 jälkeen.


title: Viuhkamadot

text:
Viuhkamadot ("Sabellidae") ovat meressä eläviä selkärangattomia.
Ne rakentavat suojaputkia hiekasta, simpukankuoren kappaleista ja muusta merenpohjassa ajelehtivasta aineksesta. Putken päässä on viuhkamaisia ulokkeita, joilla ne siivilöivät ravinnokseen planktonia. Vaaran uhatessa viuhkamato vetäytyy putkensa sisään. Toinen monisukasmatojen heimo putkimadot "Serpulidae" rakentaa oman kuorensa kalkista piikkinahkaisten ja kivikorallien tapaan.


title: Viuhkamadot

text: Viuhkamadot ovat yleisiä merialueilla, joissa vedenkorkeus vaihtelee vuoroveden mukaan, sillä ne tarvitsevat kohtalaisia virtauksia tuomaan planktonia ulottuvilleen.


title: Viuhkamadot

text:
Monia viuhkamatoja kasvatetaan akvaariossa. Niiden ruokkiminen sopivilla planktoneilla on vaikeaa, ja monet yksilöt kuolevat 6-12 kuukaudessa.
Joitakin sukuja:


title: Viuhkamadot

text: Akvaariossa kasvaa myös kalkkikuorisia Serpulidae-heimon matoja:


title: Luettelo Joe Satrianin kappaleista

text: Tämä on luettelo kitaristi Joe Satrianin kappaleista aakkosjärjestyksessä.


title: Maitikat

text: Maitikat ("Melampyrum") ovat pieni kasvisuku, joka kattaa 10–35 pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyvää ruohovartista kasvilajia. Maitikat ovat puoliloisia; ne tuottavat itse vain osan tarvitsemistaan ravintoaineista ja hankkivat loput imemällä ympäröivistä kasveista.


title: Maitikat

text: Suomessa tavattavia maitikoita ovat


title: Maitikat

text: Kangas- ja metsämaitikka ovat koko maassa yleisiä metsäkasveja, muita lajeja esiintyy paikoittain maan etelä- ja lounaisosissa.


title: Nova (täsmennyssivu)

text: Nova () voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Putkimadot

text: Putkimadot ("Serpulidae") ovat meressä eläviä selkärangattomia. Ne rakentavat itselleen putken muotoisen kalkkikuoren. Putken päässä on viuhkamaisia ulokkeita, joilla ne siivilöivät ravinnokseen planktonia. Vaaran uhatessa putkimato vetäytyy putkensa sisään. Viuhkamatojen ("Sabellidae") rakenne on samantapainen, mutta niiden putki on pehmeämpi.


title: Putkimadot

text: Putkimadot ovat yleisiä merialueilla, joissa vedenkorkeus vaihtelee vuoroveden mukaan, sillä ne tarvitsevat kohtalaisia virtauksia tuomaan planktonia ulottuvilleen. Eräät putkimatolajit elävät koralliriutoilla symbioosissa tietyn kivikorallilajin kanssa.


title: Putkimadot

text: Monia putkimatoja kasvatetaan akvaariossa. Niiden ruokkiminen sopivilla planktoneilla on vaikeaa, ja monet yksilöt kuolevat 6–12 kuukaudessa.


title: Putkimadot

text: Heimoon kuuluu 80 sukua. Tässä joitakin niistä :


title: Efektiivinen annos

text: Efektiivinen annos on suure, joka kuvaa ionisoivan säteilyn aiheuttamaa terveydellistä kokonaishaittaa. Sen laskemisessa käytettävät suureet ovat kudoksen saama säteilyn ekvivalenttiannos ja kullekin kudokselle määrätty painokerroin, joka kuvaa kyseisen kudoksen säteilyherkkyyttä.


title: Efektiivinen annos

text:
Yksilön saama efektiivinen annos lasketaan kaavalla:
E = ∑ H W


title: Efektiivinen annos

text:
H = ekvivalenttiannos
W = eri kudosten painokerroin:


title: Efektiivinen annos

text: Efektiivisen annoksen yksikkö on sievert (Sv).


title: Efektiivinen annos

text: Kollektiivinen efektiivinen annos on efektiivinen kokonaissäteilyannos, joka aiheutuu jollekin tietylle ihmisryhmälle. Sen yksikkö on mansievert (manSv).


title: Kardisin rauha

text: Kardisin rauha solmittiin 21. kesäkuuta 1661 Ruotsin ja Venäjän välillä Virossa. Se oli muodollinen jatko huhtikuussa 1658 voimaan tulleelle aselevolle ja Vallisaaressa 20. joulukuuta 1658 solmitulle välirauhalle, joilla lopetettiin Venäjän ja Ruotsin välinen osuus (1656–1658) Pohjan sodasta.


title: Kardisin rauha

text: Rauha solmittiin "status quo ante bellum" periaatteella, eli palattiin sotaa edeltäneeseen tilanteeseen ilman muutoksia. Venäjä oli edelleen sidottu sotaan Puola-Liettuaa vastaan, eikä tsaari halunnut uutta sotaa Ruotsin kanssa, joten se luovutti valloittamansa alueet Liivinmaalla takaisin Ruotsille ja suostui tuhoamaan sodan aikana rakentamansa Itämeren laivastonsa.


title: Kardisin rauha

text: Kardisin rauha oli voimassa vuoteen 1700 asti, jolloin alkoi suuri Pohjan sota.


title: Metsästys, Kalastus, Luonto, Perinne

text: Metsästys, Kalastus, Luonto, Perinne () on ranskalainen euroskeptinen maaseudun puolue. Puolue ei sijoita itseään perinteiselle vasemmisto-oikeisto-akselille, vaan pyrkii ajamaan kaikkien maaseudun ihmisten asioita. Puolueen perustaja ja johtaja on Jean Saint-Josse.


title: Metsästys, Kalastus, Luonto, Perinne

text: Puolueen perusti Jean Saint-Josse vuonna 1989. Puolue pyrki Euroopan parlamenttiin vuosina 1989 ja 1994 ilman menestystä. Vuoden 1999 äänestyksessä se onnistui saamaan kuusi paikkaa Jean Saint-Jossen johdolla. Seuraavissa vuoden 2004 Euroopan parlamentin vaaleissa puolue menetti kaikki paikkansa, kun se ei saanut kerättyä vaadittavaa 3 % minimikannatusta. Puolue ajautui talousvaikeuksiin ja se menetti samana vuonna myös maan paikallisten valtuustojen edustajanpaikat. Vaikeuksien vuoksi suuri osa puolueen jäsenistä siirtyi UMP- tai MPF-puolueisiin.


title: Metsästys, Kalastus, Luonto, Perinne

text: Metsästys, Kalastus, Luonto, Perinne -puolue ei kuitenkaan hajonnut lopullisesti vastoinkäymisistä huolimatta ja se asetti vuoden 2007 presidentinvaaleihin ehdokkaakseen pohjoisranskalaisen Frédéric Nihousin. Frédéric Nihous sai presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella runsaan prosentin äänistä eikä näin päässyt toiselle kierroksella.


title: Frédéric Nihous

text: Frédéric Nihous (s. 15. elokuuta 1967) on Pohjois-Ranskassa syntynyt Metsästys, Kalastus, Luonto, Perinne -puolueen poliitikko ja vuoden 2007 presidentinvaaliehdokas. Nihous on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Frédéric Nihous

text: Nihous osallistui Metsästys, Kalastus, Luonto, Perinne -puolueen ehdokkaana vuoden 2007 presidentinvaaleihin, muttei saanut tarvittavaa kannatusta jatkaakseen toiselle kierrokselle. Nihous sai ensimmäisellä kierroksella äänistä 1,15 % (420 645 ääntä).


Venäjän kenttälinnoitukset Suomessa ensimmäisen maailmansodan aikana muodostavat osan Pietarin turvallisuusjärjestelyjä ensimmäisen maailmansodan aikana, minkä syy liittyi saksalaisten pelättyyn maihinnousuun Suomessa Pietaria vastaan oletetun hyökkäyksen suorittamiseksi.


title: Venäjän kenttälinnoitukset Suomessa ensimmäisen maailmansodan aikana

text: Venäjän ensimmäisinä toimina Suomen suuriruhtinaskunnan puolustuksen vahvistamiseksi oli ollut uusien kasarmialueiden rakentamisen aloittaminen 1910-luvulla sekä meripuolustuksen vahvistaminen.


text: Kenttälinnoituksissa otettiin huomioon puolustuksen syvyys, minkä vuoksi kenttälinnoitukset perustettiin kolmeksi koillisesta lounaaseen kulkevan linjan muodossa. Tarkoituksena oli viivyttää niin kauan, että Pietarin sotilaspiiristä olisi kyetty kokoamaan riittävän suuri määrä joukkoja torjuntaan.


text: Ensimmäinen puolustuslinja kulki Pohjois-Karjalan Nurmeksesta Pohjois-Savon Kuopion kautta Keski-Suomen ja Ähtärin kautta Tampereen suuntaan. Tampereelta linja jatkui Urjalan kautta Lohjalle. Tampereen ja Lopen välillä linja oli vahvin.


text: Ensimmäisen puolustuslinjan itäpuolella kulki toinen puolustuslinja linjalla Eno-Joensuu-Savonlinna-Mikkeli, josta se jakautui läntiseen Mäntyharjun kautta Elimäelle ja Kotkaan kulkevaan linjaan sekä itäisempään Ristiinan-Savitaipaleen-Luumäen-Ylämaan-Säkkijärven linjaan.


text: Kolmas linja oli viimeinen ja viimeistään sen tasalla olisi pitänyt venäläisten joukkojen kyetä lyömään kohti Petrogradia etenevät Pohjanmaalla maihinnousseet saksalaiset. Se kulki linjalla Ihalanjoki-Elisenvaara-Jääski-Juustila (Lappeenranta) - Viipurin maalinnoitus. Vuoteen 1917 mennessä ehdittiin kuitenkin kenttälinnoittaa kolmannesta puolustuslinjasta vain Jääsken ja Juustilan välinen osa.


text: Siltä varalta, ettei kolmas linjakaan olisi suunnitelmista huolimatta kestänyt hyökkäystä, oli vielä linja Vuoksi-Heinjoki-Viipuri ja Salmenkaitajoki-Muolaanjärvi-Kuolemanjärvi-Humaljoki linnoitettu.


text: Joitain Pirkanmaalle rakennettuja asemia käytettiin punaisten puolustustaisteluissa 1918 suojeluskuntia vastaan, mutta itäisemmät linjat jäivät tarkoitukseensa käyttämättä.


text: Kaikki linnoitustyöt yhteensä toivat Suomeen työvoimapulan. Linnoitustöissä oli kaiken kaikkiaan 100 000 henkeä, joista osa kiinalaisia. Suomeen tuli sekä ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman metalliteollisuuden kysynnän että Suomessa suoritettavien puolustusasemien rakentamisen vuoksi korkeasuhdanne 1914-1916.


text: Vuonna 1916 Helsingin seudulle tuotiin linnoitustöihin ja niitä tukevaan metsänkaatoon suuri joukko kiinalaisia siirtotyöläisiä. Työläiset olivat ilmeisesti Mantšuriasta kotoisin olleita vankeja, joita kutsuttiin "punaparroiksi" eli hunghuuseiksi. Venäjän kaukoidässä nämä olivat tunnettuja pahamaineisen hurjina junanryöstäjinä ja maantierosvoina. Kiinalaisia työläisiä tuotiin Suomeen yhteensä noin 3 000. Kiinalaisiin turvautumisen arvioidaan johtuneen siitä, että Pietari Suuren merilinnoituksen rakennustöissä suomalaiset siirtotyöläiset olivat osoittautuneet kelvottomiksi. Kiinalaistyövoimaa sijoitettiin muun muassa Espooseen, Kauniaisiin, Vantaalle, Korsoon ja Sipoon Söderkullaan pääasiassa metsänkaatotöihin. Heitä käytettiin myös Kustavissa merilinnoituksen tykkiteiden kivetystöissä sekä eri puolilla maata sekalaisissa töissä. Kiinalaiset majoitettiin usein kylmiin riihiin tai hökkeleihin, joissa ei ollut kunnon tulisijoja. Vaikka työläiset olivat miehiä, monet suomalaiset luulivat heitä naisiksi, sillä heillä oli pitkä niskapalmikko.


text: Linnoitustöiden ohessa kiinalaiset alkoivat tehdä Suomessa pian myös varkauksia, ryöstöjä, pahoinpitelyjä ja jopa ryöstömurhia. He saattoivat myös pelotella paikallisia asukkaita, jotta nämä lähtisivät ja jättäisivät asuntonsa ryöstettäviksi. Monilla heistä oli myös ikäviä tauteja kuten kuppaa ja syyhyä. Rikollisuus herätti suomalaisväestössä sekä pelkoa että vihaa. Esimerkiksi Akseli Gallen-Kallela ei pystynyt levottomissa oloissa enää työskentelemään Espoon Tarvaspäässä, ja hän päätti paeta puolisoineen Ruovedelle. Espoon alueella kerrotaankin oleskelleen jopa 1 200 kiinalaista. Vuoden 1917 vaihteesta alkaen kiinalaisia ruvettiin passittamaan takaisin Kiinaan. Vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 linnoitustyöt lopetettiin ja suurin osa jäljelle jääneistä kiinalaisista poistui Suomesta.


title: Gil Scott-Heron

text: Gilbert "Gil" Scott-Heron (1. huhtikuuta 1949 Chicago, Illinois – 27. toukokuuta 2011 New York, New York) oli yhdysvaltalainen runoilija-muusikko, joka tunnetaan parhaiten 1960- ja 1970-luvun vaihteen spoken word -esiintymisistään. Hänen parhaiten tunnettu runonsa ja kappaleensa on ”The Revolution Will Not Be Televised”. Hänen 1970-luvun tuotantonsa sanotaan näyttäneen suuntaa nykyiselle rap-musiikille.


title: Gil Scott-Heron

text: Scott-Heron kuoli toukokuussa 2011. Hän kärsi päihderiippuvuudesta ja eli kuluttavaa elämää. Hänen kerrotaan joutuneen sairaalaan Euroopan-matkan jälkeen. Kolme vuotta ennen kuolemaansa hän kertoi myös olevansa hiv-positiivinen. Siitä huolimatta Scott-Heron teki paluun ja esiintyi lähes kuolemaansa saakka. Hän teki vuonna 2010 lähes sata keikkaa.


title: Gil Scott-Heron

text: Gil Scott-Heron syntyi Chicagossa. Hänen äitinsä Bobbie Scott-Heron lauloi New York Oratorio Societyssa. Hänen jamaikalainen isänsä oli jalkapalloilija Gil Heron, lempinimeltään "The Black Arrow" ("musta nuoli"). 1950-luvulla Gil Heron oli ensimmäinen musta pelaaja Glasgow’n Celticissä. Scott-Heronin vanhemmat erosivat hänen ollessaan kaksivuotias.


