title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Alue oli pahoin köyhtynyt 1500-luvun lopun 25-vuotisen sodan (pitkän vihan) aikana, eikä keskusvallalla ollut suuria odotuksia taloudellisista tuotoista. Vuosina 1618-1630 lääni oli vuokrattuna sotamarsalkka Jakob De la Gardielle. Menettely koko läänin vuokraamisen suhteen ei ollut epätavallinen; valtion kannalta näin saatiin nopeasti ja vähillä panostuksilla istutettua ruotsalainen hallintomalli laajalle alueelle. Vuokrasopimukseen sisältyi oikeus asuttaa tilatonta väestöä naapurilääneistä. Talous koheni nopeasti Ruotsin hallintoajan alussa. Vuonna 1629 Käkisalmen lääni, Inkeri, Viro ja Liivinmaa yhdistettiin yhdeksi kenraalikuvernöörikunnaksi.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Vuokra-aika päättyi 1630, jolloin alue siirtyi takaisin kruunulle. Kuningatar Kristiina luovutti runsaasti läänityksiä, joko kuittauksena valtion veloista tai palkkiona ansioituneille sotilaille ja virkamiehille. Jatkuvien lahjoitusten seurauksena vuonna 1654 Käkisalmen läänin maa-alasta 96 prosenttia oli läänitetty aatelisille tai säätyläisille. Koska alueella ei ollut paikallista aatelistoa ja läänityksiäkin hoitelivat useimmiten palkatut huovit, merkitsi läänitysjärjestelmä lähinnä alueen tuoton vientiä emämaahan. Omistaja saattoi myös jälleenvuokrata läänityksensä talonpoikineen, ja vuokraaja pilkkoa vielä vuokraoikeuden eteenpäin. Tällöin läänitysmaiden talonpoikien asema kurjistui tuoton jakajien lisääntyessä.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Ruotsin valtakunnan noudattaman tapulikaupunkeihin perustuvan talouspolitiikan mukaisesti kaupankäynti sallittiin vain määrätyssä kaupungeissa ja maaseutukauppa oli kielletty kokonaan. Maakaupan kielto Karjalan kaupankäynniltään vilkkaalla alueella osoittautui kuitenkin mahdottomaksi, ja Käkisalmen lääni sai erityisoikeuden maakauppaan vuonna 1627. Samaten sallittiin ulkomaankauppa lukuun ottamatta elintarvikkeita: ruoka läänistä oli rahdattava Tukholmaan tai Turkuun.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Venäjän vallan aikaiset maanomistukset oli mitätöity vallanvaihdon yhteydessä ja maat julistettiin kuuluvaksi kruunulle. Läänin kaikki talonpojat olivat siis kruununtalonpoikia, joilla ei ollut oikeutta myydä tai jättää perinnöksi viljelemäänsä tilaa, sillä sen omisti valtio. Talonpoika menetti tilansa jos veroja ei pystytty maksamaan kolmena perättäisenä vuonna. Emämaan kruununtalonpojat saivat halutessaan lunastaa tilansa itselleen, mutta voittomaiden talonpojille tätä ei sallittu. Tästä huolimatta Käkisalmen läänissä talonpojat yleisesti myivät, jakoivat ja perivät tilojansa kuin omiaan. Poliittisesti voittomaiden talonpojilla ei ollut oikeutta valtiopäiväedustukseen kuten emämaan talonpojilla.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Läänin siirtyminen kruunulle de la Gardien vuokra-ajan jälkeen vuonna 1630 merkitsi rajua verorasituksen nousua. Jo kolmen vuoden kuluttua verojen arvioidaan kaksinkertaistuneen. Ankarimmillaan verotus oli vuosina 1635–45. Alueella noudatettiin vanhastaan arvioverotusta, jossa verot määrättiin pitäjäkohtaisena, ja jaettiin talollisten maksettavaksi heidän vuosittain arvioitujen varallisuussuhteidensa perusteella. Muuttoliikkeen vuoksi verorasituksen vaihtelu oli suurta, koska jakajien määrä vaihteli vuosittain. Perussummat määritettiin 1630, ja edellisellä vuosikymmenellä alkanut pakolaisliike lisäsi paikalleenjääneiden talonpoikien verorasitetta. Ankara verorasite oli osittain syynä talonpoikien kasvaneeseen poismuuttoon 1630-luvulla. Lääni oli kyllä saanut verohelpotuksiakin, Elfsborgin linnan lunastusmaksua ei kerätty, eikä virkamiesten veropalkkajärjestelmää oltu otettu täysimääräisenä käyttöön..


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Tärkein aluetta Ruotsiin integroiva asia oli ruotsalainen laki ja oikeuslaitos, jotka toimeenpantiin välittömästi Stolbovan rauhan jälkeen 1617. Läänissä ei ollut lainkaan paikallista maa-aatelia, mikä helpotti tuomiovallan ruotsalaistamista. Oikeuslaitoksen lisäksi kirkon organisaatio nähtiin tärkeäksi keinoksi levittää alueelle Ruotsin kruunun sääntöjä ja määräyksiä. Myös käännytystyötä tukeva politiikka aloitettiin heti rauhanteon jälkeen, ja Viipuriin perustettiin piispanistuin vuonna 1618. Väestöä ei kuitenkaan haluttu käännyttää valtionuskontoon pakkokeinoin, ortodokseille vakuutettiin toistuvasti uskonnonvapautta. Tähän oli useitakin syitä: luterilaiset periaatteet, kruunun pelkäämä ortodoksien massakarkuruuden uhka, ja ulkopoliittiset syyt, sillä suhteita Venäjään ei haluttu vaarantaa.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Vaikein ortodoksien uskonnonharjoitusta rajoittava asia oli pappien ajoittainen puute; jos ortodoksipappi kuoli tai karkasi, hänen sijalleen ei saanut pyytää uutta pappia Venäjältä. Hallinnon ajatuksena oli korvata pappi luterilaisella ja saada näin seurakunta luterilaiseksi. Pyrkimys epäonnistui seurakuntalaisten säännönmukaisesti kieltäydyttyä. Uusien pappien tulo Venäjältä jouduttiinkin osittain hyväksymään. Ortodoksit määrättiin jo 1622 käymään myös luterilaisissa jumalanpalveluksissa, joskaan määräystä ei suuremmin valvottu. Ajoittain ortodoksit määrättiin osallistumaan myös luterilaisten pappien palkkakustannuksiin ja luterilaisten kirkkojen rakennuskustannuksiin. Kansanopetustarkoituksiin luterilainen kirkko painoi Lutherin katekismuksen kirkkoslaaviksi 1628 ja suomeksi kyrillisin kirjaimin 1644 (ns. Selowin katekismus).


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Hallinnon alkuvuosina luterilaisuus levisi vaivoin. Muutamat ortodoksipapit suostuivat opettamaan kansaa katekismuksen mukaan; näille maksettiin asiasta erityiskorvausta. Luterilaisten pappien istuttaminen ortodoksiseurakuntiin epäonnistui täysin. Samaten epäonnistui hanke hankkia omalle alueelle Ruotsille myötämielinen ortodoksipiispa suoraan Konstantinopolin hyväksymänä, ohi Novgorodin.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Käskynhaltija Juhana Skytte sai 1630 virkaan astuessaan ohjeet tiukemmasta käännytyspolitiikasta; kahdessa vuodessa perustettiinkin suuri joukko luterilaisia kirkkopitäjiä ja luterilaisten pappien määrä kaksinkertaistettiin. Käännytystyön tulokset olivat kuitenkin huonot, sillä käännynnäisiä ei liiemmin tullut ja politiikka aiheutti 1630-luvulla ortodoksiväestössä lisää muuttopainetta pakoon Venäjälle. Vasta väestön korvautuminen luterilaisilla tulokkailla vahvistutti luterilaisseurakuntia.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Luterilainen käännytyspolitiikka, kulttuuriset seikat sekä alueen raskaat verotusolot aiheuttivat ortodoksien laajan pakolaisliikkeen Venäjän puolelle. Pakolaisia lähti 1620-luvun lopulta lähtien tasaisesti. Kiristyvä veronkanto 1630-luvulla, vuoden 1635 kato ja erityisesti katovuodet 1640-luvulla kiihdyttivät muuttoa. Kokonaisuudessaan arvioidaan ennen ruptuurisotaa Venäjän puolelle muuttaneen yli 20 000 henkeä. Uukuniemellä vuonna 1637 jo neljännes taloista oli autiona, lähinnä poismuuton takia. Kiteellä autiona oli samana vuonna lähes 40 prosenttia tiloista. Ruotsin ortodoksipolitiikan epäonnistuminen kävi konkreettisesti ilmi ruptuurisodan 1656–58 aikaan ortodoksien joukkopakona Venäjän puolelle.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Ruptuurisotaa edeltävinä vuosina 1650-luvulla venäläisten agitaattorit värväsivät asukkaita, neuvoivat näitä muuttamaan ja valmistelivat hyökkäystä. Sodan aikana ortodoksitalonpojat yleisesti liittyivät hyökkäävien venäläisjoukkojen puolelle. Karjalaisten samaistumista venäläisyyteen ja Venäjään tukivat uskonto, kreikkalaiskatolisen kirkon organisaatio, sukulaisuussuhteet, sekä aineellinen ja henkinen kulttuuriyhteys. Sotatapahtumien kääntyessä venäläisille tappiollisiksi alkoi ortodoksien joukkopako. Sodan aikana ja sen jälkimainingeissa Käkisalmen läänistä muutti 20–25 000 henkeä. Vain itäiset Salmin ja Suojärven pitäjät säilyivät ortodoksienemmistöisinä. Joissakin pitäjissä säilyi saarekkeina ortodoksienemmistöisiä kyliä.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Esimerkiksi Kiteellä oli vuonna 1631 ortodoksitaloja 250 kpl, luterilaisia 50 kpl; 50 vuoden kuluttua taloista ortodoksisia oli 7 kpl, luterilaisia 276 kpl. Kesälahdella ortodoksitalot vähenivät samassa ajassa 71:stä kolmeen. Pälkjärven taloista vuonna 1631 kaikki olivat ortodoksisia; vuonna 1683 ortodokseja löytyi vain kaksi taloa, luterilaisia sen sijaan 82 taloutta. Vuonna 1695 laskettiin Sortavalasta, Impilahdelta, Jaakkimasta ja Parikkalasta yhteensä vain nelisenkymmentä ortodoksiperhettä.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Ruptuurisodan jälkeen osa pakenijoista oli halukkaita palaamaan, erityisesti mukaan pakotetut ja jotkut ortodoksien mukana paenneet luterilaiset perheet. Ennen rauhantekoa palasi väkeä tasaisesti, mutta rauhanehdot vaikeuttivat rajan yli käyntiä; paenneet katsottiin Venäjän kansalaisiksi. Palanneiden oli myös vaikea sopeutua yhteisöön; sodanaikaiset väkivallanteot säilyivät mielissä molemmin puolin.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Kaiken kaikkiaan Ruotsin hallitsemasta Karjalasta muutti 1600-luvun aikana Venäjälle 40–50 000 henkeä. Tämä oli yli kaksi kolmasosaa alueen kantaväestöstä.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Lähtijät päätyivät lähinnä ylisen Volgan pohjoisosiin, jonne haluttiin viljelijöitä pitkällisten levottomuuksien autioittamiin kyliin. Kantaväestö oli paennut Volgan alajuoksulle, minne muodostui runsaasti itsenäisiä kasakkayhteisöjä. Sijainti oli tärkeä Moskovan kaupungin elintarvikehuollon kannalta, joten asuttamista tuettiin hallitsijatasolta asti. Asutus organisoitiin järjestelmällisesti ja tulokkaille annettiin etuuksia sekä verohelpotuksia. 1650-luvulla ennen ruptuurisotaa houkuttelu muuttui aktiiviseksi ja Käkisalmen lääniin organisoitiin asiamiesverkosto vakoilua ja värväystä varten. Tverin alueelle 150–200 km Moskovasta luoteeseen muodostui nk. Tverin Karjala, jossa suurimmat yhteisöt ovat osittain säilyttäneet oman kielensä ja kulttuurinsa.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Ortodoksien pako avasi tilaa uudelle väestölle. Väestöpaine ympäristöstä oli kova, sillä naapurimaakunnat olivat kärsineet raskaasta sotaväenotosta, Käkisalmen lääni puolestaan oli sotaväenotosta vapautettu. Tyhjeneviin kyliin muutti väestöä pääosin Savosta, jonkin verran myös Kainuusta ja Ruotsille vanhastaan kuuluneesta Viipurin Karjalasta. Vähäisessä määrin väestöä tuli Pohjanmaalta asti. Tilaton väestö sai siirtyä alueelle luvallisesti, mutta talonpojat laskettiin Suomen puolelta karanneiksi. Savossa voudit laativat luetteloita karanneista, osin määränpäänkin mainiten. Tulokas sai autioituneen tilan viljelyynsä käräjäpäätöksen jälkeen.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Ruotsin käännytyspolitiikan määrätietoisuudesta on esitetty tutkijoiden keskuudessa jyrkempiäkin arvioita. Vanhastaan tutkimus arvioi käännytystyön ja luterilaistamistoimenpiteet varsin ankariksi, kuitenkin niin ettei suoranaisia pakkokeinoja tai väkivaltaa käytetty. Seurauksena myös ortodoksien maastapaon pääsyynä olisi ollut luterilainen käännytyspolitiikka.


title: Karjalan väestömuutos 1600-luvulla

text: Uudemman historiakirjoituksen mukaan erityisesti kruunun ja ylimmän virkamiehistön kanta oli maltillinen ja vältti pakkokeinoja. Aikaisemmin ankariksi mielletyt luterilaistamistoimenpiteetkään eivät näytä olleen säännönmukaisesti jatkuvia (tästä esimerkkinä luterilaisseurakuntien kustannuksiin osallistuminen), määräyksistä lipsuttiin (pappiskielto) tai käytäntö perustui vapaaehtoisuuteen (saarnapakko). Muuttoliikkeen pääsyinä pidetään ankaria katovuosia, raskasta verotusta ja kulttuurisia syitä: ortodoksiväestö samaistui venäjää puhuviin uskonveljiin, ei luterilaisiin ruotseihin. Rajan takana odotti helpompi elanto tutussa kulttuurissa.


title: Veli-Pekka Ketola -palkinto

text: Veli-Pekka Ketola -palkinto on jääkiekon SM-liigan vuosittain parhaalle pistemiehelle myöntämä tunnustuspalkinto. Ensimmäisen kerran se myönnettiin kaudella 1977–78. Vuonna 1995 sille annettiin nykyinen nimi kunnianosoituksena hyökkääjä Veli-Pekka Ketolalle.


title: Francis Bull

text: Francis Bull (1887–1974) oli norjalainen kirjallisuudentutkija, jolla oli merkittävä asema Norjan kulttuurielämässä. Hän oli toimittajana aikakausijulkaisussa "Edda. Nordisk Tidsskrift för Litteraturforskning". Hän oli erityisesti perehtynyt Bjørnstjerne Bjørnsonin tuotantoon. Hän oli yksi "Norske Akademi for Sprog og Litteraturin" perustajista 1953.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Urakoitsija (), oikealta nimeltään Tony Masters, on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto, jonka erikoinen kyky on matkia mitä tahansa näkemäänsä fyysistä suoritusta. Hahmon loivat käsikirjoittaja David Michelinie ja piirtäjä George Pérez. Urakoitsijan ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen "Avengers"–lehden numerossa 195.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Urakoitsija harjoittaa omaa yksityistä kouluaan, joka harjoittaa tehokkaita taistelijoita pikkuroistoista ja vuokraa sitten näitä apulaisiksi superrikollisille. Vaikka Urakoitsija onkin toiminut useimmiten lain väärällä puolella, on myös Amerikan hallitus vuokrannut hänen palveluksiaan – viimeksi pyytäessään Urakoitsijaa kouluttamaan USAgenttia. Urakoitsija ei palvelekaan mitään todellista ideologiaa, hän työskentelee kenelle ja mille tahansa, mikäli hinta on oikea.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Suomessa Urakoitsija esiintyi ensimmäisen kerran "Hulk"–lehden numerossa 6 (1985).


