title: Kelmis

text: Kelmis () on yksi Belgian kunnista. Se sijaitsee Vallonian alueella, Liègen maakunnassa. Kunta kuuluu myös Belgian saksankieliseen yhteisöön ("Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens"), yhteen Belgian kolmesta virallisesta kieliyhteisöstä. Vuoden 2006 alussa Kelmisin asukasluku oli 10 396. Pinta-alaltaan kunta on 18,12 neliökilometrin suuruinen, asukastiheyden ollessa näin noin 574 as./km².


title: Britannia (lautapeli)

text: Britannia on Lewis Pulsipherin kehittämä 3–5 pelaajan historia-aiheinen lautapeli. Sen ensimmäinen versio ilmestyi jo vuonna 1986, ja 2000-luvulla pelistä on ilmestynyt Fantasy Flight Gamesin kustantama uudistettu laitos.


title: Britannia (lautapeli)

text: Peli käsittelee Ison-Britannian historiaa runsaan tuhannen vuoden ajalta roomalaisten maihinnoususta aina Vilhelm Valloittajaan ja normannien rantautumiseen asti. Pelin kesto on noin 2–4 tuntia. Pelin voittaja ratkeaa pisteillä.


title: Tri Patti's Partyline

text: Tri Patti's Partyline (Tri Patti, Partyline) oli pääosin elektroniseen tanssimusiikkiin keskittynyt ohjelma, jota lähetettiin viikonloppuisin yöaikaan Radiomafiassa 1990-luvun alkupuolella. Ohjelmaa juonsi Tapani Ripatti, jonka seurana studiossa oli yleensä myös Ripatin muissakin ohjelmissa usein mukana ollut "Smack".


title: Tri Patti's Partyline

text: Ohjelmassa soitettiin muun muassa diskoa, eurodancea, acidia, housea ja hip hopia, sekä jonkin verran myös vanhempaa afroamerikkalaista musiikkia, esimerkiksi soulia. Ripatin monien muiden ohjelmien tapaan Partylinen olennaisen osan muodostivat kuuntelijoiden puhelut. Ohjelmassa kuultiin myös haastatteluja (muun muassa Janitaa on haastateltu) ja toisinaan myös kuuntelijoiden omatekoista dance-musiikkia.


title: Tri Patti's Partyline

text: Ohjelmaan kuului eräässä vaiheessa myös osio nimeltään "Paholaisen musiikki: rockin päättymätön tarina", jossa Ripatti kertoi rockmusiikin historiasta.


title: Read My Lips

text: Read My Lips on brittiläisen poplaulajan Sophie Ellis-Bextorin debyyttialbumi. Se julkaistiin alun perin 27. elokuuta vuonna 2001 levymerkillä Polydor. Albumilta singlenä julkaistun "Murder on the Dancefloor" -kappaleen menestyksen myötä albumista julkaistiin uudistettu versio vuonna 2002. Uudistettu versio sisältää kolme uutta kappaletta vanhaan verrattuna ("Music Gets the Best of Me", "Get Over You" sekä liveversio kappaleesta "Groovejet (If This Ain't Love)").


title: Read My Lips

text: Kappaleet "Murder on the Dancefloor" ja "Take Me Home" julkaistiin molemmat singleinä vuonna 2001. Molemmat kappaleet myös ylsivät Ison-Britannian singlelistan kolmen kärkeen. "Murder on the Dancefloor" pysyi Britannian singlelistalla useiden kuukausien ajan. Kolmansina ja neljänsinä singleinä julkaistiin "Music gets the Best of Me" ja "Get Over You/"Move This Mountain".


title: Read My Lips

text: Isossa-Britanniassa "Read My Lips" myi kaksinkertaiseen platinaan oikeuttavan määrän verran. Lisäksi se myi myös platinaa Australiassa, sekä kultaa Saksassa, Ranskassa ja Brasiliassa. Koko Euroopassa albumia myytiin yli miljoona kappaletta.


title: Shoot from the Hip

text: Shoot from the Hip on brittiläisen pop-dance-laulajan Sophie Ellis-Bextorin toinen musiikkialbumi. Se julkaistiin Isossa-Britanniassa 27. lokakuuta vuonna 2003 Polydor-levymerkin alla. Albumin tuottivat Gregg Alexander, Matt Rowe, Jeremy Wheatley ja Damian IeGassick.


title: Shoot from the Hip

text: "Shoot from the Hip" ei yltänyt edeltäjäalbuminsa "Read My Lipsin" menestyksen tasolle. Se onnistui yltämään vain 19. sijalle Ison-Britannian virallisella albumilistalla. Albumilta julkaistiin kaksi singleä, "Mixed Up World" joka ylsi Ison-Britannian singlelistalla sijalle seitsemän, ja "I Won't Change You" jonka korkein listasijoitus oli yhdeksäs. Albumi myi Britanniassa kultalevyyn oikeuttavan määrän.


title: Villa d’Este

text: Villa d'Este on kartano Tivolissa Italiassa lähellä Roomaa. Se kuuluu nykyään Unescon maailmanperintöluetteloon ja sitä pidetään nykyään niin italialaisen arkkitehtuurin kuin puutarhasuunnittelunkin mestariteoksena. Kartanoa ja puutarhaa on kehitelty 1500-luvulta alkaen. Unescon maailmanperintöluetteloon se on kuulunut vuodesta 2001 lähtien.


title: Villa d’Este

text: Villa d'Este on palatsihuvila, jonka Tivolin kuvernööri, kardinaali Ippolito II d’Este rakennutti muuttamalla aikaisemman luostarin villaksi. Talon on suunnitellut arkkitehti Pirro Ligorio, ja se valmistui sisustuksiltaankin vuoteen 1572 mennessä. Tyyliltään se on myöhäisrenessanssia.


title: Villa d’Este

text: Luostarin alapuolen kaupunginosa muutettiin 4,5 hehtaarin kokoiseksi puutarhaksi ja sinne vedettiin vesijohto yläpuolisilta vuorilta. Veden käyttö oli uusi idea ja oli vaativa tehtävä saada suihkulähteet toimimaan luonnollisella vedenpaineella ilman pumppuja. Myöhemmin rakennus siirtyi Itävallalle, ja mm. Franz Liszt oleskeli siellä 1800-luvun puolivälissä. Näin voidaan ymmärtää myöhempi tivoli-idean kopiointi Wieniin ja myöhemmin Kööpenhaminaan. Italian valtiolle villa siirtyi 1920. Sen ulkotilat ja erityisesti niiden vesijärjestelmä on nykyisin entisöity. Puutarhassa on sypressejä 1600-luvulta asti.


title: Trip the Light Fantastic

text: Trip the Light Fantastic on brittiläisen pop-dance-laulajan Sophie Ellis-Bextorin kolmas musiikkialbumijulkaisu. Se julkaistiin Isossa-Britanniassa 21. toukokuuta vuonna 2007 Polydor-levymerkin alla. Julkaisuviikollaan albumi myi noin 14 200 kappaletta Britanniassa, yltäen maan virallisen albumilistan sijalle seitsemän. Albumilta julkaistiin pääsinglenä kappale "Catch You".


title: Frans I (keisari)

text:
Frans I (; 8. joulukuuta 1708 Nancy, Lothringen – 18. elokuuta 1765 Innsbruck, Itävalta) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuosina 1745–1765. Hän oli sitä ennen Lothringenin herttua vuosina 1729–1737 (nimellä Frans III Stefan) ja Toscanan suurherttua vuosina 1737–1765 (nimellä Frans II).
Frans meni 12. helmikuuta 1736 naimisiin Habsburg-sukuisen keisari Kaarle VI:n tyttären Maria Teresian kanssa. Kun Kaarle VI kuoli vuonna 1740 ilman miesjälkeläisiä, syttyi kahdeksan vuotta kestänyt Itävallan perimyssota. Vuonna 1745 Fransista tuli keisari vaimonsa asettamana – Maria Teresia pysyi kuitenkin miehensä rinnalla tosiasiallisena Itävallan hallitsijana. Yhdessä pariskunta sai 16 lasta, jotka jatkoivat Habsburgien dynastiaa uutena Habsburg-Lothringen-sukuna, joka polveutui Fransin edustamasta Lothringenin suvusta.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Adolf Hitlerin sukutausta on kiinnostanut monia aina toisen maailmansodan loppumisesta asti.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Nimen Hitler alkuperäksi on esitetty saksalaista nimeä Hittler tai länsislaavilaista alkuperää olevia nimiä Hidlar tai Hidlarček, joita esiintyi suvun kantasijoilla Itävallan Waldviertelissä 1400-luvulta asti. Näistä nimi olisi ajan kuluessa vaihtunut Hydlariksi ja taas Hidleriksi, mutta on varmaa että Hitlerin suora esi-isä äidin puolelta oli vuoden 1650 aikoihin elänyt Georg Hiedler. Suvun tšekkitaustan puolesta puhuu seikka, että Hitlerin äidin isoisä ja Hitlerin isän kasvatti-isä Johann Nepomuk Hüttler käytti ajoittain nimestään kuuluisan tšekkiläisen pyhimyksen Jan Nepomuckýn kunniaksi saksankielistä kirjoitusasua Johann von Nepomuk.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Hitlerin etunimi Adolf tulee muinaissaksan Adawolfista, joka tarkoittaa jaloa tai johtavaa sutta. Wolf, susi, oli myös Hitlerin suosima lempinimi itsestään.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Hitlerin sukutausta on aiheuttanut tutkijoille ongelmia, sillä Hitlerin isän Aloisin biologisesta isästä ei ole varmaa tietoa. Hakiessaan syntymätodistusta Hitlerin isälle Aloisille tuore 42-vuotias äiti Maria Anna Schicklgruber kieltäytyi mainitsemasta isän nimeä. Poika kirjattiin aviottomaksi lapseksi ja sai äitinsä sukunimen Schicklgruber. Jälkikäteen isäksi merkitty kiertelevä myllärin apulainen Johann Georg Hiedler meni naimisiin Maria Annan kanssa viisi vuotta Aloisin syntymän jälkeen, mutta ei eläessään tunnustanut Aloisia pojakseen. Viisi vuotta kestänyt avioliitto päättyi Maria Annan kuolemaan, jolloin Johann Georg ilmeisesti jatkoi kulkurin elämäänsä, kuollen itsekin viisi vuotta myöhemmin.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Johann Nepomuk Hüttler, Johann Georgin nuorempi veli toimi Aloisin kasvatti-isänä. Alois käytti äitinsä sukunimeä Schicklgruber aina vuoteen 1876, kunnes Johann Nepomuk kuulututti veljensä Johann Georgin Aloisin isäksi taatakseen hänelle oikeuden suvun perintörahoihin. Johann Georg oli tuolloin ollut kuolleena jo 20 vuotta. Samalla Johann Nepomukin vaatimuksesta 39-vuotias Alois vaihtoi sukunimensä. Hiedlerin tai Hüttlerin sijasta todistuksen laatinut pappi kirjoitti sukunimen muotoon Hitler.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Hitlerin noustua julkisuuteen poliitikkona 1920-luvulla hänen arvostelijansa tekivät jo ensimmäiset selvityksensä. Sukutaulun aukkojen vuoksi he pystyivät esittämään perusteltuja julkisia arveluja Hitlerin todellisesta rodullisesta taustasta. Ehdokkaita hänen isoisäkseen on nimetty aina juutalaisesta Leopold Frankenbergeristä tai tämän pojasta tunnetun juutalaisen pankkiirisuvun Rothschildin jäseniin sekä itävaltalaisen aatelissuvun Ottersteinin jäseniin.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Yleensä historioitsijoiden mukaan todennäköisiä ehdokkaita Hitlerin isän isäksi ovat Johann Georg Hiedler tai tämän veli Johann Nepomuk Hüttler. Johann Georg Hiedler, joka oli Aloisin äidin kanssa naimisissa ja joka kuolemansa jälkeen kirjattiin Aloisin isäksi on yksi todennäköisinä pidetyistä isäehdokkaista. Johann Nepomuk Hüttlerin ottopojastaan kantaman vastuun ja hänen nimestään huolehtimisen sekä jälkeläisten yhdennäköisyysseikkojen vuoksi häntä pidetään hyvin mahdollisena ehdokkaana Aloisin biologiseksi isäksi. Teorian mukaan Johann Nepomuk ei olisi tunnustanut Aloisia pojakseen oman perheensä vuoksi.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Johan Nepomuk oli myös Adolf Hitlerin äidin Klaran isoisä, joten mikäli joko Johan Nepomuk tai hänen veljensä Johan Georg oli Aloisin biologinen isä, olivat Adolf Hitlerin isä ja äiti toistensa serkkuja.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Hitler, joka vaati seuraajiaan todistamaan "rodullisen puhtautensa" ei tiennyt itsekään totuutta, vaan vaikeni kohdatessaan epäilyksiä samalla kun viilensi välejään sukulaisiinsa yleensä. Natsi-Saksassa Hitlerin epäselvä sukutausta oli "arka aihe", eivätkä kansallissosialistiset tiedotusvälineet tuoneet tätä koskaan esille.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Hans Frankin, Hitlerin lainopillisen neuvojan mukaan hän teki päämiehensä käskystä tutkimuksia tämän sukutaustasta. Tutkimuksen mukaan varakas juutalainen perhe Frankenberger tai Frankenreither olisi palkannut Aloisin äidin Maria Annan piiakseen taloonsa Grazissa ja Aloisin synnyttyä maksaneen tälle elatusapua useiden vuosien ajan. Lisäksi yksi perheen miespuolinen jäsen, Leopold Frankenberger ja Maria Anna olisivat käyneet kirjeenvaihtoa vuosien ajan.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Samalla linjalla on Walter C. Langer sodanaikaisessa psykologisessa profiloinnissaan, jonka versio noudattaa samaa runkoa, paitsi että Maria Anna olisikin työskennellyt kuuluisan juutalaisen pankkiirisuvun vesan paroni Rothschildin perheelle. Lisäksi Alois Hitler järjesti esikoispoikansa Alois nuoremman kummisedäksi juutalaisen työtoverinsa nimeltään Prinz. Teko olisi Langerin mukaan ollut poikkeava tuon ajan Itävallassa, ellei Alois Hitler olisi tuntenut jonkinlaista sukulaisuutta juutalaisiin. Hans Frankin tutkimukselle ja Langerin väittämälle on kuitenkin löytynyt lähinnä hylkääviä todisteita kuten mm. seikka, että 1800-luvulla Grazissa ei oleskellut pysyvästi yhtään juutalaista 1400-luvulta voimassa olleen lakisäädöksen tähden.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Huhut juutalaistaustasta saivat uutta pontta 1930-luvulla, kun "The Daily Mirrorin" toimittaja oli löytänyt Romaniasta juutalaishaudan, jonka nimi muistutti Adolf Hitleriä. Vaikka kirjoitus julkaistiin aikanaan länsimaissa totena ja kohun saattelemana, olisi juutalaisnimeltään Avraham Eyliyohn ollut kuitenkin viisivuotias Alois Hitlerin syntymän aikaan ja lisäksi asunut eri maassa.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Hitlerin juutalaisuus onkin epätodennäköinen poliittissävytteinen teoria, joka on sekoittunut hänen isoisänsä henkilöllisyyden selvittämisen ympärille kehittyneeseen mysteeriin.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Hitlerin Y-kromosomin haploryhmä on hollantilaisten tutkijoiden Jean-Paul Muldersin ja Marc Vermeerenin mukaan "E1b1b". Vaikka kyseinen haploryhmä onkin yleinen afrikkalaisilla ja juutalaisilla miehillä, sitä kantaa myös 9 prosenttia saksalaisista ja itävaltalaisista miehistä, ja näistä 80 prosenttia ei ole juutalaista syntyperää. Tutkimuksen uutisointi mediassa oli tutkimuksen tekijöiden mielestä spekulatiivista ja ymmärtämätöntä väittäessään Hitlerillä olevan "afrikkalaiset ja juutalaiset" juuret.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Saksan ja Itävallan välisellä rajalla tullivirkailijana uransa luonut Alois avioitui kolmesti, ensimmäistä kertaa 14 vuotta vanhemman Anna Glasl-Hörerin kanssa. Avioliitto oli lapseton ja onneton, ja Alois hakikin seuraa talouden keittäjättärestä, Franziska Matzelsbergerista. Hänet Alois myös nai erottuaan Annasta ja tämän kuoltua 1883, vuosi sen jälkeen kun Franziska oli synnyttänyt hänelle pojan Alois juniorin. Pian tämän jälkeen syntyi toinen lapsi, tytär Angela. Franziskan kuoltua pian tuberkuloosiin Alois avioitui piispan erikoisluvalla 23 vuotta nuoremman Klara Pölzlin kanssa, jonka kanssa hänellä oli ollut suhde vielä toisen vaimonsa eläessä.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Alois Hitler oli luonteeltaan kova, tiukkaan kuriin ja järjestykseen uskova väkivaltainen mies. Katkeroitunut ja ajan myötä alkoholisoitunut Alois pieksi vaimoaan ja perhettään usein pienimmistäkin syistä. Alois ja Klara saivat yhdessä kuusi lasta, joista kaksi ensimmäistä kuolivat alle kaksivuotiaina. Vasta kolmas, Adolf eli pitempään. Adolfin syntyessä Alois oli 52-vuotias. Klara Pölzl puolestaan oli siisti, vakava ja ahkera nainen, joka hoiti taloutta parhaansa mukaan miellyttääkseen puolisoaan. Syvästi uskovainen Klara oli onneton ärtyisän ja väkivaltaisen Aloisin puolisona ja suri syvästi kolmea ensimmäistä vauvaiässä kuollutta lastaan. Gustav ja Ida Hitler olivat kuolleet kurkkumätään ja neljäs lapsi, Otto, vain muutaman päivän ikäisenä. Myöhemmin perheeseen syntyivät myös Edmund, joka kuoli kuusivuotiaana tuhkarokkoon ja Paula, joka eli sisarusparvesta pisimpään, vuoteen 1960 saakka.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Alois juniorin ja Bridget Dowlingin poika William Patrick Hitler (myöhemmin "Stuart-Houston", 1911–1987) muutti äitinsä kanssa Long Islandiin New Yorkiin vuonna 1939 ja sai Yhdysvalloissa neljä poikaa vaimonsa Phyllisin kanssa: Alexander Adolf (s. 1950), Louis (s. 1952), Howard ja Brian (s. 1966). Howard kuoli auto-onnettomuudessa 1989, kaksi vuotta isänsä kuoleman jälkeen. Yksikään Williamin pojista ei ole vielä saanut lapsia. Alexander työskentelee sosiaalityöntekijänä ja Louisilla ja Brianilla on yhteinen maisemointiyritys. Tarinan mukaan veljekset ovat sopineet keskenään olevansa hankkimatta lapsia. Toisin kuin veljeksistä kirjoitetussa kirjassa väitetään, Alexander kiisti tehneensä sellaista sopimusta ainakin omalta osaltaan. Hitlerin siskopuolen Angelan pojalla Leo Rudolf Raubalilla on poika Peter (s. 1931), joka elää Linzissä, Itävallassa eläköityneenä insinöörinä. Angelan tyttärellä Elfriedellä on poika Heiner Hochegger (s. 1945), joka elää myös Itävallassa.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Vuonna 2005 uutisoitiin naisesta nimeltään "Aloisia V", joka olisi kaasutettu kuoliaaksi 49-vuotiaana itävaltalaisessa mielisairaalassa 6. joulukuuta 1940. Teloituksen syynä oli natsi-Saksan käytäntö, jonka mukaan psyykkisesti sairaat, vammaiset, syntyperäisesti sokeat ja kuurot sekä vajaaälyiset surmattiin eutanasiaohjelmassa Aktion T4. Uutisen mukaan nainen olisi ollut Hitlerin pikkuserkku eli isotädin lapsenlapsi.