International Electrotechnical Commission (IEC) on kansainvälinen sähköalan standardointiorganisaatio.


title: International Electrotechnical Commission

text: Tunnetuimmat IEC-standardit liittyvät sähkölaitteiden liitäntöihin, esimerkiksi PC:n virtajohto on määritelty IEC:n standardissa.


text: IEC:n jäseninä ovat kansalliset järjestöt. Standardin hyväksyminen vaatii sitä, että kolme neljännestä kansallisista järjestöistä kannattaa sitä.


text: IEC:n tietotekniikka-alan standardit tehdään yhteistyössä ISO-standardointiorganisaation kanssa työryhmässä nimeltä JTC1 (Joint Technical Committee). Suomenkielisessä Wikipediassa luettelo merkittävimmistä JTC1-standardeista on ISO-standardointiorganisaation sivulla.


title: ID3

text: ID3 on menetelmä, jolla liitetään erilaisiin musiikkitiedostoihin metatietoa, kuten esittäjä, kappaleen nimi, albumin nimi, musiikkilaji ym. ID3-standardista on olemassa kaksi epäyhteensopivaa versiota: ID3v1 ja ID3v2.


title: ID3

text: ID3:n alkuperäinen kehittäjä oli Eric Kemp alias "NamkraD", joka 1996 kehitti ID3v1:ta tukevan Studio3-soitto-ohjelman. MP3-tiedoston loppuun lisättiin 128 tavua dataa, josta varattiin 30 tavua esittäjälle, nimelle, kommentille ja albumin nimelle sekä 4 tavua julkistusvuodelle ja tavu musiikkityylille ennalta määritellystä listasta. Kyseessä ei ollut minkään virallisen tahon standardi, mutta ID3-tägien tuki levisi nopeasti musiikkisoittimiin.


title: ID3

text: ID3v1:ssa oli merkittäviä puutteita, kuten nimien pituuden rajoitukset ja se, ettei se tukenut muita kuin latin1-merkistön merkkejä. ID3v2 suunniteltiin näiden puutteiden vuoksi 1998. Vaikka sillä on sama nimi, tekniikat eroavat merkittävästi toisistaan. ID3v2-tägi sijaitsee yleensä tiedoston alussa, kenttiä on useampia, tiedostoon voi lisätä esimerkiksi linkin artistin kotisivulle, ja sovellus voi määritellä omia kenttiä. Standardista on julkaistu kolme versiota, ID3v2.2, ID3v2.3 ja ID3v2.4 1.11.2000.


title: Wattieza

text: Wattieza on sukupuuttoon kuollut suku esihistoriallisia saniaismaisia puita. Sukuun on sijoitettu maailman vanhimmat, ulkonäöltään jonkin verran nykyisiä palmuja muistuttaneet puut. "Wattieza"-puita oli devonikaudella noin 380 miljoonaa vuotta sitten. Puut olivat täysikasvuisina korkeintaan kymmenmetrisiä. "Wattieza"-puiden aikakaudella maalla ei vielä ollut juurikaan muita eläimiä kuin nivelkaisia, hämähäkkejä, hyönteisiä ja äyriäisiä. Nämä puut ovat kasvaneet maan päällä jo 140 miljoonaa vuotta ennen dinosauruksia.


title: Wattieza

text: Kivettyneiden fossiilien perusteella on arveltu maapallon ensimmäisten metsien muodostuneen vajaan kymmenen metrin korkuisista "Wattieza"-puista. Aiemmin vanhimmat tunnetut puut oli sijoitettu "Archaeopteris"-sukuun. "Wattieza"-puiden ensimmäiset fossiilit löydettiin jo 1800-luvun lopulla Gilboan fossiilimetsästä, mutta vasta 2000-luvun alussa parempien fossiililöydöksien perusteella on voitu arvioida miltä maailman vanhimmat puut näyttivät.


title: Wattieza

text: "Wattieza"-puissa ei ollut varsinaisia lehtiä eivätkä ne muodostaneet harottavia oksia. Niiden latvaan kasvoi viuhkamaisia vuosikasvaimia, jotka putosivat uusien tieltä pois, joten pääosin puu oli paljasta runkoa nykyisten palmupuiden tapaan.


title: Wattieza

text: "Wattieza"-metsillä oli suuri merkitys ilmakehän hiilidioksin sitomisessa ja osaltaan ne siten edistivät merkittävästi ilmastonmuutosta. Ne auttoivat hiilidioksidipitoisuuksia vähenemään ja lämpötilaa laskemaan lähemmäs nykypäivän tasoa. Ilmastonmuutoksen myötä kehittyi miljoonia vuosia myöhemmin isolehtisiä puita ja kasveja, jotka saivat "Wattieza"-puut lopulta kuolemaan sukupuuttoon. "Wattieza"-puista maahan pudonneet alkeelliset lehvästöt ja lahonneet osat tarjosivat myös ensimmäisille maalla vaeltaville eliölle ravintoa ja synnyttivät siten uudenlaisen ravintoketjun.


title: Wattieza

text: "Wattieza"-suvun puut lisääntyivät itiöiden avulla. Niillä oli verrattain pieni juuristo ja rungon sisusta oli nykypuista poikkeavasti luultavimmin pehmeä.


title: Wattieza

text: Devonikaudella ilmaantui myös "Wattieza"-puiden rinnalle niistä poikkeavia pysyvän oksiston ja laajan juuriston omaavia puita ("Archaeopteris"-suku).


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Suomen Lähetyssanomat on Suomen Lähetysseuran julkaisema lähetystyöstä ja kehitysyhteistyöstä kertova aikakauslehti. Se ilmestyy 11 kertaa vuodessa. Levikki on noin 15 000. Päätoimittaja on Lähetysseuran toiminnanjohtaja Seppo Rissanen.


title: Suomen Lähetyssanomat

text:
"Lähetyssanomat" on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti ilmestynyt aikakauslehti. Sitä on julkaistu vuodesta 1859 lähtien. Ensimmäinen kuva, puupiirros, julkaistiin lehdessä vuonna 1862.
Nykyisellä nimellä lehti on ilmestynyt vuoden 1953 alusta lähtien. Aikaisemmin lehden nimi oli "Suomen lähetyssanomia".


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Ensimmäisessä Suomen Lähetysseuran johtokunnan kokouksessa 21.1.1859 neuvoteltiin lähetyslehtien julkaisemisesta. Ruotsinkielisen "Missionstidning för Finlandin" toimittajaksi valittiin Gustaf Dahlberg ja "Suomen Lähetyssanomien" toimittajaksi Klemens Johan Gabriel Sirelius. Ensimmäinen "Suomen Lähetyssanomien" numero jaettiin näytenumeroina heinäkuussa 1859 " Suomettaren" ja "Missionstidning för Finlandin" ensimmäinen numero "Helsingfors Tidningarin" kanssa.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Lehteä painettiin Helsingissä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainossa vuoteen 1861 asti. Dahlbergin siirryttyä Vihdistä Kaarinan pitäjän kappalaiseksi alettiin lehteä painattaa vuodesta 1862 alkaen Turussa. Dahlbergin tultua Sääksmäen kirkkoherraksi vuonna 1874 painatus siirtyi takaisin Helsinkiin.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Ensin lehdessä kerrottiin pääasiallisesti periaatteita lähetystyöstä yleensä sekä katsauksia, selontekoja, kertomuksia ja pieniä tietoja ulkomaisten lähetysseurojen työstä, annettiin etupäässä tietoja näiden työstä, "oman" lähetyssaarnaajan Onaschin kirjeitä ym. lähetysoppilaiden sekä Saksassakin kasvatettavina olevien lähetysoppilaiden kehityksestä. Kun Suomen Lähetysseura sittemmin sai omia lähettejä, heistä ja heidän toimistaan omalla lähetysalalla kerrottiin enemmän. Vuodesta 1868 lähtien olivat lähetyssaarnaajien kirjeet lehtien huomattavimpana sisältönä. Tämän lisäksi kerrottiin sisälähetyksestä ja juutalaislähetyksestä.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Lehdessä julkaistiin myös lisälehtiä, joissa kerrottiin seuralle tulleista lahjoituksista ja seuran menoista ja tuloista. Kahden ensimmäisen vuoden aikana kerrottiin kaikki yksittäiset lahjatkin, mutta ne veivät paljon tilaa, joten päätettiin 1861 julkaista tilinteot suppeammassa muodossa. "Lähetyslehden" lisälehdissä oli täytteenä myös lähetyskertomuksia ja muitakin lähetyskirjoituksia, jopa sittemmin lähetyssaarnaajain kertomuksia ja SLS:n tiedonantoja.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Kuvia painettiin lisälehtiin vuodesta 1861 alkaen silloin tällöin, mutta kuvalaattojen kalleuden vuoksi vain harvoin.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Lehden tilaajamäärä oli vuonna 1860 yhteensä 4 800. Määrä oli vuoteen 1868 tultaessa useiden nälkävuosien vuoksi vähentynyt 2 000 kappaleeseen. Vuodesta 1873 lehden tilaajamäärä kasvoi 6 300 kappaleeseen johtuen lehteen tulleista omien lähetyssaarnaajien kirjeistä. Vuonna 1904 lehteä painettiin suomen kielellä 27 000 ja ruotsin kielellä 4 000. Vuonna 1908 sen painos oli suomeksi 19 000 ja ruotsiksi 3 000.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Lehden toimittaja Töttermanin kuoltua 15. toukokuuta 1895 lehden toimittamista jatkoi A. Hirn.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Kesäkuussa 1916 lehden toimittajaksi Sireniuksen tilalle tuli K. A. Paasio.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Viime vuosikymmeninä muodollisena päätoimittajana on toiminut kulloinenkin lähetysjohtaja (jonka virkanimike on 2013 muutettu "toiminnanjohtajaksi"), mutta hänen roolinsa on rajoittunut pääkirjoitusten laatimiseen. Itse lehden toimittavat lehden toimitussihteeri, nyttemmin virkanimikkeellä "toimituspäällikkö", jota tehtävää on useiden vuosien ajan hoitanut Pirre Saario, sekä muut lehden toimittajat.


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Suomen Lähetyssanomien päätoimittajia, "luettelossa puutteita".


title: Suomen Lähetyssanomat

text: Missionstidning för Finland


title: Kultainen pilli

text: Kultainen pilli on Suomen jääkiekkoilijat ry:n vuosittain myöntämä palkinto. Se annetaan SM-liigatuomarille, jonka pelaajat ovat äänestäneet vuoden parhaaksi. Äänestys tapahtuu samalla tavalla kuin Kultaisen kypärän äänestys eli jokainen liigapelaaja antaa pisteet kolmelle parhaaksi näkemälleen tuomarille: ensimmäiselle viisi, toiselle kolme ja kolmannelle yhden pisteen.


title: Kultainen pilli

text: Jari Levonen on voittanut palkinnon ennätykselliset 15 kertaa.


title: Fritz Pregl

text: Fritz (Friderick) Pregl (3. syyskuuta 1869 Ljubljana – 13. joulukuuta 1930 Graz) oli slovenialainen kemisti, joka eli ja teki työnsä Itävallassa. Pregl sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1923 antamastaan tärkeästä panoksesta orgaanisten yhdisteiden kvantitatiiviselle mikroanalyysille.


title: Silkkiterrieri

text: Silkkiterrieri () on australialainen koirarotu, joka on luokiteltu FCI:n roturyhmään 3.


title: Silkkiterrieri

text: Silkkiterrieri on pienikokoinen terrieri: sen säkäkorkeuden tulisi rotumääritelmän mukaan olla 23–26 cm, nartuilla se voi olla hieman vähemmän. Silkkiterrieri painaa normaalisti noin 4–5 kiloa. Sen pää on pidempi kuin yorkshirenterrierin, mutta lyhyempi kuin australianterrierin. Turkin tulisi olla hienolaatuista, silkkistä ja pitkää, mutta ei yltää kuitenkaan maahan asti. Turkin väreinä kaikki sinisen ja punaruskean sävyt ovat hyväksyttäviä, kunhan väri on syvä.


title: Silkkiterrieri

text: Silkkiterrierin liike on tehokasta ja liikeradat ovat suorat. Takajaloissa on voimakas työntö.


title: Silkkiterrieri

text: Silkkiterrieri on seurallinen koira. Se haluaa olla siellä missä perhekin on. Se seurailee kotona isäntäväen tekemisiä ja kulkee perässä huoneesta toiseen.


title: Silkkiterrieri

text: Silkkiterrieri haluaa miellyttää. Sillä ei ole varsinaista työkoirahistoriaa paitsi niiden rotujen kautta, joista se on kehitetty. Terrierimäistä rodussa on kuitenkin sen aktiivisuus, iloisuus ja reippaus, jotka yhdistettynä sen miellyttämishaluun, kauniiseen ulkonäköön ja kätevään pieneen kokoon takaavat suosion säilymisen.


title: Silkkiterrieri

text: Vaikka silkkiterrieri rotuna onkin kehittynyt Australiassa, sen juuret ovat syvällä Britanniassa, mistä sen esi-isät kulkeutuivat siirtolaisten matkassa Australiaan. Rodun syntyyn ovat eniten vaikuttaneet hieman aiemmin samassa maanosassa brittiläisistä terriereistä kehittynyt australianterrieri sekä yorkshirenterrieri, siinä muodossa kuin ne 1800-luvulla olivat.


title: Silkkiterrieri

text: Vuonna 1901 Sydney Royal Show’ssa esitettiin ensi kertaa kaksi silkkiterrieriä nimellä ”Terrier, Soft and Silky”. Ensimmäinen rotumääritelmä silkkiterrierille laadittiin Australiassa vuonna 1906. Vuosisadan alkupuolella oli kuitenkin vielä pitkään tapana rekisteröidä silkkiturkkiset pennut silkkiterriereiksi ja saman pentueen karkeampiturkkiset pennut australianterriereiksi.


title: Silkkiterrieri

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen silkkiterrierejä alettiin viedä myös ulkomaille. 1940-luvulla silkkejä hankittiin Yhdysvaltoihin enenevässä määrin, ja vuonna 1955 perustettiin amerikkalainen Sydney Silky Terrier Club. Kuitenkin vasta vuonna 1959 American Kennel Club hyväksyi silkit omaksi rodukseen. Samana vuonna silkkiterrieri hyväksyttiin myös FCI:ssä.


title: Silkkiterrieri

text: Vaikka silkkiterrierejä on ollut Euroopassa silloin tällöin koko rodun olemassaolon ajan, varsinainen kasvatustyö alkoi 1960-luvulla. Pohjoismaista silkkiterriereihin ehti ihastua ensin Ruotsi, kun niitä saapui sinne kaksi vuonna 1965.


title: Silkkiterrieri

text: Suomeen silkkiterrierit tulivat Ruotsista vuonna 1972, kun Iris ja Curt Gerlin hankkivat Ruotsista Västerbackens-kennelistä uroksen ja kaksi narttua. Ensimmäiset suomalaiset silkkiterrierinpennut syntyivätkin vuonna 1973 heidän kennelissään. Vähitellen muita kasvattajia alkoi tulla mukaan ja tällä hetkellä rodulla on Suomessa jo runsaasti vankkumattomia kasvattajia ja ihailijoita. Silkkiterrierikerho perustettiin aluksi Suomen kääpiökoirayhdistyksen alajaostona vuonna 1988 ja toimi tässä muodossaan vuoteen 1994, jolloin yhdistys rekisteröityi ja liittyi Suomen Terrierijärjestöön. 1990-luvulla silkkiterrierien suosio on lähtenyt Suomessa voimakkaaseen nousuun.


title: Frans Koskinen

text: Frans Herman Koskinen (aik. Tähti, 8. maaliskuuta 1869 Maaria – 26. huhtikuuta 1918 Hollola) oli päätoimittaja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Koskinen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1910. Hänet valittiin kansanedustajaksi Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä.


title: Frans Koskinen

text: Renki Karl Gustav Tähden ja Vilhelmina Heikintyttären poika Frans työskenteli tehdastyöläisenä, renkinä ja muurarina Maariassa ja Ruskossa sekä osuuskaupan hoitaja Loimaalla 1904–1907 kunnes aate ja sanomalehtityö tulivat ammatiksi. Koskinen oli porilaisen Sosialidemokraatin palveluksessa 1908–1918, josta ajasta pää- ja vastaava toimittajana 1908–1912 ja 1917–1918. Koskinen tuomittiin kirjoitustensa vuoksi vankilaan majesteettirikoksesta.