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Tony Masters huomasi erikoisen kykynsä lapsuudessaan. Katsoessaan cowboy-show’ta televisiosta hän huomasi kykenevänsä matkimaan lehmipaimenten suorittamia vaativia lassotemppuja vaivatta. Huolestunut äiti vei poikansa lääkäriin, joka totesi pojan omaavan harvinaisen kyvyn nimeltään ”valokuvarefleksit”. Vartuttuaan nuorukainen hyödynsi omaamaansa taitoa useasti tuottaakseen itselleen persoonallista hyötyä. Hän toimi koulunsa jalkapallojoukkueessa tähtipelaajana katsottuaan tätä ennen vain yhden jalkapallo-ottelun. Valmistuttuaan koulusta hän harkitsi hetken uraa rikosten vastaisena taistelijana, mutta huomasi rikollisen uran houkuttelevammaksi.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Mies alkoikin tarkkailla television uutislähetyksistä kaikenlaisia taistelutekniikoita, joita naamioidut sankarit ja rikolliset käyttivät. Käyttäen uusia kykyjään hyväksi hän suoritti joukon rikoksia, mutta huomasi pian, ettei ollut loppuun saakka harkinnut itse tehtyihin rikoksiin sisältynyttä riskiä. Niinpä hän päättikin käyttää varastamansa omaisuuden oman koulun perustamiseen. Koulussa harjoitettaisiin tavallisia katuvarkaita superroistojen henkivartijoiksi ja iskujoukoiksi. Hänen tavoitteensa oli hyödyntää superroistojen pääomaa ja vuokrata kouluttamiaan rikollisia palkkasotilaina superrikollisille. Lopulta mies suunnitteli itselleen puvun ja alkoi kutsua itseään nimellä Urakoitsija. Nopeasti Masters otti käyttöön nimen "Urakoitsija" ja perusti lukuisia eri salaisia kouluja ympäri Amerikkaa.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Pian alamaailma jo huomasikin Urakoitsijan kyvyt ja HYDRA palkkasi tämän harjoittamaan Hämähäkkinaista, josta oli tullut HYDRAn viimeisin agentti. Hämähäkkinainen oppi kuitenkin myöhemmin totuuden HYDRAsta ja voitti entiset työnantajansa Urakoitsijan kera.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Urakoitsija joutui itsekin ahtaalle Kostajien hyökätessä hänen peitefirmansa kimppuun. Urakoitsija ehti kuitenkin pakenemaan paikalta ennen joutumistaan Kostajien vangiksi.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Urakoitsija omaa omaperäisen muodon valokuvamuistista, jonka avulla visuaaliset havainnot siirtyvät suoraan Urakoitsijan lihasmuistiin. Kykyään Urakoitsija kutsuu "valokuvareflekseiksi". Kyvyn avulla hän kykenee katsomaan toisten ihmisten fyysistä liikehdintää ja kopioimaan liikkeet ilman harjoitusta (olettaen tietysti, että kopioitu liike on Urakoitsijan fysiikan ulottuvilla). Kyky vaikuttaa myös olevan myötäsyntyinen - Urakoitsija ei ole mutantti eikä hän ole saanut mistään ulkoisesta lähteestä kykyään.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Urakoitsija ei siis voi kopioida yliluonnollisia voimia ja hänen kykynsä äärirajat rajoittuvat Urakoitsijan omaan fysiikkaan. Hän pystyy kopioimaan Daredevilin, Wolverinen, Kapteeni Amerikan, Elektran, Hämähäkkimiehen ja Tuomarin taistelutyylejä. Urakoitsija on myös erittäin tarkka ampuja, hän kykenee jäljittelemään Napakympin täydellistä tähtäystä, kuten myös Tuomarin ja Haukansilmän.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: On huomattava, että uskomattomasta kyvystään huolimatta Urakoistija voi matkia vain näkemäänsä suoritusta - ei siihen liittyviä asioita. Urakoitsija kykenee siis matkimaan huippupianistin suoritusta katsottuaan ensin tämän soittoa, mutta hän ei silti osaa lukea nuotteja. Lapsena hän miltei hukkui yritettyään matkia erään huippu-uimarin suoritusta, kunnes altaassa tajusi, ettei osaa vielä uida.


title: Urakoitsija (sarjakuvahahmo)

text: Urakoitsija on teettänyt kaksoiskappaleet useista eri Marvel-universumin henkilöiden aseista. Hänen tiedetään kantaneen mukanaan Daredevilin kepin kaltaista asetta, Kapteeni Amerikan kilpeä sekä Haukansilmän jousta että temppunuolia. Hän kantaa usein mukanaan myös miekkaa, lassoa ja Colt. 45 semiautomaattista pistoolia


title: Johann Reinhold Forster

text: Johann Reinhold Forster (22. lokakuuta 1729 Dirschau, Preussi – 9. joulukuuta 1798 Halle) oli saksalainen luonnontieteilijä, joka antoi merkittävän panoksen lintutieteelle Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Johann Reinhold Forster

text: Forsterin isän isoisä oli skotti, joka polveutui Lordi Forresterista, mutta joutui lähtemään maanpakoon monien muiden skottien tavoin Oliver Cromwellin valtakaudella. Forster opiskeli teologiaa Hallen yliopistossa ja palveli pappina Nassenhubenissa, jossa avioitui vuonna 1754 ja missä hänen poikansa Georg syntyi. Forsterin perheeseen syntyi 8 lasta. Vuonna 1765 Venäjän keisarinna Katariina Suuri kutsui hänet tutkimaan Saratovin aluetta Volgalla. Menetettyään papin virkansa 1766 hän matkusti Georgen kanssa Englantiin, missä hän opetti 3 vuotta Dissenter's Academyssa Warringtonissa. Hän muutti Lontooseen, jossa hänen luonnontieteilijän maineensa alkoi kasvaa. Täällä hän kirjoitti teoksensa "A Catalogue of British Insects" (1770). Vuonna 1771 hän kirjoitti Pohjois-Amerikan kasvillisuudesta ja eläimistöstä, ja käänsi Osbechin "Voyage to China".


title: Johann Reinhold Forster

text: Joseph Banksin vetäytyessä viime tipassa kapteeni James Cookin toiselta matkalta, palkattiin isä ja poika Forster hänen tilalleen tutkimusmatkan luonnontieteilijöiksi. Heinäkuussa 1772 nostettiin purjeet "Resolution"iin, ja paluu tapahtui heinäkuussa 1775. Kapkaupungissa pysähdyttäessä Forster kiinnitti ruotsalaisen Linnén oppilaan Anders Sparrmanin (27. helmikuuta 1748–9. elokuuta 1820) assistentikseen.


title: Johann Reinhold Forster

text: Molemmat Forsterit tekivät tarkkoja havaintoja ja pitivät kirjaa kaikesta matkalla havaitsemastaan, ja he keräsivät mittavat näytekokoelmat sekä luonnonhistoriallisista eliöistä että artefakteista. Palattuaan matkalta Georg Forster kirjoitti isänsä havainnot teokseen "Observations Made during a Voyage Round the World in His Britannic Majesty's Sloop Resolution …" (1777). Vuonna 1778 Johann Forster kirjoitti itse havaintonsa kirjaksi "Observations Made During a Voyage Round the World, on Physical Geography, Natural History, and Ethic Philosophy …", joka niitti suurta tieteellistä mainetta. Kirjasta saadut tulot olivat paljon menoja pienemmät ja velkojen maksamiseksi piti myydä pääosa Georgin matkalla tekemistä maalauksista Joseph Banksille. Seuraavien vuosien aikana Johann Forster kirjoitti ja käänsi kirjoja, muun muassa Thomas Pennantin "Arctic Zoology"n.


title: Johann Reinhold Forster

text: Marraskuussa 1779 Johann Forrester valittiin Hallen yliopiston luonnonhistorian ja mineralogian professoriksi, missä virassa hän oli kuolemaansa saakka. Hänen kirjoituksensa "Descriptiones animalium", jonka hän sai valmiiksi kuukausi sen jälkeen, kun palasi Cookin retkeltä, toimitti ja julkaisi lopulta Martin Lichtenstein vuonna 1844. Hän kuvaili ja nimesi muun muassa lapinpöllön.


title: Johann Reinhold Forster

text: Johann Forster valittiin Royal Societyn jäseneksi vuonna 1772.


title: Chris Brasher

text: Christopher ”Chris” William Brasher (21. elokuuta 1928 Georgetown, Guyana – 28. helmikuuta 2003 Chattlewood, Britannia) oli brittiläinen estejuoksija ja urheilutoimittaja.


title: Chris Brasher

text: Brasher osallistui Helsingin olympialaisiin 1952 ja sijoittui estejuoksussa yhdenneksitoista. Roger Bannisterin juostessa ensimmäisen haamumailin vuonna 1954 Brasher toimi vauhdinpitäjänä vetäen juoksua kahden ensimmäisen kierroksen ajan.


title: Chris Brasher

text: Melbournen olympialaisissa 1956 Brasher yllätti asiantuntijat kirimällä voittoon ajalla 8.41,2. Kilpailun jälkeen hänet hylättiin väliaikaisesti syynä kolmantena maaliin tulleen Norjan Ernst Larsenin häiritseminen vesihaudalla. Seuranneissa tutkimuksissa sekä Larsen että uudeksi voittajaksi julistettu Unkarin Sándor Rozsnyói todistivat Brasherin syyttömyyden puolesta ja hylkäystuomio kumottiin.


title: Chris Brasher

text: Juoksu-uransa jälkeen Brasher harrasti vuorikiipeilyä, oli yksi suunnistuksen ensimmäisistä pioneereista Englannissa ja osallistui Lontoon maratonin perustamiseen. Hän juoksi sen itse elämänsä ensimmäisenä maratonina ja alitti kolmen tunnin rajan yli 50 ikävuodestaan huolimatta.


title: Chris Brasher

text: Brasher oli ammatiltaan The Observer -lehden toimittaja.


title: Luettelo NHL:n ykkösvarauksista

text: NHL:n varaustilaisuus (engl. "NHL Entry Draft", vuoteen 1978 "NHL Amateur Draft") on tilaisuus, jossa NHL:n seurat valitsevat systemaattisesti itselleen oikeudet junioripelaajiin, jotka täyttävät edellytykset pelatakseen ammattilaisjääkiekkoa NHL:ssa. Tilaisuus pidettiin ensimmäisen kerran vuonna . Vuonna tilaisuuden sääntöjä muutettiin siten, että kuka tahansa 17–20-vuotias amatööripelaaja, joka ei jo ollut jonkun NHL-seuran sponsoroima, voitiin varata. Aiemmin ainoana edellytyksenä varaamiselle oli, että pelaaja oli yli 17-vuotias. Varattujen pelaajien määrä on kasvanut vuosi vuodelta, ja vuonna varattiin 210 pelaajaa seitsemällä kierroksella.


title: Luettelo NHL:n ykkösvarauksista

text: 56 eri pelaajaa on varattu tilaisuuden ensimmäisenä. 41 heistä on tullut Kanadasta, seitsemän Yhdysvalloista, kolme Venäjältä, kaksi Tšekistä ja Ruotsista ja yksi Sveitsistä. Vuosien 1968 ja 2005 välillä jokainen ensimmäisenä varattu pelaaja on pelannut vähintään 299 ottelua NHL:ssa. Kolme pelaajaa lopetti uransa pelaamatta yhtään NHL-ottelua.


title: Luettelo NHL:n ykkösvarauksista

text: Montreal Canadiens on saanut useimmin tilaisuuden ensimmäisen varauksen, varaten viisi pelaajaa vuosien 1963 ja 1980 välillä. Viisi pelaajaa on varattu OHL-joukkue London Knightsista, mikä on enemmän kuin mistään muusta joukkueesta. Kymmenen pelaajaa on voittanut Calder Memorial Trophyn NHL:n parhaana tulokkaana: Gilbert Perreault, Denis Potvin, Bobby Smith, Dale Hawerchuck, Mario Lemieux, Bryan Berard, Aleksandr Ovetškin, Patrick Kane, Nathan MacKinnon sekä Aaron Ekblad. Seitsemän pelaajaa on myös valittu Hockey Hall of Fameen; Perreault, Potvin, Guy Lafleur, Hawerchuck, Lemieux, Mats Sundin sekä Mike Modano.


title: Vic Chesnutt

text: Vic Chesnutt (12. marraskuuta 1964 – 25. joulukuuta 2009) oli yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä.


title: Vic Chesnutt

text: Chesnutt syntyi Floridan Jacksonvillessä ja joutui 18-vuotiaana auto-onnettomuuteen, joka jätti hänet halvaantuneeksi vyötäröstä alaspäin. Hän kasvoi adoptiolapsena Georgiassa ja muutti onnettomuutensa jälkeen saman osavaltion Athensiin.


title: Vic Chesnutt

text: Chesnutt esiintyi säännöllisesti 40 Watt Clubilla, josta R.E.M.-yhtyeestä tunnettu Michael Stipe ”löysi” hänet. Stipe tuotti Chesnuttin kaksi ensimmäistä albumia, "Littlen" (1990) ja "West of Romen" (1991). Chesnutt teki soolouransa ohella yhteistyötä Widespread Panicin jäsenten kanssa nimellä brute..


title: Vic Chesnutt

text: Chesnuttin sanoitukset ovat yleensä runollisia, ja hän ihaili Stevie Smithin teoksia. Hän kannatti avoimesti marihuanan laillistamista.


title: Vic Chesnutt

text: Chesnutt kuoli joulukuussa 2009 45-vuotiaana. Hän oli ollut koomassa otettuaan yliannostuksen lihasrentouttajia.


title: Asumaniemi

text: Asumaniemi on Väinö Linnan luoma kuvitteellinen hahmo, nuori täydennysmies romaanissa Tuntematon sotilas.


title: Asumaniemi

text: Helsinkiläinen Asumaniemi saapuu täydennysmiehenä konekiväärikomppanian kolmanteen joukkueeseen kesäkuussa 1944 Hietasen ollessa sen johtajana. Hän kuuluu vuonna 1925 syntyneeseen ikäluokkaan. Asumaniemen saapuessa komppania on Laatokan koillispuolella vetäytymässä Syväriltä kohti Tarton rauhan rajaa ja Hietasen, aiemmin Koskelan, johtama joukkue on kärsinyt pahimmat miehistötappiot. Joukkueeseen sijoitetaan neljä alokasta, joista romaanin kertoja mainitsee nimeltä vain Asumaniemen. Asumaniemi erottuu kolmesta muusta alokkaasta rehvakkaana urheilijatyyppinä, jonka ensimmäinen repliikki romaanissa on uhoava:


title: Asumaniemi

text: Asumaniemi tuo joukkueeseen stadin slangia puhuvan koulupojan maailmaa, joka ei aina väisty edes taistelutilanteissa: ""Lähdettekö mukaan? - Mä yks! Asumaniemi nosti kätensä reippaasti kuin koululainen viitatessaan.""


