title: Kernaalanjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Tämän sisällä se kuuluu Hiidenjoen suualueeseen. Se on Vanajaveden reitin yläjuoksun keskusjärvi, johon laskevat vedet Lammin, Lopen, Rengon, läntisen Hämeenlinnan ja osaksi jopa Hattulan ja Kalvolan alueilta. Järveen laskevat suuremmat joet ovat Viralanjärvestä lähtevä Räikälänjoki, joka laskee järven pohjoispäähän, Haapajärvestä lähtevä Tuulensuunjoki eli Hyvikkälänjoki, joka tulee järven luoteispäähän ja Alasjärvestä tuleva ja Tervakosken läpi virtaava Tervajoki, joka laskee järven lounaispäähän. Välijoki eli Puujoki, joka saa alkuunsa Ansionjärvestä, laskee Hiidenjoen ja järven kaakkoiskulmaan jäävään Vettenjakamoon, joka muodostaa erillisen lahden. Useiden pelto-ojien lisäksi Tuulensuunjoen suiston rannoilla ja kaakkois- ja itärannoilla on tiheästi ojitettuja soita. Salpausselän pohjoispuolisen alueen vedet kokoava Kernaalanjärvi laskee Hiidenjokea myöten Vanajaveteen ja siitä edelleen pohjoiseen.


title: Kernaalanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kärnala järvi”. Sen rannassa sijaitsi Hakoisten kartano, jonka karttanimi oli ”Haga gård”. Järven rannat ovat olleet nykyistä ylempänä. Nykyäänkin järven vedenpinta on samalla korkeudella kuin Vanajaveden vedenpinta, minne Hiidenjoki laskee. Kaikki ne alueet, jotka ovat tänään peltoa, olivat tuolloin peltoa ja niittyjä. Kun vanajaveden pintaa on edellisillä vuosisadoilla alennettu, on se vaikuttanut myös Kernaalanjärven vedenpintaan.


title: Kernaalanjärvi

text: Hakoistenlinna ja sen itäpuolella sijaitseva Hakoisten kartano jäävät laajan muinaismuistoalueen sisälle. Se ulottuu rantaveteen asti Räikälänjoen ja Tuulensuunjoen välisellä alueella. Myös järven pohjoisrannan rautakautinen asutus on hyvin tiedossa.


title: Kernaalanjärvi

text: Vuoden 1962 peruskartassa kutsuttiin tulojokea Heinäjoen nimellä, mutta 1979 kartassa se oli Tuulensuunjoki. Kernaalanjärvestä pyydettiin 1866 Suomen viimeinen sisävesistä saatu monni.


title: Kernaalanjärvi

text: Kernaalanjärvi on kuuluisa Tervakosken paperitehtaan entisistä PCB-päästöistä ja vahvasta kuhakannastaan. Vuonna 2001 järvestä pyydettiin 10,885 kg painoinen kuha verkolla.


title: M/S Crown Princess

text: M/S Crown Princess on uusin Princess Cruises -risteily-yhtiön niin kutsutun "Grand Class" -alusluokan risteilyaluksista. Alus lähti neitsytmatkalleen Brooklynin Red Hookista New Yorkista 14. kesäkuuta 2006 ja suuntasi Turks- ja Caicossaariin kuuluvalle Grand Turkin saarelle. Aluksen kastoi julkaisija ja tunnettu televisiokasvo Martha Stewart.


title: M/S Crown Princess

text: Yhdeksäntoistakantisen aluksen pituus on 289,85 metriä, ja aluksella on hyttitilat 3 110 hengelle. Miehistöä laivalla on 1 200 henkeä.


title: M/S Crown Princess

text: 18. kesäkuuta 2006 "Crown Princess" oli matkalla takaisin New Yorkiin, kun päällystö ilmoitti aluksen kallistuneen tai tehneen jyrkkiä käännöksiä paapuuriin, ja otti yhteyttä Yhdysvaltain merivartiostoon. Alus joutui tekemään hätäpysähdyksen Port Canaveralissa Floridassa ohjausjärjestelmässä ilmenneen vian vuoksi. Vika aiheutti aluksen kallistumisen, joka johti jopa sadan ihmisen loukkaantumiseen ja materiaalisiin vahinkoihin. Alukselta ilmoitettiin, että muun muassa kalusteita oli kaatunut ja ikkunoita särkynyt. Kallistuma oli niin suuri, että uima-altaiden vettä oli päässyt valumaan pois. Noin sadasta loukkaantuneesta kahden vammat olivat kriittisiä ja kahdellatoista oli vakavia vammoja.