title: Frans Koskinen

text: Koskinen vangittiin poliittisista syistä suomen sisällissodan yhteydessä vuonna 1918 ja hän kuoli vankileirillä Hollolassa.


title: Frans Koskinen

text: Koskinen oli naimisissa Alma Johanna Liljan kanssa.


title: Innovaatiojournalismin Seura

text: Innovaatiojournalismin Seura on keväällä 2007 Helsingissä perustettu yhdistys, jonka jäseninä on innovaatiokysymyksistä kiinnostuneita journalisteja ja muita toimijoita. Yhdistys pyrkii muun muassa kehittämään innovaatiojournalismin käsitettä ja järjestämään siihen liittyvää koulutusta ja julkaisutoimintaa.


title: Innovaatiojournalismin Seura

text: Yhdistys jakaa vuosittain innovaatiojournalismin palkinnon "Innovaatiokiteen" parhaasta edellisenä vuonna Suomessa julkaistusta lehtiartikkelista, radio- tai tv-ohjelmasta tai muusta journalistisesta tuotteesta.


title: Innovaatiojournalismin Seura

text: Vuosittaisilla Mediapäivillä jaettiin huhtikuussa 2007 Innovaatiojournalismin Seuran ensimmäinen innovaatiojournalismipalkinto Innovaatiokide 2007. Palkinnon sai Aamulehden toimittaja Sami Suojanen 15.10.2006 julkaistusta jutusta "Puhdasta valoa", joka esitteli Tampereen seudulla toimivia laserteknologian yrityksiä. Voittajan valitsi yhdistyksen pyynnöstä tulevaisuudentutkija Mika Mannermaa. Palkintoon kuului lisäksi 2 500 euron šekki.


title: Innovaatiojournalismin Seura

text: Toisen Innovaatiokide -palkinnon voitti Maaseudun Tulevaisuuden toimittaja Tarja Halla 16.3.2007 julkaistusta jutusta "Huomisen lihaa kasvatetaan laboratorioissa". Voittajan valitsi Osmo Soininvaara. Palkintoon kuului 3 000 euron šekki. Palkinto jaettiin huhtikuussa 2008 Mediapäivillä Helsingissä.


title: Innovaatiojournalismin Seura

text: Yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja on Talouselämä-lehden toimittaja Jyrki Alkio.


title: GMV

text: GMV on espanjalainen ilmailu-, avaruustekniikka ja informaatiotekniikkayhtiö.


title: GMV

text: Tohtori Juan José Martínez García, joka oli lentotekniikan professori Escuela Técnica Superior de Ingenieros Aeronáuticos yliopistossa Madridissa, perusti vuonna 1980 yhtiön nimeltään Mecánica del Vuelo (suomeksi: Lentomekaniikka). Se oli GMV:n alku, varsinainen GMV perustettiin vuonna 1984.


title: GMV

text: GMV:n asiakkaiksi tulivat avaruus- ja puolustusvälineteollisuus. Se teki mm. avaruusalusten mission suunnittelua, simuloi lennon dynamiikkaa, teki satelliittinavigaatiotutkimusta. Yhtiö on saavuttanut kansainvälisesti merkittävän aseman näillä alueilla. Yhtiössä toimi 1980-luvun lopussa noin 100 työntekijää.


title: GMV

text: 1990-luvun alussa yhtiö alkoi kiinnostua teknologiansiirrosta ja pyrki sen avulla lähestymään muita teollisuuden aloja. Se löysi liiketoimintamahdollisuuksia Espanjassa mm. Internetin palomuureista ja SMS-Intrenetistä (?) ja kuljetusliikkeiden laivastonhallinnasta. 1990-luvulla se pääsi paremmin sisälle aseteollisuuteen C3- ja paikannusasioiden puitteissa. Yhtiössä toimi 1990-luvun lopussa 300 henkilöä ja sen liikevaihto oli 20 miljoonaa euroa.


title: GMV

text:
Vuonna 2000 GMV:n johdolla 7 espanjalaista yhtiötä liittyi eurooppalaisen paikannussatelliittihankkeen toteutukseen. Ne muodostivat työyhteenliittymän nimeltä Galileo Sistemas y Servicios S.L. (GSS). Siitä tuli Galileo Industries-yhtiön eräs omistaja.
Perustaja Garcia kuoli vuonna 2001. Yhtiön pääjohtajaksi nousi tohtori Mónica Martínez Walter ja Luis Mayosta tuli toimitusjohtaja.


title: GMV

text: Vuonna 2004 yhtiö perusti tytäryhtiön Yhdysvaltoihin.


title: GMV

text: Toukokuussa 2005 GMV osti 58% portugalilaisesta Skysoft-yhtiöstä, joka on toiminnaltaan GMV:n kaltainen.


title: GMV

text: Nykyisin yhtiössä toimii noin 700 ihmistä.


title: Samuel P. Huntington

text: Samuel Phillips Huntington (18. huhtikuuta 1927 – 24. joulukuuta 2008) oli yhdysvaltalainen politiikan tutkija. Hän toimi Yhdysvaltain presidenttien Lyndon B. Johnsonin ja Jimmy Carterin poliittisena neuvonantajana. Hänen tunnettuihin teoksiinsa kuuluu "Kulttuurien kamppailu ja uusi maailmanjärjestys" (1996).


title: Samuel P. Huntington

text: Huntington opiskeli ensin Yalen yliopistossa, josta hän valmistui 18-vuotiaana. Tohtorintutkinnon hän suoritti Harvardin yliopistossa, jossa hän ryhtyi opettamaan 23-vuotiaana. Hän työskenteli myös Columbian yliopistossa vuosina 1959–1962.


title: Samuel P. Huntington

text: Huntington tuli tunnetuksi vuonna 1968 julkaisemastaan kirjasta "Political Order in Changing Societies".


title: Samuel P. Huntington

text: Huntington esittää teoksessaan "Kulttuurien kamppailu ja uusi maailmanjärjestys", että kylmän sodan jälkeen maailma on siirtynyt kaksinapaisuudesta eli kahden supervallan, Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen, vastakkainasettelusta kuuden tai seitsemän merkittävän kulttuurin kamppailuun, joiden taustalla vaikuttaa vahvemmin politiikan sijasta kulttuuri ja uskonto. Termistä "clash of civilization" käytetään suomeksi usein muodon ”kulttuurien kamppailu” ohella muotoa ”sivilisaatioiden yhteentörmäys”.


title: Samuel P. Huntington

text: Todisteena käsitykselleen Huntington piti sitä, että useimmat nykyajan pahimmat kriisipesäkkeistä kuten Bosnia, Kosovo, Palestiina sekä Intian ja Pakistanin raja ovat sijainneet eri kulttuuripiirien rajoilla ja kiistojen osapuolet kuuluvat eri kulttuuripiireihin. Lisäksi hän toteaa, että useimmissa tapauksissa toisena osapuolena on jokin islamilaiseen kulttuuriin kuuluva kansa. Ajatuksiaan hän esitteli perustamassaan "Foreign policy" -julkaisussa. "Kulttuurien kamppailu" -teoksellaan Huntington otti kantaa Francis Fukuyaman vuonna 1992 ilmestyneeseen kirjaan "Historian loppu ja viimeinen ihminen".


title: Samuel P. Huntington

text: Huntingtonin mukaan maailma jakautuu selvästi kahdeksaan tai yhdeksään suureen kulttuuripiiriin, jotka ovat länsimainen, latinalaisamerikkalainen, ortodoksinen, islamilainen, intialainen, kiinalainen, japanilainen ja afrikkalainen kulttuuri, mahdollisesti lisäksi buddhalainen kulttuuri.


title: Samuel P. Huntington

text: Huntingtonin jaottelu poikkeaa jonkin verran esimerkiksi Arnold J. Toynbeen aikaisemmin esittämästä, jossa latinalaisamerikkalaista kulttuuria ei pidetty länsimaisesta erillisenä. Useimpia näistä kulttuureista Huntington kuitenkin käsittelee kirjassaan vain lyhyesti, ja eniten huomiota osakseen ovat saaneet länsimaisen ja islamilaisen kulttuurin väliset suhteet.


title: Samuel P. Huntington

text: Huntingtonin mukaan muslimit kokevat, että lännen valta on uhka heidän yhteiskunnilleen ja vakaumukselleen. Länsimainen kulttuuri on heidän näkemyksensä mukaan materialistinen, korruptoitunut, rappeutunut ja moraaliton. Länsimainen elämäntapa saa helposti valtoihin, ja siksi sen voimakas vastustaminen on tärkeää. Siksi muslimien ajattelun taustalla on usein se, että länsimaissa ei ole minkäänlaista uskontoa, ei siis kristinuskon vastustaminen. He näkevät suurempana uhkana maallistumisen, uskonnottomuuden ja niistä seuraavan moraalittomuuden. Lännen vastustaja oli kylmän sodan aikana ”jumalaton kommunismi”. Huntingtonin mukaan muslimien näkökulmasta heidän vastustajansa olisi ”jumalaton länsi”.


title: Adam Hall

text: Adam Hall (s. 14. elokuuta 1980 Kalamazoo, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa kaudella 2015–2016 HC Ambrì-Piottassa.


title: Adam Hall

text: Viimeiset juniorikautensa Hall pelasi NCAA-yliopistourheilujärjestön alaisessa CCHA-liigassa Michigan State Universityn joukkueessa. Hän pelasi Michiganissa kaudet 1998–2002. Kausi 1999–2000 oli pisteiden valossa Hallin paras kausi Michiganissa. Hän teki 39 pistettä 40 ottelussa ja hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan kakkostähdistökentälliseen. Hänet varattiin NHL:ään kesällä 1999, kun Nashville Predators valitsi hyökkääjän varaustilaisuudessa.


title: Adam Hall

text: Hall pelasi ensimmäisen NHL-pelinsä kaudella 2001–2002, kun Nashville otti hänet mukaan joukkueeseen yliopistokauden päätyttyä. Kaudella 2002–2003 Hall oli Nashvillen yllättäjä, sillä hän murtautui suoraan joukkueen kokoonpanoon pelattuaan vain yhden ottelun AHL:n Milwaukee Admiralsissa. Hall pelasi myös yhteydessä käydyssä nuorten tähtien ottelussa. Kaudella 2002–2003 Hall oli yksi Nashvillen kantavia voimia, kun joukkue eteni ensimmäistä kertaa historiansa aikana pudotuspeleihin. Hall teki Nashvillen ensimmäisen maalin pudotuspeleissä vain 16 sekunnin pelin jälkeen Detroit Red Wingsiä vastaan.


title: Adam Hall

text: Hall palasi työsulun jälkeen Nashvilleen ja teki ennätyspisteensä kaudella 2005–2006 (14+15). Kauden jälkeen hänet kaupattiin kuitenkin New York Rangersiin vaihdossa Dominic Mooreen. Rangersissa kausi 2006–2007 meni hyökkäyksellisesti heikosti ja hänet kaupattiin kesken kauden Minnesota Wildiin, joka sai vastineeksi hyökkääjä Pascal Dupuis'n.


title: Adam Hall

text: Minnesota ei tehnyt Hallille uutta sopimustarjousta kauden päätyttyä, minkä seurauksena Hallista tuli vapaa pelaaja. Hän pelasi itselleen paikan Pittsburgh Penguinsista kaudeksi 2007–2008 harjoitusleirin kautta. Kesällä 2008 Hall teki kolmen vuoden sopimuksen Tampa Bay Lightningin kanssa. Maaliskuussa 2013 hän siirtyi Carolina Hurricanesiin. 2. huhtikuuta 2013 Hall kaupattiin takaisin Tampa Bay Lightningiin vaihdossa Marc-André Bergeroniin, mutta seuraavana päivänä Philadelphia Flyers poimi hänet riveihinsä waivers-listalta.


title: Adam Hall

text: Elokuussa 2014 Hall teki yksivuotisen sopimuksen Sveitsin pääsarjassa pelaavan HC Ambrì-Piottan kanssa.


title: Adam Hall

text: Hall pelasi nuorissa kaksi MM-turnausta. Hän edusti Yhdysvaltoja vuonna 1999 ja 2000.


title: Adam Hall

text: Miesten maajoukkuetta Hall edusti ensimmäistä kertaa arvoturnauksessa vuonna 2003. Tämän jälkeen hänet on valittu myös neljään seuraavaan maailmanmestaruuskilpailuun. Vuonna 2004 Hall oli mukana voittamassa MM-pronssia.


title: Hjalmar Munsterhjelm

text: Magnus Hjalmar Munsterhjelm (19. lokakuuta 1840 Tuulos – 2. huhtikuuta 1905 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Han oli 1800-luvun loppupuolen romanttista taidesuuntausta edustanut suomalainen maisemamaalari. Hänellä on arvostettu asema Suomen taidehistoriassa, vaikka hän aikanaan oli tuotannossaan epätasainen.


title: Hjalmar Munsterhjelm

text: Hämeestä kotoisin oleva Hjalmar Munsterhjelm syntyi Tuuloksen Toivoniemen kartanossa 19.10.1840. Vanhemmat, aliratsumestari Gustaf Riggert Munsterhjelm ja Mathilda Charlotta Eleonora von Essen toivoivat pojasta taidemaalaria, mutta Hjalmar itse haaveili merikapteenin ammatista. Hän kävikin Turun merikoulua ja osallistui kahdelle Espanjan-purjehdukselle vuosina 1858 ja 1859. Vuonna 1860 isä Gustaf kuitenkin vei pojan Düsseldorfiin, missä tämä pääsi Werner Holmbergin yksityisoppilaaksi. Kun Hjalmar Munsterhjelm kesällä 1865 valmistui Düsseldorfin taideakatemiasta, hän oli ensimmäinen koko kurssin läpikäynyt suomalaistaiteilija. Kotimaassaan Munsterhjelm olikin yksi harvoista perusteellisen ammatillisen koulutuksen saaneista taidemaalareista ja sen ansiosta teknisesti erittäin taitava. Pitkäaikainen opiskelu kertoi myös Munsterhjelmin epävarmuudesta taiteilijana: hän oppi käyttämään erilaisia vaikutteita ja esikuvia varsin vapaasti tavoitteidensa ja yleisön odotusten mukaisesti.


title: Hjalmar Munsterhjelm

text: Dûsseldorfin koulun jälkeen Munsterhjelm opiskeli vielä Karlsruhessa Staatliche Akademie der bildenden Künstessä (1865–1866) ja Hans Guden yksityisoppilaana (1867–1870). Suomeen hän palasi, kun Saksan ja Ranskan välille syttyi 1870 sota.


title: Hjalmar Munsterhjelm

text: Hjalmar Munsterhjelm teki useita kesämatkoja Savoon ja Karjalaan tutustuen muun muassa Vuoksen rannan kansallismaisemiin. Luonnonkaunis koskimaisema kiehtoi taiteilijaa, joka valmisteli Imatraa ja sen lähiseutuja esittelevää kuvateosta "Album d'Imatra par Hj. M-m" (1872). Munsterhjelm itse piti parhaana aiheenaan Ruokolahden Vallinkoskea. Samoihin aikoihin Munsterhjelmin maalausten mukaan toteutettuja maisema-aiheita painettiin myös Suomea esittelevään kuvajulkaisuun Matkustus Suomessa (Zachris Topelius, 1873).