title: Asumaniemi

text:
Muiden alokkaiden jännittäessä Koskelaa ja Rokkaa Asumaniemi suhtautuu heihin luontevasti ja tasaveroisesti. Hänestä tulee erittäin pidetty, koska hän tuo sodan perääntymisvaiheen väsyneeseen ja masentuneeseen ilmapiiriin vielä kerran sitä iloisten ja reippaiden nuorukaisten henkeä, joka vallitsi sodan alussa kolme vuotta aikaisemmin. Vanhala arveleekin Asumaniemen päätyvän vielä upseerikouluun. Asumaniemi ehtii kuitenkin mukaan järkyttäviin tapahtumiin.
Haavoittunut Rokka esittää hänet vänrikki Jalovaaralle yhtenä joukkueen kantavista voimista. Asumaniemi kaatuu iskuryhmän hyökkäyksessä, joka on romaanin viimeisiä toiminnallisia kohtauksia. Asumaniemen viimeiset sanat kuuluvat:


title: Asumaniemi

text: Asumaniemen kasvoille jää hänen kuollessaan hämmästynyt ilme, ja romaanin kertojan mukaan Asumaniemelle on jäänyt pieni hetki aikaa tajuta, että elämällä leikkiminen voi johtaa sen menettämiseen. Asumaniemen voi päätellä kaatuneen konekiväärikomppanian viimeisessä taistelussa syyskuun alussa 1944 Loimolassa, jossa koko pataljoona oli Suomen ja Neuvostoliiton aselevon alkaessa. Hänet haudataan Helsinkiin Hietaniemen hautausmaan sankarihauta-alueelle, jota on syksyllä 1944 jouduttu jälleen kerran laajentamaan, ja todennäköisesti hänen nimensä kirjoitetaan myös hänen koulunsa sankaritauluun.


title: Asumaniemi

text: Ennen astumistaan asepalvelukseen Asumaniemi on opiskellut muutaman vuoden oppikoulussa, jossa hän on käynyt osan luokista kahteen kertaan. Hänen koulunsa on todennäköisesti ollut Kallion yhteiskoulu, jossa oli paljon vaatimattomista kodeista tulleita lapsia. Mahdollisesti hänen vanhempansa ovat odottaneet pojastaan suvun ensimmäistä ylioppilasta. Asumaniemi on kuitenkin saanut potkut koulusta sen vuoksi, että hän on toveriensa kanssa ostanut viinaa salakuljetetun purukumin myynnistä saamillaan rahoilla. Armeijaan hän sopeutuu aivan toisin kuin kouluun.


title: Asumaniemi

text: Lastenpsykiatri Jari Sinkkosen mielestä Asumaniemi on viikari, joka on koko ajan luisumassa ikävystymiseen. Säännöllinen koulunkäynti, silloinen ulkoluku, on tällaiselle pojalle myrkkyä, mutta Sinkkosen mielestä kyse ei ole keskittymisvaikeuksista; koulu ei vain anna tarpeeksi ärsykkeitä. Asumaniemen kaltainen henkilö voisi helposti päätyä varastelemaan, ei kuitenkaan ahneudesta, vaan miellyttävän jännityksen kokemisen vuoksi. Toisissa oloissa Asumaniemi olisi hulivili, joka nauttii testosteronihumalasta ja jota ympäröi vaaran tuoksu. Tällaisen miehen olisi kuitenkin vaikea solmia pysyvää parisuhdetta, vaan hän lentäisi kukasta kukkaan. Tässä asiassa Sinkkonen vertaa Asumaniemeä Kjell Westön romaanin "Missä kuljimme kerran" henkilöhahmoon Allu Kajanderiin. Asumaniemi ei tunne vihaa vihollisia kohtaan, vaan puhuu heistä "sloboina" ja "naapurina"; hän haluaa heittää käsikranaattinsa ensimmäisenä.


title: Asumaniemi

text: Luonteeltaan Asumaniemeä muistutti Linnan rykmentissä toisen jalkaväkikomppanian päällikkönä ollut hurjapäisen rohkea luutnantti Allan Gummerus, joka kaatui Läskelässä lähellä Linnan vartiopaikkaa jatkosodan hyökkäysvaiheen alkupuolella heinäkuussa 1941. Gummerus seisoi avoimella paikalla tutkimassa karttalehteä, kun vihollinen ampui hänet todennäköisesti Läskelän tehtaan ikkunasta. Gummeruksen viimeisten sanojen kerrotaan olleen: "Perkele, kummalla puolen sydän on?"


title: Asumaniemi

text: Edvin Laineen vuonna 1955 ohjaamassa "Tuntemattoman sotilaan" elokuvaversiossa Asumaniemeä näytteli Vili Auvinen. Rauni Mollbergin vuonna 1985 ohjaamasta versiosta Asumaniemi oli jätetty pois. Vuoden 2017 versioinnissa Asumaniemeä näytteli Eemeli Louhimies.


title: Linja-autokaista

text: Linja-autokaista on linja-autoja ja usein samalla myös joitain muita kulkuneuvoja varten liikenteen sujumisen parantamiseksi varattu ajokaista.


title: Linja-autokaista

text: Ensimmäiset linja-autokaistat otettiin käyttöön Chicagossa vuonna 1939. Euroopan ensimmäiset linja-autokaistat otettiin käyttöön vuonna 1962 Hampurissa, Länsi-Saksassa. Muut suuret saksalaiskaupungit seurasivat pian perässä ja linja-autokaistat saivat virallisen aseman Länsi-Saksan maantieliikenteessä vuonna 1971. Eri maiden asiantuntijat (japanilaiset ensimmäisten joukossa) perehtyivät Saksan esimerkkiin ja toteuttivat samankaltaisia ratkaisuja kotimaassaan.


title: Linja-autokaista

text: Suomen tieliikennelainsäädännössä linja-autokaista tarkoittaa linja-autoja, takseja ja usein myös tavaraliikennettä varten varattua ajokaistaa. Se osoitetaan kaistan yläpuolella olevalla sinisellä kilvellä. Katuun maalataan yleensä teksti BUS. Bussikaistoja rakennetaan silloin, kun julkiselle liikenteelle halutaan antaa etuutta henkilöautoliikenteeseen nähden.


title: Linja-autokaista

text: Helsinki on ollut bussikaistojen käyttöönotossa ensimmäisten joukossa, sillä siellä niitä on ollut käytössä jo 1970-luvulla. Tällä hetkellä bussikaistat Helsingissä ovat ylikuormitettuja molempiin suuntiin, eikä niille siksi haluta esimerkiksi sallia enää tavaraliikennettä ruuhka-aikoina.


title: Canon Digital IXUS

text: Canon Digital IXUS on japanilaisen kameravalmistajan Canonin ultrakompaktien digitaalikameroiden tuoteperhe. Pohjois-Amerikassa IXUS-sarjan kameroita markkinoidaan PowerShot Digital ELPH- ja Japanissa IXY Digital -tuotenimillä.


title: Canon Digital IXUS

text: Digitaaliset Canon IXUS -kamerat perustuvat APS-filmiä käyttäneeseen Canon IXUS -tuoteperheeseen, jonka ensimmäinen kamera julkaistiin vuonna 1996. Ensimmäinen digitaalinen IXUS-kamera, Canon Digital IXUS, julkaistiin toukokuussa 2000.


title: Reginald Butler

text: Reginald Cotterell Butler (28. huhtikuuta 1913 – 23. lokakuuta 1981) oli brittiläinen kuvanveistäjä. Hän tuli tunnetuksi voittaessaan 1953 kilpailun Länsi-Berliiniin suunnitellusta tuntematonta poliittista vankia esittävästä muistomerkistä. Hänen teoksensa oli kevyistä metalliosista koottuja rakennelmia. Myöhemmin hän teki naturalistisempia veistoksia. Hänen teoksiaan on MoMassa New Yorkissa ja Tate Galleryssa Lontoossa.


title: Behold a Pale Horse

text: Behold a Pale Horse on Saviour Machine -yhtyeen vuonna 1998 "Massacre Recordsin" kautta julkaistu single, joka sisältää "New World Order" -nimisen "puuttuvan kappaleen" samana vuonna julkaistusta "Legend II" -albumista. Singlen nimi tulee Ilmestyskirjan apokalyptisista ratsastajista.


title: Stureforsin linna

text: Stureforsin linna () on linna Linköpingin kunnassa, Itä-Götanmaalla, Ruotsissa. Se sijaitsee Erlången-järven tuntumassa, pari kilometriä Stureforsin taajamasta. Kolmekerroksisen kivilinnan suunnitteli ruotsalainen arkkitehti Nicodemus Tessin nuorempi, ja se valmistui vuonna 1704. Rakennuttaja oli valtiomies Carl Piper. Nykyään linna kuuluu Bielke-suvulle.


title: Anau

text: Anau on arkeologinen kohde nykyisessä Turkmenistanissa lähellä Ašgabatia. Sen arkeologiset kerrostumat on ajoitettu neoliittisen kauden ja rautakauden alun välille. Paikan löysi vuonna 1904 yhdysvaltalainen geologi Raphael Pumpelly. Paikka toimi pitkään alueellaan kronologisena lähteenä ajanjaksoista, joita se edustaa ja korvasi Namazga-Tepen isomman kokonsa takia. Anau on oikeastaan toissijainen paikka, mutta sen merkitys on siinä, että siellä tehtiin ensimmäisiä kaivauksia kyseisellä alueella ja toiminut pohjana Pumpellyn keidasteorialle, johon tarttui myöhemmin myös Vere Gordon Childe.


title: Läpsy

text: Läpsy on nopeatempoinen korttipeli. Läpsy on tunnettu seurapelinä. Pelin tarkoituksena on saada kaikki kortit itselleen, kortit jaetaan aluksi pelaajien kesken. Läpsy-sana tulee pelitilanteesta, jossa pöytään on lyöty kaksi samansuuruista korttia ja nopeimmin pinoa koskettanut saa pöydälle kerääntyneet kortit. Peli vaatii nopeutta ja yleensä nopein pelaaja voittaa, muttei aina, sillä myös onnella on myös osuutensa asiaan.


title: Myski

text: Myski on monissa hajuvesissä ja lääkkeissä käytettävä joidenkin nisäkäsurosten talirauhasen eritettä. Hyvälaatuinen myski on tumman purppuranpunaista, kuivaa, pehmeää ja öljymäistä sekä maultaan kitkerää. Myski on eräs kaikkein tärkeimpiä parfyymien raaka-aineita. Kemiallisesti myski on lukuisien aineiden seos, joista yksi on voimakkaan tuoksuinen muskoni, joka on syklinen ketoni.


title: Myski

text: Eläinperäistä myskiä syntyy esimerkiksi myskirotan ja Keski-Aasiassa elävän urospuolisen myskihirven sukupuolielinten edessä olevassa, pussimaiseksi venyneessä talirauhasessa. Myös muun muassa alligaattorit, myskijäärät ja myskisorsat viestittävät myskin hajulla. Myski toimii eläinten hajuviestimenä esimerkiksi sukupuolisuhteissa. Eläinperäisen myskin keräämiseksi eläin on tapettava ja talirauhanen irrotettava ja kuivattava perusteellisesti esimerkiksi auringossa, kuumalla kivellä tai öljyssä keittämällä. Esimerkiksi noin sata myskihirviurosta pitäisi surmata yhden myskikilon tuottamiseksi. Nykyään lähes kaikki myski on synteettisesti tuotettua.


title: Myski

text: Eläinperäistä myskiä on kolmea laatua: "Tong-king", jota tuotetaan Kiinassa ja Tiibetissä ja joka on kaikkein halutuinta, "Assam" tai "Nepal", joka on vähiten haluttua, "Karbardin" tai "Venäläinen", jota tuotetaan Keski-Aasiassa ja kuljetetaan Venäjän kautta.


title: Myski

text: Voimakkaan, ärsyttävän tuoksunsa johdosta myski aiheuttaa myös haittaa monille ihmisille. Haju voi synnyttää erityisesti tuoksuyliherkille ihmisille huonoa fyysistä ja psyykkistä oloa sekä työtehon laskemista.


title: Namazga

text: Namazga oli muinainen kylä ja kaupunki Etelä-Turkmenistanissa aavikon ympäröimällä keitaalla. Paikka oli eteläisen Kopet-Daghin vuoriston juurella olevassa Tedjen-joen suistossa 100 kilometrin päässä Ašgabatista.


title: Namazga

text: Kylän rauniot kattavat 60 hehtaarin alueen. Sieltä on löydetty kasvi- ja eläinaihein maalattuja saviastioita jotka muistuttavat saman ajan Lähi-idän astioita, ja monia lampaita ja koiria esittäviä pienoispatsaita.


title: Namazga

text: Namazgassa tehdyissä kaivauksissa on selvitetty maatalouteen perustuvan kylän muuttumista asteittain kaupunkimaiseksi. Samoihin aikoihin oli Anaun kulttuuri.


title: Namazga

text:
Namazgan kehitys on jaettu viiteen vaiheeseen.
Ensimmäisen vaiheen (noin 4800-4000 eaa.) aikana yksittäisiä taloja oli pitkin aluetta. Merkittävin löytö on pieni talorykelmä. Sen keskeisessä kahden huoneen talossa oli puiset pylväät ja geometrisiä seinämaalauksia. Ruokaa saatiin enimmäkseen kotieläimistä, mutta jonkun verran edelleen metsästettiin ja keräiltiin.


title: Namazga

text: 4000-3500 oli Etelä-Turkmenistanissa Namazga II-vaihe, jossa ilmestyi alkava asuinkeskusten linnoittaminen ja harmaa Gorgānin tasankoon liittyvä keramiikka. Asutuskeskusten sisältä oli ympäröity muurein vain osa. Tehtiin reheviä äitijumalattaren patsaita, temppelit tulivat tavalliseksi ja niissä polttouhrausalttareita. Ammatit eriytyivät, toisilla alueilla oli nahkatyöläisiä, toisilla kasteluviljelijöitä. Kauppa ulottui kauas.


title: Namazga

text: Namazga III-vaiheessa 3500-3000 eaa. tuntui voimakas Mesopotamian kulttuurin nousun vaikutus: monia kyliä hylättiin, suuret keskukset kasvoivat varsinkin itäisellä ja keskisellä Etelä-Turkmenistanin alueella niin kuin Mesopotamiassakin. Kangaspuista päätellen kudonta yleistyi. Namazga Depe ja Altyn Depe kasvoivat suuremmiksi kuin muut, ja uusia muuttajia näyttää saapuneen alueelle. Kara-depessä oli 1000-1600 asukasta.


title: Namazga

text: Namazga IV oli 3000-2500 varhaispronssikaudella ja toi mukanaan asutukset, joissa oli kaupungin piirteitä, muttei varsinaisia kaupunkeja. Niiden ympärillä oli edellisille ajoille tyypillisiä pienempiä kyliä. Gorgānin tasangolla (lännessä) levisi muualta alueelle luultavimmin lännestä saapunut harmaa keramiikka, maalattu keramiikka jatkoi muualla edelleen. Harmaata keramiikkaa oli mm. Parkhai II:ssa. Kiveä osattiin käsitellä taitavasti ensi kertaa niin että siitä tehtiin mm. lamppuja. Dreija ilmaantui, ja myös tehokas kaksikammioinen savenpolttouuni. Kasteluviljely kehittyi ja samoin karjanhoito ja muut ammatit. Äitijumalattaren patsaisiin ilmestyi entisen rehevän, rintavan ja reitevän naiskuvauksen rinnalle litteä tyyli, jossa naisen kädet olivat levällään.