title: Linnatuuli

text: Linnatuuli on valtatie 3:n päälle rakennettu liikenneasema, joka sijaitsee Janakkalassa noin 20 kilometriä Hämeenlinnasta etelään. Linnatuuli on valmistunut vuonna 1992 ja se on ainoa tien päälle rakennettu liikenneasema Suomessa.


title: Linnatuuli

text: Liikenneasemalla on matkailuneuvonta, Motorest-ravintola, Subway- ja Hesburger-pikaruokaravintolat, K-Market, pankkiautomaatti ja linja-autonkuljettajille ja matkanjärjestäjille oma klubitila.


title: Linnatuuli

text: Linnatuulen lähistöllä on Kernaalanjärvi ja Hakoisten linnavuori.


title: Tom Nyariki

text: Tom Nyariki (s. 27. syyskuuta 1971) on kenialainen kestävyysjuoksija.


title: Tom Nyariki

text: Nyariki aloitti kansainvälisen uransa 1997 maastojuoksun MM-kisoissa Torinossa, joissa hän voitti pitkällä matkalla MM-pronssia. Samana vuonna Ateenan MM-kisoissa hän juoksi kolmanneksi 5 000 metrin juoksussa ja IAAF:n GP-finaalissa toiseksi samalla matkalla.


title: Tom Nyariki

text: Vuonna 1998 Nyariki oli neljäs maastojuoksun MM-kisoissa Marrakechissä pitkällä matkalla. Hän sijoittui samana vuonna GP-finaalissa kahdeksanneksi 3 000 metrin juoksussa ja oli yleisurheilun maailmancupissa samalla matkalla kolmas. Seuraavana vuonna hän oli maastojuoksun MM-kisoissa Belfastissa pitkällä matkalla kolmaskymmenesyhdeksäs. Nyariki on naimisissa kenialaisen entisen keskimatkojen juoksijan Jackline Marangan kanssa.


title: Arominvahvenne

text: Arominvahvenne on lisäaine, jota käytetään muun muassa mausteseoksissa sekä liha- ja kalavalmisteissa aromin vahvistajana. Tunnetuin arominvahvenne on natriumglutamaatti.


title: Arominvahvenne

text: Tuoteselosteissa natriumglutamaatti mainitaan useimmiten nimellä arominvahvenne ja siitä käytetään E-koodia E621. Arominvahventeet ilmoitetaan E-koodeilla E620-E641.


title: Dachstein

text: Dachstein on Pohjoisiin kalkki-Alppeihin lukeutuva vuoristoalue Itävallassa. Sen korkein huippu on 2 995 metriä merenpinnan tasoa korkeammalle kohoava Hoher Dachstein. Dachstein on yhdessä Hallstattin ympäristön kanssa UNESCOn maailmanperintöluettelossa.


title: Dachstein

text: Dachsteinin jäätiköstö (Dachsteingletscher) koostuu kahdeksasta jäätiköstä.


title: Luangu

text: Luangu (kirjoitetaan kongoksi Luangu ja portugaliksi Loango) oli afrikkalainen kuningaskunta 1400-luvulta 1800-luvulle. Se sijaitsi nykyisen Kongon tasavallan länsiosassa, mutta siihen kuului myös osia Gabonista ja Cabindasta. Laajimmillaan sen alue ulottui rannikolla Mayumbasta lähes Kakongoon saakka.


title: Luangu

text: Luangun asukkaat olivat kongoihin kuuluvia vilejä, joita on kutsuttu myös luanguiksi. Luangun naapureita olivat pieni Kakongon ruhtinaskunta ja Kongon kuningaskunta.


title: Luangu

text: Luangun alkuperä on hämärän peitossa. Alueen varhaisin kehittynyt yhteisö oli Madingo-Kayesin kaupungin tienoilla, joka oli jo ensimmäisellä vuosisadalla monisavuinen kylä. Ensimmäinen maininta Luangusta on kuitenkin vasta 1580-luvulta, jossa kerrotaan että alkujaan Luangu oli ollut Kongon vasallikunta, joka oli sittemmin itsenäistynyt. Hollantilaisten merenkulkijoiden kuvaus 1630-luvulta puolestaan kertoo, että Luangu oli ennen itsenäitymistään osa Kakongoa, joka vuorostaan oli osa Kongoa.