title: Hjalmar Munsterhjelm

text: Hjalmar Munsterhjelm oli uransa huipulla 1870-luvun alussa. Hänen kotimaassa tekemiensä matkojen tuloksena syntyneitä komeita maisemamaalauksia oli esillä niin Münchenissä, Bremenissä, Hannoverissa, Wienissä, Lontoossa, Pietarissa, Göteborgissa kuin Helsingissäkin.


title: Hjalmar Munsterhjelm

text: Hjalmar Munsterhjelmin tuotantoa hallitsee romanttissävyinen tunnelmakuvaus. Hän pyrki näkemään luonnon kokonaisuutena, pikemminkin tunnelmana kuin realistisena kuvauskohteena. Kasvu- ja elinympäristönsä vuoksi Munsterhjelm on muistettava ennen kaikkea Hämeen kuvaajana: hänen teoksissaan toistuvat järvi- ja peltomaisemat.


title: Hjalmar Munsterhjelm

text: Düsseldorfin vuosien varhaistuotanto on vielä epäitsenäistä, eikä se kerro varhaiskypsästä lahjakkuudesta.


title: Hjalmar Munsterhjelm

text: Hjalmar Munsterhjelm sai Pietarin taideakatemian arvonimen "toisen luokan taiteilija" 1872 ja "ensiluokan taiteilija" 1873. Akateemikoksi hänet valittiin vuonna 1874. Samana vuonna hän voitti ensimmäisen valtion maisemamaalauskilpailun. Ruotsin taideakatemian jäseneksi Munsterhjelm valittiin 1897.


title: Kirkkoraamattu

text: Kirkkoraamattu tarkoittaa kirkon virallisesti käyttöön hyväksymää raamatunkäännöstä.


title: Kirkkoraamattu

text: Suomalaisia kirkkoraamattuja ovat:


title: Melissa Joan Hart

text: Melissa Joan Hart (18. huhtikuuta 1976 Smithtown, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen teinitähti. Hänet tunnetaan parhaiten "Sabrina, teininoita" -televisiosarjasta.


title: Melissa Joan Hart

text: Melissa Joan Catherine Hart syntyi 18. huhtikuuta 1976 Smithtownissa, New Yorkissa. Hänen vanhempansa Paula ja William Hart ovat sittemmin eronneet ja menneet omilla tahoillaan uudelleen naimisiin. Sisaruksia Hartilla on seitsemän, joista kolme (Elizabeth, Emily ja Alexandra) on esiintynyt "Sabrina, teininoidassa".


title: Melissa Joan Hart

text: Hart oli lapsena suosittu mainosnäyttelijä. Hän teki ensimmäisen mainoksensa kolmevuotiaana ja viisivuotiaana hän oli esiintynyt jo kahdessakymmenessä mainoksessa.


title: Melissa Joan Hart

text: Hartin ensimmäinen suuri rooli oli pääosa televisiosarjassa "Clarissa Explains It All", jota tehtiin vuosina 1991–1994. Sarjan päättymisen jälkeen Hart pääsi "Sabrina, teininoita" -televisioelokuvaan ja siitä tehtyyn televisiosarjaan. "Sabrina, teininoita" kesti seitsemän kautta (1996–2003).


title: Melissa Joan Hart

text: Elokuvia, joissa Hart on näytellyt, ovat esimerkiksi "Repäisevät treffit" ja "Not Another Teen Movie". Lisäksi Hart on vieraillut muun muassa televisiosarjassa "Enkelin kosketus" ja esitellyt asuntonsa MTV:n "Cribs"-ohjelmassa.


title: Melissa Joan Hart

text: Vuosina 2010–2015 Hart esitti tilannekomediasarjassa "Melissa ja Joey" toista nimiroolia vastanäyttelijänään Joey Lawrence.


title: Melissa Joan Hart

text: Hart meni naimisiin muusikko Mark Wilkersonin kanssa 19. heinäkuuta 2003 Firenzessä, Italiassa. Häistä tehtiin myös tositelevisiosarja "Tying the Knot". Pariskunnalla on kolme poikaa, jotka ovat syntyneet tammikuussa 2006, maaliskuussa 2008 ja syyskuussa 2012. Ennen suhdettaan Wilkersonin kanssa Hart seurusteli pitkään näyttelijä James Fieldsin kanssa.


title: Melissa Joan Hart

text: Vapaa-ajallaan Hart keräilee taidetta sekä Shirley Templeen ja Audrey Hepburniin liittyviä esineitä. Hän on myös innokas lumilautailija.


title: André Brink

text: André Philippus Brink (29. toukokuuta 1935 Vrede, Etelä-Afrikka – 6. helmikuuta 2015) oli eteläafrikkalainen kirjailija. Hän työskenteli englannin kielen ja kirjallisuuden professorina Kapkaupungin yliopistossa.


title: André Brink

text: Brinkin teoksissa aina 1990-luvulle asti oli selvä poliittinen, rotujen tasa-arvoa puolustava sanoma. Hän alkoi kirjoittamaan 1960-luvulla, jolloin Brink oli ”60-lukulaisten” ("Die Sestigers") apartheidia vastustaneiden kirjailijoiden johtohahmo Ingrid Jonkerin ja Breyten Breytenbachin ohella. Vuonna 1973 Etelä-Afrikan hallitus kielsi Brinkin romaanin "Katson pimeään". Tämän jälkeen Brink alkoi kirjoittaa afrikaansin lisäksi englanniksi ja sai teoksiaan julki myös ulkomailla.


title: André Brink

text: Apartheidin päättymisen jälkeen Brink käsitteli teoksissaan muun muassa eristäytymistä muusta maailmasta ("Pirunlaakso", 1998) ja Afrikan historiaa 1900-luvun alkupuolella ("Hiljaisuuden tuolla puolen", 2002). Brink sai useita kirjallisuuspalkintoja, muun muassa Prix Médicis -palkinnon 1980 teoksesta "Valkoinen, kuiva kausi" (1979). Lisäksi hän oli kolmesti ehdolla Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: André Brink

text: Brink valmistui Potchefstroomin yliopistosta englannin ja afrikaansin kielten maisteriksi vuonna 1959 ja teki valmistumisensa jälkeen tutkimustyötä Sorbonnen yliopistossa Ranskassa. Palattuaan Etelä-Afrikkaan Brink sai vuonna 1961 dosentuurin ja sittemmin professuurin Rhodesin yliopistosta Grahamstownista, ja hän opetti siellä yli kolmekymmentä vuotta. Vuosina 1991–2000 hän hoiti englannin kielen ja kirjallisuuden professuuria Kapkaupungin yliopistossa.


title: André Brink

text: Kirjasta "Valkoinen, kuiva kausi" tehtiin vuonna 1989 elokuva, jossa pääosassa on Marlon Brando.


title: André Brink

text: André Brink kuoli 79-vuotiaana 6. helmikuuta 2015 paluumatkalla Belgiasta, jossa hänelle oli myönnetty Leuvenin katolisen yliopiston kunniatohtorin arvo.


title: Sepalus

text: Sepalus on vetoketjullinen tai napillinen housujen avaamiseen ja sulkemiseen käytettävä vaatteen osa. Sepalus sijaitsee nivusten kohdalla. Se helpottaa ja nopeuttaa miehillä virtsaamista ja molemmilla sukupuolilla housujen pukemista ja riisumista.


title: Rolf Witting

text: Rolf Johan Witting (30. syyskuuta 1879 Viipuri – 11. lokakuuta 1944 Porvoon maalaiskunta) oli suomalainen merentutkija ja RKP:ssa toiminut poliitikko. Witting toimi sotavuosina Suomen ulkoministerinä.


title: Rolf Witting

text: Wittingin vanhemmat olivat filosofian maisteri Rudolf Martialis Witting ja Berta Georgina Eugenie Sundman. Witting pääsi ylioppilaaksi 1897 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1907, lisensiaatiksi 1909 ja tohtoriksi 1910.


title: Rolf Witting

text: Tieteellisellä urallaan Witting toimi Helsingin observatorion tähtivalokuvaustöiden assistenttina 1899–1901 ja Suomen Tiedeseuran meritieteellisen tutkimuksen assistenttina 1902–1910, johtajana 1911–1917 ja hydrologina 1918. Witting oli tämän jälkeen Merentutkimuslaitoksen johtajana ja professorina 1919–1936. Hän oli kansainvälisestikin arvostettu merentutkija.


title: Rolf Witting

text: Witting oli Ruotsalaisen Kansanpuolueen kansanedustajana 1924–1926. Hän oli kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Ingmanin II hallituksessa 1924–1925, samoin Svinhufvudin II hallituksessa 1930–1931. T. M. Kivimäen hallituksessa Witting oli apulaisvaltiovarainministeri ja apulaisulkoministeri 1933–1936. Sotavuosina hän oli ulkoministerinä Rytin II hallituksessa 1940–1941 ja Rangellin hallituksessa 1941–1943. Witting oli tunnettu saksalaismielisyydestään, suhtautui epäluuloisesti länsivaltoihin Englantiin ja Ranskaan eikä ollut myöskään kiinnostunut yhteistyöstä Skandinavian maiden kanssa. Ulkoministerinä Witting oli muun muassa allekirjoittamassa muiden Saksan liittolaismaiden kanssa antikomintern-sopimusta, johon Suomi liittyi marraskuussa 1941. Witting toimi myös Helsingin Osakepankin pääjohtajana 1936–1944.


title: Rolf Witting

text: Sortovuosina nuoruutensa elänyt Witting ei ollut unohtanut kagaalia, passiivista ja aktiivista vastarintaa eikä Saksan silloista tukea pienelle, itsenäistyvälle Suomelle. Wittingille oli ominaista idealismi sekä Venäjän ja venäläisyyden kokeminen suurimmaksi uhaksi sen yhteiskuntajärjestelmästä riippumatta.


title: Rolf Witting

text: Witting ei kirjoittanut muistelmia, ja hänen henkilökohtainen arkistonsa nähtävästi poltettiin syksyllä 1944 Wittingin kuoleman jälkeen.


title: Rolf Witting

text: Rolf Wittingin puoliso oli Ellen Julie Elise Neovius (1883–1961). Heidän neljästä lapsestaan tytär Ebba Aschan (s. 1917) toimi pitkään Espoon kunnallispolitiikassa.


title: Rolf Witting

text: Rolf Witting oli vahva ulkoministeri ja sotakabinettikonstellaatiossa vahva toimija. Silti hän pysyi lojaalina Rytille niin tämän pääministeri- kuin presidenttikaudellakin. Ryti totesi Rolf Wittingistä, että hän oli tehnyt suuria palveluksia isänmaalle, varsinkin johtaessaan ulkopolitiikkaa Neuvostoliiton rankan painostuksen alaisuudessa välirauhan aikana.


title: Rolf Witting

text: Risto Ryti hoiti omalla pääministerikaudellaan yhteydet Ison-Britannian ja Yhdysvaltain Suomen-lähettiläiden kanssa. Tultuaan presidentiksi joulukuussa 1940 hän halusi edelleen pääsääntöisesti pitää käsissään yhteydet lähettiläisiin, Ison-Britannian Gordon Verekeriin ja Yhdysvaltain Arthur Schoenfeldiin. Tämä ei tietenkään merkinnyt, ettei myös Witting hoitanut heidän kanssaan asioita. Pääministeri Jukka Rangell puolestaan ei halunnutkaan puuttua hänelle vieraaseen ulkopolitiikkaan. Ulkoministeri Rolf Wittingille jäi siten ”yksinoikeus” Saksan Suomen-lähettilääseen Wipert von Blücheriin, mikä on sittemmin johtanut ylimitoitettuihin tulkintoihin Wittingin saksalaismielisyydestä. Neuvostoliiton Suomen-lähettiläs oli puolestaan niin ”mahdoton” Suomen suhteen, ettei "modus vivendiä" syntynyt Wittingin ja Ivan Zotovin välille.


title: Rolf Witting

text: Rolf Witting ei pitänyt tärkeänä tiedottaa eduskunnan ulkoasiainvaliokuntaa sodan kestäessä. Hänestä sodan oloissa oli riittävää, että sotakabinetti – hallituksen sisäpiiri – oli ulkoasioiden keskiössä. Muualta tiedot olisivat vuotaneet.


title: Rolf Witting

text:
Ulkoministerin käytettävissä oleva tieto on tärkeä päätöksentekoon vaikuttava tekijä. Tutkimuksen perusteella on todettava suomalaisten diplomaattien toimittamien raporttien olleen tiedoiltaan hyvin kattavia. Suomalainen radiotiedustelu pystyi yllättävän hyvin sieppaamaan Ison-Britannian ja Yhdysvaltain Suomen edustustojen sähkeidenvaihtoa pääkaupunkien välillä. Radiotiedustelu pystyi toimittamaan ulkoasiainjohdolle myös Washingtonin ja Moskovan ja Kuibyševin välisen radioliikenteen viestejä. Radiotiedustelun kautta tulivat Wittingin tietoon myös eduskunnasta tapahtuneet tietovuodot. Ulkoministerillä oli käytettävissään samat tiedot kuin presidentillä.
Suomen välit Hitlerin Saksaan olivat olleet viileät pitkään jo ennen talvisotaa ja tilanne jatkui aina syksyyn 1940. Ulkoministerin tavoite oli talvisodan päättymisen jälkeen saada aikaan mahdollisimman moneen suuntaan hyvät suhteet. Neuvostoliitto ja Saksa olivat tietysti erityisasemassa. Näiden keskinäisistä suhteista ei vuonna 1940 ollut selvää kuvaa. Merkillepantavaa on, että Rolf Witting oli valintansa aikana hyvissä kirjoissa anglosaksisessa maailmassa. Saksassa Wittingiä pidettiin lähinnä sosiaalidemokraattina ja anglofiilinä. Myös Ison-Britannian Helsingin-lähettiläs Gordon Vereker piti Wittingiä hyvin englantilaismielisenä ja hyvänä valintana maansa kannalta.


title: Rolf Witting

text: Keväällä ja kesällä 1940 Saksan sotavoimat miehittivät Tanskan ja Norjan sekä murskasivat Belgian, Hollannin, Luxemburgin ja Ranskan puolustukset uskomattoman tehokkaalla armeijallaan. Tässä tilanteessa Neuvostoliitolla oli vapaat kädet painostaa pientä läntistä naapuriaan. Suomi oli monella tapaa maahan lyöty. Suomen ja Ruotsin puolustusliittoajatus sai tässä tilanteessa Wittingistä tukevan tukijan. Asia kaatui kuitenkin sekä Neuvostoliiton että Saksan vastustukseen. Neuvostoliiton arrogantin lähettilään Ivan Zotovin jälkeen tulleeseen uuteen lähettilääseen Pavel Orloviin Witting yritti luoda hyvät ja luottamukselliset suhteet, mutta aika ei riittänyt.