title: Namazga

text: Altyn-depe linnoitettiin tehokkaasti. Siellä oli leveät kadut mikä viittaa pyörillä kulkevien ajoneuvojen käyttöön. Näihin aikoihinhan Kaksoisvirtainmaassa rakennettiin sotien takia linnoitettuja kaupunkeja.


title: Namazga

text: Namazga V oli 2500-2000 keskipronssikaudella. Tähän liittyi kaupunkimaisia keskuksia Kopet Dagh, Namazga-depe ja Altyn-depe jotka toimivat ympäröivien kylien keskuksina. Rakennettiin monumentaalirakennuksia. Altynissä oli kolme eri asuinaluetta, eliitin, ylemmän luokan ja käsityöläisten alueet. Tämä viittaa luokkajakoon joka on monelle varhaissivilisaatiolle tyypillinen.


title: Namazga

text: Myöhäispronssikaudella oli Margianakulttuuriin liittyvä "Namazga VI Oxus" oli 2000-1750, niin kuin Anau IV. Tällöin suuret keskukset Namazga ja Altyn hylättiin, ja monissa muissakin kulttuuri taantui ja väestö väheni. Keramiikkaa ja naispatsaita tehtiin alkeellisemmalla tyylillä. Tekkem-depestä on löydetty pohjoisten paimentolaisten tyyppistä keramiikkaa. Myös alemmalta Murghab-joelta on löydetty esineitä, jotka viittaavat pohjoisen (indoiranilaisiin) paimentolaisiin. Namazgaan ja Altyniin ei kuitenkaan luultavasti hyökätty, asutus siirtyi itään päin Margianan alueelle, jonne nousivat Kelleli, Gonur Tepe ja Togolok. Gonur Tepessä oli näkyvissä ensi kertaa merkkejä rajoitetusta pohjoisen paimentolaisten saapumisesta alueelle, mm. karkeasti tehtyjä pienoissavipatsaita, ja pohjoisen tyyppistä käsin tehtyä keramiikkaa. Togolokin keitaan loppuvaiheessa huomataan merkkejä toisesta muutosta Gorgānin tasangolta, ja linnoitettujen kaupunkien ilmaantuminen sen alueen esikuvan mukaan.


title: Namazga

text: Namazga VI/margianan esineitä on löydetty Iranista ja Pakistanista mm. Tepe Yahyasta, Sahr-i-Sokhtasta, Susasta, Mohenjo-Darosta ja Mehrgarhista.


Tom Clancy’s Ghost Recon Advanced Warfighter on Ubisoftin julkaisema "Tom Clancy’s Ghost Recon" -pelisarjan kolmas osa. Peli julkaistiin vuonna 2006 usealle alustalle. Jokaisen alustan versio eroaa hieman toisistaan. Peli sisältää hieman enemmän tulevaisuuteen tähtäävää sotateknologiaa kuin aiemmat versiot.


Pelin jatko-osa "Tom Clancy’s Ghost Recon Advanced Warfighter 2" julkaistiin Xbox 360:lle maaliskuussa 2007 ja Microsoft Windowsille heinäkuussa 2007.


title: Tom Clancy’s Ghost Recon Advanced Warfighter

text: Vuosi on 2013 ja Yhdysvaltain rajanaapuri Meksiko on sisällissodan partaalla. Korruptoitunut armeija on myynyt kiellettyjä aseita kolumbialaisille kapinallisille. Yhdysvaltain presidentti on saapunut Meksikoon neuvottelemaan maan hallituksen kanssa yhteistyöstä kapinallisten kukistamiseksi. Méxicossa hallitusta vastustavat joukot pääsevätkin yllättäen kaappaamaan itse presidentin ja tilanne kärjistyy entisestään. Kapteeni Scott Mitchellin johtama Ghost-yksikkö komennetaan pelastamaan presidentti ja eliminoimaan kapinalliset.


text:
Tilanne ei ole kuitenkaan täysin toivoton, sillä tällä kertaa Yhdysvaltain armeijan ja haamujen apuna toimii Integrated Warfighter System (IWS),joka yhdistää vakoilu- ja satelliittiteknologian yhdeksi laajemmaksi tiedustelu-, viestintä- ja taistelujärjestelmäksi.
Peli sai Pelaaja-lehden arvostelussa arvosanaksi 9/10.


title: Deserted Palace

text: Deserted Palace on kokeellista, instrumentaalista elektronista musiikkia sisältävä albumi, jonka on säveltänyt ja tuottanut Jean Michel Jarre. Albumi julkaistiin 1972 Sam Fox -levymerkillä. Kyseessä on Jarren ensimmäinen albumi.


title: Rundetårn

text: Rundetårn on 36 metriä korkea torni Kööpenhaminassa, ja yksi kaupungin nähtävyyksistä. 1600-luvulla valmistunut torni on osa laajempaa kompleksia, jonka tarkoituksena oli antaa ajan oppineille observatorio, koulukirkko ja yliopiston kirjasto. Tornin sisällä onkin yksi Euroopan vanhimmista observatorioista ja vanhin edelleen toimiva.


title: Rundetårn

text: Rundetårnin rakentaminen aloitettiin kuningas Kristian IV:n käskystä. Sen suunnitteli flaamilais-tanskalainen arkkitehti Hans van Steenwinckel. Perustuskivi laskettiin 7. heinäkuuta 1637 ja torni valmistui vuonna 1642. Kööpenhaminan yliopisto käytti observatoriota ja kirjastoa aina vuoteen 1861. Tornissa tekivät tähtitieteen tutkimuksia muun muassa Ole Rømer ja Peder Horrebow.


title: Rundetårn

text: Tornin huipulle, jossa observatorio ja pieni planetaario sijaitsevat, ei johda portaita, vaan omaperäinen kierrekäytävä, jonka pituus ulkoseinustalla on 268,5 metriä ja sisäseinustalla 85,5 metriä. Käytävältä on myös pääsy kirjaston tiloihin.


title: Les Granges Brûlées

text: Les Granges Brûlées on Jean Michel Jarren albumi, joka julkaistiin vuonna 1973 Eden Roc-levymerkillä Ranskassa ja Kanadassa. Se on soundtrack saman nimiseen elokuvaan, jonka pääosassa on Alain Delon. Vuonna 2003 albumi julkaistiin uudelleen CD-muodossa, julkaisijana Disques Dreyfus.


title: Oxygène

text: Oxygène on Jean-Michel Jarren tuottama ja säveltämä, instrumentaalista elektronista musiikkia sisältävä albumi. Sen julkaisi Disques Dreyfus vuonna 1976 Ranskassa ja vuonna 1977 maailmanlaajuisesti. Levy on lisensoitu myös Polydorille.


title: Oxygène

text: Alun perin Jarrella oli vaikeuksia saada levyä julkaistuksi johtuen sen täysin instrumentaalisesta sisällöstä. Julkaisunsa jälkeen albumista tuli kuitenkin yksi kaikkien aikojen suosituimmista elektronisen musiikin saralla. Albumia myytiin maailmanlaajuisesti 15 miljoonaa kappaletta ja siitä tehtiin myös single-julkaisuja.


title: Oxygène

text: Vastapainona samantyylisten aikalaisartistien tuotannolle, kuten Kraftwerkin lähinnä futuristis-kokeelliselle äänimaailmalle tai Tangerine Dreamin tummanpuhuvalle ja kosmiselle musiikille, Oxygènella oli raikkaan avara ja vahvan melodinen sointi.


title: Oxygène

text: Raita ”Oxygène Part II” esiintyi australialaisessa "Gallipoli"-elokuvassa. ”Oxygène Part IV” julkaistiin singlenä, ja se on eräs kaikkien aikojen tunnetuimmista elektronisen musiikin teoksista sekä teki Jarresta tunnetun hyvin laajalti maailmassa. Pätkä kappaleesta toimi muun muassa "Hittimittari"-ohjelman tunnusmusiikkina italialaisen Hipnosis-yhtyeen esittämänä versiona.


title: Oxygène

text: Vuonna 1997 Jarre julkaisi jatko-osan "Oxygene 7-13". Nimi viittaa ensimmäiseen albumiin laajemman teoskokonaisuuden kuutena ensimmäisenä osana. Tyylillisesti se edustaa samaa linjaa kuin ensimmäinen albumi ja siinä käytetään myös samantyylistä, analogiselta kuulostavaa äänimaailmaa.


title: Équinoxe

text: Équinoxe on Jean-Michel Jarren toinen julkaisu suuren levy-yhtiön alaisuudessa. Albumi julkaistiin vuonna 1978 Disques Dreyfus -levymerkillä ja on lisensoitu myös Polydorille. Kahdeksaan osaan jaettu Équinoxe kuvastaa päivää ihmisen elämässä, aamusta iltaan. Osat 1–4 (LP-julkaisun A-puoli) ja osat 5–8 (B-puoli) kulkevat saumattomasti yhdestä seuraavaan.


title: Équinoxe

text: Albumia on myyty julkaisunsa jälkeen yli 10 miljoonaa kappaletta. Sen listasijoitus Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli 11., ja Yhdysvalloissa se nousi sijalle 126.


title: Équinoxe

text: Équinoxella Jarre kehitti omaa tyyliään käyttämällä enemmän dynaamisia ja rytmisiä aineksia sekä lisäämällä sekvensoitujen bassokuvioiden käyttöä. Levyn äänimaailmaan vaikutti suuresti Michel Geissin Jarrelle suunnittelema laitteisto.


title: Équinoxe

text: Albumin julkaisua seurasi konsertti Pariisissa, Place de la Concorde -aukiolla, 14. heinäkuuta 1979. Konserttiin tuli paikalle miljoona ihmistä, minkä ansiosta Jarre sai ensimmäisen merkintänsä Guinnessin ennätysten kirjaan suurimman ulkoilmakonsertin järjestäjänä.


title: Équinoxe

text: Albumilta julkaistiin kaksi single-julkaisua, ensin "Équinoxe Part 5" ja myöhemmin "Équinoxe Part 4".


title: Bjärka-Säbyn linna

text: Bjärka-Säbyn linna () on linna Linköpingin kunnan eteläosassa, Itä-Götanmaalla, Ruotsissa. Linnan rakennutti alun perin Germund Ludvig Cederhielm vuosina 1791-1795, ja sen suunnittelusta vastasi tuolloin arkkitehti Fredrik Magnus Piper. Vuosina 1894-1898 linnan silloinen omistaja konsuli Oscar Ekman laittoi linnan ulkonäön kuitenkin uuteen uskoon. Muutostöistä vastasi arkkitehti Agi Lindegren.


title: Bjärka-Säbyn linna

text: Linköpingin helluntailainen Siionseurakunta sai linnan lahjoituksena vuonna 1980. Siellä elää ekumeeninen yhteisö, jota johtaa Peter Halldorf.


title: Anerood Jugnauth

text: Sir Anerood Jugnauth (hindiksi "सर अनिरुद्ध जगन्नाथ"), (s. 29. maaliskuuta 1930) on mauritiuslainen poliitikko. Hän on ollut maansa presidentti 2003–2012 ja sitä ennen pääministeri sekä puolustus- ja sisäministeri.


title: Black Widow (yhtye)

text: Black Widow oli brittiläinen, Leicesterissä perustettu progressiivista rockia tai varhaista metallimusiikkia esittänyt yhtye, joka herätti 1970-luvun alussa huomiota musiikkinsa käsittelemillä saatanallisilla teemoilla. Teemallisesti, joskaan ei musiikillisesti, Black Widow oli eräänlainen black metal -tyylin edelläkävijä.


title: Black Widow (yhtye)

text: Black Widow aloitti toimintansa Leicesterissa vuonna 1966 nimellä Pesky Gee!. Yhtyeen ainoa tällä nimellä julkaistu levy oli vuonna 1969 julkaistu "Exclamation Mark". Albumi sisälsi pääasiassa cover-versioita aikakauden tunnetuimmista lauluista.


title: Black Widow (yhtye)

text: Yhtyeen ensimmäinen Black Widow’n nimellä julkaistu albumi oli "Sacrifice", joka ilmestyi vuonna 1970. Albumi sisälsi blues- ja kansanmusiikkivaikutteista rockmusiikkia, jossa on yhtymäkohtia saman ajan progressiiviseen rockiin ja varhaiseen heavy metaliin. "Sacrificen" sanoitukset viittasivat mustaan magiaan, demonologiaan, okkultismiin ja saatananpalvontaan. Se ei vielä 1970-luvun alun rockissa ollut kovinkaan yleistä. Yhtyeen konserteissa nähtiin alastomuutta ja rituaalinäytelmiä. Ymmärrettävästi sensaatiolehdistö kiinnitti Black Widow’hon suurta huomiota. Yhtyeen single ”Come to the Sabbat” nousi Top 40 -hitiksi.


title: Black Widow (yhtye)

text: Julkisuuden kiinnostus Black Widow’ta kohtaan kuitenkin hiipui pian, eivätkä yhtyeen kaksi seuraavaa albumia saavuttaneet myyntimenestystä. Yhtye lopetti toimintansa jo vuonna 1973. Black Widow on kuitenkin sittemmin saavuttanut jonkinlaisen kulttisuosion.


title: Black Widow (yhtye)

text: Mystic Records -yhtiö julkaisi vuonna 2008 DVD-muodossa Black Widow’n konserttitaltionnin "Demons Of The Night Gather To See Black Widow - Live" vuodelta 1970. Lisääntyneen kiinnostuksen takia yhtye on puhallinsoittaja Clive Jonesin aloitteesta palannut uutta musiikkia levyttäen. Projektiin liittyivät bassokitaristi Geoff Griffith ja italialainen kosketinsoittaja Paolo ”Apollo” Negri. Tony Martin laulaa uusimmalla studioalbumilla yhden kappaleen. Uuden albumin nimi on "Sleeping With Demons" ja se julkaistiin lokakuussa 2011.


title: Black Widow (yhtye)

text: Suomalaisista yhtyeistä Reverend Bizarre on myöntänyt saaneensa vaikutteita Black Widow’lta.


title: Black Widow (yhtye)

text: Corvus Stone -yhtye julkaisi Black Widow’n kappaleesta ”You’re So Wrong” oman versionsa debyyttialbumillaan vuonna 2012. Versiolla oli mukana vierailemassa myös Black Widow’n kitaristi John Culley, joka oli soittanut alkuperäisellä vuoden 1972 versiolla.


title: Black Widow (yhtye)

text: Clive Jones menehtyi syöpään 16. lokakuuta 2014. Myös Geoff Griffith menehtyi syöpään 16. huhtikuuta 2016 ja joulukuussa 2016 ilmoitettiin alkuperäisen rumpalin Clive Boxin kuolleen.


title: Luettelo Mauritiuksen presidenteistä

text: Luettelo Mauritiuksen presidenteistä.


title: Soijaöljy

text: Soijaöljy on soijakasvista (Soya hispida) valmistettava ravintoöljy.


title: Soijaöljy

text: Soijaöljyssä on välttämättömistä rasvahapoista etenkin linolihappoa jopa 51 prosenttia. Alfalinoleenihappoa siinä on noin 7 prosenttia. Sterolien määrä on noin 0,3 prosenttia. Soijaöljy sisältää myös rasvaliukoisia E- ja K-vitamiineja.