title: Luangu

text: Luangusta ei tiedetä paljon muuta kuin se, että se oli merkittävä orjakaupan keskus 1800-luvulle saakka.


title: Princess Cruises

text: Princess Cruises on brittiläis-amerikkalainen risteily-yhtiö, joka tuli tunnetuksi televisiosarjan "Lemmenlaiva" myötä. Sarjassa esiintyivät yhtiön risteilyalukset "Pacific Princess" (nykyisin "Pacific") sekä "Island Princess" (nykyisin "Discovery"). Maailmanlaajuisesti Princess Cruisesilla on useampia matkakohteita kuin millään muulla risteily-yhtiöllä.


title: Princess Cruises

text: Princess Cruisesin toiminta alkoi 1960-luvulla, kun Stanley MacDonald vuokrasi Canadian Pacific Limitedin lautta "Princess Patrician". Lautta liikennöi Los Angelesista aikana, jolloin alus normaalisti olisi ollut käyttämättömänä. Alusta ei kuitenkaan oltu suunniteltu tropiikinristeilyjä varten, joten yhtiö hankki tarkoitusta varten rakennetun "Italia"-aluksen.


title: Princess Cruises

text: "Italia" oli alun perin tilattu vuonna 1963 ja se oli ensimmäisiä moderneja aluksia. Modernia suunnittelua korostivat muun muassa pelastusveneiden kiinnitys alemmas runkoon jotta yläkannet olisivat tilavampia, ja pääkoneiden sijoittaminen peräosaan. Laivan sisustuksen suunnittelivat Gustavo Finali ja Romano Boico, jotka olivat sisustaneet myös risteilyalukset "Augustus", "Raffaello", "Oceanic" ja "Homeric".


title: Princess Cruises

text: Rakentaminen edistyi hitaasti, ja "Italia" laskettiin vesille vasta keväällä 1965. Kun alusta varusteltiin telakalla, julistettiin sen omistajat sekä rakentajayhtiö vararikkoon. Alus joutui pankin haltuun, joka perusti yhtiön aluksen myyntiä tai vuokrausta varten. Pankkiyhtiö vuokrasikin aluksen Princess Cruisesille.


title: Princess Cruises

text: Princess Cruises markkinoi alusta nimellä "Princess Italia", muttei koskaan virallisesti uudelleennimennyt alusta. Yhtiön logo ilmestyi alukselle vasta vuotta myöhemmin. Alusta käytettiin Los Angelesista Meksikon rannikolle suuntautuviin risteilyihin. Vuonna 1969 alusta käytettiin Alaskaan suuntautuvilla risteilyillä, mutta vuoteen 1973 mennessä vuokrasopimus peruttiin ja alus palautettiin Eurooppaan, jossa se vuokrattiin Costa Cruise Linelle.


title: Princess Cruises

text: Brittiläinen Peninsular & Oriental Steam Navigation Company (P&O) hankki Princess Cruisesin omistukseensa vuonna 1974, ja sen omistama "Spirit of London" siirtyi Princessin laivastoon, jossa alus sai nimen "Sun Princess", ollen ensimmäinen yhtiön kahdesta samannimisestä aluksesta.


title: Princess Cruises

text: Samana vuonna P&O hankki Princessille kaksi uutta alusta, vuonna 1971 Nordseewerkellä Flagship Cruisesille rakennetut "Sea Venturen" ja "Island Venturen", jotka saivat uudet nimet "Pacific Princess" ja "Island Princess". Nämä kaksi alusta esiintyivät useaan otteeseen televisiosarjassa "Lemmenlaiva".


title: Princess Cruises

text: P&O hankki Princess Cruisesille useita uusia aluksia aina 23. lokakuuta 2000 saakka, jolloin Princess Cruises erosi yhtiöstä ja muodosti itsenäisen yhtiön. 17. huhtikuuta 2003 miamilainen Carnival Corporation fuusioitui Princess Cruisesin kanssa, muodostaen Carnival Corporation & plc -yhtiön. Princess Cruisesin lisäksi Carnival operoi nykyisin kaikkiaan yhtätoista muuta risteily-yhtiötä.


title: Karyn Parsons

text: Karyn Parsons (s. 8. lokakuuta 1966 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Hilary Banksina televisiosarjassa "Bel-Airin prinssi" vuosina 1990-1996. Hän on myös esiintynyt elokuvissa, kuten "Class Act", "Majuri Payne" ja "The Ladies Man".