title: Rolf Witting

text: Tilanteessa, jossa apua ei saatu Ruotsista eikä länsiliittoutuneilta, jäi jäljelle niin kaupallisten suhteiden, elintarvikkeiden saannin ja sotilaallisen tuen suhteen Saksa. Saksan sotajoukkojen kauttakulkulupa Suomen läpi ei ollut tarkoitettu sodan valmistelemiseksi Neuvostoliittoon yhdessä Saksan kanssa. Kyseessä oli tekninen sopimus, jollaisen Ruotsikin oli tehnyt aiemmin. Saksan suunnitelmat idän sotaretkestä tulivat Suomen sodanjohdon tietoon vasta talvella 1940–1941. Sodan alkamisajankohtaa ei kuitenkaan tiedetty. Kuten Witting totesi sodan syttymishetkestä: ”Jumala aavistaa, Hitler tietää…” Saksa teki alkusyksystä 1940 päätöksen siirtää Suomi omaan etupiiriinsä. Suomen suuntautuminen Saksaan ei syntynyt ennen vuoden 1940 elokuuta, jolloin Hitler, Göring ja Veltjens pitivät kokouksen, jossa päätettiin myydä Suomelle aseita ja esittää Suomelle kauttakulkusopimusta. Suomelle Saksa olikin ainoa vaihtoehto muiden suunnitelmien, kuten Ison-Britannian suuntauksen ja Ruotsi-Suomi puolustusliiton, ajauduttua karille.


title: Rolf Witting

text: Witting näki kauttakulussa tervetulleen tasapainottavan tekijän Neuvostoliiton vastapainona, vaikka Saksa olikin ilmoittanut, ettei se tukisi diplomaattisesti eikä muilla keinoin Suomea Neuvostoliittoa vastaan. Väite, että Saksaan suuntautuminen olisi tapahtunut jo helmikuussa 1940 Göringin luvattua, että talvisodan lopettamiseksi tehty rauha merkitsisi jatkossa Saksan apua menetetyn alueen takaisin saamiseksi, on ristiriidassa Saksan todellisen käyttäytymisen kanssa. Moskovan rauhan jälkeen ei ollut jälkeäkään Saksan tuesta Suomelle. Ensin pyrittiinkin tukeutumaan Isoon-Britanniaan. Sen jälkeen Suomi pyrki puolustusliittoon Ruotsin kanssa. Vielä heinäkuussa 1940 Göring vastasi Wittingin kyselyihin kreivi Eric von Rosenin välityksellä selkeästi, ettei Saksa anna tehokasta apua Suomelle, jos Neuvostoliitto hyökkäisi uudelleen Suomeen.


title: Rolf Witting

text: Presidentti Kyösti Kallio piti Wittingin hyvänä ominaisuutena, ”ettei hän osannut puhua”. ”Nyt ei ulkoministerin sovi puhua”, totesi Kallio. Entinen pääministeri Jukka Rangell katsoi 1945 sotasyyllisyyskuulusteluissa, että Wittingin esitystapa nimenomaan suomen kielellä oli ”hiukan sekava”. Ulkoministeri yritti tällä tavoin kiertää vaikeita kysymyksiä.


title: Rolf Witting

text: Eniten vaikutti rauhanopposition – joka vaikutti etupäässä eduskunnan ulkoasiainvaliokunnassa – arvosteluun Wittingiä kohtaan se, ettei hän jatkosodan aikana vuotojen pelossa kovinkaan usein selvittänyt arkaluontoisia asioita eduskunnan ulkoasiainvaliokunnalle. Ulkoministeri korosti usein sitä seikkaa, että talvisodan jälkeisessä Suomessa ulkopolitiikan päättäjien piirin tuli olla suppea.


title: Rolf Witting

text: Witting selosti kuitenkin välirauhan aikana usein Neuvostoliiton painostusta, heinäkuussa kaksi kertaa ja heti elokuun 1. päivänä 1940. Hän informoi valiokuntaa lokakuun alussa kerran, sitten kaksi kertaa marraskuussa, kerran tammikuussa 1941 sekä sen jälkeen helmikuussa, maaliskuussa ja toukokuussa. Itse asiassa huhtikuun alkuun 1941 hän oli usein nähty vieras valiokunnassa, mutta sen jälkeen selostukset harvenivat. Valiokunnan jäsenille jäi käsitys, että Witting tiesi kyllä mitä teki, muttei halunnut kertoa sitä eduskunnan jäsenille. Syksyllä 1941 Witting vastusti sodan päämääristä käytävää keskustelua eduskunnassa, sillä siellä olisi oltu erimielisiä, mikä olisi antanut huonon kuvan liittoutuneille, mutta myös Saksalle. Rajoista hän ei halunnut puhua. Eduskuntaryhmien puheenjohtajia hän kyllä informoi luottamuksellisesti.


title: Rolf Witting

text: Kaikki eduskuntaryhmät halusivat luopua Wittingistä, kun uutta hallitusta koottiin helmi-maaliskuussa 1943. Witting oli toiminut ammattiministerinä, joten hänen tukenaan ei ollut mitään tiettyä eduskuntaryhmää.


title: Rolf Witting

text: Ulkomaista Yhdysvallat tiedotti monia kanavia kautta tyytymättömyytensä Suomen ulkoministeriin. USA:n kanta oli saatettu kaikkien eduskuntaryhmien tietoon. Suomessa erityisesti ruotsinkielisten ja osin sosialidemokraattien edustajat olivat ”amerikkalais- ja ruotsinmielisiä”. Niinpä 5. maaliskuuta 1943 muodostettu Edwin Linkomiehen hallitus sai uudeksi ulkoministerikseen Henrik Ramsayn. Hän oli tunnettu anglofiili ja siten sopiva rauhanneuvottelijaksi. Kyseessähän oli maailmanpoliittisesti ja ulkopoliittiselta luonteeltaan uusi aikakausi.


title: Töölön yhteiskoulu

text:
Töölön yhteiskoulu (TYK), puhekielellä Tykki, on Helsingin Taka-Töölön kaupunginosassa sijaitseva peruskoulun yläaste sekä toisen asteen oppilaitos. Koulu on perustettu oppikouluna vuonna 1912. Koulussa toimivat perusopetuksen luokat 7.-9. ja lukio sekä iltaisin toimiva aikuislukio. Vuonna 1927 perustettu Töölön yhteiskoulun aikuislukio on Suomen vanhin ja yksi Euroopan vanhimmista. Yksityisen koulun omistaa Töölön yhteiskoulun osakeyhtiö. Koulurakennus sijaitsee osoitteessa Urheilukatu 10-12.
Vuonna 2009 koulussa oli noin 270 peruskoulun oppilasta. Lukioon otettiin vuoden 2014 yhteishaussa 99 oppilasta 222 hakijasta. Alin keskiarvo haussa oli 8,85. Aikuislukioon ei ole keskiarvorajaa.


title: Töölön yhteiskoulu

text: Töölön yhteiskoulun perustajana toimi filosofian maisteri Väinö Heikkilä. Vuonna 1912 hän anoi lupaa koulun perustamiseen Töölöön. Koulun perustamisen päällimmäisenä syynä oli helpottaa Töölön alueen ja esikaupungin kasvavaa oppikoulutarvetta. Töölön yhteiskoulun yleisistä asioista päättänyt kokous pidettiin Töölön sokeritehtaan lukusalissa. Osakeyhtiö perustettiin senaattori Otto Stenrothin toimesta 8000 markan osakepääomalla. Töölön yhteiskoulu aloitti toimintansa syksyllä 1912 Rosavillan huvilassa Läntisen viertotien (nykyisen Mannerheimintien) varrella. Jo seuraavana syksynä koulu muutti kuitenkin suurempiin tiloihin Ruusulankatu 16:een. Ensimmäisenä lukuvuonna oppilaita oli 58 ja opettajia 10. Koulu sai luvan antaa keskikoulutodistuksia keväällä 1921. Ylioppilastutkinto-oikeus saatiin marraskuussa 1928.


title: Töölön yhteiskoulu

text: Vuonna 1927 valmistui koulun nykyiselle paikalle Urheilukatu 10–12:een uusi koulurakennus. Rakennuksen on piirtänyt arkkitehti A. Ekman. Koulutalo vaurioitui helmikuussa 1944 Helsingin suurpommituksissa, mutta rakennus korjattiin sodan jälkeen kuntoon. Vuosina 1959-60 suoritettiin koulurakennuksen mittava laajennus- ja uusimistyö, jonka suunnitteli arkkitehti M. Taivio. Oppilaiden määrä nousi 1960-luvun alussa 600:sta yli 700:aan. Kouluun rakennettiin muun muassa kotitaloustila sekä yhdeksän uutta luokkahuonetta. Saneeraus jatkui aina 1970-luvulle asti, jolloin kouluun saatiin kielistudio.


title: Töölön yhteiskoulu

text: Karjalan yhteiskoulu yhtyi Töölön yhteiskoulun lukioon 1. elokuuta 1986. Samalla 1970-luvulla perustettu iltalinja muuttui erilliseksi perusasteen sisältäväksi Töölön yhteiskoulun iltalukioksi.


title: Töölön yhteiskoulu

text: Viimeisin peruskorjaus tehtiin 2000-luvun alussa koulun 90-vuotisjuhlia varten. Syksyllä 2006 valmistui täysin peruskorjattu oppilasruokala. Vuonna 2012 koulu juhli 100-vuotisjuhlia.


title: Töölön yhteiskoulu

text: Lukion päättötodistuksen ja ylioppilastutkinnon lisäksi aikuislukiossa voi jatkaa keskeytyneet lukio-opinnot loppuun tai opiskella yksittäisiä oppiaineita. Vuosittain noin puolella aikuislukiosta ylioppilaaksi kirjoittavilla on taustallaan ammatillinen tutkinto. Muu kuin perusopetukseen tai lukion päättötodistukseen tähtäävä opiskelu on maksullista.


title: Töölön yhteiskoulu

text: Aikuislukiossa on tarjolla myös maahanmuuttajille ja vieraskielisille suunnattu lukioon valmistava koulutus eli LUVA. Opetus kestää yhden lukuvuoden ja käsittää 25 kurssia.


title: Töölön yhteiskoulu

text: Vuonna 1966 perustetun senioriyhdistyksen tavoitteena on luoda yhteenliittymä Töölön yhteiskoulun entisille oppilaille. Yhdistys järjestää vuosittain erilaisia tapahtumia ja on mukana koulun merkkivuosien juhlien järjestelyssä. Entisten oppilaiden lisäksi yhdistyksen toiminnassa on mukana myös entisiä rehtoreita ja opettajia. Lisäksi senioriyhdistys jakaa vuosittain neljälle oppilaalle stipendin tiettyjen kriteerien perusteella.


title: Synnynnäinen lonkkaluksaatio

text: Synnynnäinen lonkkaluksaatio eli synnynnäinen lonkkanivelen sijoiltaanmeno on vastasyntyneellä ilmenevä lonkkanivelen kehityshäiriö. Lonkkaluksaatiossa reisiluun pää sijaitsee lonkkamaljakon ulkopuolella.


title: Synnynnäinen lonkkaluksaatio

text: Synnynnäinen lonkkaluksaatio todetaan synnytyssairaalassa tehtävän vastasyntyneen kliinisen tutkimuksen yhteydessä tai myöhemmin tehtävissä neuvolatarkastuksissa. Synnynnäinen lonkkaluksaatio todetaan noin yhdellä tuhannesta vastasyntyneestä. Vika on huomattavasti yleisempi tytöillä kuin pojilla, noin neljä viidesosaa potilaista on tyttöjä. Myös esikoisilla on myöhemmin syntyneitä sisaruksia suurempi riski lonkkaluksaatioon. Tämä johtuu siitä, että ensisynnyttäjällä on usein ahtaampi lantio kuin jo aiemmin synnyttäneillä äideillä. Ahdas lantio lisää syntyvän lapsen lonkkien virheasentojen mahdollisuutta.


title: Synnynnäinen lonkkaluksaatio

text: Synnynnäistä lonkkaluksaatiota hoidetaan lasta- tai valjashoidolla. Lastahoidossa lapselle asetetaan lonkkalasta (ns. von Rosenin lasta), jonka avulla lonkka muotoutuu oikeaan asentoon. Lastan sisällä on metallirunko, joka on päällystetty solumuovilla. Valjashoidossa lapselle asetetaan Pavlikin valjaat, joiden avulla lonkkaluksaatiota sairastavan lapsen jalat pysyvät sammakkoasennossa.


title: Synnynnäinen lonkkaluksaatio

text: Lasta- tai valjashoidon pituus on kuudesta viikosta jopa kolmeen kuukauteen riippuen lonkkavian laadusta.


title: Aunuksen Puuliike

text: Aunuksen Puuliike Osakeyhtiö oli Laatokan-Karjalassa Suojärven alueella sahaustoimintaa harjoittanut metsäteollisuusyhtiö. Yhtiön perustaja Pekka Supinen aikoi alun perin kaupata Itä-Karjalan metsistä hakattua puutavaraa Petroskoihin, mutta vuoden 1917 vallankumoukset Venäjällä estivät suunnitelmat. Yhtiö siirsi toimintonsa Suomen puolelle Suojärvelle, jonne rakennettiin Kaipaan saha. Yhtiö oli 1924 vararikon partaalla, ja se vaihtoi useaan otteeseen omistajaa, kunnes joutui 1927–1928 Osakeyhtiö Carelia Wood Co:n haltuun.


title: Aunuksen Puuliike

text: Carelia Wood oli Hella Wuolijoen perustama yhtiö, jolla oli ollut oma sahalaitos Suojärvellä vuodesta 1923 alkaen. 1920-luvulla hyvin menestynyt Carelia Wood tuotti pääasiassa hyvälaatuista vanhaa honkapuuta Länsi-Euroopan puusepänteollisuuden tarpeisiin. Tästä puusta osa tuotiin Neuvostoliiton puolelta.


title: Aunuksen Puuliike

text: Carelia Wood ja Aunuksen Puuliike fuusioitiin, mutta uusi yhtiö joutui 1920-luvun lopulla pahoihin taloudellisiin vaikeuksiin. Uudeksi toimitusjohtajaksi Wuolijoen tilalle 1931 tullut eversti T. J. Aminoff onnistui saamaan yhtiön voitolliseksi, mutta yhtiötä rasitti edelleen suuri velkataakka.


title: Aunuksen Puuliike

text: Enso-Gutzeit Osakeyhtiö osti Aunuksen Puuliike Osakeyhtiön 1937. Kaupassa Enso-Gutzeitin haltuun siirtyivät yhtiön omistamat metsäalueet sekä kuusi sahaa, joista neljä oli Suojärvellä ja kaksi Johanneksessa.


title: Helkama Raisu

text: Helkama Raisu on Helkaman mopomalli, jota valmistettiin 1970-luvulta lähtien ja jonka menestys jatkui aina 1990-luvun taitteeseen saakka, jolloin tehtaan AX-malli korvasi sen.


title: Helkama Raisu

text: 1970-luvun puolessa välissä Helkama alkoi kehitellä omaa maastokelpoista mopomallia. Prototyyppien (RT 50) ja vuosien kehitystyön tuloksena syntyikin ”Helkama Raisu MM”, joka tyyppihyväksyttiin marraskuussa 1977. Raisu olikin ylivertainen maastossa, ja esimerkiksi Minitrial Cup -mestaruuksia vakiomopoluokassa sillä ajettiin ainakin viisi. Ensimmäisen Minitrial-mestaruuden Raisulla voitti Jukka Kuusinen heti mallin esittelyvuonna 1978. Kuusinen ajoi tehdaspyörällä, jonka sai Helkamalta omakseen kauden päätyttyä. Raisulla kilpaileminen kuitenkin loppui hänen osaltaan tähän yhteen kauteen, koska hän siirtyi seuraavana vuonna isompaan luokkaan. Raisun tarina jatkui tästä huolimatta aina vuoteen 1988, jolloin se väistyi uuden AX-mallin tieltä. Raisu oli Helkaman viimeinen ilmajäähdytteinen ja katteeton mopomalli.


title: Helkama Raisu

text: Raisu MM -malli oli markkinoille tullessaan selvästi Soliferin ja Tunturin maastomalleja parempi. Se sai muun muassa Minitrial Cupin kolmoisvoiton tulokaskaudellaan.