title: Soijaöljy

text: Soijaöljy voidaan valmistaa kylmäpuristamalla tai niin sanottuna neitsytöljynä, jolloin se on kalliimpaa.


title: Soijaöljy

text: Yleisesti ottaen soijaöljyä voi käyttää kaikessa ruoanlaitossa ja sen arvostus on kohonnut, joskin rypsiöljyä pidetään rasvakoostumuksensa puolesta esimerkiksi verenkiertoelinsairauksista poteville soveliaampana. Se sopii paistorasvaksi sekä salaatinkastikkeeksi. Soijaöljyllä on erityismerkitys myös allergia- ja keliakiapotilaille. Tosin myös soija-allergia on olemassa, ja on huomattava ettei tässä tapauksessa öljyä tule käyttää.


title: Nutukas

text: Nutukas on perinteinen saamelaisten karvakenkä. Se ommellaan käsin poron pehmittäen muokatusta koipinahasta. Arkisempi nutukas voidaan tehdä myös poron kallonahasta. Kovalla pakkasella nutukkaan päälle voidaan pukea vielä kallokas.


title: Maebaru

text: Maebarun kaupunki () oli Fukuokan prefektuurissa, Japanissa sijaitseva kaupunki. Se yhdistyi 1. tammikuuta 2010 Nijōn ja Shiman kaupunkien kanssa muodostaen Itoshiman kaupungin.


title: Maebaru

text: Vuonna 2006 kaupungin väkiluku oli 68 665, pinta-ala 104,50 km² ja väestötiheys 657,1/km².


title: Maebaru

text: Maebarun kaupunki muodostettiin 1. lokakuuta 1992.


title: Ketolanperäntie

text: Ketolanperäntie on Kempeleen kunnassa sijaitseva tieyhteys, joka alkaa seututien 816 kiertoliittymästä Kempeleen keskustaajamassa, ja johtaa Ylikylän ja Ketolanperän halki Tyrnävän puolella sijaitsevan Murron kylän länsilaidalle. Tien pituus on noin 11 kilometriä, se on kaksikaistainen, päällystetty ja koko matkaltaan valaistu. Tyrnävän puolella tien nimi muuttuu Murrontieksi, joka johtaa seututie 827:lle.


title: Ketolanperäntie

text: Tien länsipäässä ensimmäinen noin kilometrin mittainen osuus on yhteistä seututien 847 kanssa. Kilometrin mittainen osuus seututieltä 847 alkaen Ristisuon kiertoliittymästä, ja päättyen valtatien 4 eritasoliittymään on määritelty seututieksi 846, mutta sitä ei ole merkitty maastoon. Tien loppuosa on numeroitu paikallistieksi numero 18637. Tienumeroa 846 ei ole merkitty tieopasteisiin.


title: Ketolanperäntie

text: Ennen kuin valtatiehen 4 kuuluva Liminka–Kempele-moottoritie valmistui syksyllä 2003, Ketolanperäntie oli osa seututietä 847.


title: Ketolanperäntie

text: Alkujaan Tyrnävän Ojakylästä niin sanotulta Patelan torilta lähti Kempeleeseen tie, jota kutsuttiin niin sanottuna "Kärrytienä". Alueen torppariasutuksen myötä Ketolanperäntie sai alkunsa vuonna 1927, jolloin saatiin rakennuslupa uuden tien rakentamiseen, joka alkoi samasta paikasta kuin Kärrytie, ja päättyi silloiselle valtatie 4:lle (nykyinen seututie 847) Koskelassa. Sen kunnossapidosta vastasi aluksi tieosuuskunta. Tie jaettiin osiin, ja kukin talo tai tilan omistaja tien varressa vastasi oman osansa kunnossapidosta. Ajoittain tie oli niin huonokuntoinen, ettei sitä voinut ajaa edes hevosella. Siksi kuljettiin myös Kärrytietä pitkiin. Ketolanperäntie oli ensimmäinen kunnantie, ja kunnallinen tielautakunta otti sen hoidettavakseen vuonna 1946.


title: Ketolanperäntie

text: Oulun Kiviniemen ja Kempeleen välisen moottoriliikennetien valmistuttua vuonna 1990 siirtyi Ketolanperäntien päättymispiste pohjoisemmaksi, nykyisen Ristisuon kiertoliittymän kohdalle.


title: Kirjansidonta

text: Kirjansidonta tarkoittaa kirjan kokoamista painetuista ja taitetuista arkeista tai yksittäisistä lehdistä sekä kirjan kansien ja selän valmistamista ja niiden kiinnittämistä paikoilleen.


title: Kirjansidonta

text: Kirjojen sitominen on hyvin vanha ammatti, jota on harjoitettu jo muun muassa keskiajalla munkkiluostareissa. Kirjansidonta olikin pitkään käsityötä, mutta nykyisin kirjat työstetään sitomolinjoilla, joissa eri työvaiheet on kytketty yhtenäiseksi konelinjaksi. Joissain kirjansitomoissa kirjan painaminen ja sitominen on yhdistetty samaan valmistuslinjaan. Aikaisemmin kirjan arkit nidottiin toisiinsa tai selän poikittaissidoksiin langalla. Liimanidonta on yleistynyt toisen maailmansodan jälkeen halvempana menetelmänä, mutta lankasidos on kestävämpi ja edelleen käytössä.


title: Kirjansidonta

text: Keskiajalla arvokkaimpien kirjojen sidokset tehtiin loisteliaiksi koruesineiksi. Niihin käytettiin kultaa, hopeaa ja jalokiviä sekä taidokkaita norsunluisia kohokuvia. Tavallisesti kirjan kannet olivat nahalla päällystettyä puuta. Nahkaan painettiin tai puristettiin värittömiä koristekuvioita (sokeapainatus), mutta se voitiin myös maalata. Kirjan nimi tekstattiin etu- tai yläsyrjään, mutta selkä jätettiin tyhjäksi. 1500-luvulta lähtien se merkittiin yleensä nykyiseen tapaan.


title: UDP Lite

text: UDP Lite on muokattu versio UDP-protokollasta, jossa myös vialliset (tarkistussumma ei täsmää) paketit siirtyvät verkossa. Tämä on hyödyllinen ominaisuus sovelluksissa, jossa datapaketin vastaanottaminen viallisenakin on tärkeää.


title: UDP Lite

text: UDP Lite -tuki on Linuxin ytimessä versiosta 2.6.20. lähtien.


title: Radiomajakka

text: Radiomajakka on radioaaltoja lähettävä laite, joka lähettää vakioitua radiosignaalia määritellyllä radiotaajuudella. Radiomajakan tarkoitus on ohjata ilma- ja meriliikennettä radioteitse.


title: Radiomajakka

text: Radioamatöörit käyttävät radiomajakoita testatakseen radioaaltojen etenemistä maapallon paikasta toiseen. Muun muassa ilmakehällä ja auringon säteilyllä on vaikutusta etenemiseen. Puhutaan niin sanotuista radiokeleistä.


title: Radiomajakka

text: Suomen ensimmäinen meriliikenteen suuntaamaton radiomajakka asennettiin 1935 Utön tornin kupeeseen. Se suljettiin vuonna 1996. Vuonna 1936 tehostettiin Helsingin meriliikenteen turvallisuutta hankkimalla Harmajaan suunnattu ja suuntaamaton radiomajakka, ensimmäinen lajissaan koko maailmassa. Jatkosodan aikana vuosina 1941–1944 Yleisradion radiomastot lähettivät automaattimorsetuslaitteilla radiomajakkasignaaleja Saksan ilmavoimien pommikoneille.


title: Radiomajakka

text: Sateliittinavigoinnin kehityksen myötä radiomajakat ovat miltei menettäneet merkityksensä merenkulun suuntimavälineenä, mutta ilmaliikenteessä radiomajakat ovat edelleen laajalti käytössä. Myös lennonvarmennuksessa yleisesti käytetty toisiotutka vastaa toimintaperiaatteeltaan radiomajakkaa.


title: Sosiaalikasvattaja

text: Sosiaalikasvattaja on sosiaalialan opistotasoinen tutkinto, jollaista koulutusta ei enää järjestetä.


title: Tunneilmasto

text: Tunneilmasto on termi, jota käytetään kuvaamaan esimerkiksi työyhteisön ilmapiiriä ja työntekijöiden yhteishenkeä.


title: Tunneilmasto

text: Tunneilmasto vaikuttaa työntekijöiden halukkuuteen tehdä töitä ja työnteon tehokkuuteen. Voidaan sanoa että yritys tai työyhteisö, jossa on positiivinen tunneilmasto tuottaa tehokkaammin, kuin työyhteisö, jonka tunneilmastossa on negatiivisia vaikutteita. Tätä käsitettä on alettu käyttää uuden vuosituhannen alkupuolella. Se on tullut kielenkäyttöön helpottamaan kommunikointia yhteisön ilmapiiristä ja tunteista. Esimerkiksi työn tehokkuuden parantamiseen erikoistuneet konsultit käyttävät "tunneilmasto" -termiä taajaan. Myös yhteisön joiden toimissa on tunteilla suuri merkitys ovat ottaneet termin omakseen. Näitä voivat olla esimerkiksi seurakunnat tai päiväkodit ja varhaiskasvattajat.


title: Tunneilmasto

text: Tunneilmasto-sanalle ei ole suoranaista käännöstä esimerkiksi englannin kielessä, mutta alan konsultointiin erikoistuneet yritykset käyttävät muun muassa termejä Conflict management, Dispute resolution, Emotion management, Organizational behaviour.


title: Theodore William Richards

text: Theodore William Richards (31. tammikuuta 1868, Germantown – 2. huhtikuuta 1928, Cambridge) oli yhdysvaltalainen kemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1914 työstään useiden alkuaineiden atomimassojen selvittämisessä. Hän oli ensimmäinen yhdysvaltalainen Nobelin kemianpalkinnon voittaja.


title: Theodore William Richards

text: Richardsin vanhemmat olivat maisemamaalari William T. Richards ja runoilija Anna née Matlack. Aluksi hän opiskeli äitinsä johdolla ja matkusti Englannissa ja Ranskassa. Vuonna 1883 hän pääsi collegeen Haverfordiin ja valmistui sieltä 1885. Tämän jälkeen hän opiskeli Harvardin yliopistossa ja valmistui filosofian tohtoriksi vuonna 1888. Valmistumisensa jälkeen hän vietti vuoden Saksassa, missä hän opiskeli Viktor Meyerin johdolla. Palattuaan Harvardiin hän työskenteli aluksi kemianassistenttina, opettajana, avustavana professorina ja professorina. 1903 hänestä tuli Harvardin yliopiston kemianosaston puheenjohtaja.


title: Theodore William Richards

text: Noin puolet hänen töistään koskivat atomimassoja, alkaen hapesta ja kuparista. Richards keksi nephelometrin ja selvitti erittäin tarkasti yli 30 alkuaineen atomimassat.