title: Karyn Parsons

text: Parsons on ollut naimisissa elokuvaohjaaja Alexandre Rockwellin kanssa 8. helmikuuta 2003 lähtien, ja heillä on yksi tytär.


title: Pro Bowl

text: Pro Bowl on amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliigan National Football Leaguen tähdistöottelu. Pro Bowl (viralliselta nimeltään AFC-NFC Pro Bowl) on jokaisen NFL-kauden viimeinen ottelu ja se on pelattu Aloha Stadiumilla, Honolulussa Havaijilla vuosittain tammi-helmikuussa jo vuodesta 1980 lähtien.


title: Pro Bowl

text: Vuoden 1939 tammikuussa NFL:n otteluohjelmaan lisättiin tähdistöottelu, jossa olivat vastakkain tuore liigamestari ja muista NFL-joukkueista koottu tähdistö. Ensimmäinen ottelu pelattiin Los Angelesin Wrigley Fieldillä. New York Giants voitti NFL:n all-star -miehistön, jossa oli pelaajia myös kahdesta liigan ulkopuolisesta joukkueesta, Los Angeles Bulldogsista ja Hollywood Starsista. NFL:n mestarin ja tähdistökentällisten välisiä vuosittaisia otteluita pelattiin kauden 1942 loppuun asti.


title: Pro Bowl

text: NFL elvytti tähdistöottelun tauon jälkeen kaudella 1950. Ensimmäinen kahden NFL-konferenssin välinen ottelu pelattiin tammikuussa vuonna 1951. Vastakkain olivat vuosina 1951-1953 American Conferencen ja National Conferencen parhaat pelaajat, vuosina 1954–1970 Eastern ja Western Conferencen sekä vuodesta 1971 lähtien American Football Conferencen ja National Football Conferencen parhaat pelaajat.


title: Pro Bowl

text: AFL- ja NFL-liigojen yhdistyttyä vuonna 1970 otettiin käyttöön NFL:n tähdistöottelun virallinen nimi, "AFC-NFC Pro Bowl". Kummankin konferenssin mestaruusotteluiden häviäjäjoukkueiden valmentajat saavat hieman kyseenalaisen kunnian toimia AFC:n ja NFC:n joukkueiden päävalmentajina.


title: Pro Bowl

text: Nykyään tähdistöottelun pelaajat valitaan äänestyksellä. Ääniä saavat antaa pelaajat, valmentajat ja joukkueiden kannattajat. Kunkin ryhmän äänimäärä suhteutetaan niin, että se vastaa kolmasosaa lopputuloksen kokonaisäänimäärästä. Joukkueiden kannattajat voivat äänestää NFL:n virallisella WWW-sivustolla nfl.com, puhelimitse tai NFL-stadioneille varta vasten pystytetyissä äänestyspisteissä. Äänestys on pelipaikkakohtainen ja jokaiselle pelaajalle (pelipaikalle) valitaan myös varamiehet loukkaantumisten varalta eniten ääniä saaneiden lisäksi. Ennen vuotta 1995 vain valmentajat ja pelaajat saivat äänestää. Vuoden 2007 Pro Bowl -äänestyksessä määräaikaan mennessä annettiin ääniä 69,8 miljoonaa kappaletta.


title: Pro Bowl

text: Pro Bowl on viime vuosina muuttunut vakavahenkisestä ottelusta monipäiväiseksi NFL:n näytöstapahtumaksi. Itse pelissä kaikkia taklauksia ei aina viedä loppuun asti samalla intensiteetillä kuin runkosarjassa tai pudotuspeleissä ja ottelun säännöt eroavat normaaleista NFL:n säännöistä. Jääkiekkoliiga n tapaan Pro Bowlissa tehdään tavallisesti paljon pisteitä ja ottelu viihdyttääkin enimmäkseen amerikkalaisen jalkapallon hyökkäyspelistä pitävää yleisöä.


title: Pro Bowl

text: Pro Bowlin pelisäännöissä on hieman eroja verrattuna NFL:n runkosarjan tai pudotuspelien otteluihin.