title: Helkama Raisu

text: Mallissa oli Suomessa valmistettu putkirunko, jossa oli italialainen Minarelli-moottori sekä Marzocchin jousitusosat.


title: Helkama Raisu

text: MM-merkintään todennäköisin syy löytyy moottorin valmistajasta ja myynninedistämisestä MM-tittelillä. Minarelli-moottorilla nimittäin voitettiin noihin aikoihin mestaruus 125 cc -ratamoottoripyörissä.


title: Helkama Raisu

text: Jo toisena tuotantovuotenaan Raisua uudistettiin suhteellisen paljon. Muun muassa Marzocchin jousitusosat vaihdettiin Paiolin osiin, jalkatapit ja vaihdepolkimen pää muutettiin kääntyviksi, käynnistinakselia lyhennettiin ja seisontatuki siirrettiin takahaarukkaan.


title: Helkama Raisu

text: Viimeinen aito ”MM-Raisu”. Moottorina oli edelleen Minarelli P4SF. Toisiovälitykset olivat MM-malleissa 13/47 ja niiden kiinnitys tapahtui ”neliökiinnityksellä”.


title: Helkama Raisu

text: Tässä vaiheessa Raisua muutettiin eniten. ”MM”-mallista oltiin huomattu joitain puutteita, kuten esimerkiksi runko, joka rikkoontui raskaammassa käytössä, ja moottorin heikko vääntö. Moottori vaihtuikin täten Minarellin P4E:hen, jossa pakoputken kiinnitys tapahtui kolmella pinnapultilla, ja jossa oli isommat sylinterin jäähdytysrivat. Näiden muutosten johdosta moottoreiden sylinterit eivät olleet luonnollisesti vaihtokelpoisia keskenään. Muita uudistuksia olivat muun muassa istuimen ja polttoainetankin uudet muodot, vahvempi runko sekä kolmen pienimmän vaihteen välitysten pienennys 10 %:lla suuremman väännön saavuttamiseksi. Se toteutettiin pidentämällä 4. vaihteen ensiövälitystä ja pienentämällä toisiovälitystä 13/52:ksi. Tässä kohtaa myös nimestä putosi pois ”MM”-merkintä ja virallinen nimi tästä eteenpäin oli pelkkä ”Raisu”. Tämä malli (v. 1981–86) oli ilmeisesti myös kaikista yleisin. Uudistukset onnistuivat hyvin ja tätä Raisua voitaneen pitää myös mallin parhaana kehitysversiona.


title: Helkama Raisu

text: Vuosina 1984–1986 valmistettu CR-rinnakkaismalli kokeili Raisun muuntautumiskykyjä ja onnistuikin siinä mainiosti. Luultavasti kirjainyhdistelmä ”CR” tulee sanoista Custom Raisu tai Chopper Raisu. Moottorina oli Minarellin P4R, joka oli hiukan kahta edellistä kehittyneempi muun muassa puristussuhteensa osalta. Eroina perus-Raisuun olivat moottorin ja kaasuttimen lisäksi erilaiset penkki, tarrat sekä paljon pienempi esiintyvyys.


title: Helkama Raisu

text: Raisun viimeiset vuodet toivat vielä joitain parannuksia. Esimerkiksi kytkin muuttui järeämmäksi, lokasuojat muovisiksi ja etuvalo neliskanttiseksi. Raisun tuotanto lopetettiin vuonna 1988 uudemman AX-mallin tieltä.


title: Helkama Raisu

text: Raisuja näkee tieliikenteessä nykyisin harvoin. Useat yksilöt lienevät peltomopoina tai ovat loppuunajettuina purettuina. Harvoja poikkeuksia kuitenkin löytyy. Ainakin yksi täysin ajamatonkin Raisu Suomesta vielä löytyy (Retro Auto Moto Nro:50)


title: The Shins

text: The Shins on vuonna 1997 perustettu yhdysvaltalainen indie rock -yhtye, joka yhdistelee rock-musiikkiinsa aineksia alternative countrysta folkiin. Eric Johnson on äskettäin liittynyt yhtyeeseen ja on myös Fruit Bats -yhtyeen jäsen. The Shins on perustettu Albuquerquessa New Mexicossa, mutta sen jäsenet vuonna 2002 muuttaneet Portlandiin Oregoniin.


title: The Shins

text: The Shinsin tunnetuimpia kappaleita ovat "New Slang" ja "Caring is Creepy", jotka esitettiin muun muassa elokuvassa Garden State. Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa "Oh Inverted World" vuonna 2001. Toinen albumi,"Chutes Too Narrow", julkaistiin vuonna 2003 sekä kolmas ja viimeisin, "Wincing the Night Away", vuonna 2007.


title: The Shins

text: Uusin albumi nousi Yhdysvaltojen ja Kanadan albumilistan toiselle sijalle. Myös yhdysvaltalaisen Billboard-listan toisen sijan yhtye saavutti 118 000 myydyllä albumillaan, mikä on historiallinen saavutus niin yhtyeelle kuin sen Sub Pop -levy-yhtiöllekin.


title: Ko Tao

text: Ko Tao tai Koh Tao () on Thaimaalle kuuluva saari, joka sijaitsee Siaminlahdella Surat Thainin provinssissa noin 70 kilometriä Kran kannaksesta. Saari on pinta-alaltaan noin 21 km². Lähimmät kaupungit mantereella ovat Chumphon ja Surat Thani, joista on lauttayhteys Ko Taolle.


title: Ko Tao

text: Ko Taon vesissä eli ennen runsaasti kilpikonnia. Nyt suurin osa konnista on siirtynyt muille vesille, mutta edelleen saari tunnetaan kirkkaista vesistään ja hienoista sukelluskohteistaan. Kirkkaat vedet ja korallit houkuttelevat sukeltajia ympäri maailman, mutta korallit ovat kärsineet suuria vahinkoja alueella toimivien sukelluskoulujen johdosta. Alueen vesissä voi jopa törmätä mahtavaan valashaihin.


title: Ko Tao

text: Juuri sukeltaminen on monelle pääsyy tulla saarelle. Ko Taolla on lukuisia sukelluskouluja, jotka tarjoavat sukellusretkiä ja -kursseja myös aloittelijoille. Tao tunnetaankin yhtenä Kaakkois-Aasian merkittävimmistä sukelluskohteista.


title: Ko Tao

text: Sää Ko Taolla on hyvä ympäri vuoden. Helmi- ja maaliskuu ovat lämpimimmät kuukaudet sadekauden osuessa marraskuulle. Monsuunin aikana sää voi tosin olla hyvinkin lämmin ja aurinkoinen.


title: Ko Tao

text: Lähisaaret:


title: Nanso

text: Nanso Group Oy on suomalainen trikootuotteita, sukkahousuja ja sukkia valmistava perheyritys, joka on perustettu vuonna 1921. Nanso Groupin brändejä ovat Nanso ja Vogue.


title: Nanso

text: Pääkonttori sijaitsee nykyään Helsingissä.


title: Nanso

text: Nanso Groupilla on tytäryhtiö ja osakkuusyritys Virossa sekä myyntiyhtiöt Saksassa ja Ruotsissa. Kotimaassa jakelukanavina on oma 15 myymälän myymäläverkosto ja verkkokauppa sekä tavaratalot, erikoisliikkeet. Viennissä tuotteita myyvät myyntiedustajat kymmenessä eri maassa sekä tavaratalot ja erikoisliikkeet. Nanson ja Voguen tuotteita myydään kotimaan lisäksi Pohjoismaissa, saksankielisissä Euroopan maissa ja Venäjällä.


title: Nanso

text: Vuonna 2016 Nanso Groupin liikevaihto oli 32,4 milj. €. Yhtiön palveluksessa oli vuoden 2016 lopussa 334 henkilöä.


title: Nanso

text: Nanso perustettiin Nokialle (silloiseen Pohjois-Pirkkalaan) joulukuussa 1921. Yritys aloitti värjäämönä mutta laajensi jo vuonna 1923 myös kudontaan. 1920-luvun lopulla ideoitiin tuotemerkiksi "Nanso", joka saatiin yrityksen alkuperäisestä nimestä "Nokian Kutomo ja Värjäys Oy". Tehtaan tuotteita olivat alkuaikoina muun muassa laamapaidat, alusasut ja sukat. 1930-luvun puolivälistä lähtien yhtiö keskittyi trikoo- ja sukkatuotantoon.


title: Nanso

text: Vuonna 1926 palkattu johtaja Väinö Teriö luotsasi yritystä 40 vuoden ajan. 1930-luvulla tehtaan tuotanto kasvoi vuosittain kymmeniä prosentteja. Kun vuonna 1928 tehtaalla työskenteli 67 henkeä, kymmenen vuotta myöhemmin työntekijöitä oli 242.


title: Nanso

text: Vuonna 1936 yrityksen nimi lyhennettiin muotoon "Nokian Kutomo Oy".


title: Nanso

text: Nokian kutomo rakennutti Nokian ensimmäisen kerrostalon, Nansolinnan, työntekijöidensä työsuhdeasunnoiksi vuonna 1949.


title: Nanso

text: Kutomo muutti nimensä vuonna 1972 tunnetun tuotemerkkinsä mukaan Nanso Oy:ksi. Tuotevalikoimaan tehtiin 70-luvulla markkinoiden ohjaamana muutoksia. Sukkatuotanto lopetettiin, ja päätuotteiksi tulivat lastenvaatteet ja vapaa-ajanasut.


title: Nanso

text: Vuonna 2001 Nanso osti Finnwearin trikoovaatetuotannon. Silloin yrityksen haltuun siirtyivät Finnwear-, Black Horse-, Hyvon- ja Horseman-tuotemerkit.


title: Nanso

text: Kesäkuussa 2005 Nanso osti sukkavalmistaja Vogue Groupin koko osakekannan. Kaupan myötä yritys sai Vogue-, Amar-, Norlyn-, Finnwear-, Easywear- ja KS-Socks-sukkamerkit sekä tuotantolaitokset Tampereella, Torniossa ja Tallinnassa. Nansosta tuli Pohjoismaiden suurin toimija alallaan ja Suomen toiseksi suurin vaateteollisuusyritys.


title: Nanso

text: Vuonna 2006 konserni muutti rakennettaan. Vogue Group Oy ja VG Produktion Oy fuusioitiin vuoden 2007 alusta Nanso Oy:hyn. Muutoksen myötä yrityksen nimi vaihtui Nanso Group Oy:ksi.


title: Nanso

text: Syyskuussa 2015 yhtiö aloitti Tornion ja Nokian tuotantolaitoksia koskevat yt-neuvottelut, jonka seurauksena tuotanto Suomessa saatetaan lopettaa osin tai kokonaan. Maaliskuussa 2016 Nanso kertoi sulkevansa Tornion tehtaansa syksyllä 2016 ja myyvänsä Norlynin, Amarin, Finnwearin ja Black Horsen tuotemerkit norjalaisen Orklan omistamalle Pierre Robert Groupille. Nanso keskittyy jatkossa Nanso- ja Vogue-brändeihin. Tehtaan sulkemisen myötä työnsä menettää yli sata henkilöä ja 22 siirtyy Pierre Robertille.


title: Nanso

text: Suomalaisen Työn Liitto ja vaatetusalan keskusjärjestö Finatex palkitsivat Nanson vuonna 2012 Hyvän työn palkinnolla suomalaisen työn edistämisestä.


title: Nanso

text: "Markkinointi & Mainonta" -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -tutkimuksessa Nanso oli vuonna 2014 Suomen arvostetuin vaatemerkki.


title: Steffi Nerius

text: Steffi Nerius (s. 1. heinäkuuta 1972 Bergen auf Rügen, Mecklenburg-Etu-Pommeri) on entinen saksalainen keihäänheittäjä.


title: Steffi Nerius

text: Nerius voitti 1991 nuorten EM-pronssia. Seuraavana vuonna hän sijoittui yleisurheilun maailmancupissa kuudenneksi. 1993 hän sijoittui Stuttgartin MM-kisoissa yhdeksänneksi. Vuonna 1995 Nerius voitti Euroopan cupin ja sijoittui yhdenneksitoista Göteborgin MM-kisoissa. Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui yhdeksänneksi.


title: Steffi Nerius

text: Nerius heitti kuudenneksi Budapestin EM-kisoissa 1998. Vuonna 1999 hän karsiutui Sevillan MM-kisoissa. Vuonna 2000 Nerius sijoittui Sydneyn olympialaisissa neljänneksi tuloksella 64,84. Kauden lopussa GP-finaalissa hän heitti viidenneksi. Seuraavana vuonna hän voitti ensimmäisen Saksan-mestaruutensa. Hän sijoittui samana vuonna Edmontonin MM-kisoissa viidenneksi.


title: Steffi Nerius

text: Nerius voitti EM-hopeaa Münchenin EM-kisoissa 2002. Kauden lopussa hän oli neljäs sekä yleisurheilun maailmancupissa sekä GP-finaalissa. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan cupin. Pariisin MM-kisoissa hän voitti pronssia. Kauden lopussa hän oli toinen. Vuonna 2004 Nerius voitti olympiahopeaa Ateenan olympialaisissa tuloksella 65,82. Hän oli samana vuonna kolmas. Kauden lopussa hänet valittiin Saksassa vuoden yleisurheilijaksi. Vuonna 2005 Nerius avasi kilpailukautensa voittamalla Euroopan talviheittocupin. Hän voitti samana vuonna Euroopan cupin ja heitti kolmanneksi Helsingin MM-kisoissa. Kauden lopussa hän oli toinen tuloksella 66,35.


title: Steffi Nerius

text: Nerius sijoittui Pekingin olympialaisissa 2008 viidenneksi ja myöhemmin syksyllä kolmanneksi. Berliinin MM-kisoissa 2009 Nerius voitti kultaa avauskierroksen heitollaan 67,30. Uransa viimeisen kilpailukauden päätteeksi hän sijoittui kolmanneksi .


title: Steffi Nerius

text: Saksan-mestaruuden Nerius on voittanut vuosina 2001, 2003–2006 ja 2009 sekä ollut toisena vuosina 1993, 1995, 1997, 1998, 2000, 2002, 2008 ja kolmantena 1992, 1996, 1999.


title: Steffi Nerius

text: Neriuksen Elstalissa 31. elokuuta 2008 heittämä ennätys 68,34 on Saksan kaikkien aikojen toiseksi paras tulos.