title: Adolf Hitlerin suku

text: Ranskalaisen Jean-Marie Loret’n (1918–1985) äiti Charlotte Lobjoie väitti pojalleen 1940-luvun lopulla, että Loret olisi syntynyt Lobjoien salasuhteesta Adolf Hitleriin ensimmäisen maailmansodan aikana. Lobjoie antoi poikansa adoptoitavaksi, ja tämä taisteli Ranskan vastarintaliikkeessä Saksaa vastaan toisen maailmansodan aikana. Väitettä Hitlerin ja Loret’n sukulaisuudesta ei pidetä Hitlerin ensimmäisessä maailmansodassa tunnettujen sijaintipaikkojen perusteella uskottavana, eikä Lobjoien sisaren Alicen mainitsema saksalaissotilaan sotilasarvo vastaa Hitlerin sotilasarvoa. Loret’n poika Philippe on tiettävästi suostunut DNA-testiin asian selvittämiseksi lopullisesti.


title: Saksan 1. jalkaväkidivisioona

text: Saksan 1. jalkaväkidivisioona () oli Saksa maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa.


title: Saksan 1. jalkaväkidivisioona

text: Wehrkreis I muodosti 1. lokakuuta 1934 Itä-Preussissa Königsbergissä divisioonan peitenimellä Artillerieführer I, jonka nimi vaihdettiin 15. lokakuuta 1935 Saksan irtautuessa Versailles'n rauhan rajoituksista 1. jalkaväkidivisioonaksi. Sen yksiköt muodostettiin Reichswehrin 1. divisioonan 1. preussilaisen jalkaväkirykmentin () yksiköitä täydentämällä. Divisioonan esikunta siirrettiin Insterburgiin 3. helmikuuta 1936.


title: Saksan 1. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona asetettiin liikekannalle ensimmäisten yhtymien joukossa 17. elokuuta 1939. Se liitettiin pohjoisen armeijaryhmään Itä-Preussiin sijoitettuun 3. armeijaan, jonka mukana divisioona hyökkäsi Puolaann. Se eteni kohti Mlawan linnoitettua kaupunkia Saksan armeijan yrittäessä murtautua Varsovan pohjoispuolisen puolustuksen läpi. Divisioona hyökkäsi kaupunkia puolustavien joukkojen oikeaan sivustaan pakottaen ne vetäytymään kaupungista. Divisioona jatkoi hyökkäystään etelään ja itään pysähtyen sodan loppuessa lähelle Siedicen kaupunkia.


title: Saksan 1. jalkaväkidivisioona

text: Vuonna 1940 divisioona osallistui Belgian ja Ranskan valloitukseen, mutta se ei osallistunut juurikaan taisteluihin. Se kuitenkin menetti taisteluissa 1051 miestä, joista 234 kaatuneina. Kaatuneiden joukossa oli divisioonassa luutnanttina palvellut Preussin ruhtinas Wilhelm. Divisioona liitettiin Britannian valloitukseen koottuun osastoon ja se sijoitettiin Kanaalin rannikolle aina syyskuuhun, jolloin maihinnousu peruutettiin ja divisioona siirrettiin Itä-Preussiin.


title: Saksan 1. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona ylitti pohjoisen armeijaryhmän mukana Neuvostoliiton rajan operaatio Barbarossan alkaessa 22. kesäkuuta 1941. Se osallistui Baltian alueen valloitukseen edeten kohti Leningradia. Lokakuuhun mennessä divisioonan vahvuus oli kahteen kolmasosaan alkuperäisestä, mutta siitä huolimatta se jatkoi ryhmän alueella taistelua liitettynä 18. armeijaan. Se osallistui kahden vuoden aikana muun muassa taisteluun Laatokasta ja Peipsijärvestä sekä Leningradin piiritykseen.


title: Saksan 1. jalkaväkidivisioona

text: Lokakuussa 1943 divisioona siirrettiin etelän armeijaryhmään ja se osallistui raskaisiin Dneprin taisteluihin Krivoi Rogissa. Myöhemmin divisioona osallistui Ukrainasta käytyihin taisteluihin ja se joutui 1. panssariarmeijan mukana mottiin Bug ja Dnestr-jokien väliselle alueella maaliskuussa 1944. Läpimurrossa se suojasi XXXXVI panssariarmeijakunnan selustaa kärsien raskaita tappioita. Divisioona varustettiin ja täydennettiin uudestaan ja se siirrettiin elokuussa 1944 keskustan armeijaryhmään. Divisioona osallistui Neuvostoliiton vuoden 1944 kesähyökkäyksen torjuntaan Itä-Preussissa. Divisioonan jäänteet taistelivat Schlossbergissa, Königsbergissä, Sambian niemimaalla ja Pillaussa puna-armeijaa vastaan vuoden 1945 alkuun, jolloin se lakkasi olemasta.


title: Saksan 1. jalkaväkidivisioona

text: Divisioonankomentajina olivat:


title: Mohammed Omar

text: Mohammed Omar Mujahid (past.: ملا محمد عمر مجاهد) (1960, Chah-i-Himmat, Afganistan – 23. huhtikuuta 2013, Karachi, Pakistan ) eli Mullah Omar oli Taleban-liikkeen perustaja sekä Afganistanin islamilaisen emiraatin korkeimman neuvoston johtaja vuosina 1996–2001.


title: Mohammed Omar

text: Talibanin mukaan Mohammed Omar syntyi vuonna 1960 Chah-i-Himmatin kylässä lähellä Kandaharia. Hänen perheensä oli köyhää, maatonta hotak-heimoa, joka kuuluu Ghilzai-pataaneihin. Historiallisesti Ghilzai-heimo on durrani-heimon vihollinen; tähän heimoon kuuluu mm. Afganistanin entinen presidentti Hamid Karzai.


title: Mohammed Omar

text: Afganistanin sodan aikana Mohammed Omar taisteli Neuvostoliiton joukkoja vastaan. Tuona aikana hän haavoittui sirpaleesta oikeaan silmäänsä. Sodan aikana hän tapasi myös Osama bin Ladenin. Afganistanin sodan aikana Omar komensi pienikokoisia joukkioita ja mainetta hän sai varsinaisesti vasta vuonna 1994, kun hän johti paikallista kapinaa sodan jälkeen Kandaharin alueella vaikuttaneita sotalordeja vastaan. Näitä tapahtumia on pidetty Taliban-liikkeen alkuna.


title: Mohammed Omar

text: Vuosien 1994 ja 1996 välillä Taliban soti muita ryhmittymiä vastaan vallaten lopulta Afganistanin pääkaupunki Kabulin. Vuonna 1996 hän nousi liikkeen johtoon.


title: Mohammed Omar

text: Taliban-liikkeen vallattua suuren osan Afganistanista Omar asettui suureen taloon Kandahariin ja poistui kaupungista vain harvoin. Vaikka hän olikin Talibanin johtohahmo, jäivät julkiset tiedotukset lähes yksinomaan hänen ulkoministerinsä Wakil Ahmad Mutawakkilin vastuulle. Erään tiedon mukaan Omarin Kandaharin talon oli rakennuttanut Osama Bin Laden.


title: Mohammed Omar

text: Osama Bin Ladenin ja Omarin kerrotaan keskustelleen päivittäin satelliittipuhelimien välityksellä ja käyneen joskus kalastamassa.


title: Mohammed Omar

text: Erään tiedon mukaan Omar myös meni naimisiin Osama bin Ladenin vanhimman tyttären kanssa ja Osama bin Laden nai vuorostaan yhden Omarin tyttäristä.


title: Mohammed Omar

text: Syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeen Omar puolusti Osama bin Ladenia syytöksiltä iskun toteuttamisesta väittäen Yhdysvaltojen vain yrittävän peitellä oman tiedustelunsa epäonnistumisia.


title: Mohammed Omar

text: Yhdysvaltojen hyökättyä vuonna 2001 Afganistaniin ja syöstyä Talibanin vallasta Omar katosi. Hän on ollut siitä lähtien yksi etsityimmistä henkilöistä. Hänen on epäilty piileskelevän Pakistanin ja Afganistanin rajaseuduilla.. Viimeisin Omarin tekemäksi väitetty ääninauha vuodettiin julkisuuteen vuonna 2006.


title: Mohammed Omar

text: Vuonna 2011 Washington Post- sanomalehti kertoi mullah Omarin olleen hoidossa Pakistanissa saatuaan sydänkohtauksen 7. tammikuuta. Hänet vei hoitoon Pakistanin tiedustelupalvelu ISI.


title: Mohammed Omar

text: Heinäkuussa 2015 Afganistanin turvallisuusvirasto tiedotti uutistoimisto AP:lle että Mullah Omar kuoli luonnollisesti sairaalassa Pakistanin suurimassa kaupungissa Karachissa jo vuonna 2013. Taliban vahvisti kuoleman ja valitsi uuden johtajan, joka on Akhtar Mansoor.


title: Mohammed Omar

text: Taliban julkaisi vuonna 2015 Omarin elämäkerran.


title: Seututie 133

text: Seututie 133 on Karkkilasta Vihdin Vihtijärvelle johtava seututie. Tie on päällystetty, kaksikaistainen ja noin 35 kilometriä pitkä. Tie palvelee Karkkilan yhteyksiä Hyvinkäälle ja valtatie 4:lle.


title: Uudenseelanninmerileijona

text: Uudenseelanninmerileijona ("Phocarctos hookeri") on korvahyljelaji, jonka päälisääntymisalue on Uuden-Seelannin subantarktisilla saarilla, erityisesti Aucklandsaarilla, mutta jota tavataan jonkin verran myös Uuden-Seelannin Eteläsaaren ja Stewartinsaaren rannikoilla.


title: Uudenseelanninmerileijona

text: Uudenseelanninmerileijonakoiraat ovat noin 2,5 metrin pituisia ja painavat 320–450 kilogrammaa. Naaraat ovat selvästi pienempiä, alle kaksimetrisiä ja 90–165 kilon painoisia. Hylkeet voivat elää noin 25-vuotiaiksi. Koiraat tulevat sukukypsiksi 5-vuotiaina, naaraat 3–4 vuoden iässä. Kantoaika on 12 kuukautta. Poikaset syntyvät vajaan metrin pituisina, 8-10-kiloisina; niiden pitkä kuuttikarva alkaa vaihtua normaaliin karvoitukseen noin kahden kuukauden iässä.


title: Uudenseelanninmerileijona

text: Laji on yksi Uuden-Seelannin suurimmista eläimistä, ja sillä on ollut suojelustatus jo 1890-luvulla. 1990-luvun puolivälissä merileijonia oli ilmeisesti noin 15 000, mutta määrä on ilmeisesti vähentynyt vuonna 1998 levinneen taudin jäljiltä. Tauti tappoi noin 20 % täysikasvuisista naaraista ja 50 % sen vuoden pennuista. Vuonna 2004 merileijonia arvioitiin olevan noin 13 000.


title: Uudenseelanninmerileijona

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "uuden-seelanninisohylje".


title: Satamaito

text: Satamaito on Ulvilassa toimiva meijeriosuuskunta, jonka omistaa 150 länsisuomalaista maidontuottajaa.


title: Satamaito

text: Satamaidon edeltäjien toiminta alkoi Porissa vuonna 1903, jolloin Karjarannan kaupunginosaan perustettiin Porin Ympäristön Osuusmeijeri. Se sijaitsi Karjarannassa aina vuoteen 1920 saakka, jolloin meijeri muutti läheiselle Katariinankadulle. Vuonna 1981 Porin Ympäristön Osuusmeijeri yhdistyi Eurassa, Kiukaisissa ja Säkylässä toimineen Lännen Maidon sekä nakkilalaisen Maito-Teljän kanssa Osuuskunta Satakunnan Maidoksi. Uusi osuuskunta aloitti toimintansa vuotta myöhemmin, ja vuonna 1986 se muutti nimensä Osuuskunta Satamaidoksi.