title: Pro Bowl

text: Ensimmäinen Pro Bowlin arvokkaimman pelaajan palkinto (MVP l. "Most Valuable Player") jaettiin vuonna 1951. Vuosina 1957–1971 palkinto annettiin sekä parhaalle hyökkäyksen takakentän pelaajalle (pelinrakentaja, keskushyökkääjä tai laitahyökkääjä) että parhaalle puolustuksen linjamiehelle. Vuonna 1972 palkinto myönnettiin sekä parhaalle hyökkääjälle että parhaalle puolustajalle. Vuodesta 1973 ottelussa on myönnetty vain yksi palkinto, ottelun arvokkaimmalle pelaajalle.


title: Pro Bowl

text: AFC-NFC Pro Bowlin historian aikana vuodesta 1973 lähtien pelinrakentajat ovat voittaneet 13 arvokkaimman pelaajan palkintoa, laitahyökkääjät 7.


title: Pro Bowl

text: Pro Bowlin historiassa Buffalo Billsin pelaajista neljä on voittanut ottelun arvokkaimman pelaajan palkinnon. Los Angeles/St. Louis Ramsin pelaajista on palkittu kolme. Seuraavien joukkueiden edustajia ei ole koskaan palkittu: Arizona Cardinals, Baltimore Ravens, Carolina Panthers, Cincinnati Bengals, Cleveland Browns, Denver Broncos ja Houston Texans.Vuoden 2007 Pro Bowl siirrettiin sunnuntai-iltapäivästä 11. helmikuuta lauantaille 10. helmikuuta Grammy-palkintogaalan takia.


title: Nkayi

text: Nkayi (vanhalta nimeltään Kayes) on Kongon tasavallan neljänneksi suurin kaupunki. Se on myös asemakaupunki Brazzaville-Pointe-Noire-radan varrella. Vuonna 2005 siellä asui 56 700 ihmistä.


title: Dolisie

text: Dolisie (aiemmin Loubomo) on kaupunki Kongon tasavallassa. Se sijaitsee Brazzaville-Pointe-Noire-rautatien varrella Niari-joen laaksossa. Vuonna 2005 siellä asui 106 300 asukasta.


title: Dolisie

text: Dolisie on nimetty tutkimusmatkailija Pierre Savorgnan de Brazzan kumppanin Albert Dolisien mukaan. Kaupungin toinen nimi, Lubomo, tulee kongon kielestä. Alun perin Dolisie sijaitsi kongoihin kuuluvan kunji-heimon alueella.


title: Dolisie

text: Dolisiessa asui hädin tuskin tuhat asukasta vuonna 1950. Vuonna 1962 Gabonilainen kaivosyhtiö COMILOG (Compagnie minière de l'Ogooué) rakensi Dolisien kohdalla Kongon rautatiehen liittyvän sivuradan mangaanin kuljetusta varten Etelä-Gaboniin. Rautatie piristi Dolisien seudun taloudellista elämää ja kaupunki alkoi kasvaa voimakkaasti. Siellä oli 20 000 asukasta 1962, 30 000 vuonna 1974 ja 50 000 vuonna 1980.


title: Dolisie

text: 1986 Gabonin rautatie ulottui Francevilleen saakka ja mineraalien kuljetus Dolisien reittiä päättyi ja paljon dolisielaisia muutti työn perässä Pointe-Noireen.


title: Dolisie

text: Dolisie sijaitsee Mayombe-viidakon tuntumassa. Ilmastoltaan se on suotuisampi kuin muut alueet Kongossa. Siellä ei ole niin kosteaa ja kuumaa kuin muualla.


title: Dolisie

text: Kaupungista on rautatieyhteydet itään, pohjoiseen ja länteen. Valtatie ("Route Nationale № 1") kulkee sen läpi. Etäisyys Brazzavilleen on 378 km ja Pointe-Noireen 208 km.


title: Steve Moneghetti

text: Stephen ”Steve” Moneghetti (s. 26. syyskuuta 1962 Ballarat, Victoria) on australialainen entinen kestävyysjuoksija.