Phoenix Wright: Ace Attorney - Justice for All (, "Gyakuten Saiban Tsū") on Capcomin vuonna 2006 julkaisema peli Nintendo DS:lle. Kuten , se on päivitetty versio Game Boy Advancelle alun perin julkaistusta Gyakuten Saiban 2 -pelistä; tosin Justice for Allissa ei ole viidettä vain Nintendo DS:lle tehtyä lukua, vain neljä alkuperäistä.


title: Phoenix Wright: Ace Attorney - Justice for All

text: Euroopan julkaisuja on kaksi, ensimmäisessä versiossa pelikasetilla on englannin, ranskan -ja saksankieliset versiot, toisessa espanjan -ja italiankieliset.


text: "Justice for All" pelaa enimmäkseen samalla tavalla kuin sen . Suurimmat muutokset ovat profiilien esittäminen henkilöille, saadaksesi lisää tietoa henkilöistä ja Psyche-Lock, psyykelukko.


text: Psyche-Lock ilmestyy ruudulle, kun jokin hahmoista valehtelee ja salaa jotain tutkimusten aikana. Ainoa tapa murtaa psyykelukkoja on esittää tälle hahmolle oikeat todisteet, jolloin hahmo ei voi enää valehdella. Väärän todistusaineiston näyttämisestä Phoenixin elämämittari saa iskun, mutta peli ei kuitenkaan pääty ja kaikkien lukkojen murtamisesta saa puolet elämämittarista takaisin.


text: Myös elämämittaria on muutettu entisestään. Kun ennen se oli vain tietty määrä huutomerkkejä joista yksi poistettiin, jos teki vääriä ratkaisuja oikeudenkäynnin aikana, nyt se on elämämittari josta otetaan aina eri määriä riippuen asian vakavuudesta ja se voi saada iskuja myös tutkimuksissa psyykelukkojen murtamisessa. Myös elämämittarin parantaminen ei ole enää automaattinen, paitsi uuden luvun aloittaessa, vaan elämää saa takaisin vain murtamalla psyykelukkoja.


text: Phoenix Wright ("Ryūichi Naruhodō"), 25, tähän päivään saakka voittamaton puolustusasianajaja. Kärsii muistinmenetyksestä ensimmäisen tapauksen aikana.


text: Maya Fey ("Mayoi Ayasato"), 18, ollut vuoden Kurain Villagessa parantamassa meedion kykyjään.


text: Dick Gumshoe ("Keisuke Itonokogiri"), 31, yhä töissä poliisiasemalla.


text: Miles Edgeworth ("Reiji Mitsurugi"), 25, ensimmäisen pelin jälkeen kirjoittanut viestin, jossa luki "Syyttäjä Miles Edgeworth valitsee kuoleman". Häntä ei ole sen jälkeen nähty, oletettavasti kuollut. Edes Phoenix ei suostu puhumaan hänestä.


text: Mia Fey ("Chihiro Ayasato"), Phoenixin entinen esimies, kuollut, mutta hänen henkensä auttaa Phoenixia edelleen Mayan ja Pearl Feyn kautta.


text: Will Powers ("Saburō Niboshi"), 24, "Steel Samurai" ("Tonosaman") ja "Pink Princess" ("Himesaman") sarjojen lopetuksen jälkeen, hänestä tuli opettavaisen lasten liikuntaohjelman juontaja.


text: Wendy Oldbag ("Kaoru Ōba"), ikä tuntematon, on ennen Global Studiolla työskennellyt vartija. Nykyään hän on töissä Gatewater Hotelissa vartijana. Wendy on kova Steel Samurai ("Tonosaman") -ja Jammin' Ninja ("Ninja Nanja") -tv-sarjojen fani. Hän on myös kova puhumaan.


text: Winston Payne ("Takefumi Auchi"), 53, on syyttäjäasianajaja. Hänestä ei ole koskaan vastusta Phoenixille. Phoenixilla on aina vaikeuksia muistaa Paynea.


text: Lotta Hart ("Natsumi Ōsawagi"), 23, jatkaa edelleen uraansa valokuvaajana. Pelin toisen tapauksen jälkeen hän siirtyy paranormaaleiden ilmiöiden kuvaamisesta julkkisten kuvaamiseen. Pitää oikeudessa todistamisesta.


text: Franziska von Karma ("Mei Karuma"), 18, ensimmäisessä pelissä nähdyn Manfred von Karman tytär ja syyttäjä kuten isänsä. Hän aloitti uransa Saksassa ollessaan vasta 13-vuotias. Hän lensi Yhdysvaltoihin kostaakseen Miles Edgeworthille, joka oli hänelle kuin veli, sillä Manfred opetti heitä molempia. Alkuperäisessä Japaninversiossa Mei Karuma teki uraa Yhdysvalloissa ja lensi Japaniin kostoaikeissa.


text: Pearl Fey ("Harumi Ayasato"), 8, Mayan ja Mian serkku, jolla on hyvin vahvat spiritistin kyvyt. Hän ei ole koskaan lähtenyt Kurain Villagesta ja ulkomaailma on hänelle täysin tuntematon.


text: Morgan Fey ("Kimiko Ayasato"), ikä tuntematon, Pearlin äiti ja Mayan täti. Muistuttaa alinomaa "Mystinen"-etuliitteen käytöstä Feyn suvun edustajien nimen edessä. Pitää vihreästä teestä, joka on "niin kirpeää, että menetät kielesi" ja leuat loksauttavan isoista mansikkajälkiruuista.


text: Maximillion Galactica, 21, taikuri. Fanit kutsuvat häntä Maxiksi, mutta hänen oikea nimensä on Billy Bob Johns ("Kōhei Yamada"). Maya ihailee kovasti Maxia.


text: Moe (Lawrence Curls) ("Tommy (Matsuo Tomida"), 46, klovni joka on ottanut tavaksi nauraa omille vitseilleen, koska kukaan muu ei niille naura (paitsi Maya). Hänellä on myös tytär Larina.


text: Ini Miney ("Nodoka Hanaka"), 21, opiskelija, joka on pelin toisen tapauksen aikana Kurainin kylässä. Hänen siskonsa Mimi Miney kuoli kolarissa, jossa myös Ini sai pahoja vammoja. Hän menetti kasvonsa kolarissa, jotka uudelleenrakennettiin ajokorttikuvan pohjalta. Ini ei ole aivan sitä, miltä vaikuttaa aluksi.


text: Ben (Benjamin Woodman) ("Ben Kizumi"), 31, on Berry Big -sirkuksessa työskentelevä vatsastapuhuja. Ben ei puhu ilman nukkeaan Trilo Quistia ("Riro"). Monet sirkuksen työntekijät kiinnittävät enemmän huomiota Triloon kuin Beniin. Trilo aikoi jopa pyytää tirehtöörin tytärtä, Regina Berrya, vaimokseen.


text: Regina Berry ("Mirika (Rika Tachimi"), 16, on Berry Big -sirkuksen tirehtöörin tytär. Regina on eläintenkesyttäjä. Hänen kaunis ulkomuotonsa sulattaa kovimmankin miehen sydämen. Regina on hyvin suojeltu ja on elänyt koko elämänsä sirkuksessa.


text: Acro (Ken Dingling) ("Daisuke Kinoshita"), 26, on entinen Berry Big -sirkuksen akrobaatti. Hän on vetäytyi uraltaan vahingoitettuaan jalkansa Léon-leijonan purtua häntä. Acrolla on veli nimeltä Sean. Heidän vanhempasa hylkäsivät heidät, kun he olivat vasta lapsia, ja Berry Big -sirkuksen tirehtööri otti heidät hoivaansa. Acrolla on myös lemmikkiapina Money.


text: Bat (Sean Dingling) ("Ippei Kinoshita"), 22, on Acron pikkuveli, joka joutui leijonan puremaksi asettaessaan päänsä sen suuhun. Hän sai vakavan aivovamman ja makaa nyt koomassa sairaalassa. Bat ja Regina Berry seurustelivat ennen tapaturmaa.


text: Maggey Byrde ("Mako Suzuki"), 22, on ensimmäisen tapauksen vastaaja. Hän on poliisi, jota epäillään hänen poikaystävänsä Dustin Princen ("Mamoru Machio") murhasta. Häntä ollaan kutsuttu "Epäonnen Jumalattareksi" huonon onnensa vuoksi.


text: Richard Wellington ("Takamasa Moroheiya"), 22, on todistaja ensimmäisessä tapauksessa. Hän olevansa ylioppilas, joka etsii vielä sitä "oikeaa" yliopistoa. Wellington on itserakas, ja luulee kuuluvansa parhaimmistoon. Hän haukkuukin Phoenixia useasti kolmannen luokan lakimieheksi. Wellington pitää tavallisesti laseja huonon näkönsä vuoksi, mutta nyt hän on kadottanut ne.


text: Tohtori Turner Gray ("Tetsurō Kirisaki"), 35, on toisen tapauksen uhri. Hän on sairaalan johtaja, jossa vuosi sitten kuoli 14 potilasta lääkkeiden mentyä sekaisin. Turner syyttää tästä kuollutta hoitajaa nimeltä Mimi Miney ("Mimi Hanaka"). Niinpä Turner hankkiutuu Mayan luokse, ja pyytää tätä kutsumaan Mimin hengen, jotta asia saataisiin selvitettyä. Kesken hengen kanavoinnin Turner kuitenkin murhataan.


text: "Johtaja Hotti" ("Hotta"), ikä tuntematon, on todellisuudessa Hotti -klinikan potilas, mutta uskottelee Phoenixille olevansa todellisuudessa itse klinikan pomo. Vaikka tämä henkilö ei olekaan oikea Hotti, hän tietää silti paljon klinikalla käyneistä potilaista (esim. Ini Miney, sekä Franziska von Karma).


text: Matt Engarde ("Shingo Ōtoru"), 21, on The Nickel Samurai ("Tonosaman Hei") -tv-sarjan päähenkilön näyttelijä. Hän ei tule hyvin toimeen kilpailevan sarjan päähenkilön näyttelijän Juan Corridan ("Isao Fujimino") kanssa. Kun Corrida murhataan, kaikki epäilykset suuntautuvat Engardeen. Phoenixin täytyy todistaa Engarde syyttömäksi. Engarde vaikuttaa aluksi nuorelta, rennolta mieheltä, jolla ei näyttäisi olevan omia mielipiteitä, vaan hän soittaa aina esimerkiksi managerilleen. Myöhemmin paljastuu kuitenkin todellinen Engarde. Hän on todellisuudessa paha, ja manipuloiva mies, joka ei välitä muiden tunteista tipan tippaa. Engarde näkee muut ihmiset vain asioina, joita voi käyttää hyödyksi. Engardella on toisen silmänsä päällä neljä arpea.


text: Adrian Andrews ("Kirio Kamiya"), 23, on Matt Engarden manageri. Adrian yritti lavastaa Engarden Juan Corridan murhaan. Syynä tähän on se, että Adrianin ystävä ja opettaja Celeste Inpax ("Yurie Amano") teki itsemurhan Engarden tekojen vuoksi. Adrian koetti suorittaa itsemurhan kaksi vuotta sitten Celesten itsemurhan aiheuttamasta šhokista. Adrianin suurin salaisuus on hänen riippuvuutensa toisista.


text: Shelly de Killer ("Sazaemon Koroshiya"), ikä tuntematon, on kuuluisa palkkamurhaaja. de Killer arvostaa ennen kaikkea hänen asiakkaansa ja itsensä välistä suhdetta. de Killer jättää aina uhrinsa viereen käyntikorttinsa, jossa on simpukan kuva. Kortti kertoo sen, että de Killer teki tappamisen, eikä hänen asiakkaansa. Esittäytyy Phoenixille valeasuun pukeutuneena aluksi Gatewater Hotelin pikkolona, ja sen jälkeen Matt Engarden hovimestarina; John Doena ("Tanaka Tarō")


title: Kajosalama

text: Kajosalama () on yläsalamatyyppi. Se voi esiintyä voimakkaissa ukkosissa useimmiten positiivisten maasalamoiden yhteydessä. Kajosalaman olemassaolo varmistettiin 6. heinäkuuta 1989 avaruussukkulasta kuvatuista videokuvista. Suomessa kajosalamia on kuvannut ensi kerran vuonna 2009 pieksämäkeläinen tähtiharrastaja Timo Kantola. Kuvattuihin salamoihin kuului myös keijusalamoita.


title: Kajosalama

text: Kajosalama on vaakasuorassa laaja, leveydeltään noin 200 kilometrin kokoinen himmeä valorengas. Se esiintyy 80–100 kilometrin korkeudessa keijusalama-alueen yläpuolella. Se voi esiintyä vajaan millisekunnin jälkeen voimakkaasta, yleensä positiivisesta maasalamasta. Kajosalama voi esiintyä yhdessä keijusalaman kanssa, mutta ne eivät välttämättä esiinny aina yhdessä.


title: Kajosalama

text: Kajosalama syntyy, kun salama synnyttää suurtaajuista magneettista säteilyä, joka etenee palloaaltona. Jos säteilypulssi on tarpeeksi voimakas, se synnyttää valoa tietyllä korkeudella. Valo nähdään sivuille laajenevana valorenkaana tietyllä korkeudella.


title: Monica Vitti

text: Monica Vitti (oik. Maria Luisa Ceciarelli; s. 3. marraskuuta 1931 Rooma Italia) on italialainen näyttelijä, joka esiintyi useissa päärooleissa Michelangelo Antonionin elokuvissa.


title: Monica Vitti

text: Monica Vitti on yksi italialaisen elokuvan suurista nimistä. Vitti aloitti uransa jo teini-ikäisenä amatöörituotantojen näyttelijänä. Hän valmistui 1953 Rooman teatterikorkeakoulusta ja aloitti näyttelijän uran teatterissa 1956.


title: Monica Vitti

text: Vittin ensimmäinen elokuva oli "Le dritte" (1959). Vitti onnistui roolillaan kiinnittämään elokuvaohjaaja Michelangelo Antonionin huomion. Hänestä tuli vakionäyttelijä Antonionin elokuviin, kuten "Seikkailu" (1960, "L'avventura"), "Kuumetta" (1962, "L'ecclisse") ja "Punainen erämaa" (1964, "Il deserto rosso").


title: Live! Tonight! Sold Out!!

text: Live! Tonight Sold Out!! on grunge-yhtyeen Nirvanan alun perin vuoden 1994 marraskuussa VHS-muodossa julkaistu live-taltiointi/live-dokumentti. Suurimman osan materiaalista valitsi yhtyeen keulahahmo Kurt Cobain, mutta ei saanut sitä päätökseen,sillä hän kuoli (mahdollisesti itsemurha


title: Live! Tonight! Sold Out!!

text: ) 1994. Muut jäsenet Krist Novoselic ja Dave Grohl kokosivat sen loppuun Kurtin toiveiden mukaisesti apunaan ohjaaja Kevin Kerslake. Taltiointi/dokumentti sisältää taltiointeja enimmäkseen yhtyeen "Nevermind" albumin ajoilta 1991–1992, myös pari livetaltiointia on vuodelta 1993, jotka ovat Rio de Janeirosta tammikuulta. DVD:ssä mainitaan että kokoelmataltiointi on keskeneräinen Cobainin kuoleman johdosta, tämän takia se ei sisällä yhtään "In Utero" albumin kiertueilta mitään materiaalia.Nirvanan esiintyminen Paradiso Clubilla Amsterdamissa on 25. marraskuuta 1991Harjoitus/jammailu kappaleesta "On a Plain" soi bonusosion lopputekstien aikana.


title: Nettinarttu

text: Nettinarttu on vuonna 2003 "Naarassarjojen" tuhkasta noussut naissarjakuvantekijöiden avoin yhteisö. Se ylläpitää www.narttu.net -sivustoa, järjestää sarjakuvanäyttelyitä ja osallistuu sarjakuvafestivaalien pienlehtitapahtumiin. Nettinarttu julkaisee nettisarjakuvaa laajassa valikoimassa, ja toimii kanavana julkaista sarjakuvaansa ensimmäistä kertaa ja löytää yleisöä sekä verkostoitua.


title: Nettinarttu

text: Nettinartun perusti Johanna Rojola, Roju, mutta alusta asti lehteä on ollut kasaamassa useita työryhmiä. Nettinarttuun tekevät sarjavaa muun muassa Solja Järvenpää, Kaisa Leka ja Mari Ahokoivu.


title: Murtumismekaniikka

text: Murtumismekaniikka on materiaalitekniikan ja lujuusopin alue, joka tutkii kuormitetun säröllisen kappaleen murtumista ja murtumiseen liittyviä ilmiöitä kuten särönkasvua.