title: Theodore William Richards

text: Richards oli naimisissa Miriam Stuart Thayerin kanssa. Heille syntyi yksi tytär ja kaksi poikaa.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikassa tarkastelun kohteena on yksilön kasvun sosiaalinen luonne. Ihminen on lähtökohtaisesti sosiaalinen olento. Sosiaalipedagoginen teoria yhdistää kasvatustieteellisen ja yhteiskuntatieteellisen näkökulman. Sosiaalipedagoginen ajattelu asettaa painopisteen yksilön tai ryhmän kokonaistilanteen tarkasteluun. Sosiaalipedagoginen ammatillinen toiminta lähtee yksilön tai ryhmän sosiaaliseen ympäristöön perehtymisestä.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagoginen ammatillinen toiminta tapahtuu yhteiskunnallisissa muutos- ja murrosvaiheissa. Se tarkoittaa yksilöiden ja ryhmien sosiaalisten ja pedagogisten ongelmien yhteydessä annettavaa tukea tai rinnalla kulkemista sekä itseapuun auttamista. Tavoitteena on integroida yksilöitä ja ryhmiä yhteiskuntaan, tukemalla ihmistä löytämään oma paikkansa yhteiskunnasta. Lisäksi pyrkimyksenä on kohdata yhteiskunnan epäkohtia, auttaa huono-osaisia ja edistää hyvinvointia, oikeudenmukaisuutta, yhteiskuntarauhaa, yksilön vapautta, yhteiskuntavastuuta, yhteisöllisyyden kokemista ja osallistamista sekä ehkäistä syrjäytymistä ja leimaantumista.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikalla on kaksi tehtävää. Kansalaisuusnäkökulmasta tarkasteltuna sosiaalipedagoginen työ on yleistä kasvatusta, joka koskee kaikkia. Huono-osaisuusnäkökulmasta sosiaalipedagogiikka pyrkii taas auttamaan yhteiskunnan huono-osaisia ja tuen tarpeessa olevia. Sosiaalipedagogiikan tarkastelun kohteena on yksilön kasvatuksen sosiaalinen luonne, ja se koskee niin tavallisia kansalaisia kuin syrjäytyneitäkin. Tarkastelun kohteena ovat siis ne inhimillisen kasvun prosessit, joiden kautta ihminen saavuttaa yhteiskunnallista osallisuutta, hyvinvointia, toimintakykyä ja elämänhallintaa ja varttuu täysvaltaiseksi kansalaiseksi.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikka on toimintatiede ja toiminnallinen oppiala, joka näkyy kasvatus- ja sosiaalialan työssä. Sosiaalipedagoginen ajattelu ja toiminta elää ja kehittyy jatkuvasti erilaisten ihmis-, yhteiskunta-, moraali- ja tiedekäsitysten vaikutuspiirissä. Myös perinteet ja jokaisen aikakauden omat yhteiskunnalliset tapahtumat vaikuttavat sosiaalipedagogiikan tulkintaan. Monimerkityksellisyyttä voidaan selittää sillä, että sosiaalipedagogiikasta puhutaan alan kirjallisuudessa monella eri tasolla. Sosiaalipedagogiikka voidaan nähdä yhteiskunnallisena liikkeenä, tieteellisenä pedagogiikkana tai itsenäisenä tieteellisenä oppialana.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikassa teoriaa ja käytäntöä ei voi erottaa toisistaan. Teoria on ajattelun väline, joka suuntaa ajatteluun perustuvaa toimintaa. Sosiaalipedagogiikka on siis vahvasti soveltavaa ja käytännöllistä. Saksalainen Buchkremer on kiteyttänyt sosiaalipedagogiikan sisällöksi kultaisen säännön: Kaikki, minkä tahdotte ihmisten tekevän teille, tehkää te heille.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Joidenkin sosiaalipedagogiikan oppihistoriaa käsittelevien näkemysten mukaan sosiaalipedagogiikan on katsottu syntyneen jo antiikissa. Tämän aikaisista filosofeista muun muassa Aristoteles ja Platon alkoivat tarkastella kasvatuksen yhteiskunnallista ja poliittista merkitystä. Heidän pedagogisista ajatuksistaan huolimatta he eivät kuitenkaan käsitelleet huono-osaisuutta. Aatehistoriallisesta näkökulmasta tarkasteltuna sosiaalipedagoginen ajattelu ja toiminta ovat saaneet alkunsa keskiajan ja uudenajan vaihteessa. Tänä aikana syntyi sekä poliittisia että pedagogisia strategioita yhteiskunnallisten epäkohtien korjaamiseksi ja huono-osaisuuden lievittämiseksi. Renessanssista ja uskonpuhdistuksesta alkunsa saanut henkinen murros mullisti ihmis-, yhteiskunta- ja historiakäsitykset Euroopassa, ihmisten alkaessa ymmärtää omat mahdollisuutensa vaikuttaa omaan kohtaloonsa niin yksilönä kuin yhteiskuntanakin. Tästä pedagogiikan teoreetikot saivat innostusta kasvatuksen pohtimiseen, erityisesti yksilön ja yhteiskunnan välisen suhteen näkökulmasta. Sosiaalihistoriallisesti sosiaalipedagogisen ajattelun ja toiminnan voidaan katsoa syntyneen vastaukseksi teollistumisen ja kaupungistumisen aiheuttamiin yhteiskunnallisiin ongelmiin. Sosiaalipedagoginen toiminta ongelmien lievittämiseksi oli tänä aikana muun muassa kotikasvatuksen tukemista, täydentämistä ja korvaamista.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikka pyrkii uudistamaan yhteiskuntaa, joten se on luonteeltaan reformistista. Sosiaalisen reformismin tarkoituksena on ratkaista yhteiskunnan ongelmia pedagogisin keinoin esimerkiksi kehittämällä yhteiskunnan sivistystyötä, parantamalla lasten ja nuorten kasvuoloja ja mahdollistamalla yhteiskunnallinen osallistuminen. Sosiaalipedagogiikka liittyy vahvasti myös sosiaalipolitiikkaan ja ne täydentävät toisiaan. Sosiaalipolitiikka uudistaa lähinnä yhteiskunnan ulkoisia rakenteita lainsäädännön avulla, kun taas sosiaalipedagogiikka etsii mahdollisuuksia uudistaa yhteiskuntaa sisältäpäin kasvatuksen avulla.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Myös sosiaali- ja kulttuurireformismi liittyvät toisiinsa. Kulttuurireformismi pyrkii uudistamaan yhteiskunnan arvoja, elämäntapoja, kulttuuria ja kulttuuri-instituutioita. Kulttuurielämän alueella tapahtuvat muutokset johtuvat usein sosiaalisten reformien muutoksesta ja sama tapahtuu myös päinvastoin. Sosiaalipedagoginen toiminta ja ajattelu ovat saaneet osaltaan vaikutteita kulttuurikritiikistä ja vaihtoehtoisista elämäntavoista. Sosiaalipedagogisessa kulttuurireformissa korostetaan kaupunkikulttuurin niitä puolia, jotka vahvistavat elämän arvokkuutta ja mielekkyyttä. Monet muutkin yhteiskunnalliset liikkeet ja kansanliikkeet haluavat omalta osaltaan lievittää sosiaalista hätää erilaisilla kasvatuskeinoilla, pyrkimällä sosiaalisten ongelmien ratkaisuun ja auttamalla ihmisiä parantamaan elinolojaan.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikan tunnetuimpia vaikuttajia olivat muun muassa Platon sekä Rousseau. Rousseau eritteli 1700-luvulla kasvatuksen yhteiskunnallisia edellytyksiä ja vaati radikaalisti sen pedagogista organisointia. Samaan aikaan myös muut ranskalaiset valistuksen ajan ajattelijat suuntasivat huomionsa muun muassa kasvatuksen yhteiskunnallisiin kytkentöihin vaatien pedagogisia uudistuksia. Tätä vaihetta sosiaalipedagogiikan historiassa voidaan pitää merkittävänä sen oppihistorian kannalta. Pestalozzi ja Fröbel nähdään käytännön kasvatustyössä näkyvän sosiaalipedagogiikan tienraivaajina. Ranskan vallankumouksen aikaan sosiaalipedagogiikka nähtiin rauhanomaisena vaihtoehtona vallankumouksen periaatteiden ja ihanteiden edistämiselle yhteiskunnassa. Siihen aikaan heräsi sosiaalinen tietoisuus, jonka myötä kasvatuksen yhteiskunnallinen luonne alettiin tiedostaa pedagogiikassa uudella tavalla. Tämän aatehistoriallisen näkökulman kautta tavoitteeksi tuli kasvattaa ihmiset itsestään huolehtivina subjekteina yhteiskunnan jäsenyyteen.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagoginen teoriakeskustelu on muodostunut maakohtaiseksi, omine erityispiirteineen ja teoreetikkoineen ja näin sen oppihistoriakin on hajanaista. Voimakkainta sosiaalipedagogiikan tieteen kehittyminen on ollut siellä, missä sen asema akateemisena koulutusalana on vakiintunut.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Käsitteen synty liittyi Saksassa kaupungistumiseen, teollistumiseen ja modernisoitumiseen. Sosiaalipedagogiikan synnyn lähtökohtana olivat poliittiset pyrkimykset, jotka liittyivät taloudellisesti määrittyvien elinolojen heikkenemiseen. Sosiaalipedagogiikasta tuli Saksassa pyrkimysten ydin, jotka korostivat sosiaalisia näkökulmia kasvatuksessa. Pyrkimykset tähtäsivät siveellisyyden ja sosiaalisuuden kasvatukselliseen edistämiseen yhteiskunnassa. Tästä luettiin pois tavanmukainen koulukasvatus. Alkuperäisesti työn kohteena on ollut myös työläisperheiden heikentynyt kasvatuskyky, johon haettiin ratkaisua kasvatuksen keinoin.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Karl Mager (1810–1858) oli saksalainen kasvatusajattelija 1800-luvulla, jonka mukaan sosiaalipedagogiikka on yhteiskunnan kytkentöjä tutkiva pedagogiikan alue. Toinen kasvatusajattelija Adolph Diesterweg (1790–1866) ajatteli taas sosiaalipedagogiikan olevan huono-osaisten auttamiseen suuntautuvaa pedagogiikkaa. Auttamiseen kuului niin materiaalista auttamista kuin ennaltaehkäisyäkin. Näiden kahden samalla aikakaudella eläneiden kasvatusajattelijoiden näkemykset sosiaalipedagogiikasta poikkesivat siis toisistaan hyvinkin paljon. 1900-luvun alussa Saksassa sosiaalipedagogiikka tieteenä tai oppialana nähtiin kolmena erilaisena tulkintana.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Ensimmäinen näkökulma oli, että sosiaalipedagogiikka on sellaisen pedagogiikan sisältö, joka käsittelee kasvatusta ideaalista yhteiskuntaa ylläpitävään kansalaismoraaliin ja siveellisyyteen. Toinen näkökulma taas korosti sosiaalipedagogiikan olevan individuaalipedagogiikan rinnalla pedagogiikan toinen osa-alue. Viimeisen näkökulman mukaan sosiaalipedagogiikka on käytännöllisiin kasvatusongelmiin suuntautuva pedagogiikka. 1900-luvun tärkein sosiaalipedagogiikan teoreetikko Paul Natorp (1854–1927) loi ensimmäisenä sosiaalipedagogiikasta yhtenäisen tietojärjestelmän ja korosti tasa-arvoa, yhteisöllisyyttä ja oikeudenmukaisuutta yhteiskunnallisessa työnjaossa, politiikassa ja yhteiskuntaelämän hallinnossa.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: 1920-luvulla kehittyi käytäntöön suuntautuva henkitieteellis-hermeneuttinen sosiaalipedagogiikka, jonka teoreetikkona toimi Herman Nohl. Nohlin näkemys pedagogiikasta kattaa koko elämänkaaren ja sosiaalipedagogiikka on vaikeissa olosuhteissa elävien ihmisten pedagogista auttamista, josta tuli sosiaalipedagogiikka liikkeen aatteellinen perusta.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikan teoriaperinne katkesi natsien aikaan vuonna 1933, jolloin ilmestyi uusi ideologia. Sodan jälkeen sosiaalipedagogiikan kehityksessä Saksassa oli kaksi eri vaihetta. Ensimmäinen vaihe oli sosiaalipedagogiikan paluu ja leimaantuminen lasten- ja nuortenhuolloksi. Toinen vaihe oli sosiaalipedagogiikan sosiaalitieteellistyminen, professionaalistuminen ja muotoutuminen akateemiseksi koulutus- ja työalaksi.


title: Sosiaalipedagogiikka

text:
Espanjalaisen sosiaalipedagogiikan kuvauksista ei löydy oppihistoriallisia kokonaisesityksiä, sillä espanjalaiset korostavat nykyhetken sosiaalipedagogisen yhteiskunnallisten käytäntöjen edistämistä. Hyvinvointivaltio syntyi Espanjassa hitaammin kuin pohjoisemmassa Euroopassa, jolloin myös maaperä sosiaalipedagogiikan kehittymiselle mahdollistui myöhemmin kuin muualla.Espanjassa ensimmäiset viittaukset varsinaiseen sosiaalipedagogiikkaan esitettiin vuonna 1903 ja ensimmäinen espanjalainen sosiaalipedagogi oli Ramón Ruiz Amado (1861–1934). Toinen sosiaalipedagoginen ajattelija Espanjassa oli Lorenzo Luzuriaga (1889–1959). Hänen mukaansa sosiaalipedagogiikka oli kiinteästi yhteydessä politiikkaan. Akateemisesti sosiaalipedagogiikan taival alkoi vuonna 1944, jolloin sitä alettiin opettaa Madridin yliopistossa kasvatustieteiden yhteydessä. Moderni espanjalainen sosiaalipedagogiikka syntyi 1970- luvulla. Sosiaalipedagogiikan tarkoitus oli etsiä ja löytää ratkaisuja yhteiskunnallisiin ongelmiin. José María Quintana Cabanas (s. 1930) oli tällaisen modernin espanjalaisen sosiaalipedagogiikan asiantuntija. Hänen mukaansa sosiaalipedagogiikka on sosiaalityön pedagoginen tiede. Hänen sanomansa Espanjassa on hyvin tunnettu, hän puolustaa klassisia arvoja: totuutta, hyvyyttä ja kauneutta ja humanistista pedagogiikkaa. Humanismin arvot, mm. ahkeruus, kritiikki, tasapaino ja persoonan arvostaminen nousevatkin espanjalaisessa keskustelussa usein esiin.
Nykyisin sosiaalipedagogiikalla on espanjalaisessa kasvatustieteessä vahva asema. Oppialalla on tohtorinkoulutusohjelmia ja useita omia aikakauslehtiä. Sen luonne on nykyään kaksijakoinen. Sosiaalipedagogiikka nähdään oppina yksilön sosiaalisesta kasvatuksesta, sosialisaatiosta, jolloin se on tarkoitettu avuksi kaikille ihmisille, erityisesti nuorille, auttamaan ihmisiä elämään sosiaalisesti yhteiskunnassa. Toisaalta sosiaalipedagogiikka on sosiaalityötä, jonka avulla huolehditaan ihmisten sosiaalisista ongelmista esimerkiksi syrjäytymisestä.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiokulttuurinen innostaminen on yksi sosiaalipedagogiikan osa-alueista. Se on toimintaa, joka ihmisten oman aktiivisuuden ja osallistumisen avulla pyrkii muuttamaan asenteita ja tätä kautta myös sosiaalista todellisuutta entistä paremmaksi. Se on toimintaa, joka herättelee ihmisten tietoisuutta ja saa heidät liikkeelle. Käsite () syntyi toisen maailmansodan jälkeen Ranskassa. Sitä tarvittiin avuksi rakentamaan sortunutta ja tukahtunutta yhteiskuntaa uudelleen demokraattiseksi yhteiskunnaksi. Varsinaisena sosiaalisen kasvatuksen ammattina innostaminen syntyi 60-luvulla vapaaehtoistyön pohjalta.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiokulttuurisessa innostamisessa toiminnan tavoite on toisaalta saada aikaan sosiaalisia muutoksia yksilöiden elämään, työhön, poliittiseen aktivoitumiseen, kansalaisaktiivisuuteen, naapuruuteen ja kulttuuriin ja toisaalta muuttaa sekä yksilöllisiä, että yleisiä asenteita sosiaalisten, kulttuuristen ja vapaa-ajan toimintojen välityksellä. Kyse on vapaaehtoisuuteen perustuvasta, osallistumisen avulla aikaansaatavasta muutoksesta. Työn kohteena on ihmisen arki. Tavoitteena on edistää ihmisten järjestäytymistä ja oppimista metodien avulla tekemällä ja kokemalla. Sosiokulttuurisen innostamisen kolme ulottuvuutta ovat pedagoginen, sosiaalinen ja kulttuurinen ulottuvuus. Näillä pyritään parantamaan ihmisten elämänhallintaa omassa arkipäivässään.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Innostaminen voidaan määritellä sosiaalipedagogiseksi "tekniikaksi", joka ilmenee sellaisena kannustavana, liikkeellepanevana ja organisoivana toimintana, joka saa yksilöt, ryhmät ja yhteisöt luomaan dynaamista sosiaalista verkostoa.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: 1990-luvulla Latinalaisessa Amerikassa alettiin vähitellen puhua sosiaalipedagogiikasta, mutta vasta 2010-luvulla se alkoi olla oikeasti esillä suurimmassa osassa sen maita. Tavalla tai toisella ja vaihtelevalla intensiteetillä sosiaalipedagogiikasta on tullut osa keskustelua ja edukatiivista suuntaa Latinalaisamerikkalaisessa kontekstissa. Brasilia, Uruguay, Argentiina ja Chile ovat olleet sosiaalipedagogisen ajattelun, keskustelun ja sen viitekehyksestä toimisen edelläkävijöitä. Useimmissa Latinalaisen Amerikan maista sosiaalipedagogiikan koulutus on vasta kehittymässä, mutta esimerkiksi Venezuelassa sosiaalipedagogiikka on jo oma tieteenalansa. Kiinnostus sosiaalipedagogiikkaan on kasvamassa, viime vuosina on järjestetty erilaisia sosiaalipedagogiikan koulutuksia ja konferenseja Latinalaisen Amerikan maissa. Kasvavasta kiinnostuksesta huolimatta, useimmat sosiaalipedagogiset pohdinnat Latinalaisessa Amerikassa peilaavat eurooppalaista keskustelua ja heijastuvat sieltä.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikka kulkeutui Latinalaiseen Amerikkaan pääosin kolmea kautta ja otti vaikutteita jokaisesta näistä kolmesta suuntauksesta. Espanjalaisesta sosiaalipedagogiikasta, saksalaisesta sosiaalipedagogiikasta ja AIEJIn (International Association of Social Educators) työn vaikutuksesta. Vaikka sosiaalipedagogiikka onkin suhteellisen tuore ajattelumalli Latinalaisessa Amerikassa, se istuu hyvin paikallisen kenttä- ja yhteisötyön perinteeseen.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Ruotsin sosiaalipedagogiikan asiantuntijoina voidaan pitää Elisabeth Erikssonia ja Ann-Marie Markströmiä. Heidän mukaansa sosiaalipedagogiikka jaetaan kolmelle jalustalle: 1. Saksalaisen sosiaalipedagogiikan juuret, 2. sosiaalityö (amerikkalaisista juurista nouseva → John Dewey) ja 3. pedagogiikka.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Ruotsalainen sosiaalipedagogiikka on niin teoriassa kuin käytännössäkin suomalaista edellä. Ruotsissa on jo 1960-luvulta lähtien ollut koulupsykologeja ja erityiskoulusysteemi. Sosiaalipedagogien työalueeseen kuuluvat nuoriso, päihde- ja kriminaalityö sekä erilaiset sosiaalialan projektit. Ruotsissa sosiaalipedagogiikka kulkee sosiaalityön osana ja on myös alisteista sille. Siellä sosiaalipedagogiikka on tullut pysyväksi oppiaineeksi tieteellisen sosiaalityön sisälle sekä ammatillisen kulttuurin näkökulmana.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Suomessa sosiaalipedagogiikka on tieteenalana hyvin uusi aluevaltaus, vaikka viimeisen kymmenen vuoden aikana onkin tapahtunut laajaa kehitystä. Sosiaalipedagogiikka on Suomessa vielä melko laaja-alainen käsite, sillä tutkimuksia ja kirjallisuutta alalta on vielä hyvin niukasti. Sen selkeyttämiseksi tulisi sosiaalipedagogiikan tiedeluonnetta kehittää, sillä siten saisimme yksiselitteisempiä käsitteitä ja näin ollen pystyisimme paremmin tuomaan sosiaalipedagogista sisältöä käytännön työhön. Tähänastinen teoreettinen kehitys on palvellut sosiaali- ja kasvatusalan ammatillista koulutusta. Sosiaalipedagogiikan opinnot ovat tulleet lakiasetusten myötä pakollisiksi esiopetustoimen henkilöstön koulutuksissa.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Kiinnostus sosiaalipedagogiikkaan on kuitenkin kasvanut ja kehitys on myönteistä asiantuntijoiden näkökulmasta. Suomalainen sosiaalipedagogiikka on vahvasti yhteydessä sosiaalityöhön. Sitä voi opiskella akateemisena oppiaineena Kuopion ja Tampereen yliopistoissa. Muutamissa ammattikorkeakouluissa (esimerkiksi Satakunnan ammattikorkeakoulussa) sosiaalialan koulutusohjelmien suuntaukseksi voi valita sosiaalipedagogiikan tai muuten koulutustarjonnasta oppiaineita valitsemalla suuntautua sosiaalipedagogiikkaan.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Suomen sosiaalipedagoginen seura ry. perustettiin Porissa vuonna 1997, sen tarkoituksena on edistää kansallisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä sosiaalipedagogista tutkimusta ja koulutusta, myötävaikuttaa sosiaalipedagogiikan kehittymiseen ja toimia keskustelufoorumina sosiaalipedagogiikan tutkimuksen ja käytännön työn välillä. Suomen sosiaalipedagoginen seura järjestää valtakunnallisia koulutuspäiviä vuosittain ja julkaisee Sosiaalipedagogista aikakauskirjaa.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Suomalaisen sosiaalipedagogiikan kehittäjinä voidaan pitää Juha Hämäläistä ja Leena Kurkea, jotka ovat julkaisseet suurimman osan sosiaalipedagogiikkaa käsittelevästä kirjallisuudesta. Lisäksi Kaarina Ranne ja Leo Nyqvist ovat myös käsitelleet töissään sosiaalipedagogiikkaa eri näkökulmista.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sanna Ryynänen on laatinut sosiaalipedagogiikan alaan kuuluvan väitöskirjan "Nuoria reunoilla. Sosiaalipedagoginen tutkimus rikollisuuden ja väkivallan keskellä elävien nuorten kasvun tukemisesta brasilialaisissa kansalaisjärjestöissä" .