title: Satamaito

text: Toukokuussa 2014 yhtiö kertoi suunnitelmistaan siirtää meijeri vuonna 2016 Ulvilaan Uponorilta vapautuviin tiloihin.


title: Satamaito

text: Satamaito on julkaissut maidontuottajien "Maitoviesti"-lehteä.


title: Satamaito

text: Satamaidon tuotantotilat sijaitsevat Ulvilan Friitalassa. Yritys muutti Ulvilaan vaiheittain vuosina 2016–2018 aiemmista Porin keskustassa sijainneista entisen Porin Oluttehtaan vieressä sijainneista tiloistaan. Virallisesti Satamaito muutti Ulvilan-tiloihin marraskuussa 2018.


title: Satamaito

text: Satamaito työllistää suoraan 64 henkilöä.


title: Satamaito

text: Meijerin tuotteita vedettiin myynnistä kahdesti toukokuussa 2015 kymmeniä tuhansia litroja. Maitotuotteiden epäiltiin aiheuttavan terveysongelmia, ja syyksi paljastui enterobakteeri, jota oli löytynyt pesulinjastosta. Jälkimmäisessä tapauksessa epäiltiin kyseessä olleen listeriabakteeri.


title: The 5.6.7.8’s

text: The 5.6.7.8's on japanilainen kolmen naismuusikon rockyhtye, jonka musiikki on yhdistelmä 1960-luvun surf poppia ja myöhempää garage rockia. Yhtye tuli tunnetuksi länsimaissa esiintymisestään Quentin Tarantinon "" -elokuvan ravintolakohtauksessa. Yhtye on saanut nimensä siitä, että sen soittama musiikki on saanut vaikutteita niin 1950-, 1960-, 1970- kuin 1980-lukujenkin länsimaisesta rock-musiikista ja yhtye esittääkin usein coverina amerikkalaisia rock and roll -kappaleita.


title: The 5.6.7.8’s

text: Yhtye perustettiin vuonna 1986 Tokiossa, Japanissa. Tuolloin garage rock oli pinnalla Japanissa ja yhtyeet kuten Guitar Wolf olivat kovassa huudossa. Neljän hengen ryhmä koostui siihen aikaan siskoksista Ronnie 'Yoshiko' Fujiyama (laulu) ja Fujii Sachiko (rummut), sekä Ricosta (kitara) ja Yoshiesta (bassokitara). Vuotta myöhemmin jätti Yoshie yhtyeen ja hänet korvasi Mikako, joka soitti heidän ensimmäisellä ja ainoalla demonauhallaan, "Golden Hits Of The 5.6.7.8's", jonka julkaisi vuonna 1988 sitoutumaton levy-yhtiö Tokyo Stiff. Seuraavana vuonna, 1989, julkaistiin heidän ensimmäinen mini-albuminsa, "Mondo Girls A-Go-Go", joka teki heidät tunnetuiksi myös Japanin ulkopuolella ja he saivat ensimmäiset tarjouksensa ulkomaalaisilta levy-yhtiöiltä.


title: The 5.6.7.8’s

text: Vuonna 1990 Mikako ja Rico jättivät yhtyeen aloittaakseen oman projektinsa nimeltä Sleeze Sisters. Heidät korvasivat Omo (bassokitara) ja Eddie (kitara), joka on yhtyeen historian ainoa miespuolinen jäsen. Sopiakseen paremmin joukkoon, hän jopa piti välillä peruukkia. Hänkään ei tosin viihtynyt ryhmässä kauan, vaan palasi vuonna 1991 takaisin yhtyeeseensä MAD3. Yhtyeen kutistuessa trioksi, Ronnie otti kitaristin roolin. Kiertueelle he kutsuivat Gakun mukaan avustamaan saksofonilla. Yhtye matkusti myös ensi kertaa Australiaan, indielevy-yhtiö Au-Go-Gon kutsuttua heidät levyttämään esikoisalbuminsa siellä. Vuotta myöhemmin, 1992, amerikkalainen Rockville julkaisi kyseisen levytyksen Yhdysvalloissa.


title: The 5.6.7.8’s

text: Vuosien 1992 ja 1995 välillä eri levy-yhtiöt julkaisivat monia yhtyeen singlejä. "The Spell Stroll" -single oli yhtyeen ensimmäinen eurooppalaisen levy-yhtiön julkaisema levytys. Vuonna 1995 toinen kitaristi Aya liittyi yhtyeeseen, muttei viihtynyt sen riveissä kauan. Ennen yhtyeen 10-vuotispäivää, Omo lähti omille teilleen ja hänet korvasi Yama. Yhtyeen Japaninkiertueelle otettiin mukaan myös toinen saksofoninsoittaja, Goki. Vuonna 1997 Ronnie julkaisi soolosinglen, "Coney Island".


title: The 5.6.7.8’s

text: Vuosi 1998 toi mukanaan ripeää kehitystä. Yhtye lähti suurelle Japaninkiertueelle, soitti monia one-man-keikkoja sekä pistäytyi Amerikassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa sekä ensi kertaa myös Euroopassa. Amerikkalainen levy-yhtiö Norton Records julkaisi vuonna 2000 coversinglen "19th Nervous Breakdown", joka oli osa Nortonin 15-osaista Rolling Stones -coversinglesarjaa. Vuonna 2002 yhtye soitti ensi kertaa Kiinassa, sekä esiintyi omana itsenään Quentin Tarantinon elokuvassa "". Elokuvan ravintolakohtaus herätti suurta huomiota länsimaissa. Heidän esittämänsä coverkappale "Woo Hoo" (alun perin The Rock*A*Teensin vuonna 1959 julkaisema rockabilly-kappale) oli mukana elokuvan alkuperäisellä soundtrackilla ja lisäksi elokuvan DVD:llä julkaistiin heidän elokuvan kuvauksissa esittämänsä kappaleet "I Walk Like Jayne Mansfield" ja "I'm Blue". Heidän basistinsa elokuvassa oli Yamaguchi Yoshiko, josta tuli myöhemmin vuonna 2004 yhtyeen virallinen jäsen. Vaikuttaisi siltä, että Yama ei enää kuulunut yhtyeeseen, koska Omo palasi soittamaan yhtyeen kanssa keikoilla ja Saki nimettiin avustavaksi basistiksi Japanin kiertueelle.


title: The 5.6.7.8’s

text: Vuonna 2004 brittiläinen levy-yhtiö Sweet Nothing julkaisi yhtyeeltä monta albumia ja kaksi singleä. "Woo Hoo" ja "I'm Blue" nousivat Britannian singlelistan sijoille 28 ja 71. Vuoden 2004 maailmankiertue sisälsi esiintymisiä useissa maissa, jonka jälkeen yhtye piti lyhyen tauon. Vuonna 2006, yhtyeen oltua kasassa 20 vuotta, he soittivat vain muutaman keikan. Yhtyeen kappale "The Barracuda" oli mukana elokuvan "The Fast and the Furious: Tokyo Drift" soundtrackilla.


title: Goran Vujević

text: Goran Vujević (s. 27. helmikuuta 1973) on serbialainen lentopalloilija, joka pelasi seuratasolla muun muassa Perugia Volleyn joukkueessa, Italian A1-liigassa ja voitti maajoukkueen pelaajana olympiakultaa vuonna 2000.


title: Goran Vujević

text: Maajoukkueuransa lopettanut Vujević oli Serbia ja Montenegron pelin sielu yhdessä Ivan Miljkovićin kanssa. Erinomaisen hyppysyötön, nostotaidon ja iskulyönnin omaava Vujević on yksi lentopallomaailman valovoimaisimmista tähdistä.


title: Goran Vujević

text: Siitä lähtien, kun Jugoslavian joukkue voitti pronssia EM-kisoissa 1995, Vujević oli yksi joukkueen pelin kulmakivistä. Monta kertaa Maailmanliigassa palkittu yleispelaaja Vujević ei ole koskaan ollut joukkueensa pisimpiä pelaajia, mutta hyvällä ulottuvuudellaan sekä nopeudellaan hän on lyönyt itsensä läpi – oli joukkue mikä tahansa. Vujevićin syöttöä on sanottu yhdeksi maailman vaikeimmista nostajan kannalta.


title: Goran Vujević

text: Vujević muodosti Jugoslavian maajoukkueen ytimen yhdessä Ivan Miljkovićin sekä Grbicin veljesten kanssa. Joukkue nousi tähtiensä avulla nopeasti maailman huipulle ja kehittyi lähestulkoon voittamattomaksi. Hänen uransa huppuhetki oli vuoden 2000 olympiakulta Jugoslavian joukkueessa.


title: Goran Vujević

text: Vujević päätti lopettaa maajoukkueuransa vuoden 2006 MM-kisoihin, joissa Serbia ja Montenegro pelasi viimeisen kerran yhteisen valtion nimellä.


title: Saksan 2. jalkaväkidivisioona

text: Saksan 2. jalkaväkidivisioona () oli Saksan armeijan divisioona ennen toista maailmansotaa, joka nimettiin lokakuussa 1937 2. motorisoiduksi jalkaväkidivisioonaksi. Divisioonasta muodostettiin tammikuussa 1941 12. panssaridivisioona.


title: Saksan 2. jalkaväkidivisioona

text: Wehrkreis II muodosti 1. lokakuuta 1934 Stettinissä divisioona peitenimellä Artillerieführer II, jonka nimi vaihdettiin 15. lokakuuta 1935 Saksan irtautuessa Versailles'n rauhan rajoituksista 2. jalkaväkidivisioonaksi. Sen yksiköt muodostettiin Reichswehrin 2. divisioonan 4. ja 5. preussilaisen jalkaväkirykmentistä (). Divisioonan esikunta oli sijoitettu Pommeriin.


title: Saksan 2. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona uudelleen organisoitiin 12. lokakuuta 1937 2. motorisoiduksi jalkaväkidivisioonaksi.


title: Saksan 2. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona asetettiin liikekannalle 18. elokuuta 1939 ja se liitettiin Puolaan tehtävää hyökkäystä varten XIX armeijakuntaan. Taisteluiden päätyttyä divisioona siirrettiin lokakuussa länteen Saarin alueelle.


title: Saksan 2. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona liitettiin 12. armeijaan, jonka mukana se osallistui Belgian ja Ranskan valtaukseen edeten aina Kanaalin rannikolle, jossa divisioona osallistui Abbevillen ja Amiensin taisteluihin. Operaatio punaisessa divisioona taisteli Sommessa ja ylitti Seinen. Se taisteli Dieppessä ja St. Valeryssä Bretagnen rannikkoa edeten aina Brestiin. Taisteluiden päätyttyä divisioona jäi miehitysjoukkona Ranskaan. Divisioona määrättiin 5. lokakuuta 1940 muutettavaksi 12. panssaridivisioonaksi ja se oli valmis 10. tammikuuta 1941, jolloin sen nimi virallisesti muutettiin 12. panssaridivisioonaksi.


title: Saksan 2. jalkaväkidivisioona

text: Divisioonankomentajina olivat


title: Turkin Grand Prix 2007

text: Turkin Grand Prix 2007 (virallisesti 2007 Formula 1 Petrol Ofisi Turkish Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2007 12. osakilpailu, joka ajettiin 26. elokuuta Istanbul Parkin moottoriradalla Turkissa. Kilpailun voitti Ferrari-kuljettaja Felipe Massa, jolle voitto oli kauden kolmas.


title: Kabinettiristi

text: Kabinettiristi on venäläinen papin kunniamerkki.


title: Kabinettiristi

text: Kabinettiristin perusti keisarillisen Venäjän valtioneuvosto eli keisarillinen kabinetti vuonna 1892; kysymyksessä oli poikkeuksellisen korkea, suuriin ritarikuntaristeihin verrattava kunnianosoitus poikkeuksellisen ansioituneille rovastitason papeille, joista ei kuitenkaan haluttu syystä tai toisesta tehdä mitrarovastia. Risti on kultaa ja sen myönsi keisarillinen kabinetti tsaarin aloitteesta, josta se sai virallisen nimensäkin.


title: Kabinettiristi

text: Suomalaisista papeista sen sai vain kaksi: isä katedraalirovasti Mihail Kasanski ja isä mitrarovasti Sergei Okulov.


title: Kabinettiristi

text: Kunnianosoituksen myöntäminen päättyi vallankumoukseen; vuonna 2005 tehtiin erään kandidaattitutkielman yhteydessä kysely, halutaanko kabinettiristille nykyaikainen seuraaja, mutta papiston lähes yksimielinen vastaus oli, että kyseinen kunnianosoitus kuuluu menneisyyteen.


title: Katedraalirovasti

text: Katedraalirovasti on venäläinen papin arvonimi. Nimikettä käytetään papista, joka on kunkin hiippakunnan katedraalin vastaava pappi. Katedraali on kirkko, johon on sijoitettu hiippakunnan piispanistuin ja joka toimii piispan pääkirkkona.


title: Katedraalirovasti

text: Suomen ortodoksinen kirkko ei käytä katedraalirovastin nimikettä virallisesti; siitä luovuttiin suomalaistamisen yhteydessä vuonna 1924. Vain arvonimen jo saada ehtineet papit, esimerkiksi Mihail Kasanski, saivat pitää sen.


title: Katedraalirovasti

text: Protestanttisissa ja roomalaiskatolisissa kirkoissa nimikettä vastaa tuomiorovasti.


title: Paini kesäolympialaisissa 2000

text: Painissa kesäolympialaisissa 2000 kilpailtiin kahdeksassa sarjassa sekä vapaa- että kreikkalais-roomalaisessa painissa.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Alexandra (Aleksandra) Gripenberg (30. elokuuta 1857 Kurkijoki – 24. joulukuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen naisasianainen, joka tunnettiin myös kirjailijana ja Suomalaisen puolueen poliitikkona. Suomen Naisyhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1889–1904 ja 1909–1913 toiminut Gripenberg kuului Suomen naisasialiikkeen pioneereihin, mutta lukeutui siinä samoin kuin omassa puolueessaan vanhoilliseen siipeen. Hän oli yksi ensimmäisistä naiskansanedustajista, mutta toimi eduskunnassa vain kaksi vuotta 1907–1909. Gripenberg oli aktiivinen myös kansainvälisessä naisliikkeessä.