title: Eveenit

text: Eveenit (aikaisemmin "lamuutit") ovat etninen ryhmä Venäjän kaukoidässä. Eveenien läheisin sukukansa on evenkit ja näiden kansojen kulttuurit ovat myös lähellä toisiaan. Eveenit harjoittavat elinkeinoinaan pääasiassa poronkasvatusta, metsästystä ja kalastusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 21 830 eveeniä. Yli puolet Venäjän eveeneistä asuu Sahan tasavallassa, missä heitä oli vuoden 2002 väestönlaskun mukaan 11 657.


title: Eveenit

text: Eveenit ovat verrattain hiljattain muodostunut etninen ryhmä. He ovat muodostuneet paljolti evenkeistä ja vielä 1800-luvulla eveenejä pidettiin vain evenkien alaryhmänä. Eveenit muodostuivat omana etnisenä ryhmänään, kun heihin sulautui muun muassa jukagiireja, korjakkeja ja muita ryhmiä. Eveenien oman evenkeistä erillisen ryhmän muodostuminen tapahtui todennäköisesti 1400–1600-lukujen välillä. Eveenien nykyiset etniset rajat muodostuivat 1700-luvulla heidän muuttaessaan korjakkien aiemmin asuttamille alueille Ohotanmerelle. 1800-luvulla eveenejä muutti lisäksi Kamtšatkaan ja Tšuktšien niemimaalle. Vaikutteita alettiin saada paikallisten kansojen lisäksi myös venäläisiltä, joihin läheisimmät suhteet kehittyivät Ohotanmeren rannikolla. Jakuuttien vaikutus oli myös voimakasta, mistä syystä osa eveeneistä omaksui jakuutin kielen. Neuvostovallan aikana 1920-luvun lopulla aloitettiin kollektivisointi. Tämän seurauksena alkoi syntyä eveenien kiinteää asutusta ja eveenien kansallinen identiteetti alkoi voimistua. Toisaalta myös esimerkiksi seka-avioliitot alkoivat yleistyä läheisempien muiden kansojen kontaktien takia.


title: Eveenit

text: Eveenien perinteiset elinkeinot ovat olleet poronhoito ja metsästys. Eveeneillä oli tavallisesti huomattavasti vähemmän poroja kuin esimerkiksi naapurikansoilla tšuktšeilla tai korjakeilla – poroja pidettiinkin ennemminkin liikkumisvälineenä kuin ravinnon lähteenä. Poron lypsämistä ei tunnettu eveenien keskuudessa kuin läheisissä yhteyksissä jakuuttien kanssa olleiden keskuudessa. Eveenien porot olivat suurempia ja vahvempia kuin korjakkien ja tšuktšien, ja nämä saattoivatkin vaihtaa kaksi omaa poroaan yhteen eveenien poroon kaupankäynnissä. Vain harvat eveenit käyttivät porovetoisia kelkkoja. Tätä vastoin poroja saatettiin satuloida. Eveenien poronhoitoa voidaan pitää kaiken kaikkiaan alkukantaisempana kuin naapurikansojen. Poronhoito on edelleen eveenien tärkeimpiä elinkeinoja, mutta sen lisäksi erityisesti Ohotanmeren rannikolla harjoitetaan kalastusta. Porojen ohella eveenit kasvattivat koiria, joita pidettiin suuressa arvossa naapurikansojen keskuudessa.


title: Eveenit

text: Eveeneillä oli useita eri asumustyyppejä. Vanhin ja yksinkertaisin oli nimeltään "chum", jollaisia oli käytössä myös evenkeillä. Se rakennettiin nahoista tai koivun kuoresta. "Chorama-diu" oli monimutkaisempi. Se oli ympyrän muotoinen ja sen rakenteisiin kuului 8–14 puista pylvästä. Rakennusta voidaan pitää tšuktšien ja korjakkien käyttämän "iarangan" ja "chumin" välimuotona. Rakennelma peitettiin poronnahoilla tai kalastavien eveenien keskuudessa kalannahoilla.


title: Eveenit

text: Eveenien suullinen kansanperinne keskittyi tarinoihin, totuuspohjaisiin kertomuksiin, lauluihin ja arvoituksiin. Tarinoiden sankareita ovat usein eläimiä, esimerkiksi lintuja ja stereotyyppisiä ihmisiä, esimerkiksi riiteleviä vanhoja pariskuntia. Osa kansanperinteestä on lähtöisin evenkeiltä, osa taas korjakeilta ja tšuktšeilta.


title: Rytmimusiikki

text: Rytmimusiikki on laaja-alainen musiikin termi. Rytmimusiikin näkökulmia tai osa-alueita ovat muun muassa blues, soul, jazz, rock, populaarimusiikki, maailmanmusiikki, etninen populaarimusiikki, country, lastenmusiikki ja viihdemusiikki.


title: Lopen kirjasto

text:
Lopen kunnankirjasto on Lopen kirjasto. Lopen pääkirjasto toimii Kauppatiellä, minkä lisäksi Lopella toimii kirjastoauto.
Kun Turussa oli vuonna 1852 näytteillä R. W. Ekmanin maalaama Lopen kirkon uusi alttaritaulu, näyttelystä kertyi 25 ruplaa, jotka Ekman lahjoitti Lopen seurakunnalle ja toivoi, että rahat käytettäisiin kirjojen hankkimiseen vähävaraisia lapsia varten. Lopen pitäjänkokous perusti 14. marraskuuta 1852 Lopelle kirjaston. Lopen kirjasto on Hämeen kolmanneksi vanhin.


title: Lopen kirjasto

text: Kirjasto toimi kirkon yhteydessä, ja kun kirkko paloi kahdesti, valtaosa kirjoista tuhoutui 1800-luvun loppuun mennessä.


title: Lopen kirjasto

text: 1930-luvulla kirjasto siirtyi kansakoululle, 1940-luvun lopulla paloasemalle ja vuonna 1964 uuteen kansalaiskoulurakennukseen. Marraskuussa 1988 kirjasto sai oman rakennuksen.


title: Quickoffice

text: Quickoffice on älypuhelimille ja taskutietokoneille suunnattu maksullinen ohjelmisto dokumenttien käsittelyä varten. Ohjelmisto kattaa ainakin taulukkolaskennan, diaesitysten ja tekstidokumenttien lukemisen ja muokkaamisen.


title: Quickoffice

text: Joissakin Nokian malleissa tulee esiasennettuna ilmainen versio Quickofficesta, jolla pystyy ainoastaan katselemaan dokumentteja.


title: Quickoffice

text: Google osti palvelun kesäkuussa 2012.


title: Luettelo meriakvaariokaloista

text: Tämä on luettelo meriakvaariokaloista. Joukossa on myös lajeja, jotka tarvitsevat aikuisina useiden satojen litrojen akvaarion, mutta joiden nuoria yksilöitä on myyty Suomessa tai lähialueilla viime vuosina. Julkisakvaarioissa, kuten Sea Life, on toki jopa haita.


title: Luettelo meriakvaariokaloista

text:
Lahkossa ankeriaskalat "Anguilliformes"
Lahkossa simppukalat "Scorpaeniformes"


title: Luettelo meriakvaariokaloista

text: Lahkossa ahvenkalat "Perciformes"


title: Luettelo meriakvaariokaloista

text: Lahkossa Jäykkäleukakalat "Tetraodontiformes"


title: Luettelo meriakvaariokaloista

text: Tässä heimossa on myös makean veden lajeja, katso Luettelo akvaariokaloista


title: Luettelo televisiosarjan Greyn anatomia jaksoista

text: Tämä on luettelo televisiosarjan Greyn anatomia jaksoista. Sarja alkoi USA:ssa 27. maaliskuuta vuonna 2005 ja Suomessa 6. syyskuuta 2006 ja siitä tuli välittömästi hitti. Ohjelma ansaitsi nopeasti enemmän katsojia kuin "Boston Legal" ja siitä tilattiin toinen 27 jakson pituinen tuotantokausi (joista viisi piti esittää jo ensimmäisellä kaudella).


text: Kolmannen kauden jaksot 22 ja 23 ovat Greyn anatomian sisarsarjan Rakkauden anatomia spin-off -jaksoja. Greyn anatomian hahmot ja juonikuviot ovat olleet esillä myös muutamissa Rakkauden anatomian jaksoissa.


text: Seattle Grace: On Call


text: Nettisarjaa "Seattle Grace: On Call" esitettiin Greyn anatomian virallisilla sivuilla vuoden 2009 marraskuusta 2010 tammikuuhun. Sarjassa on pääosissa Greyn anatomian sivuhenkilöitä kuten Charlie, Megan ja Steve. Sarjan jaksot kestivät 4–5 minuuttia, ja ne on kuvattu dokumenttityyliin.


text: Seattle Grace: Message of Hope


text:
Uusi nettisarja Seattle Grace: Message of Hope alkoi 14. lokakuuta 2010.
Sarjasta on ilmestynyt normaalien jaksojen lisäksi viisi erikoisjaksoa "Straight to the Heart" (joka on kertausta ensimmäisestä kaudesta ja toisen kauden ensimmäisestä puolikkaasta), "Under Pressure" (kertausta toisen kauden loppupuoliskosta), "Complications of the Heart" (ensimmäisten kahden kauden kertausta), "Every Moment Counts" (ensimmäisten kolmen kauden kertausta) ja "Come Rain or Shine: From Grey's Anatomy to Private Practice".


title: Varma K. Turunen

text: Varma Kosto Turunen (17. maaliskuuta 1913 Pielisjärvi – 16. maaliskuuta 1994 Polvijärvi) oli suomalainen toimitsija, johtaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Varma K. Turunen

text: Turusen vanhemmat olivat työnjohtaja Otto Aleksander Turunen ja Wilhelmiina Levonius. Hän kävi kansakoulun, suoritti 1929 keskikoulun ja opiskeli Työväen akatemiassa vuonna 1938.


title: Varma K. Turunen

text: Turunen oli Osuusliike Oma-Avun myyjänä Joensuussa 1929–1938, Suomen liiketyöntekijäin liiton järjestäjänä 1938–1939 ja Suomen liiketyöntekijäin liiton Helsingin toimiston hoitajana ja liiton tiedotussihteerinä 1939–1948. Hän oli sitten Yleisradion esitelmäosaston apulaisosastopäällikkönä 1948–1954, Kulutusosuuskuntien keskusliiton arkistonhoitajana 1963–1964 ja Järjestöpalvelun johtajana Helsingissä 1964–1970.


title: Varma K. Turunen

text: Turunen oli kansanedustajana 1939–1962 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Turunen oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950 ja 1956. Hän oli Sosialidemokraattisen puolueen puoluetoimikunnan, Liikeliiton liittoneuvoston, SAK:n valtuuston, Valtion näyttämötaidelautakunnan ja Suomen Kansallisoopperan säätiön hallintoneuvoston jäsenenä. Lisäksi Turunen toimi Nuoret Kotkat -järjestön puheenjohtajana ja Sosialidemokraattisen työläisnuorisoliiton liittotoimikunnan varapuheenjohtajana.


title: Varma K. Turunen

text: Ennen kansanedustajuuttaan Turunen soitti rumpuja ja lauloi Esa Pakarisen Keskiyö-yhtyeessä. Lisäksi hän on toiminut Joensuun työväenteatterin iltanäyttelijänä.


title: Varma K. Turunen

text: Nimimerkillä "Minä Vaimonpoika":


title: Sademittari

text: Sademittari on väline, jolla mitataan sateen määrää. Perinteisiä mittareita on käytetty jo kauan, mutta hiljattain markkinoille ovat tulleet myös digitaaliset ja langattomat sademittarit.


title: Sademittari

text: Perinteisessä sademittarissa on tavallisesti pienehkö, avoimen laatikon tai lieriön muotoinen vesisäiliö, jonka yläosassa saattaa olla suppilomainen laajennus. Säiliön reunaan on merkitty asteikko, joka suoraan ilmaisee sademäärän millimetreinä tai tuumina. Yksi sademillimetri vastaa yhtä litraa neliömetrille.


title: Sademittari

text: Digitaaliset ja langattomat sademittarit ovat myös yleensä laatikon tai lieriön muotoisia. Niiden sisällä on keinumallinen virtausportti ja siihen liitetty reed-rele, jotka yhdessä mittaavat mittarin läpi kulkeneen veden määrän. Jotkut digitaaliset sademittarit ovat täysin elektronisia eli niissä ei ole lainkaan liikkuvia osia.


title: Sademittari

text: Perinteinen sademittari toimii siten, että sateella sadepisarat valuvat sademittarin yläosan suppiloon, josta vesi valuu asteikolla varustettuun säiliöön. Sademäärä luetaan suoraan asteikolta. Asteikko on laadittu niin, että se ottaa huomioon suppilon pinta-alan ja mittasäiliön poikkipintojen suhteen.


title: Sademittari

text: Digitaalinen ja langaton sademittari toimivat keinuperiaatteella. Mittaus perustuu veden virtaukseen sademittarin läpi. Sateella vesi valuu sademittarin suppilon tai lieriön muotoiseen sateen kerääjään. Laitteessa on keinumainen portti, joka jokaisella keinahduksella päästää vakiomäärän vettä lävitseen. Keinuun on kiinnitetty magneetti ja sen läheisyyteen reed-rele. Keinun kipatessa magneetin etäisyys releestä muuttuu, jolloin releen kärjet kytkeytyvät ja rele antaa ohjauspulssin elektroniikkaosalle, joka laskee pulssit ja esittää niiden lukumäärää vastaavan sademäärän laitteen näytössä, tai langattomissa laitteissa lähettää tiedot edelleen langattomasti erilliseen näyttöön.


title: Sademittari

text: Täysin elektroninen sademittari perustuu tavallisimmin anturiin, joka punnitsee laitteeseen tulevan veden määrän ja lähettää tiedon sademittarin näyttöön.


title: Margaret Simpson

text: Margaret Simpson (s. 31. joulukuuta 1981 Krapa) on ghanalainen seitsenottelija.


title: Margaret Simpson

text: Simpson voitti nuorten Afrikan mestaruuden seitsenottelussa vuonna 1999. Samana vuonna hän oli neljäs All Africa Games -kilpailuissa. Hän osallistui 2000 nuorten MM-kisoihin, mutta keskeytti. Edmontonin MM-kisoissa 2001 hän sijoittui kolmanneksitoista seitsenottelussa tuloksella 5748. Seuraavana vuonna hän oli Kansainyhteisön kisoissa kolmas tuloksellaan 5906 ja voitti Afrikan mestaruuden tuloksella 6105. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän keskeytti ottelunsa. Vuonna 2004 Simpson voitti Afrikan mestaruuden tuloksella 6154 ja sijoittui Ateenan olympialaisissa yhdeksänneksi tuloksella 6253. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän voitti MM-pronssia tuloksella 6375. Osakan MM-kisoissa 2007 hän keskeytti ottelunsa. Vuonna 2010 Simpson voitti Afrikan mestaruuden tuloksella 6031. Seuraavan vuoden Daegun MM-kisoissa hän oli neljästoista tuloksella 6183. Vuonna 2012 Simpson voitti seitsenottelun moniotteluiden Afrikan-mestaruuskilpailuissa ja yleisurheilun Afrikan-mestaruuskilpailuissa hän voitti keihäänheiton.


title: Margaret Simpson

text: Margaret Simpsonin seitsenottelun ennätys 6423 pistettä syntyi toukokuussa 2005. Tulos paransi sittemmin ranskalaistuneen Eunice Barberin vajaa yhdeksän vuotta vanhaa Afrikan ennätystä seitsemällä pisteellä.