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiseen työhön kuuluu koko ihmisen elinkaari, lapsuudesta vanhuuteen. Sovellusalueita voidaan luokitella esimerkiksi sosiaalisten ongelmien mukaan, kuten avuttomuus, köyhyys, poikkeavuus tai syrjäytyminen. Keskeisiä työmuotoja erilaisiin toimintakenttiin ovat esimerkiksi erilaiset toiminnalliset pedagogiat ja terapiat, yhteisökasvatus, pedagoginen ryhmätyö ja yksilö- ja perhekohtainen neuvonta sekä dialogisuus.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogisessa työssä voidaan erottaa eri tasoja: yksilöllinen ohjaus ja neuvonta, ryhmässä ja ryhmän kautta tapahtuva pedagoginen vaikuttaminen, erilaisissa yhteisöissä toimiminen, ihmisten aktivointi toimintaan. Erityisenä tasona voidaan erottaa pedagoginen perhetyö eli perhekasvatus, vanhempainkasvatus. Kaikilla sosiaalipedagogisen työn tasoilla tärkeää on pyrkimys sosiaalisten ongelmien ehkäisyyn ja lievittämiseen, ihmisten yhteiskunnallisen identiteetin vahvistamiseen ja selkiyttämiseen, elämänhallinnan tukemiseen sekä osallisuuden ja osallistumisen edistämiseen. Työssä suositaan luovaan toimintaan perustuvia työmuotoja jotka ovat musiikki, kuvataiteet, seikkailu, draama, kirjallisuus ja muut vastaavat inhimillisen aktiviteetin alat.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogisessa toiminnassa toteutuvat seuraavat periaatteet: itseapuun auttaminen, yhteisön kasvatuspotentiaalin sekä yksilön tai yhteisön itsekasvatuspotentiaalin vahvistaminen, dialogisuus, ylisukupolvinen ajattelutapa, kriittinen tietoisuus, osallistuminen ja osallistaminen, toiminnallisuus ja elämyksellisyys. Yksilöltä odotetaan itsetietoista yhteiskunnan jäsenyyttä, kriittisen ja vastuullisen suhteen luomista siihen yhteiskuntaan, jossa elää ja johon kuuluu.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagoginen toimija (esimerkiksi sosiaali- ja terveysalan ammattihenkilö) on kasvatuksellisten ja sosiaalisten muutosten edistäjä, epävirallisen ja virallisen "järjestelmän" välimaastossa toimiva, tulkki eri kulttuurien välillä. Sosiaalipedagogiikassa korostetaan auttamismenetelmänä vuorovaikutusta, jolla ymmärretään vastavuoroista suhdetta (dialogia), jossa suhteen osapuolet vaikuttavat toisiinsa ja edistävät toisissaan muutosta molempien osapuolten itsemääräämisoikeutta kunnioittaen.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagoginen työ kohdistuu sinne, missä ihmisen yhteiskunnallinen subjektius, osallistuminen ja osallisuus, sosiaalinen identiteetti, elämänhallinta ja täyspainoinen itsensä toteuttaminen yhteiskunnan jäsenenä ovat puutteellisesti kehittyneitä tai uhattuina. Haasteena onkin kaikenalainen huono-osaisuus, mikä ilmenee eri ikäisten ja eri elämäntilanteissa olevien ihmisten vaikeuksina selviytyä arjen tehtävissä.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogisen toiminnan menetelmät


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiset ongelmat ja ilmiöt ovat moninaisia. Toiminta koskettaa yksilöä, ryhmiä, yhteisöjä ja yhteiskuntia. Siksi toiminnassa käytettäviä menetelmiä on paljon. Sosiaalipedagogiikan toimintamenetelmät vaihtelevat muun muassa sen mukaan liikutaanko korjaavassa vai ennalta ehkäisevässä toiminnassa. Ei ole olemassa selkeää sosiaalipedagogiikan menetelmävalikkoa. Paljon käytettyjä ovat erilaiset taide- ja toimintapedagogiset menetelmät ja yhteisökasvatus. Sosiaalipedagogiseen toimintaan sopivissa menetelmissä on tiettyjä perusperiaatteita. Menetelmässä on kunnioitettava ihmisen itsemääräämisoikeutta ja menetelmän tavoitteena on oltava yksilön tai yhteisön elämänlaadun parantaminen yhdessä ihmisten itsensä kanssa. Sosiaalipedagogiikan menetelmät perustuvat aina dialogiin, ihmisten väliseen vuorovaikutukseen ja ihmisten osallistumiseen toimintaprosessin kaikkiin vaiheisiin yhteisen päämäärän saavuttamiseksi.


title: Sosiaalipedagogiikka

text:
Sosiaalipedagogiikka ei ole pelkkä ajatusrakennelma tai ideologia. Vasta kun se muuttuu käytännön toiminnaksi, voidaan puhu sosiaalipedagogiikasta. Teorian ja käytännön välisen vuoropuhelun tuloksena syntyi porilaiseen lähiöön sosiaalipedagoginen toimintamalli. Toimintamallin pohjana oli sosiaalipedagogisen
itseymmärryksen ja tulkinnan kautta rakennettu toiminnan tulppaani, jossa
ammatillisuuden ulottuvuudet, toimintakulttuuri ja ympäristö oli otettu huomioon. Toimintamallin
pohjana on käytetty Madsenin kukkaa.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikka varhaiskasvatuksessa


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Varhaiskasvatuksessa sosiaalipedagogiikalla tarkoitetaan sellaista kasvatusajattelua ja – toimintaa, jossa kiinnitetään huomiota kasvatuksen yhteisölliseen luonteeseen ja yhteisön tarjoamiin kasvatuksellisiin mahdollisuuksiin. Sosiaalipedagogisessa varhaiskasvatuksessa keskitytään jokaisen persoonan, niin lapsen kuin hänen perheenjäsentensä mahdollisuuksiin ja omien, erityisten toimintatapojen löytämiseen ja arvostamiseen.


title: Sosiaalipedagogiikka

text:
Sosiaalipedagogiikka on varhaiskasvatuksen kokonaisvaltainen viitekehys. Varhaiskasvatuksella on sekä pedagoginen, että sosiaalinen tehtävä ja ne ovat vuorovaikutteisessa suhteessa toisiinsa. Varhaiskasvatuksessa lapsi on yksilö, joka on riippuvainen perheestään, kasvuympäristöstään ja lähiyhteisöstään. Lapsen persoonallisessa ja sosiaalisessa käyttäytymisessä ja kehityksessä näkyvät lähiyhteisön muutokset, turvattomuus ja ongelmat. Päivähoidon ammatillisen henkilöstön tulee sosiaalipedagogisen viitekehyksen mukaan:Jotta päivähoidon ammattilainen pystyy tukemaan vanhempia, tulee hänen ymmärtää perheen sisäisen ja ulkoisen sosiaalisen tilanteen ja resurssit.
Sosiaalipedagoginen hevostoiminta


title: Sosiaalipedagogiikka

text:
Sosiaalipedagoginen hevostoiminta on erityisesti lapsille ja nuorille suunnattua vuorovaikutuksellista toimintaa talliyhteisössä, Toimintaan kuuluu ratsastuksen ohella hevosten hoitoa ja muuta tallityötä. Vaikka sosiaalipedagogisessa hevostoiminnassa on terapeuttisia elementtejä, se ei ole varsinaista terapiaa. Työmuotona sosiaalipedagoginen hevostoiminta ei ole tarkkaan määritelty, vaan laaja kokonaisuus, jossa käytetään erilaisia sosiaalipedagogisia menetelmiä.
Sosiaalipedagogista hevostoimintaa käytetään erityisesti kuntouttavaan yhteisölliseen toimintaan sekä syrjäytymisen ehkäisyyn. Sosiaalipedagogista hevostoimintaa voidaan käyttää psykososiaalisen toimintakyvyn tukemiseen koko ihmisen elinkaaren ajan. Toiminta sopii esimerkiksi päihdeongelmaisten kuntoutukseen. Toiminnan tavoitteena on toimintakyvyn vahvistaminen ja voimaantuminen.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Hevosen elinympäristö, talli, tarjoaa monipuoliset puitteet toteuttaa sosiaalista ja kasvatuksellista toimintaa. Sosiaalipedagogisen ajattelun tuominen hevostoimintaan on rikastuttanut tallien toimintaa ja tarjonnut uusia näkökulmia toimia hevosten kanssa. Sosiaalipedagoginen toiminta tallilla tapahtuu hevosen kanssa, ympäristössä, joka rakentuu hevosen tarpeiden mukaisesti. Sosiaalipedagogisesti toimivan tallin tavoitteena on tuoda yksilölle "yhteiskunnallista hyvää": elämäntaitoja ja tunnetta omasta pärjäämisestä ja osaamisesta. Sosiaalipedagogisen hevostoiminnan tarkoituksena on vahvistaa yksilöä ryhmän jäsenenä. Pitkän päälle myös sosiaalipedagogisen hevostoiminnan tavoitteena on, että yksilö saa tallilla, yhdessä muiden kanssa, harjoitella sellaisia taitoja, joiden avulla hän rohkaistuu pärjäämään niin koulussa, kaveriporukassa, työelämässä kuin muualla yhteiskunnassakin. Yhteisöllisyys, toiminnallisuus ja elämyksellisyys toteutuvat tallilla kuin luonnostaan. Tallitoiminta on pitkälti ennalta ehkäisevää toimintaa. Sosiaalipedagogisen työn perusajatuksena on tarjota vaikeuksissa oleville ihmisille mahdollisuus osallistua, kohdata toisia ihmisiä, toteuttaa ja kehittää itseään, tehdä mielekkäitä asioita, kokea itsensä tarpeelliseksi ja yhdessä toisten kanssa etsiä suuntaa elämässä.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Bent Madsen havainnollistaa sosiaalipedagogista ammattipätevyyttä sosiaalipedagogisen ammatillisuuden kompetenssimallin avulla. Malli tunnetaan nimellä Madsenin kukka. Sosiaalialan työntekijän toimintapätevyyden keskiössä on etiikka. Toimintapätevyys muodostuu neljästä eri kompetenssialueesta. Ne ovat "tuottava pätevyys, analyyttinen ja synteesiä luova reflektiivinen pätevyys, kommunikatiivinen pätevyys ja ilmaisullinen pätevyys". Toimintapätevyydessä yhdistyvät siis kaikki nämä osa-alueet.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: "Tuottava pätevyys" tarkoittaa, että työntekijä hallitsee erilaisia työvälineitä, osaa käyttää niitä ja kykenee organisoimaan ja suunnittelemaan asioita. Hänen pitää pystyä ratkaisemaan kädentaitoja edellyttäviä arkipäivän ongelmia, kehittämään työtä ja hyödyntämään uusia innovaatioita omassa työssään. "Analyyttinen ja synteesiä luova reflektiivinen pätevyys" liittyy oman työn tutkimiseen ja uudelleen jäsentämiseen, jonka pohjalta kyetään luomaan uusia toimintakäytäntöjä sekä parhaimmillaan toimintaa kehittävää teoriaa. "Kommunikatiiviseen pätevyyteen" liittyy kyky toimia eettisesti kestävällä tavalla, kyky toimia yhteistyössä ja solmia luottamuksellisia vuorovaikutussuhteita. "Ilmaisullinen pätevyys" edustaa toimintapätevyyden esteettistä ja emotionaalista ulottuvuutta. Työntekijän tulee kyetä astumaan asiakkaan asemaan sekä sanallisen viestinnän että toiminnallisten menetelmien (esim. luova liikunta, musiikki, kuvallinen ilmaisu ja draama) avulla.