title: Aleksandra Gripenberg

text:
Alexandra Gripenberg kuului Gripenbergin aatelissukuun, ja hänen isänsä oli vuonna 1865 vapaaherraksi korotettu senaattori ja tunnettu maatalousmies Johan Ulrik Sebastian Gripenberg (1795–1869). Äiti Maria Lovisa o.s. Öhrnberg oli entinen Voipaalan kartanon piika, jonka kanssa hänen isänsä oli mennyt naimisiin jäätyään leskeksi ensimmäisestä avioliitostaan. Alexandra Gripenberg oli toiseksi nuorin isänsä kaikkiaan 17 lapsesta. Hänen sisaruksiaan olivat muun muassa kansanvalistaja Maria Furuhjelm, naisasiaa ajanut Elisabeth Stenius-Aarneenkallio sekä senaattorit Johannes Gripenberg ja Sebastian Gripenberg.
Gripenberg syntyi Tervun tilalla Kurkijoella Laatokan Karjalassa, mutta perhe muutti vuonna 1866 Kirkkonummen Majbyhyn. Isä kuoli jo kolme vuotta myöhemmin. Sisaruksistaan poiketen Gripenberg ei käynyt kouluja vaan sai pelkästään kotiopetusta kahdelta vanhemmalta siskoltaan. Gripenberg oppi nuorena englantia, mikä osoittautui myöhemmin hyödylliseksi taidoksi. Hän aloitti kirjoittamisen jo teini-iässä, ja saatuaan kannustusta Zachris Topeliukselta hän julkaisi ensimmäisen novellikokoelmansa "Berättelser" vuonna 1877 salanimellä Ringa. Seuraavana vuonna Gripenberg muutti perheensä mukana Lappeenrantaan. Äitinsä kuoltua hän asui 1880-luvun alussa parin vuoden ajan Topeliusten luona Sipoon Koivuniemessä ja toimi Zachris Topeliuksen yksityissihteerinä. Lisäksi hän asui jonkin aikaa siskonsa Elisabeth Steniuksen luona Kuopiossa, jossa tutustui fennomaanipiireihin. Gripenberg muutti 1884 Helsinkiin, jossa hän osallistui samana vuonna Suomen Naisyhdistyksen perustavaan kokoukseen. Hän suunnitteli tässä vaiheessa uraa kaunokirjailijana ja julkaisi salanimellä Aarne teokset "Strån" (1884) ja "I tätnande led" (1886). Hän käytti samaa nimimerkkiä myöhemmin myös sanomalehtiin kirjoitellessaan.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Gripenbergistä tuli suomalaisuusaatteen kannattaja, vaikka hän olikin itse ruotsinkielinen. Hän ei tosin uskonut kykenevänsä saavuttamaan suomenkielisenä kirjailijana samaa luontevuutta kuin omalla äidinkielellään. Gripenberg kannatti myös siveellisyys- ja raittiusaatetta, ja hänen ajatteluunsa vaikutti vahva uskonnollisuus. Hänen kaunokirjalliset teoksensa käsittelivät edellä mainittuja teemoja sekä naisasiaa topeliaanisessa hengessä.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Aatteellisista syistä Gripenberg alkoi myöhemmin kirjoittaa etunimensä suomenkielisemmässä muodossa "Aleksandra".


title: Aleksandra Gripenberg

text: Gripenberg toimi vuosina 1885–1889 yhdessä Toini Topeliuksen kanssa lastenlehti "Nya Trollsländanin" sekä 1887–1888 lastenlehti "Sirkan" toimittajana. Vuonna 1887 hän matkusti Englantiin opiskellakseen kirjallisuutta. Suomen Naisyhdistyksen puheenjohtajan Elisabeth Löfgrenin toivomuksesta Gripenberg jatkoi kuitenkin jo seuraavana vuonna matkaansa Yhdysvaltoihin voidakseen osallistua Alli Tryggin kanssa Suomen edustajina Washingtonin kansainväliseen naiskongressiin. Kongressissa perustettiin Kansainvälinen naisliitto, International Council of Women (ICW). Gripenberg viipyi Yhdysvalloissa puolen vuoden ajan ja sikäläiseen naisasialiikkeeseen sekä sen johtajiin tutustuminen sai hänet valitsemaan uuden elämänuran. Jo Englannissa hän oli tavannut Elizabeth Cady Stantonin, ja Washingtonissa hän tapasi muun muassa Susan B. Anthonyn, May Wright Sewallin ja Francis Willardin. Monien uusien tuttavuuksiensa kanssa hän oli myöhemmin kirjeenvaihdossa.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Tämän jälkeen Gripenberg luopui kaunokirjailijan urasta ja suuntasi aktiivisuutensa Suomen naisasialiikkeen rakentamiseen ja johtamiseen. Hän toimi Suomen Naisyhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1889–1904 ja 1909–1913 sekä järjestön "Koti ja Yhteiskunta" -lehden päätoimittajana 1889–1911. Hänen puheenjohtajakaudellaan järjestölle perustettiin paljon uusia paikallisosastoja ja julkaisutoiminta oli aktiivista. Arvokonservatiivisen ja suomalaiskansallisuutta ajaneen Gripenbergin linjauksiin sekä hänen itsevaltaiseen johtamistyyliinsä tyytymättömät jäsenet erosivat yhdistyksestä ja perustivat vuonna 1892 kilpailevan Naisasialiitto Unionin. Gripenberg oli myös Kansainvälisen naisliiton rahastonhoitaja 1893–1899 sekä kunniavarapuheenjohtaja vuodesta 1893. Hän organisoi liiton toiminnan levittämistä Itä- ja Etelä-Eurooppaan. Gripenberg osallistui useisiin kansainvälisiin naisliikkeen kongresseihin ja matkusteli paljon. Hänen on sanottu olleen vuosisadanvaihteen aikoihin ulkomailla tunnetuin suomalainen naisasianainen.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Vaikka Gripenberg luopuikin kaunokirjallisuuden kirjoittamisesta – eräitä näytelmiä lukuun ottamatta – hän kirjoitti useita matkakuvauksia Yhdysvalloista ja Britteinsaarilta, runsaasti naisasiaa käsitellyttä poliittista ja tietokirjallisuutta sekä elämäkertoja. Hänen pääteoksekseen on sanottu kolmiosaista tutkimusta ja selvitystä Euroopan ja Yhdysvaltain naisliikkeestä, joka ilmestyi vuosina 1893–1903 nimellä "Reformarbetet till förbättrande af kvinnans ställning". Se julkaistiin suomeksi neliosaisena vuosina 1905–1909 nimellä "Naisasian kehitys eri maissa". Tutkimusta tehdessään hän teki matkoja eri puolille Eurooppaa aina Turkkiin asti.


title: Aleksandra Gripenberg

text:
Vuodesta 1904 alkaen Gripenberg omistautui muutamaksi vuodeksi puoluepolitiikalle. Hän toimi 1905–1908 Suomalaisen puolueen puoluevaltuuskunnan jäsenenä ja 1906–1908 puolueen naisvaliokunnan puheenjohtajana. Vaikka Naisyhdistyksen tavoitteisiin kuuluikin naisten äänioikeuden saaminen Suomeen, Gripenberg piti 1900-luvun alussa naisten yleistä äänioikeutta ja varsinkin vaalioikeutta ennenaikaisena, sillä kansa ei ollut hänen mielestään vielä siihen valmis. Kun naisten yleinen äänioikeus kaikesta huolimatta pian toteutui, hän suostui vastahakoisesti, velvollisuudentunnostaan puolueensa ehdokkaaksi ensimmäisiin eduskuntavaaleihin 1907. Hän korosti, että eduskuntaan tarvittiin ensisijaisesti päteviä ja isänmaallisia edustajia; valituksi tulevien naisten lukumäärä ei ollut oleellinen. Gripenberg valittiin itse Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä piirin suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä. Hänestä tuli näin yksi niistä 19 naisesta, jotka nousivat ensimmäiseen eduskuntaan. Suomalaisen puolueen listoilta valittiin myös viisi muuta naisedustajaa.
Eduskunnassa Gripenberg keskittyi muiden puolueensa naisedustajien tavoin ensisijaisesti naisten ja lasten aseman ja oikeuksien parantamiseen, siveellisyyskysymyksiin sekä kieltolain ajamiseen. Hän halusi saada myös kumottua aviomiesten edusmiehyyden suhteessa vaimoihinsa, mutta asiaa koskeva laki hyväksyttiin Suomessa vasta vuonna 1929. Gripenberg oli aktiivinen valiokuntatyössä, mutta melko hiljainen ja ujo täysistunnoissa. Kömpelöstä suomen kielen taidostaan huolimatta hän piti puheenvuoronsa eduskunnassa aina suomeksi. Eduskuntatyö muodostui Gripenbergille pettymykseksi, ja hän koki toimintakulttuurin epämieluisan patriarkaalisena. Ruotsinkieliseen yläluokkaan kuuluvana – ja suomenkieliseen rahvaaseen usein ennakkoluuloisesti suhtautuvana – hän oli hankalassa asemassa omassa puolueessaan ja monesti sosialistien pilkan kohteena. Oman puolueen miesedustajienkin kanssa oli välillä vaikeuksia tulla toimeen. Varsinkin vasemmiston edustajien mielestä hän ei ymmärtänyt tasa-arvokysymykseen liittyneitä sosiaalisia näkökohtia eikä työläisnaisten ongelmia. Gripenberg tunsikin ilmeisesti suoranaista vastenmielisyyttä työläisnaisia kohtaan ja panetteli ulkomaanmatkoilla työläistaustaisia edustajatovereitaan, jotka olivat hänen mielestään sopimattomia tehtäviinsä. Hän kannatti naisten ja miesten tasa-arvoa kunkin säädyn sisällä, mutta ei yhteiskuntaluokkien tasa-arvoa.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Gripenberg toimi kansanedustajana kaksi kautta ja jäi terveydellisistä syistä pois eduskuntavaaleista keväällä 1909, mutta hän palasi vielä uralleen naisjärjestöissä. Suomen naisyhdistystä oli johtanut välillä Elin Sjöström. Vuonna 1911 Gripenberg oli mukana Suomen Naisten Kansallisliiton perustamisessa. Se toteutti hänen pitkäaikaisen unelmansa saada Suomelle oma virallinen edustus Kansainväliseen naisliittoon, mikä ei ICW:n sääntöjen vuoksi aiemmin ollut mahdollista. Gripenberg toimi myös tämän järjestön ensimmäisenä puheenjohtajana ja edusti virallisesti Suomea Kansainvälisen naisliiton Tukholman kokouksessa jo syksyllä 1911. Hän kuoli kuitenkin keuhkokuumeeseen jouluaattona 1913. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle. Haudalla paljastettiin marraskuussa 1914 muistomerkki, jossa on Emil Wikströmin veistämä muotokuvareliefi.


title: Aleksandra Gripenberg

text: 1900-luvun alussa osa naisasialiikkeestä piti arvokonservatiivista Gripenbergiä jo liian vanhoillisena, varsinkin moraalikysymyksissä. Hän vastusti tiukasti muun muassa ruotsalaisen Ellen Keyn ajatuksia.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Gripenberg pysyi koko ikänsä naimattomana eikä hänellä ollut lapsia.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Suomen kansalliskirjaston kokoelmiin kuuluu nykyään testamenttilahjoituksena saatu Aleksandra Gripenbergin kokoelma, joka sisältää lähinnä varhaista naisasiakirjallisuutta. Gripenbergin laaja kirjeenvaihtoarkisto on Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran hallussa.


title: Aleksandra Gripenberg

text: Naisjärjestöjen Keskusliitto (ent. Suomen Naisten Kansallisliitto) myöntää nykyisin Gripenbergin mukaan nimettyä Aleksandra-palkintoa tasa-arvotyössä ansioituneille henkilöille. Palkintoon kuuluu rintakoru ja tuhannen euron rahasumma.


title: Piispanistuin

text: Piispanistuin () on piispan kirkollinen valta, hallintopaikka, toimisto tai tuomiokirkko. Eräissä kirkoissa sillä tarkoitetaan myös piispalle tarkoitettua fyysistä istuinta esimerkiksi tuomiokirkossa (joissain teksteissä "piispan istuin", ). Vastaavasti paavin valtaa, virkaa tai virkapaikkaa tarkoittaa pyhä istuin. Joskus piispanistuimella tarkoitetaan hiippakuntaa eli piispanistuimen valta-aluetta, vaikka varsinaisesti piispanistuin ei tätä tarkoita.


title: Piispanistuin

text: Ortodoksisessa kirkossa fyysinen piispanistuin eli katedra (, käsinojallinen tuoli) eli "korkea paikka" symboloi piispan valtaa. Katedra siirtyi keisareilta piispoille 400-luvulla. Termiä katedra voi käyttää myös piispan kirkollisesta vallasta. Siitä tulee sana katedraali eli tuomiokirkko, piispan ja hiippakunnan pääkirkko, jossa on katedra. Istuin on alttarin itäreunan puoliympyrää muistuttavassa ulkonemassa (apsis). Tuomiokirkossa on toinenkin fyysinen piispanistuin, kreikkalaisilla eteläseinustalla ja slaavilaisessa käytännössä keskiosassa. Luostarin johtajan istuin voi olla samantapainen.


title: Piispanistuin

text: Alttarin perällä, alttari-ikonin alla oleva Korkea Istuin on myös joissain tavallisissa kirkoissa ja joissakin tsasounissa. Sillä piispa istuu epistolaa luettaessa. Istumisen ajaksi piispa riisuu omoforinsa.


title: Piispanistuin

text: Kirkkosalissa olevaa toista, aidattua korkeaa istuinta, jollainen on mm. Kuopion katedraalissa, käytetään lähinnä silloin, kun piispa on läsnä palveluksessa, mutta ei osallistu sen toimittamiseen. Tällä istuimella käytetään myös, Korkeasta Istuimesta poiketen, omoforia.


title: Piispanistuin

text: Palvelusta toimittaessaan piispa yleensä seisoo keskellä kirkkoa olevalla erillisellä korokkeella.


title: Piispanistuin

text: Luterilainen kirkko ei käytä fyysistä piispanistuinta, vaan kyseessä on eräänlainen menneisyyttä kunnioittamaan pyrkivä nimike, joka tarkoittaa että kyseinen kirkko tai kaupunki on hiippakunnan piispan kotipaikka.


title: Piispanistuin

text: Joissakin vanhoissa luterilaisissa kirkoissa on niin sanottuja piispantuoleja eli kuorin sisäpuolelle tai varsinaisten penkkirivien eteen sijoitettuja nojatuoleja, jotka on tarkoitettu vierailevan piispan ja hänen puolisonsa paikoiksi silloin, kun he ovat läsnä vain osallistumassa palvelukseen. Tosin monet piispojen puolisot eivät ole käyttäneet niitä jos ovat jääneet yksin istumaan tällaiseen vaan vetäytyneet kaikessa hiljaisuudessa kirkkokansan joukkoon.


title: Piispanistuin

text: Roomalaiskatolisella ja anglikaanisella kirkolla on samankaltaisia fyysisiä piispanistuimia kuin ortodokseilla. Helsingin Pyhän Henrikin katedraalin piispanistuimessa on Suomen apostolisen vikaarikunnan eli nykyisen hiippakunnan edeltäjän ensimmäisen piispan Michael Buckxin vaakuna.


title: Piispanistuin

text: Suomessa (katolisen kirkon) piispanistuin oli ensin Nousiaisissa, mistä se siirrettiin vuoden 1229 jälkeen Koroisiin. Turkuun piispanistuin siirrettiin 1200-luvun lopulla, viimeistään tuomiokirkon vihkimisen myötä vuonna 1300.


title: Piispanistuin

text: Vuoden 2018 alusta Suomen ortodoksien arkkipiispan istuin on ollut Helsingissä, Uspenskin katedraalissa, sitä ennen Kuopiossa. Näin tehtiin arkkipiispan vaihtuessa, koska nykyään yli puolet kirkon jäsenistä asuu Helsingin hiippakunnassa ja osuus on kasvamassa. Myös vaikuttaminen on Helsingissä helpompaa.


title: Piispanistuin

text: Nykyään Suomessa on useita luterilaisia ja ortodoksisia piispanistuimia sekä Helsingissä muun muassa katolinen piispanistuin.


title: Perhosvoltti

text: Perhosvoltti, tunnetummin sivuttaisvoltti tai aerial, on akrobaattinen temppu, joka on yksi voltin muodoista. Tempussa ihminen menee voltin sivuttain. Aerialia pidetään yleensä rentona temppuna, eikä sitä yleensä käytetä trampoliinivoimistelussa.


title: Perhosvoltti

text:
Trikkauksessa aerial on yleinen ja yksinkertainen temppu, joka tapahtuu potkuhypyllä, eikä esimerkiksi korkealle hypätessä. Puhdas aerial näyttää hienolta, missä pää on hyvin alhaalla ja jalat ovat haaralla. Free runningissa aerial on yleisemmin perhosvoltti, joka suoritetaan hypätessä esimerkiksi korokkeelta alas tai katolta katolle. Perhosvoltti voidaan yleensä tehdä korkealta. Telinevoimistelussa voidaan periaatteessa myös tehdä aerial, joka suoritetaan pää melko alhaalla ja jalat suorana ja haaralla. Trampoliinivoimistelussa ei yleensä näytetä perhosvolttia, syy saattaa olla huono alastulo perhovoltilla trampoliinille.
Aerial saattaa olla lähtöisin taistelulajeista, koska temppu muistuttaa paljonkin potkua, jos sen tekee puhtaasti oikein. Aerial on silti voltti, koska siinä ihminen menee sivuttaisakselinsa ympäri. Aerialia huomioidaan paljon trikatessa.


title: Oskar Klein

text: Oskar Klein (15. syyskuuta 1894 – 5. helmikuuta 1977) oli ruotsalainen fyysikko, joka tuli tunnetuksi kehittämällä Theodor Kleinin luomaa viisiulotteista teoriaa, joka tunnetaan nykyään Kaluzan-Kleinin teoriana. Teoriaa pidetään ensimmäisenä moniulottuvuisena teoriana, vaikka suomalainen Gunnar Nordström oli aiemmin kehittänyt vastaavanlaisen teorian. Ylimääräiset ulottuvuudet ja niiden kompaktifiointi ovat keskeisessä osassa säieteorioissa.


title: Oskar Klein

text: Klein syntyi Danderyyn kunnassa, Ruotsissa. Hän oli Ruotsin ensimmäisen rabbin, Gottlieb Kleinin, ensimmäinen lapsi. Hän pääsi jo nuorena opiskelemaan Nobel-instituuttiin, jossa häntä opetti Svante Arrhenius. Arrhenius halusi lähettää Kleinin Jean-Baptiste Perrin luo Pariisin yliopistoon, mutta alkanut ensimmäinen maailmansota muutti suunnitelmia.


title: Oskar Klein

text: Klein työskenteli Niels Bohrin kanssa Kööpenhaminassa vähän aikaa alkaen vuodesta 1917. Hän väitteli itsensä tohtoriksi Tukholman yliopistosta vuonna 1921. Kaksi vuotta myöhemmin hän sai työpaikan Michiganin yliopistosta. Klein ja hänen vaimonsa Gerda Koch muuttivat Yhdysvaltoihin. Klein palasi vuonna 1925 takaisin Tanskaan ja vietti vähän aikaa Leidenissä, Alankomaissa, Paul Ehrenfestin luona.


title: Oskar Klein

text: Vuonna 1938 hän ehdotti heikon vuorovaikutuksen aiheuttamien, varausta muuttavien prosessien pohjautuvan bosoninvaihtoon. Hän loi mallinsa muutamaa vuotta Hideki Yukawaa myöhemmin, ja malli pohjautui lokaaliin mittasymmetriaan, edeltäen ei-Abelisten mittakenttäteorioiden kehittämistä.


title: Ufotarusto

text: Ufotarusto on joukko ufoihin liittyviä uskomuksia.


title: Ufotarusto

text:
Ufotarusto tukee suurelta osin
väitettä, jonka mukaan ufot ovat vieraalta planeetalta tai toisesta ulottuvuudesta peräisin olevia lentäviä aluksia.


title: Taivas sinivalkoinen

text: Taivas sinivalkoinen on MTV3-kanavalla vuonna 2001 esitetty suomalainen draamasarja. Sarja on jatkoa "Kun taivas repeää" -sarjalle. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Kirsti Manninen ja Markku Onttonen, joka on myös ohjannut sarjan. Lopputunnusmusiikin kappaleen ”Tanssii taivas sinivalkoinen” esittää Bablo.


title: Taivas sinivalkoinen

text: Sarjassa kerrotaan entisen lääkintälotan Ainon ja sissipartioluutnantti Laurin elämästä sodan jälkeisessä Suomessa alkaen välirauhan solmimisesta syyskuun 19. päivänä 1944 ja päättyen olympialaisiin Helsingissä vuonna 1952. Sarjan henkilöt ovat kuvitteellisia, mutta tapahtumat ovat osa Suomen historiaa sodan jälkeisinä vaaran vuosina. Salmen Laurin tarinassa on kuitenkin huomattavia yhtäläisyyksiä Mannerheim-ristin ritari Lauri Törniin.


title: Taivas sinivalkoinen

text: "Kun taivas repeää" ja "Taivas sinivalkoinen" on julkaistu VHS:nä vuonna 2001 ja DVD:nä vuonna 2006.


title: Kvalsundin silta

text: Kvalsundin silta () on riippusilta Norjan Kvalsundin kunnassa Finnmarkin läänissä. Se ylittää Kvalsundetin salmen ja yhdistää Kvaløyan saaren manner-Norjaan. Silta on 741,5 metriä pitkä ja sen pääjänne on 525 metriä sekä alituskorkeus 26 metriä. Silta on 56. suurin riippusilta maailmassa ja maailman pohjoisin riippusilta. Silta on avattu vuonna 1977. Kvaløyan puoleisen pylonin huippu on 97,5 metrin korkeudella merenpinnasta, eteläinen eli mantereen puoleinen pyloni on hieman matalampi, 81,5 metriä merenpinnasta.


title: Lesbous erotiikassa

text: Lesbous erotiikassa tarkoittaa naisten välisen seksuaalisen kanssakäymisen kuvallista tai sanallista esittämistä.


title: Lesbous erotiikassa

text: Lesboporno on suunnattu lähes aina heteroseksuaalisille miehille. Tutkimusten mukaan useimmat miehet pitävät naisten välisen seksin kuvaamista heteroseksiä kuvaavaa pornografiaa kiihottavampana.


title: Mefistofeles

text: Mefistofeles (myös Mephistophilus, Mephistophilis, Mephostopheles, Mephisto ja muita kirjoitusasuja) on Faust-legendassa esiintyvä paholaisen edustaja. Faust tekee Mefistofeleen kanssa sopimuksen sielunsa myymisestä.


title: Kuningas Salomonin kaivokset (vuoden 1985 elokuva)

text: Kuningas Salomonin kaivokset ("King Solomon's Mines") on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut seikkailukomedia. Elokuvan ohjasi J. Lee Thompson, ja pääosissa ovat Richard Chamberlain ja Sharon Stone. Elokuva perustuu Henry Rider Haggardin romaaniin Kuningas Salomon kaivokset vuodelta 1885, mutta on komediallinen ja Indiana Jones -elokuvia parodisoiva versio siitä.


text: Elokuvalle kuvattiin samalla jatko-osaksi "Allan Quatermain ja kadonnut kultainen kaupunki", joka sai ensi-iltansa 1987.


text: Elokuva kertoo Jesse Hustonista joka palkkaa seikkailunhimoisen Allan Quatermainin auttamaan hänen isänsä etsinnöissä, joka kidnapattiin. Jessen isä on kuuluisa arkeologi, joka on kiinnostunut Kuningas Salomonin kaivoksen legendasta, johon ei kovinkaan moni usko. Kaksikko saa tietää, että kidnappauksen takana on Dogati ja saksalainen eversti Bockner miehineen. Tästä alkaa heidän seikkailunsa, josta ei puutu vauhtia ja vaaratilanteita.


text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Roope Lehtinen kutsui elokuvaa ”hirveähköksi” köyhän miehen Indiana Jonesiksi ja antoi sille yhden tähden viidestä, lähinnä Sharon Stonen ansiosta.


title: Lightning (jolla)

text: Lightning on purjejolla, jonka on suunnitellut Sparkman & Stephens Yhdysvalloissa vuonna 1938. Sittemmin Lightning-purjeveneitä on rakennettu yli 15 000 kappaletta. Vakaana mutta myös nopeana jollana Lightning soveltuu sekä retki- että kilpakäyttöön.


title: Lightning (jolla)

text: Lightning on Kansainvälisen Purjehtijaliiton, ISAF:n, hyväksymä purjeveneluokka. Lightning on suosittu yksityyppivene, jolla kilpaillaan yli 13 maassa ja muun muassa Pan-Amerikan kisoissa. Euroopan-, Pohjois-Amerikan- ja Etelä-Amerikan -mestaruuskilpailut järjestetään vuosittain ja maailmanmestaruuskilpailut joka toinen vuosi. Suomessa maailmanmestaruudesta on kilpailtu kahdesti, Helsingissä 1971 ja Kuopiossa 1995.


title: Lightning (jolla)

text: Vene on 5,8 metriä pitkä ja sen paino on 318 kilogrammaa. Maston korkeus on 7,9 metriä. Lightningissa käytetään purjeina fokkaa, isopurjetta ja spinaakkeria. Veneessä on metallinen nostoköli, joten sitä on helppo kuljettaa trailerilla.


title: Lightning (jolla)

text: Suomessa Lightning-toimintaa organisoi Suomen Lightning-liitto, joka kuuluu Kansainvälisen Lightning-liittoon ("International Lightning Class Association, ILCA") ja Suomen Purjehtijaliittoon (SPL).


title: Butō

text: Butō () on avantgardistinen nykytanssin muoto, joka kehitettiin Japanissa. Ensimmäisen kerran sitä esitettiin 1959. Siinä yhdistyvät tanssi, teatteri, improvisaatio ja sekä japanilaisen perinteen esittävistä taiteista että saksalaisesta ekspressionistisesta tanssista ja performanssitaiteesta saadut vaikutteet. Japanista tanssimuoto on levinnyt myös muualle maailmaan ja vaikuttanut osaltaan nykytanssin kehitykseen. Tyypillistä butō-esityksille on lähes alaston valkoiseksi maskeerattu vartalo.


title: Butō

text: Tanssin kehittivät 1950- ja 1960-luvulla Kazuo Ōno ja Hijikata Tatsumi.


title: Gabriel Erik von Haartman

text: Gabriel Erik von Haartman (vuoteen 1810 pelkkä Haartman, 9. maaliskuuta 1757 Nauvo – 2. elokuuta 1815 Turku) oli Turun akatemian rehtori ja lääketieteen professori. Hänet aateloitiin vuonna 1810.


title: Gabriel Erik von Haartman

text: Haartman sai vuonna 1782 viran Turun kaupunginlääkärinä, ja seuraavana vuonna hänet nimitettiin Turun akatemiaan anatomian, kirurgian ja obstetriikan professoriksi. Vuonna 1789 hän siirtyi lääketieteen professoriksi. Syksyllä 1808 Haartman nimettiin akatemian rehtoriksi. Venäjän valloitettua maan Suomen sodassa Haartman aktivoitui myös valtakunnanpolitiikassa.


title: Gabriel Erik von Haartman

text: Vuonna 1785 Haartman oli avioitunut viisitoistavuotiaan apteekkarintyttären Fredrika Lovisa von Mellin kanssa. Pariskunnan esikoinen, tytär Lovisa Dorothea, syntyi vuonna 1788. Häntä seurasi Lars Gabriel 1789 ja Hedvig Margaretha 1790. Fredrika kuoli kuitenkin lapsivuodekuumeeseen vuonna 1792 pian neljännen lapsensa Carl Danielin syntymän jälkeen. Haartmanin sisar Jeanne huolehti lapsista, kunnes neljä vuotta myöhemmin Haartman avioitui uudestaan Fredrika Sofia Fockin kanssa. Tästä avioliitosta syntyi kaikkiaan kahdeksan lasta, muun muassa pojat Gustaf Reinhold ja Johan Robert.


title: Leo Laukki

text: Leonard Leopold Lindquist (22. marraskuuta 1880 Helsinki – 15. syyskuuta 1938 Moskova) oli suomalainen poliitikko ja valistusmies, joka loi uransa pääasiassa Yhdysvalloissa ja Neuvostoliitossa. Hän johti Yhdysvalloissa Duluthin Työväen Opistoa (Work People’s College) vuosisadan alussa (1908–?) ja kuului Suomen kommunistisen puolueen keskuskomiteaan vuosina 1921–1925. Lindquist tunnettiin parhaiten nimellä Leo Laukki, jonka hän otti käyttöön jo kouluaikanaan. Neuvostoliitossa hän käytti myös nimiä Leo Tiura, Leo Laukki-Tiura ja Leo Kurutin.


title: Leo Laukki

text: Leo Laukin tausta oli vaatimaton. Hänen äitinsä Henrika Vilhelmina Tiura oli pyykinpesijä ja isänsä Karl Gustav Lindqvist Suomen Kaartin signaalitorvensoittaja. Tästä huolimatta Laukin onnistui käydä viisi vuotta koulua, ja valmistuttuaan hän jatkoi Etelä-Venäjän ratsuväkikouluun. Laukki valmistui keväällä 1905 luutnanttina ja palasi Suomeen. Laukki luki Venäjällä oleskelunsa aikana sosialistista kirjallisuutta, ja hänellä oli yhteyksiä sosialistivallankumouksellisiin.


title: Leo Laukki

text: Yleislakon aikana loppuvuodesta 1905 Laukki hakeutui yhteyksiin aktivistien kanssa. Hän harjoitti lakon aikana yhteistoimintaa myös venäläisten bolševikkisotilaiden kanssa. Joulukuussa hän osallistui Venäjän sosialidemokraattisen työväenpuolueen Tampereen konferenssiin SDP:n edustajana. Lakon jälkeen Laukki liittyi myös Voimaliittoon, joka oli urheiluseuraksi naamioitu aseellinen järjestö. Viranomaisten nujerrettua Voimaliiton Laukki päätti vaihtaa mannerta.


title: Leo Laukki

text: Laukki saapui Yhdysvaltoihin maaliskuussa 1907 ja liittyi heti mukaan Yhteisen Suomalaisen Sosialistijärjestön toimintaan. Laukki opetti suomea puhuneita aktivisteja Työväen Opistossa ja kirjoitti suomenkielisiin lehtiin. Monien muiden radikaalien tavoin Laukki liittyi vuoden 1910 jälkeen kumouksellista syndikalismia kannattaneeseen Industrial Workers of the World (IWW) -järjestöön. Syndikalisti-Laukki kannatti jyrkän egalitaristista yhteiskuntamallia, jossa hierarkiat tulisivat poistumaan. Hän kirjoitti myös muun muassa vallankumouksellisen sabotaasin mahdollisuuksista. Tutkija-Laukki kirjoitti kolme kirjaa, jotka käsittelivät antiikin orjuutta (1912), teollista yhteiskuntaa (1917) ja Venäjän vallankumousta (1919).


title: Leo Laukki

text: YSS:n jakauduttua vuosien 1913–1914 aikana Laukki kuului järjestön vasemmistofraktion johtajiin. Laukki toimi Teollisuustyöläinen-lehden päätoimittajana (1916–?).


title: Leo Laukki

text: Keväällä 1918 Yhdysvaltain viranomaiset pidättivät Laukin ja 165 muuta IWW:n "vaarallisimpana" pidettyä aktivistia. Laukki oli yksi viidestä tuomitusta suomalaisesta. Hän sai 20 vuoden vankeustuomion vakoilusta ja salaliiton organisoinnista. Hän kuitenkin valitti tuomiostaan, pääsi vapaaksi takuita vastaan ja pakeni Neuvosto-Venäjälle. Kymmeneen tuhanteen dollariin nousseen takuusumman keräsivät IWW:n amerikansuomalaiset kannattajat, joista monet joutuivat taloudellisiin vaikeuksiin Laukin häivyttyä maasta.


title: Leo Laukki

text: Laukki saapui Neuvosto-Venäjälle keväällä 1921. Hän ei heti luopunut sympatiastaan syndikalismia kohtaan, mutta hänet valittiin SKP:n keskuskomiteaan jo 1921. Laukki liittoutui puoluejohdossa Eino Rahjan kanssa ja putosi keskuskomiteasta "rahjalaisena" vuonna 1925. Suosion laskun jälkeen Laukki työskenteli muun muassa opettajana Sverdlovin yliopistossa, toimittajana Persiassa (?-1931) ja filosofian professorina Dnepropetrovskin Rautatieliikenneinstituutissa. Laukki oli suosittu opettaja. Viimeisen luentonsa jälkeen hän sai oppilailtaan runsaasti suosionosoituksia ja professoria heiteltiin ilmassa.