title: Sosiaalipedagogiikka

text:
Madsen korostaa että sosiaalipedagogiikka suuntautuu yhteiskuntaan kiinnittymisen kannalta keskeisiin sosiaalisiin prosesseihin. Siellä missä yhteiskuntaan integroituminen on uhattuna, siellä sitä on keskeistä kehittää. Sosiaalipedagoginen interventio voi kohdistua syrjäytymisen eri vaiheisiin ja olla joko korjaavaa tai ehkäisevää. Tällä sosiaalipedagigisella interventiolla pyritään edistämään yksilön integraatiota. Integraatiolla tässä tarkoitetaan kykyä toimia yhteiskunnassa ja sen eri instituutioissa. Madsen käyttää käsitteitä sosiaalistuminen, valmentautuminen ja integroituminen yhteiskuntaan. Näillä kaikilla alueilla sosiaalipedagogiikka
toimii, kun ihmistä uhkaa syrjäytyminen.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Yhteiskunnallisten muutosten myötä myös sosiaalipedagogiset, niin teoreettiset kuin käytännöllisetkin, haasteet lisääntyvät. Sosiaalipedagogiikan tulevaisuus on riippuvaista alalla toimivien ihmisten aktiivisuudesta keskustelun ylläpitämiseksi ja ajan haasteisiin vastaamisesta.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Hämäläisen mukaan sosiaalipedagoginen keskustelu ja sen ylläpito on erittäin tärkeää tulevaisuudessa. Ihmisten tulee tietää ja voida vaikuttaa siihen mitä yhteiskunnassa tapahtuu. Hänen mielestään sosiaalipedagogiikka liittyy erityisen läheisesti integraation (osallisuus) ja emansipaation (mahdollisuutta) teemoihin.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: Nyqvist puolestaan näkee, että sosiaalipedagogiikka ei ole sidottu yhteen tiettyyn teoreettiseen ajattelutapaan. Hänen mielestään tärkeää on antaa eri suuntauksille mahdollisuus ”elää”. Nyqvist ei näe tulevaisuudessa kliinisellä työllä ja sosiaalipedagogisella työllä yhteyttä, ne tulee mieluummin pitää erillään toisistaan. Sosiaalipedagogiikka on sosiaalityön väline. Pedagogisen suuntauksen vahvistuminen on hänen mukaansa tärkeää tulevaisuuden sosiaalityössä, sen avulla voidaan löytää ratkaisuja syrjäytymisen ehkäisyyn. Kurjen mukaan sosiaalipedagogiikka tulee tulevaisuudessa olemaan tärkeää erityisesti nuorisotyössä, kuraattorityössä sekä vanhustyössä. Sosiaalipedagogiikalle tulisi hänen mielestään löytää myös oma tiedeluonne pois sosiaalityön alaisuudesta.


title: Ulla-Maija Paavilainen

text: Ulla-Maija Paavilainen (s. 3. heinäkuuta 1955 Honkilahti Eura) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Ulla-Maija Paavilainen

text: Ulla-Maija Paavilainen syntyi maanviljelijä Veijo Matti Paavilaisen ja Kerttu Maria Sallisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1994 on toimitusjohtaja Philip Bert Laszlo. Ylioppilaaksi Paavilainen tuli 1974 ja suoritti toimittajan tutkinnon Tampereen yliopistossa 1977. Hän on ollut toimittajana eri lehdissä, mm. Uusi Suomi, Seura ja Iltalehti, ennen 18-vuotista uraansa Me Naiset -lehden päätoimittajana. Vuosina 2002–2012 hän on oli Sport-lehden päätoimittaja. Hän on kirjoittanut kolumneja Taloussanomiin. Nykyisin hän toimii vapaana journalistina, kirjoittaa artikkeleita useisiin aikakauslehtiin ja kolumneja mm. Apu-lehteen.


title: Ulla-Maija Paavilainen

text: Paavilainen on toiminut luottamustehtävissä, kuten Superpesis Oy:n varapuheenjohtajana ja Suomen Taitoluisteluliiton puheenjohtajana. Vuonna 2008 hänet palkittiin Piikkarit-kunniamaininnalla liikunnan tasa-arvotyöstä. Hän on Liikunnaiset-verkoston puheenjohtaja.


title: Ulla-Maija Paavilainen

text: Paavilaisen esikoisteos oli nuorena kirjoitettu Kontakti-kirja "Valekierre", mutta varsinaisesti esikoinen on hänen teoksensa "Sinulle luotu".


title: Kalmalahden taistelu

text: Kalmalahden taistelu käytiin Suomen sodan aikana 11. maaliskuuta 1808 Leppävirralla sodan alkuvaiheessa, kun Savon prikaati käskyn mukaan oli vetäytymässä Pohjois-Pohjanmaalle.


title: Kalmalahden taistelu

text: Savon prikaatin olisi tullut vetäytyä Juvan ja Joroisten kautta Kuopioon, Iisalmeen ja Ouluun. Se oli kuitenkin jäänyt joksikin aikaa Mikkeliin, jolloin venäläiset joukot olivat ennättäneet lähelle Mikkelin kirkonkylää Juvan ja Ristiinan teitä pitkin, jolloin saarrostusvaara lisääntyi. Lähtö Mikkelistä oli nopea: hevosia koottiin talonpojilta, elintarvikkeet varusvarastosta ja ylimääräiset vilja- ja heinävarat poltettiin. Ammusvaraston vanhat kiväärit jäivät venäläisten haltuun. Sata paleltunutta sotilasta jouduttiin jättämään kirkonkylän sairaalaan. Paleltumat olivat johtuneet ulkona seisomisesta viikkoa aikaisemmin yön yli, koska venäläisten oli uskottu olevan lähempänä Mikkeliä. Savon prikaati alkoi vetäytyä kohti Kuopiota Leppävirran ja Pieksämäen kautta.


title: Kalmalahden taistelu

text: 7.3. Savon prikaati oli saapunut Leppävirralle, Nikkilänmäen ja kirkonkylän alueelle. Se oli tyytymätön taisteluitta perääntymisestä ja niin ikään vetäytymistä kritisoinut kapteeni G. Aminoff lähti tiedustelemaan 200 sotilaan kanssa Varkauden suuntaan venäläisten joukkojen etenemistä.


title: Kalmalahden taistelu

text: Kello 7 aamulla hän ilmoitti lähetin avulla prikaatin komentajalle, kenraaliluutnantti Johan Adam Cronstedtille, että venäläiset joukot ovat tulossa. Aminoff aikoi häiritä venäläisten etenemistä ja hiihtää osastonsa kanssa sitten metsien kautta Leppävirralle. Venäläiset etenivät Unnukan jäätä pitkin noin 1 600 sotilaan osastona kohti Leppävirtaa kirkonkylän suutaan Sotasaareen asti. Heidän oikealla puolellaan oli lähes sulanutta heikkoa jäätä ja vasemmalla rannalle tiellä Savon prikaatin joukkoja. Huomattuaan tilanteen venäläisten eteneminen pysähtyi.


title: Kalmalahden taistelu

text: Majuri G. Ehrnrooth pyysi komentajalta lupaa hyökätä venäläisten kimppuun takaa päin ja vangita heidät. Ennen liikkeelle lähtöä kuitenkin komentaja Cronstedt kielsi hyökkäyksen. Tilaisuuden menettämisestä tyytymättömät joukot kuitenkin aloittivat laukausten vaihdon ja Savon prikaati ampui tykeillä noin kolmen tunnin ajan. Venäläisiä jäi vangeiksi kolme, suomalaisia kaatui yhdeksän eikä venäläisten muista tappioista ole tietoa. Tykkitulesta jäi Kalrvikin kartanon rakennuksen seinää tykinlaukauksen reikä. Kulkupuheen mukaan Leppävirran kirkkoherra olisi varoituttanut venäläisiä heikoista jäistä. He eivät hyökänneet jäätä pitkin. Iltaan mennessä Savon prikaatin joukot vetäytyvät Vehmasmäkeen.


title: Kalmalahden taistelu

text: Taistelun muistoksi Leppävirran suojeluskunta pystytti 1933 kivisen muistomerkin, joka sijaitsee valtatien pohjoispuolella Nikkilänmäentien varrella.


title: Laura Latvala

text: Laura Eliina Latvala-Siippainen (28. syyskuuta 1921 Lapua – 10. marraskuuta 1986 Siilinjärvi) oli suomalainen runoilija ja lääkäri.


title: Laura Latvala

text: Latvalan vanhemmat olivat opettajat Kustaa Latvala ja Elli Tuovinen. Ylioppilaaksi Latvala tuli 1940. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa vuoden filosofiaa, ennen kuin siirtyi lääketieteen opiskelijaksi. Lääkäriksi Latvala valmistui vuonna 1950 ja työskenteli mielisairaalalääkärinä Harjamäessä Siilinjärvellä ja Paiholassa Kontiolahdessa. Latvala avioitui kirjailija Olavi Siippaisen kanssa 1946 ja heille syntyi viisi lasta. Siippaisella oli aikaisemmasta avioliitostaan neljä lasta.


title: Laura Latvala

text: Latvalan runokuvakirja "Pikku-Marjan eläinkirja" (1947) on vuosikymmenet ollut Suomen suosituin lastenkirja. Sen on kuvittanut Helga Sjöstedt. Kirjaa on myyty yli 310 000 kappaletta. Pikku-Marja on Latvalan oma tytär. Olavi Siippaisen kanssa:


title: Iiro Küttner

text: Iiro Küttner (s. 12. syyskuuta 1966) on suomalainen käsikirjoittaja. Hänet valittiin syksyllä 2013 Aalto-yliopiston käsikirjoituksen professoriksi elokuvataiteen ja lavastuksen laitokselle.


title: Iiro Küttner

text: Küttnerin ura lähti nousuun 1990-luvun alussa hänen osallistuttuaan Suomessa järjestettyyn "käsikirjoitus-Finlandiaksi", kutsuttuun elokuvakäsikirjoituskilpailuun. Vaikka Küttner sijoittuikin kilpailussa vasta toiseksi, Juha Lehtovuoren voittaessa kilpailun käsikirjoituksellaan "Veturimiehet heiluttaa", Veikko Aaltonen kiinnostui hänen käsikirjoituksestaan ja ohjasi sen pohjalta elokuvan "Tuhlaajapoika" (1992), joka toi Küttnerille parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinnon.


title: Iiro Küttner

text: Esikoiselokuvansa jälkeen Küttner jatkoi yhteistyötä Aaltosen kanssa toimien muun muassa dramaturgina ohjaajan itsensä kirjoittamassa elokuvassa "Isä meidän" (1993) sekä kirjoitti tälle kansainvälisen jännitystrillerin "Merisairas" (1996), jonka pääosissa nähtiin Bob Peck ja Katrin Cartlidge.


title: Iiro Küttner

text: Küttner on toiminut myös käsikirjoituskonsulttina useissa elokuvissa ja kirjoittanut Saara Saarelan esikoiselokuvan "Kuningas Hidas" (2000). Küttner osallistui myös Antti-Jussi Annilan "Jadesoturin" (2006) käsikirjoitukseen, mutta lähti projektista, koska katsoi, ettei hänen työtään kunnioitettu tarpeeksi. Küttner on myös käsikirjoittanut Annilan vuonna 2008 julkaistun kauhuelokuvan "Sauna".


title: Iiro Küttner

text: Küttner on aloittanut yhdessä sarjakuvataiteilija Ville Tietäväisen kanssa kirjasarjan "Puiden tarinoita", josta on ilmestynyt ensimmäinen osa "" (2014). Kirjoissa puu kertoo tarinan jostakin ihmisestä. Valmisteilla on "Ritari", ja myöhemmin tulossa on munkista ja merimiehestä kertovat kirjat. "Puuseppä" oli ehdolla vuoden 2014 Finlandia Junior -palkinnon saajaksi.


title: Iiro Küttner

text: Iiro Küttner on naimisissa näyttelijä Katja Küttnerin kanssa.


title: Overseas Private Investment Corp

text: Overseas Private Investment Corp on Yhdysvaltain hallituksen 1971 perustettu riskienhallintayhteisö, joka myöntää takauksia yhdysvaltalaisille yrityksille uusilla ja kehittyvillä markkinoilla. OPC takasi International Paperille OAO Svetogorskin oston Tetva Lavalilta poliittisen riskin varalta 1998.


title: SS John Grafton

text: SS John Grafton toi 1905 Suomeen aselastin, josta osa purettiin Kemin edustalla olevalle Möylyn saarelle. Alus jatkoi tämän jälkeen Pietarsaari-Kokkola -seudulla olevaan Luodon saaristoon, jossa se ankkuroitui Kallskärin (nykyisin Orrskär) lahteen. Aseita siirrettiin laivasta proomuun. Lähtiessään ankkuripaikaltaan John Grafton ajoi karille ja upposi 8. syyskuuta 1905. Laiva räjäytettiin, ettei aseiden kuljetushanke paljastuisi, mutta venäläiset saivat kuitenkin tapahtuneen tietoonsa.


title: SS John Grafton

text: Aluksen kuljettamat aseet oli tarkoitettu sekä Venäjän vallankumouksellisille että suomalaisille aktivisteille. Näitä aseita meni sitten muun muassa Voimaliiton käyttöön ja niitä väitetään menneen myös Venäjälle käytettäväksi Moskovan katutaisteluissa joulukuussa 1905.


title: SS John Grafton

text: Venäjän-Japanin sodan puhjettua 1904 aktivisteihin kuulunut Konni Zilliacus otti yhteyttä Japanin Tukholman-sotilasasiamieheen, eversti Akashi Motojiroon. Zilliacus ehdotti yhteistoimintaa Venäjän hallitusta vastustavien vallankumouksellisten ryhmien ja Japanin välillä. Hän kiersi Euroopassa tunnustelemassa maanpaossa elävien kumouksellisten ryhmien mielipiteitä asiasta ja järjesti yhteistyössä puolalaisten kumouksellisten kanssa Venäjän armeijan riveissä palvelleiden puolalaisten sotilaiden joukkokarkaamisen Mantšurian rintamalla.


title: SS John Grafton

text: Eri vallankumousryhmät järjestivät yhteisen kokouksen ensin lokakuussa 1904 Pariisissa ja sitten huhtikuussa 1905 Genevessä. Kokouksissa sovittiinkin aseellisen kapinan aloittamisesta. Suomessa Leo Mechelinin johtamat perustuslailliset eivät hyväksyneet väkivallan käyttöä ja niinpä passiivista vastarintaa organisoinut Kagaali kieltäytyi ratifioimasta Pariisin kokouksen päätelauselmaa. Zilliacus perusti nyt Suomen aktiivisen vastustuspuolueen, jolla oli äänenkannattajana salaa levitetty "Frihet" (”Vapaus”) -lehti. Puolueen perustava kokous pidettiin 17. marraskuuta 1904 ja sen puheenjohtajaksi valittiin Johannes Gummerus. Puolueella oli myös oma taistelujärjestönsä jonka tehtävänä oli terroritekojen suunnittelu ja toteutus.


title: SS John Grafton

text: Zilliacus ja Akashi pääsivät aloittamaan valmistelut sen jälkeen kun Japani oli suostunut rahoittamaan aseiden hankinnan ja Venäjältä tuli tieto että Pietarissa oltiin valmiita aseelliseen kapinaan. Ensimmäiseen Zilliacuksen Tukholman kautta Suomeen lähettämään ase-erään kuului 300 Hampurista hankittua Mauser-pistoolia ja 200 Lontoosta hankittua Browning-pistoolia. Seuraavaksi alettiin valmistella suuremman asemäärän hankkimista. Kesäkuussa 1905 tehtiin sopimus 15 560 Vetterli M 1869-kiväärin ja 2,5 miljoonan patruunan ostamisesta Sveitsistä. Sveitsin armeija oli käyttänyt Vetterli-kivääriä 1870- ja 1880-luvuilla ja näitä käytöstä poistettuja kivääreitä myytiin sekä Euroopan että Yhdysvaltojen markkinoille. Englannista hankittiin 2 500 Webley-revolveria ja 3 tonnia räjähdysaineita. Suomen osalle tästä lastista varattiin 5 500 kivääriä, 500 revolveria ja 2 tonnia räjähdysaineita.