title: Leo Laukki

text: Laukin poikkeavat mielipiteet koituivat lopulta hänen kohtalokseen. Laukki erotettiin instituuttinsa puoluekomiteasta vuonna 1937. Eroa joudutti Otto Wille Kuusisen lausunto, jossa tämä piti Laukkia epäluotettavana, koska tällä oli ollut yhteyksiä kansanvihollisena pidettyyn Eino Rahjaan. Laukki lähetti tämän jälkeen Kuusiselle kirjeen, jossa hän pyrki osoittamaan esitetyt syytteet vääriksi. Hän myönsi tehneensä virheitä tukiessaan Rahjaa vuonna 1925, mutta ihmetteli myös, mitä periaatteellisia virheitä hän muka oli tehnyt viime vuosina. Laukki kertoi paljastaneensa "kymmeniä trotskilaislurjuksia ja useita buharinilaisia vastavallankumouksellisia fashistien kätyreitä", vaikka olikin ollut kyvytön näkemään Rahjan harhaoppisuutta. Laukki pidätettiin ja ammuttiin vuonna 1938.


title: Leo Laukki

text: Leo Laukin mukaan on nimetty vuosina 1966–1999 käytössä ollut yhdysvaltalainen ohjussiilo A-4 Grand Forksissa Pohjois-Dakotassa. Minuteman II -ohjusten laukaisutukikohdan muitakin siiloja oli nimetty 1900-luvun alussa eläneiden suomalaisten sosialistien mukaan.


title: Gotha G

text: Gotha G oli saksalainen ensimmäisen maailmansodan aikainen raskas pommikone.


title: Gotha G

text: Gotha G:tä alettiin valmistaa syksyllä 1916, jolloin zeppeliinien haavoittuvuus uusia brittiläisiä hävittäjiä vastaan oli käynyt saksalaisille musertavan selväksi.


title: Gotha G

text: Kaksimoottorisesta työntöpotkurikoneesta tuotettiin viittä eri versiota, Gotha I–V. Gotha-koneen kehittelyyn vaikutti huomattavasi helmikuussa 1917 saksalaisten käsiin eksymisen takia ehjänä joutunut Handley Page 0/400 -pommittaja.


title: Gotha G

text: Gotha V lensi jopa 840 km matkan, ja nousi 6 500 m korkeuteen. Suurin nopeus oli 140 km/h.


title: Gotha G

text: Gotha oli kokoonsa nähden nopea, ja hyvin puolustettu, sen takia sitä oli vaikea ampua alas. Gothat saattoivat lentää muodostelmassa ja suojata toisiaan konekivääreillä. Silti koneen laskeutuessa sattui monesti onnettomuuksia, jotka verottivat Gothia.


title: Gotha G

text: Gothan erikoisuus oli koneen takaosassa rungon alapinnalla sijaitseva ampumistunneli, joka mahdollisti koneen ohjaamossa istuvan taka-ampujan ampua koneen alapuolelle ja koneen taakse alaviistoon: taka-ampuja ampui ampumistunnelin kautta koneen rungon ”läpi”. Yleensä koneita vastaan oli tehokkainta hyökätä tästä kulmasta. Ensimmäinen alasammuttu Gotha ammuttiin kuitenkin suoraan koneen takaa oman pyrstön suojasta. Tämä tekniikka ei kuitenkaan toiminut hyvin, jos koneen ohjaaja tiesi heilutella konetta lennon aikana.


title: Gotha G

text: Gotha-koneet tuhottiin Versailles’n rauhansopimuksen ehtojen mukaan Saksan hävittyä sodan.


title: Gotha G

text: Saksalaiset alkoivat suunnitella päiväaikaisia pommituslentoja Englantiin vuoden 1916 lopulla (Operation Türkenkreuz). Gothat pommittivat Lontoota ensimmäisen kerran 13. kesäkuuta 1917 ja tappoivat 162 lontoolaista, haavoittaen 432:ta.


title: Gotha G

text: Yhtäkään Gothaa ei ensimmäisessä hyökkäyksessä ammuttu alas; hyökkäys oli sodan eniten kuolonuhreja vaatinut ilmahyökkäys. Eräällä seuraavista pommituskerroista kävi muun muassa niin että englantilaisten omat ilmatorjunta-ammukset aiheuttivat Lontoossa enemmän tuhoa kuin Gotha-pommittajat.


title: Gotha G

text: Päivähyökkäyksissä Gothan lensivät korkealla Thames-jokea ylös kohti Lontoon keskustaa, yöllä Gothat saattoivat kuljettaa enemmän pommeja, koska lensivät matalalla.


title: Gotha G

text: Vuonna 1918 alkoivat Gotha-pommittajien tappiot kasvaa Lontoon yllä sitä suojaavan sulkupallojärjestelmän ja tehokkaiden hävittäjien, kuten Sopwith Camelin takia.


title: Gotha G

text: Kolmimiehisen Gotha V:n lentomatka oli noin 840 km, korkein lentokorkeus 6 500 km ja huippunopeus 140 km/h. Siinä oli 2–3 konekivääriä.


title: Marjo Kuusela

text: Marjo-Leena Kuusela-Kitti (o.s. "Kuusela", s. 30. syyskuuta 1946 Turku) on suomalainen koreografi, tanssija ja akateemikko.


title: Marjo Kuusela

text: Kuusela aloitti tanssin neljävuotiaana Lahja Salvianderin liikuntakoulussa Turussa ja suuntautui päämäärätietoisesti tanssin pariin. Vuosina 1953–1965 Kuusela tanssi Turun teatterissa. Hän ei kuitenkaan halunnut tanssia klassista balettia, eikä muita tanssin lajeja voinut opiskella Suomessa. Kuusela päätyi teatteriohjaajan koulutukseen Tampereelle vuonna 1966. Vuosina 1966–1970 hän tanssi Tampereen Työväen Teatterissa.


title: Marjo Kuusela

text: Vuonna 1972 Kuusela ja tanssija-koreografi Maria Wolska perustivat Tanssiteatteri Raatikon, jossa työskenteli myös Kuuselan puoliso tanssija-koreografi Tommi Kitti. Kuusela toimi ryhmässä koreografina, tanssijana kaikissa produktioissa vuosina 1972–1978 ja taiteellisena johtajana vuosina 1974–1987. Monet Kuuselan tanssiteokset pohjautuivat suomalaisen kirjallisuuden klassikoihin.


title: Marjo Kuusela

text: Myöhemmin Kuusela on vieraillut muun muassa Kansallisbaletissa ja Helsingin Kaupunginteatterin tanssiryhmässä, jonka johtajana hän toimi vuosina 1992–1995. Kuusela on toiminut Teatterikorkeakoulun tanssitaiteen professorina vuodesta 1996 lähtien opetusalanaan koreografia. Hän on hoitanut myös Teatterikorkeakoulun vararehtorin virkaa 1997–2000.


title: Aarni Kivinen

text: Aarni Tuomas Kivinen (s. 30. maaliskuuta 1967 Vaasa) on suomalainen näyttelijä ja muusikko. Hän on naimisissa Auli Ahon kanssa ja pariskunnalla on kaksi lasta. Hänen veljensä on Ylen toimitusjohtaja Lauri Kivinen.


title: Aarni Kivinen

text: Aarni Kivinen valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1998.


title: Aarni Kivinen

text: Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "Rikospoliisi ei laula", "Tahdon asia" ja "Paholaisen tytär". Toukokuusta 2008 huhtikuuhun 2010 Kivinen esitti Panu Kaukovaaraa televisiosarjassa "Salatut elämät". Hän on myös Aarno-nimisenä hahmona Ari Wahlstenin romaanissa "Kosteiden mestojen balladi". Kivinen näyttelee myös "Roba"-televisiosarjan (2012) ylikomisario Heikki Rantanivaa. Televisiosarjassa "Ugrilampaat" hän toimi käsikirjoittajana ja myös keksi sarjan nimen. Kivinen oli mukana "Lapinlahden Linnuissa" vuosina 2003–2006, soittiminaan saksofoni, poikkihuilu ja tinapilli.


title: Aarni Kivinen

text: Kivisellä ja Kari Malisella oli toukokuussa 2007 Suomenlinnassa esitys "Viaporin vaietut tarinat". Vuoden 2008 alusta on Kivinen kuulunut "Aboriginal Pig Band" -kokoonpanoon. Lisäksi Aarni on toiminut lauluntekijänä Lapinlahden Linnuissa, Åttopojissa ja Suomenlinnan Suolakurkuissa, joihin hän myös kuuluu.


title: Unity Mitford

text: Unity Valkyrie Mitford (8. elokuuta 1914 – 28. toukokuuta 1948) oli englantilainen aristokraatti sekä Adolf Hitlerin ihailija ja ystävä.


title: Unity Mitford

text: Unity Mitford syntyi äärioikeistolaisen ja eksentrisen paronin David Bertram Ogilvy Freeman-Mitfordin johtamaan seitsenlapsiseen perheeseen, jossa oli kuusi tytärtä ja yksi poika. Mitfordin sisarukset nousivat aikanaan otsikoihin. Yksi sisaruksista, Jessica meni naimisiin Winston Churchillin kommunistisukulaisen kanssa ja toinen, Diana nai Sir Oswald Mosleyn, Ison-Britannian fasistipuolueen johtajan. Unitysta tuli Hitlerin ystävä ja ihailija.


title: Unity Mitford

text: Pitkänä ja vaaleana kaunottarena Unity edusti saksalaisen rotuopin mukaista pohjoisen rodun ihannetyyppiä. Hän tutustui Hitleriin Münchenissä 1933, niihin aikoihin, kun kansallissosialistinen puolue otti vallan Saksassa. Hän rakastui Hitleriin toivottomasti ja toivoi pääsevänsä tämän kanssa naimisiin. Vaikka Unity oli pääosin epäpoliittinen hahmo, hän vetosi Hitleriin, jotta tämä pitäisi hyviä suhteita Isoon-Britanniaan. Hitler ei mielellään keskustellut naisten kanssa politiikasta, vaikka olikin aina vieraalleen kohtelias. Hitlerin ja Unityn suhde ei todennäköisesti ollut seksuaalinen, vaan jäi ystävyystasolle.


title: Unity Mitford

text: Saksan hyökättyä Puolaan ja Ison-Britannian julistettua sodan Saksalle Unity yritti itsemurhaa Münchenin Englantilaisessa puistossa 3. syyskuuta 1939. Hän ampui itseään kahdesti pienikaliiperisella pistoolilla, mutta jäi henkiin. Hitler lähetti parhaiksi tietämänsä lääkärit hoitamaan Unitya ja lähetti tämän erikoisjunavaunussa takaisin Englantiin terveydentilan ollessa riittävän hyvä. Unity ei koskaan toipunut haavoistaan, ja hän kuoli naimattomana 1948.


title: Jan Hultin

text: Jan Aarne Hultin (s. 23. marraskuuta 1956 Lappeenranta) on suomalainen kulttuurivaikuttaja. Hän oli Savonlinnan oopperajuhlien johtaja vuosina 2002–2012. Syksyllä 2015 Hultin aloitti kaksivuotiskauden Joroisten Musiikkipäivien taiteellisena johtajana.


title: Jan Hultin

text: Hultin valmistui ylioppilaaksi Lappeerannan Kesämäen lukiosta ja luokanopettajaksi Joensuun yliopiston Savonlinnan opettajankoulutuslaitokselta 1981. Opintojensa loppuvaiheessa Hultin työskenteli kesätöissä oopperajuhlien avustajana ja toimi muun muassa "Lentävä hollantilainen" -produktion luurankona.


title: Jan Hultin

text: Hultin työskenteli vuosina 1981–1987 luokanopettajana Espoossa kunnes siirtyi vuonna 1987 Kansallisoopperaan. Hän työskenteli vuoteen 1992 tuotantoassistenttina ja -sihteerinä sekä tuottajana. Vuosina 1992–1994 hän oli tuotantopäällikkö. Hultin siirtyi Savonlinnan oopperajuhlien toimitusjohtajaksi vuonna 1994 ja hoiti tehtävää vuoteen 2002 saakka. Vuosina 2002–2012 hän oli oopperanjohtaja. Hultin suoritti eMBA-tutkinnon Turun kauppakorkeakoulussa vuonna 2006.


title: Jan Hultin

text: Hultin omistaa HeartBrain Oy:n, joka tuottaa ohjelmapalveluita, järjestää konsertteja ja toimii konsulttiyrityksenä. Hän on työskennellyt International Opera Artists Managementin vanhempana neuvonantajana.


title: Normunds Veinbergs

text: Normunds Veinbergs (s. 8. lokakuuta 1971) on entinen latvialais-suomalainen lentopalloilija, joka pelasi yhteensä 16 kautta ammattilaisena Suomessa. Hänet valittiin viidesti SM-liigan parhaimmaksi pelaajaksi ja yksitoista kertaa liigan tähtikuusikkoon. Veinbergs voitti urallaan neljä Suomen mestaruutta ja kertaalleen Suomen Cupin. Hän päätti peliuransa tuplamestaruuteen keväällä 2011.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergs on yksi suomalaisen pääsarjatason mieslentopalloilun kaikkien aikojen pelaajia, pelaajaikoni. Esimerkiksi Ilta-Sanomien lentopallotoimittaja Jari Perkiö on luonnehtinut häntä "lentopalloliigan suurimmaksi legendaksi". Veinbergs tunnettiin korkeasta kipukynnyksestään, jonka turvin hän saattoi pelata vammoista huolimatta lääkärien neuvoja uhmaten usein kevään ratkaisuotteluissa.


title: Normunds Veinbergs

text: Pelaajauransa jälkeen Veinbergs jatkoi valmentajana pitkäaikaisessa seurassaan PerPossa ja valmensi PerPoa kaudet 2011-13. Pronssista avausvalmennuskautta seurasi seuraavalla kaudella Veinbergsin saamat potkut johtuen PerPon heikosta menestyksestä helmikuussa 2013. Veinbergs palasi valmennustehtäviin keväällä 2014, jolloin hän oli Hurrikaani Loimaan valmennusryhmässä mukana, kun joukkue voitti SM-pronssia. Takaisin paluu Rovaniemelle tapahtui, kun Perungan Pojat ilmoittivat tehneensä sopimuksen Veinbergsin kanssa valmennuksesta kaudeksi 2014-15. PerPo solmi Veinbergsin kanssa vuoden mittaiset jatkosopimukset myös seuraavien lentopallokausien päättymisen jälkeen. Joulukuussa 2016 PerPo irtisanoi Veinbergsin päävalmentajan tehtävästään heikosti sujuneen alkukauden vuoksi.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergs aloitti lentopallouransa syntymäkaupungissaan Jūrmalassa Latviassa veljensä innostamana kuusivuotiaana. Hänen äitinsä Tatjana Veinberga oli lajin olympiavoittaja Méxicon 1968 kesäolympialaisissa. Latvian pääsarjassa Veinbergs debytoi 20-vuotiaana. Hän keräsi menestystä Buvnieksin seurajoukkueessa, joka sijoittui kolme kertaa peräkkäin Latvian liigassa hopealle (1993, 1994 ja 1995).


title: Normunds Veinbergs

text: Kesällä 1995 1-sarjassa pelannut Napapiirin Palloketut ehti sopia yhteistyöstä latvialaisen Aleksandr Shemetovsin kanssa, mutta Shemetovs lähti paremman tarjouksen saaneena pelaamaan toiseen SM-liigajoukkue PPS-Volleyhin. NaPan jättänyt Shemetovs suositteli kuitenkin Latvian maajoukkueeseen noussutta Veinbergsia Palloketuille. Veinbergs saapui suoraan Helsingissä pelattavaan kesäturnaukseen ja vakuutti rovaniemeläiset taidoillaan tehden sopimuksen NaPaan.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergsin ensimmäisellä Suomen kaudella Palloketut nousi SM-liigaan. Veinbergsin aikakausi rovaniemeläisseurassa jatkui kuusi kautta käsittäen kaudet 1995–2001. Vuonna 1999 NaPa saavutti pronssimitalin. Vuonna 2000 pronssiottelut vaihtuivat liigafinaaleihin, mutta tulokseksi jäi Veinbergsille ja NaPalle hopeamitalit. NaPa hävisi KuPS-Volleylle pitkäksi venyneen finaaliarjan ratkaisevan viidennen loppuottelun Kuopion jäähallissa 5 000 katsojan edessä. Veinbergs valittiin NaPa-vuosina 1998, 1999 ja 2001 liigan tähtikuusikkoon.


title: Normunds Veinbergs

text: Loistavien Suomessa pelattujen kausien jälkeen Veinbergs sai hyviä tarjouksia Suomen rajojen ulkopuolelta, isommista lentopalloliigoista, kuten Italiasta ja Ranskasta. Hänen latvialainen ystävänsä Uģis Krastiņš varoitti kuitenkin maanmiestään, että kyseisissä maissa harjoitellaan liikaa terveyden uhalla. Osaltaan siksi Veinbergs ei jättänyt Suomea, mutta latvialaispelaaja siirtyi kuitenkin yllättäen Pallokettujen paikallisvastustajan Perungan Poikien riveihin. Hän sai seurakaverikseen osataan Veinbergsin pään pois ulkomaankentiltä kääntäneen Krastiņšin, jonka kanssa hän myöhemmin muodosti liigan tehokkaimman tutkaparin usean kauden ajaksi.


title: Normunds Veinbergs

text: Perungan Pojissa Veinbergsin rooli ei odotusten mukaisesti jäänyt pieneksi, hän oli yksi joukkueen tärkeimmistä pelaajista. Vuonna 2002 tuolloin ensimmäistä kauttaan lentopalloliigassa pelannut sarjanousija PerPo saavutti heti yllätyshopeaa hävittyään tiukan loppuottelusarjan tamperelaiselle Isku-Volleylle. Seuraavana vuonna Veingbergs ja PerPo kirkastivat hopeamitalit voittaen Suomen mestaruuden; Isku-Volley hävisi loppuottelusarjan voitoin 3–2. Veinbergs valittiin kuudennen kerran peräkkäin liigan tähtikuusikkoon sekä kolmannen kerran liigan parhaimmaksi pelaajaksi.


title: Normunds Veinbergs

text: Seuraavan kerran Rovaniemellä juhlittiin mitalia keväällä 2006, kun Perungan Pojat voitti pronssiottelussa runkosarjan ja Suomen cupin voittaneen paikallisvastustajansa Napapiirin Palloketut. Veinbergs oli pronssikamppailussa jälleen ratkaisevassa roolissa.


title: Normunds Veinbergs

text: Kaudeksi 2006–2007 Rovaniemen kaksi liigaseuraa, Perungan Pojat ja Napapiirin Palloketut, yhdistyivät ja seuran nimeksi tuli Santasport. Jo yksitoista vuotta Rovaniemellä pelannut Veinbergs teki yksivuotisen sopimuksen seuran kanssa. Runkosarjan osalta kausi oli Veinbergsille hieman rikkonainen, mutta pudotuspeleissä hän oli jälleen huippukunnossa. Santasport eteni loppuotteluihin runkosarjan voittanutta Pielaveden Sampoa vastaan ja voitti Kuopion jäähallissa pelatun viidennen ja ratkaisevan loppuottelun erin 3–2 vieden Suomen mestaruuden. Veinbergs oli pudotuspelien ja loppuottelusarjan paras pelaaja; hän oli neljässä finaaliottelussa kentän paras pistemies ja jokaisessa viisisarjaisen finaalitaiston ottelussa Santasportin paras pisteiden tekijä. Veinbergs valittiin loistavien pudotuspelien ja loppuotteluiden jälkeen kuukauden liigapelaajaksi.


title: Normunds Veinbergs

text: Mestaruuskauden jälkeen Santasportin organisaatio hajosi, kun Napapiirin Palloketut irtisanoi yllättäen fuusioituneiden seurojen sopimuksen. Santasport jatkoi PerPon alaisuudessa ja pelaajisto pysyi pääosin mestaruuskauden jälkeen vastaavanlaisessa kokoonpanossa. Myös Veinbergs teki jatkosopimuksen seuran kanssa.


title: Normunds Veinbergs

text: Kaudella 2007–2008 Veinbergs pelasi uransa 400. SM-liigaottelun. Santasport eteni loppuotteluihin saakka ja voitti kaksi ensimmäistä finaalia mutta hävisi kaksi seuraavaa. Ratkaisuottelu pelattiin jälleen Kuopiossa, täpötäydessä Kuopio-hallissa. Veinbergs syötti ratkaisevan viidennen erän alussa kolme ässäsyöttöä sekä kaksi erittäin vaikeaa syöttöä, joiden ansiosta Santasport pääsi viiden pisteen karkumatkalle. Ero kaventui loppua kohden mutta Santasport voitti erän ja ottelun ja vei toisen kerran peräkkäin lentopallon Suomen mestaruuden.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergsin äiti kuoli keväällä 2008 kesken finaalisarjan. Veinbergs kävi hautajaisissa Latviassa toisen ja kolmannen loppuottelun välissä. Lisäksi Veinbergs kärsi loppuotteluiden aikana kuumeesta sekä suoritti Suomen kansalaisuuteen vaadittavia opintoja. Loppuottelusarjan päätteeksi hänet valittiin SM-liigan kuukauden pelaajaksi edelliskauden tapaan. Kauden päätteeksi Veinbergs valittiin uransa neljännen kerran SM-liigan parhaaksi pelaajaksi. Lisäksi hänet valittiin yhdeksännen kerran SM-liigan tähtikuusikkoon, mikä oli liigahistorian ennätys.


title: Normunds Veinbergs

text: Kaudella 2008–2009 Veinbergs johdatti Santasportin runkosarjan voittoon sekä hyviin suoritukseen lentopallon EuroCupissa. Joukkue sijoittui lopulta SM-hopealle. Veinbergs palkittiin viidennen kerran SM-liigan parhaana pelaajana sekä valittiin kymmenennen kerran liigan tähdistöön.


title: Normunds Veinbergs

text: Kaudella 2009-10 PerPo vei suomalaistuneen pelaajan johdolla runkosarjan liigassa ylivoimaisesti. Pudotuspeleissä joukkue kuitenkin tippui yllättäen Raision Loimulle avauskierroksella. Veinbergs mietti huonosti sujuneen kauden jälkeen pitkän aikaa uransa jatkoa. Hän päätti jatkaa ja yrittää voittaa vielä Cup-mestaruus, joka vielä häneltä puuttui menestyksellisen uran saavutuksista.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergsin pitkäaikainen ja useita kausia Suomen lentopallokentillä kestänyt ura sai hienon päätöksen kaudella 2010-11. Viimeisellä pelikaudellaan hän saavutti himoitsemansa Liiga-cupin mestaruuden, jonka lisäksi hän johdatti PerPon jälleen Suomen mestariksi. Veinbergs valittiin kauden jälkeen jälleen kerran liigan tähtiseitsikkoon. Kausi 2010-11 jäi Suomen lentopallokentille lähtemättömän vaikutuksen pelaajaurallaan tehneen Veinbergsin uran viimeiseksi.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergs alkoi odotetusti valmentamaan Perungan Poikia kaudella 2011-12 jatkaen näin lentopallouraansa tutussa seurassa ja ympäristössä. Avauskaudellaan päävalmentajana Veinbergs valmensi PerPon SM-pronssille. Hän jatkoi PerPon päävalmentajana kaudella 2012-13, mutta helmikuussa 2013 PerPo erotti Veinbergsin johtuen heikosta menestyksestä Mestaruusliigassa. PerPo oli liigassa sijalla yhdeksän ja yhdestätoista edellisestä ottelustaan se oli hävinnyt kymmenen Veinbergsin saadessa potkut.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergs veti henkeä aina kevääseen 2014 saakka valmennuksesta. Keväällä 2014 hän liittyi liigajoukkue Hurrikaani Loimaan valmennustiimiin ja voitti apuvalmentajana SM-pronssia. PerPo pestasi Veinbergsin uudemman kerran seuran päävalmentajaksi kaudesta 2014-15 lähtien.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergsilla on Gunita-vaimo ja heillä kaksi lasta, Nikola (s. 1998) ja Nils (s. 2007). Veinbergs harrastaa vapaa-ajallaan muun muassa kalastusta, metsästystä ja kirjallisuutta. Lisäksi hän opiskeli Rovaniemen ammattikorkeakoulussa International Project Management 2003. Veinbergs puhuu hyvin suomen kieltä ja on nykyisin Suomen kansalainen.


title: Normunds Veinbergs

text: Veinbergs oli Rovaniemen kunnallisvaaleissa kokoomuksen ehdokkaana ja sai 91 ääntä; valtuustopaikkaan vaadittiin 99 ääntä. Veinbergs nousi toiseksi varavaltuutetuksi ja hänet valittiin liikuntalautakuntaan.


title: Pedro

text: Pedro Henrique Madruga Ferreira Lima, paremmin tunnettuna Pedro on brasilialainen lentopalloilija.


title: Pedro

text: Sosiaalinen ja innokas asenne sekä pelitaidot vakuuttivat valmentajan, pelaajat ja seurajohdon, kun Hurrikaani Loimaa hankki brasilialaisen Pedron joukkueeseensa kaudeksi 2007–2008. Pedro on pelannut mm. Brasilian nuorten maajoukkueessa. Viikkoa ennen Suomeen näytille tuloaan Pedro palkittiin yliopisto-olympiadien parhaana pelaajana. Hurrikaani Loimaa haki Pedrosta erityisesti lisätehoja ns. roskapallojen päättämiseen. Sosiaalisuus ja asenne eivät kuitenkaan riittäneet, kun Pedro sai lähteä joukkueesta, kun amerikkalainen Mark Dursharme hankittiin hänen tilalleen roskapallojen tappajaksi. Loimaalta Pedro hankittiin Lentopallon 1-sarjaan, Kyyjärven Kykyyn, jossa hänen piti pelata jouluun saakka. Pedro sai kuitenkin Kyyjärveltäkin potkut vain kolmen pelin jälkeen. Kyyjärveltä Pedro suuntasi Savonlinnaan, East Volleyn riveihin, jossa hän pelasi loppukauden.


title: Pedro

text: Kaudella 2006–2007 Pedro pelasi Las Palmasissa, Espanjassa. Sitä ennen hän ehti pelata kauden Argentiinassa. Kaudella 2008–2009 Pedro oli taas Suomessa ja tyrkyllä SM-liigajoukkueeseen, Mutalan Rientoon.


title: Renzo Sanchez

text: Renzo Sanchez on venezuelalainen lentopalloilija, joka pelaa ensi kaudella Hurrikaani-Loimaan riveissä lentopallon SM-liigaa.


title: Renzo Sanchez

text: Renzo Sanchez kuuluu Venezuelan maajoukkueeseen. Venuzuelan maajoukkue on lentopallon maarankingissa sijalla 20 (Suomi 33). Venezuelan maajoukkue oli viime vuonna Japanin MM-kilpailuissa. Renzo kuului tähän joukkueeseen. Tällä hetkellä Renzo valmistautuu Pan American –kilpailuihin ja pääsee tämän vuoksi Suomeen vasta 15.9. Viime kaudella Renzo pelasi Karavan joukkueessa Kyproksella. Renzo on kuuluisa passeistaan, joita hän tämäyttelee kentällä.


title: Iines

text: Iines tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Avainhenkilö

text: Avainhenkilö on kuka tahansa sellainen henkilö, jota organisaatio erityisesti arvostaa, ja jonka työpanoksella on erityinen merkitys organisaation tuloksellisuudelle. Hän voi yhtä hyvin olla johtaja, ulkomailla matkustava myyntimies, toimihenkilö kuin tavallinen työntekijäkin. Avainhenkilö on ihminen, jota halutaan palkita hyvistä suorituksista, jonka terveydestä ja jaksamisesta organisaatiossa erityisesti ollaan huolissaan ja jonka halutaan säilyttävän työkykynsä ja elämänhallintansa mahdollisimman hyvänä aina eläkeikään asti.


title: Johtaja

text: Johtaja on henkilö, joka johtaa organisaatiota, esimerkiksi hallintoa, yritystä tai muuta järjestöä. Johtaja voi olla alaisten valitsema ja yksi heistä. Johtajalla on yleensä vastuu kokonaisuudesta. Johtajia on monenlaisissa yhteisöissä ja yhteiskunnissa. Johtajia voi olla useampia, usealla tasolla ja johtajienkin välillä voi olla hierarkia. Johtajan auktoriteetti voi olla muodollista, asemaan perustuvaa, se voi olla henkistä tai fyysistä vallankäyttöä tai karismaa. Johtajan valtuudet ovat organisaation suurimmat ja hän on organisaation protokollassa korkeimmalla. Suuryrityksen johtajat käyttävät usein nimikettä pääjohtaja ja toimitusjohtaja.


title: Nummela (albumi)

text: Nummela on Anssi Kelan vuonna 2001 julkaistu ensimmäinen sooloalbumi. Levystä on julkaistu myös kahden CD:n triplaplatinapainos, joka sisältää Nummela-albumin lisäksi ”Milla”-singlen, sekä musiikkivideot ”Milla” ja ”Mikan faijan BMW”.


title: Nummela (albumi)

text: "Nummela" on kaikkien aikojen kolmanneksitoista myydyin suomalainen albumi ja se saavutti platinaa jo ilmestymisvuotenaan. Kaikkiaan albumia on myyty yli 157 000 kappaletta. "Nummela" oli 2000-luvun myydyin albumi Suomessa, kunnes kokoelma-albumi "Vain elämää" ohitti sen joulukuussa 2012. Lisäksi se sijoittui Suomen virallisella albumilistalla sijalle yksi kolmellatoista viikolla vuonna 2001 sekä kolmella viikolla vuonna 2002.


title: Nummela (albumi)

text: Levy sekä nimikappale saavat nimensä vihtiläisestä taajamasta Nummelasta, jossa Anssi Kela on asunut. Kappale "Nummela" kertoo Anssi Kelan omasta elämästä. Kappaleessa lauletaan: ”Minä olin kahdentoista kun me maalle muutettiin, ja vain vuotta vanhempana katsoin kun faijaa haudattiin”. Tämä viittaa siihen, että Kelan perhe muutti Vihdin kirkonkylälle Anssin ollessa 12-vuotias, ja hänen isänsä Juha Kela kuoli vain reilu vuosi myöhemmin auto-onnettomuudessa.


title: Nummela (albumi)

text: "Soundin" Vesa Sirén kirjoitti neljän tähden arvostelussaan "Nummelan" olevan ”kokonaisuutena odotuksia herättävä kokonaisuus. Kelassa on ainesta merkittävän suomalaisen popmusiikin tekoon.”


title: Myllykirjasto

text: Myllykirjasto on Tyrnävän kunnan keskustaajamassa Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva kirjasto. Se on avattu yleisölle 7. elokuuta 1994. Kirjasto toimii Osuusmeijerin rakennuttamassa saneeratuissa, vuosina 1919–1993 toimineen myllyn tiloissa, ja osana Tyrnävän meijerialuetta se on yksi Tyrnävän kulttuuripolun kohteista.


title: Myllykirjasto

text: Kirjastotoiminta Tyrnävällä aloitettiin jo vuonna 1871. Toimintansa aikana kirjaston toimipiste on sijainnut muun muassa kansakoululla, osuusmeijerillä, postitoimistossa sekä paloaseman yläkerrassa, josta kirjasto muutti nykyisiin tiloihinsa.


title: Myllykirjasto

text: Myllyrakennus on valmistunut vuonna 1919 osana investointeja, joita Tyrnävän Osuusmeijeri toteutti huolimatta poliittisten olojen epävakaudesta ja ensimmäisestä maailmansodasta. Rakennus ei edusta mitään tiettyä rakennustyyliä. Pohjaratkaisuiltaan se on suorakaiteen muotoinen, ja sen pinta-ala on 619 neliömetriä. Rakennus on rapattu, väriltään vaalenpunainen ja sen yleisilmeen piirteitä ovat kuusijakoiset ikkunat.


title: Myllykirjasto

text: Rakennuksessa on ollut kattilahuone, sadan hevosvoiman höyrykone ja sähkögeneraattori. Generaattori tuotti sähköä riittävästi myös kirkonkylän tarpeisiin. Kattilahuone sijaitsi rakennuksen eteläpäädyssä, konehuone rakennuksen keskiosassa, ja varsinainen myllyn työtila pohjoispäädyssä.


title: Myllykirjasto

text: Myllyn toiminta jatkui tammikuuhun 1993 saakka huolimatta meijeritoiminnan päättymisestä. Meijerialue, johon mylly kuului, siirtyi Tyrnävän kunnan omistukseen ja se oli tarkoitus saneerata vähitellen. Myllyrakennus oli saneerauskohteista ensimmäinen, ja se saneerattiin kirjastoksi. Saneeraussuunnitelmat laativat arkkitehdit Maija Niemelä ja Pentti Myllymäki. Vuonna 1995 Tyrnävän kunnalle myönnettiin Oulun läänin rakennussuojelupalkinto, Viisikanta-palkinto, myllyrakennuksen onnistuneesta käyttötarkoituksen muutoksesta.


title: Myllykirjasto

text: Saneerauksen yhteydessä myllyrakennuksen tilajako säilytettiin. Nykyisin lainausosasto toimii vanhassa työsalissa, lainauspiste sijaitsee entisessä konehuoneessa ja myllyn konttorin paikalla on monitoimihuone. Entisessä kattilahuoneessa sijaitsevat lastenosasto sekä musiikkiosasto. Saneerauksen yhteydessä pääsisäänkäynti siirrettiin pohjoispäädystä talon keskelle. Saneerauksen yhteydessä myös myllyn suurikokoinen, rapistunut savupiippu korjattiin ja korotettiin entiseen 28 metrin pituuteensa.


title: Myllykirjasto

text: Sisätilat on jaettu eri tasoille portaikoin ja parvin. Entinen ullakkohuone on muutettu kirjaston oman henkilökunnan työtiloiksi ja laitteistohuoneeksi. Parvella sijaitsevat muun muassa näyttelytilat sekä käsikirjasto, jossa säilytetään kirjailija Väinö Kirstinän kokoelmaa. Kokoelmiin kuuluvat myös Tyrnävän kirkkoherrana vuosina 1952–1961 toimineen Lauri Mustakallion sekä hänen poikansa dosentti Hannu Mustakallion kirjallinen tuotanto, niin sanottu Mustakallioiden kokoelma.


title: Myllykirjasto

text: Vuonna 2010 valmistuneessa remontissa Myllykirjastosta rakennettiin yhdyskäytävä vanhaan meijerirakennukseen Kivipirttiin, jonne tuli kirjaston lisätiloja. Kivipirtti on 1906 valmistunut, alueen vanhin teollisuusrakennus, joka on rakennettu harmaasta lohkokivestä.


title: Kosmologinen horisontti

text: Kosmologinen horisontti tarkoittaa kosmologiassa hypoteettista rajaa, jota kaukaisempaa tapahtumaa havaitsija ei voi havaita koskaan kaikkeuden laajenemisen vuoksi. Tämä asettaa rajan nk. havaittavalle kaikkeudelle ja saa aikaan vaikutelman siitä että havaitsija on kaikkeuden keskipisteessä, sillä kosmologinen horisontti on ikään kuin pallo havaitsijan ympärillä ja havaitsija on sen keskustassa.


title: Bojan Gluvajić

text: Bojan Gluvajić (s. 21. tammikuuta 1980 Vrbas, Serbia) on serbialainen lentopalloilija, joka on pelannut muun muassa Suomessa Liiga-Riennon riveissä.


title: Bojan Gluvajić

text: Gluvajić pelasi 2000-luvun alkuvuosina ammattilaisena belgradilaisseuroissa VC Milicionar ja VC Partizan pelaten molemmissa myös Euroopan cupin pelejä.


title: Bojan Gluvajić

text: Joensuun Riennossa Gluvajić pelasi kaudella 2007–2008, minkä jälkeen hän pelasi muun muassa Saksassa ja Ranskassa. Hän palasi Rientoon vuoden 2013 syksyllä.


title: Bojan Gluvajić

text: Vuonna 2011 Gluvajić perusti myös Suomessa pelanneen joukkuetoverinsa Boris Bakalovin kanssa yhtyeen Nicim Izazvan, jonka musiikki on menestynyt Serbiassa.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Sadri Maksudi Arsal (1880–1957), jonka nimi alun perin oli Sadreddīn b. Nizāmeddin al-Maqsūdī, oli 1900-luvun alun Venäjän tataarien kansallisen heräämisen johtomiehiä. Ollessaan Venäjän duumassa kansanedustajana hänen nimekseen kirjattiin matrikkeliin venäläistetty muoto Sadrutdin Nisamutdinovitš Maksudov (Садретдин Низаметдинович Максудов). Eläessään Turkissa hän käytti vuodesta 1935 lähtien nimeä Sadri Maksudi Arsal; hänen vaimonsa nimi oli Kamile Arsal.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Maksudi syntyi 1880 (vanhan ajanlaskun mukaan 1879) Tašsun ("Kiviveden") kylässä lähellä Kazania. Juuri täältä ovat lähteneet myös useimmat Suomessa asuvista tataareista, mikä saattaa selittää Maksudin mielenkiinnon Suomea kohtaan. Perheen kotikielenä oli "turkki" (nykytermein kyseessä on tataari). Sadri Maksudin isä Nisamutdin lienee ollut opillisesti sivistynyt. Isänsä johdolla poika sai varhaisimmat opinalkeet.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Maksudi toimi monipuolisesti kirjailijana, lakimiehenä, kansanedustajana sekä Venäjän duumassa että Turkissa, presidenttinä, oikeushistorian professorina, turkkilaisuuden tutkijana ja Kansainliiton valtuutettuna. Hän oli myös läheisessä kosketuksessa Suomen ja suomalaisten kanssa.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Viisitoistavuotiaana Maksudi matkusti vanhimman veljensä kanssa Krimille Bahtšisaraihin, missä hän perehtyi islamilaisen lainopin alkeisiin ja arabian kieleen. Myöhemmin hän oleskeli jonkin aikaa Pietarissa ja myös Jasnaja Poljanassa Leo Tolstoin luona. Sieltä Maksudi elokuussa 1901 matkusti Konstantinopolin kautta Pariisiin. Vuoden 1902 lopulla hänet hyväksyttiin Pariisin yliopiston lainopilliseen tiedekuntaan, missä hän suoritti lakitieteen kandidaatin tutkinnon. Samaan aikaan hän opiskeli Sorbonnessa filosofiaa, kirjallisuutta ja sosiologiaa. Viimeisellä kurssilla hän toimi jo lehtorina ja selvitteli Venäjän islamilaisten kansojen olosuhteita opiskelijoille.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Elokuun alussa 1906 Maksudi palasi Berliinin kautta Venäjälle. Nižni Novgorodissa hän liittyi islamilaiseen perustuslailliseen puolueeseen ja toimi tehokkaasti puolueen järjestämiseksi. Puolue valitsi hänet piirikunnan edustajaksi, mutta pian hän sai tärkeämmän luottamustoimen, sillä hänet valittiin 1907 Kazanin kuvernementin turkkilaisten edustajaksi toiseen valtakunnanduumaan.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Duuman edustajaksi tultuaan Maksudi sai huomattavan luottamustoimen, sillä duuma valitsi keskuudestaan sihteerin ja viisi apulaissihteeriä; turkkilaisten edustajan osaksi tulivat ensimmäisen apulaissihteerin tehtävät. Kun toinen valtakunnanduuma hajotettiin, Maksudi valittiin jälleen entisen vaalipiirinsä edustajaksi kolmanteen duumaan 1908. Duuman jäsenenä hän hyvin puolusti erityisesti Venäjän turkkilaisten oikeuksia. Kolmannessa duumassa Maksudi puolusti myös Suomen oikeuksia kiihkovenäläisten Suomen itsehallintoon ja hallitusmuotoon suunnattuja hyökkäyksiä vastaan. Hän esitti eräässä tapauksessa jopa vastalauseen Suomen puolesta.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Vuonna 1917 bolševikkien julistettua kaikkien kansallisuuksien itsemääräämisoikeuden kokoontui Ufaan Idel-Uralin valtuuskunta, eräänlainen eduskunta, jonka puheenjohtajaksi valittiin Maksudi. Hänen aloitteestaan perustettiin myös Sisä-Venäjällä ja Siperiassa asuvien islamilaisten Kansallis-sivistyksellinen vapausliike -niminen järjestö. Maksudi tuli myös sen järjestön puheenjohtajaksi. Bolševismin saatua kyllin lujan otteen hajotettiin islamilaisten kansallinen liike, ja sen puheenjohtaja joutui 1918 pakenemaan Suomeen.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Suomesta Maksudi jatkoi matkaansa 1919 Pariisin rauhankonferenssiin, jossa hän vetosi Sisä-Venäjällä ja Siperiassa asuvien turkkilaisten poliittisten oikeuksien puolesta. Ensimmäisen maailmansodan voittajavaltiot eivät kuitenkaan osoittaneet myötätuntoa. Maksudi nimitettiin kuitenkin Sorbonnen yliopiston yhteydessä toimineeseen laitokseen turkkilais-tataarilaisten kansojen historian professoriksi.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Muutaman vuoden kuluttua uusi Turkin valtio kutsui hänet Ankaran yliopistoon oikeustieteen professoriksi. Turkissa Maksudi toimi myös kansanedustajana kolmen vaalikauden ajan. Turkin uudistusten yhteydessä hän joutui usein neuvottelemaan, varsinkin vuosien 1928 ja 1938 sivistyksellisistä, kielellisistä ja yhteiskunnallisista muutoksista. Myöhemmin hän sai myös Istanbulin yliopiston kunniaprofessorin arvon.


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Maksudin Turkissa julkaisemia teoksia:


title: Sadri Maksudi Arsal

text: Maksudi tunsi hyvin myös Suomen historian, Kalevalan ja suomen kielen nousun sivistyskieleksi. Hän olisi vielä vanhoilla päivillään halunnut vierailla Suomessa, mutta aie ei toteutunut, sillä Sadri Maksudi Arsal kuoli helmikuussa 1957 Istanbulissa.


title: Riihelä

text: Riihelä on Lahden kaupunginosa. Se on alun perin Okeroisissa sijainnut alue, jonka Hollolan kunta luovutti Lahden kaupungille 1956. Nykyinen Riihelän alue rakennettiin asuntomessualueeksi vuonna 1978 ja asuntomessualueen viereen rakennettiin vuoden 1978 hiihdon maailmanmestaruuskisojen kisakylä. Alueen rakennuskanta koostuu matalista omakoti-, rivi- ja kerrostaloista . Alueella on asutuksen yhteydessä lampi ja yli kahdenkymmenen vuoden aikana kasvavat istutetut puut ovat tehneet alueesta puistomaisen. Nimi Riihelä tulee 1500-luvun talonnimestä.


title: Riihelä

text: Riihelään pääsee Lahden paikallisliikenteen bussilinjalla 21, joka jatkaa Kasakkamäen kautta torille ja siitä Mukkulaan. Päätepysäkki sijaitsee Uotilankadun päässä.


title: Petteri Penttinen

text: Petteri Penttinen (s. 21. elokuuta 1985) on suomalainen lentopalloilija, joka pelasi kaudella 2014-2015 LEKA Volleyssa oltuaan tätä ennen Hurrikaani Loimaan riveissä. Hän on pelannut urallaan aiemmin Mutalan Riennossa, Pielaveden Sammossa ja Muuramen Lentopallossa. Hänellä on yksi Suomen mestaruus vuodelta 2005 Sammosta.


title: Petteri Penttinen

text: Penttinen on Pielaveden Sammon kasvatti, jossa hän myös pelasi ensimmäisen kautensa SM-liigassa vuonna 2005. Heti ensimmäisellä SM-liiga kaudellaan Penttinen voitti Suomen mestaruuden Sampon väreissä; Penttinen pelasi joukkueessa kakkospassarin roolissa. Pielavedellä ensimmäisen SM-liigavuotensa pelannut Penttinen siirtyi Muuramen Lentopallon vahvuuteen kaudeksi 2005-06 ja ykköspassarin rooliin. Muuramen Lentopallossa hän oli joukkueessa tärkeä palanen, kun joukkue eteni historiansa ensimmäisen kerran SM-liigan pudotuspeleihin kaudella 2006-2007. Joukkue sijoittui lopulta liigassa 9. sijalle.


title: Petteri Penttinen

text: Kaudeksi 2007-2008 Penttinen vaihtoi seuraa Mutalan Rientoon. Riennossa Penttinen yllätti monet, kun hän otti tähän mennessä uransa suurimman harppauksen nousten liigapassareiden eliittiin. Penttinen valittiin kauden päätteeksi Urheilukanavan nuorten pelaajien All-Stars kentälliseen.


title: Petteri Penttinen

text: Seuraavalla kaudella Penttinen jatkoi tasaisen varmaa kehittymistään. Riennon päävalmentajaksi pestattiin virolainen Urmas Tali, joka toi suomalaispassarin peliin uutta puhtia entisestään. ""Osaan ajatella peliä paremmin nykyisin vastustajan näkökulmasta"," Penttinen kommentoi Talin valmennuksen tuloksesta. Mutalan Riento pelasi historian parhaimman kautensa kun joukkue taipui vastan viidennessä puolivälieräottelussa jopa mestarisuosikiksi povatulle Pielaveden Sampolle.


title: Petteri Penttinen

text: Riennosta Penttinen siirtyi Hurrikaanin riveihin kaudeksi 2010-2011. Hurrikaanissa hän voitti kaudella 2011-12 SM-hopeaa pelaten ykköspassarin roolissa.


title: Petteri Penttinen

text: Penttinen on pelannut kymmenen alle 21-vuotiaiden maaottelua. Hänet valittiin huhtikuussa 2007, pelatussa 22-vuotiaiden SM-turnauksessa parhaaksi passariksi. Penttisen pituus on 185 cm ja enimmäisulottuvuus 335 cm.Penttinen on todella arvostettu pelaaja SM-liigassa pelaajien kesken. IS-Veikkaajan vuoden 2008 ensimmäisessä numerossa SM-liigajoukkueiden kapteenit äänestivät hänet liigan toiseksi parhaimmaksi passariksi. Penttistä kuvailtiin vaikeiden paikkojen passariksi, joka on jo nuoreksi hyvin virheetön.


title: Petteri Penttinen

text: Marraskuun alussa vuonna 2008 ilmestynyt Iltasanomien IS-Veikkaaja ennakoi että Penttisestä tulee lähivuosina SM-liigan paras passari.


title: Ilkka Koivula

text: Ilkka Koivula (s. 16. maaliskuuta 1966 Ranua) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1990 teatteritaiteen maisteriksi.