title: Steve Moneghetti

text: Kansainyhteisön kisoissa 1986 Moneghetti juoksi 10 000 metrin juoksussa kuudenneksi. Samoissa kisoissa hän juoksi elämänsä ensimmäisen maratoninsa ja voitti lajissa pronssia. Olympialaisten maratonilla Moneghetti osallistui neljä kertaa ja hänen sijoituksensa olivat viides Soulin olympialaisissa 1988, 48:s Barcelonassa 1992, seitsemäs Atlantassa 1996 ja kymmenes Sydneyssä 2000. MM-kilpailuissa hän sijoittui maratonilla neljänneksi Rooman MM-kilpailuissa 1987, yhdenneksitoista Tokiossa 1991, kahdeksanneksi Göteborgissa 1995, pronssille Ateenassa 1997 ja sijalle 29. Sevillassa 1999. Kansainyhteisön kisoissa hän voitti maratonin vuonna 1994 ja juoksi toiseksi vuonna 1990. Vuoden 1998 Kansainyhteisön kisoissa hän juoksi kolmanneksi 10 000 metrin juoksussa. Maastojuoksun MM-kisoissa hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi pitkällä matkalla vuonna 1989. Puolimaratonin MM-kilpailuissa hän sijoittui hopealle vuonna 1993.


title: Steve Moneghetti

text: Arvokisojen ulkopuolella Moneghetti voitti vuonna 1990 Berliinin maratonin ajalla 2.08.16. Vuonna 1994 hän voitti Tokion maratonin. Melbournessa 2006 järjestetyissä Kansainyhteisön kisoissa Moneghetti toimi kisakylän pormestarina.


title: Phil Taylor

text: Phil Taylor (21. syyskuuta 1954, Chesterfield – 11. marraskuuta 2015), joka tunnetaan myös taiteilijanimellä "Philthy Animal" Taylor, oli brittiläinen rumpali, joka toimi Motörheadin rumpalina vuosina 1976–1984 ja 1987–1992. Taylorin viimeinen yhtye oli The Web Of Spider. Phil Taylor erosi Motörheadista ensimmäisen kerran vuonna 1984 riideltyään Lemmy Kilmisterin kanssa. Hänet korvasi entinen Saxon-rumpali Pete Gill. Taylor katui myöhemmin päätöstään ja pyysi saada rumpalin paikkaansa takaisin. Vuonna 1987 Pete Gillin erottua bändistä Taylor pääsi takaisin Motörheadiin, kunnes hänet haluttiin pois bändistä, koska alun perin Pete Gillin erottua Lemmy Kilmister oli kysynyt jo Mikkey Deetä bändiin. Deen kieltäydyttyä Kilmister otti Taylorin takaisin, koska hän tunsi suurimman osan Motörheadin tuotannosta ja ehti mukaan kesken Motörheadin Orgasmatron-kiertueen. Taylorin viimeinen keikka oli 28.03.1992 Irvine Meadowns -nimisellä festivaalilla, jonka jälkeen hänet erotettiin bändistä. Phil Taylor ja Lemmy Kilmister olivat hyviä ystäviä ja heidät nähtiin yhdessä monessa 2000-luvulla tehdyssä Motörhead -dokumentissa. Taylor soitti Motörheadin jälkeen myös monissa eri yhtyeissä, ei niinkään ammattilaisena vaan puhtaasti soittokunnon ylläpitämiseksi . Phil vieraili usealla Motörheadin keikalla vuosina 2013–2014, mutta kävi vain tervehtimässä yleisöä.


title: DB Schenker

text: DB Schenker on Saksan valtion omistamaan Deutsche Bahniin (DB) kuuluva tavarankuljetus- ja logistiikkayhtiöryhmä. Se toimii 130 maassa ja sillä on 2 000 toimipistettä ympäri maailmaa. DB Schenkerin palveluksessa oli vuoden 2016 lopulla 68 388 työntekijää. Sen liikevaihto oli vuonna 2016 15,1 mrd. euroa. DB Schenker hoitaa maa-, lento- ja merikuljetusten lisäksi varastointi- ja muita logistiikkapalveluja.


title: DB Schenker

text: Suomessa DB Schenkerin tytäryhtiö Schenker Oy hoitaa kansainvälisiä lento-, meri- ja maakuljetuksia. Yhtiö kuljettaa paketteja, lavoja, osa- ja täyskuormia ja järjestää erikoiskuljetuksia. Lisäksi Schenker tekee Suomessa kotijakelua ja harjoittaa sopimuslogistiikkaa. DB Schenker tuottaa Suomen palvelut yhdessä ketjukumppaninsa Vähälä Logistics Oy:n kanssa. Aiemmin yhteistyö tehtiin Kiitolinja-aputoiminimen alla, mutta kesäkuun 2016 alusta lukien Kiitolinja muuttui DB Schenker -brändin alle.


title: DB Schenker

text: Helmikuussa 2017 Schenker ilmoitti avaavansa noutopisteverkostonsa kaikille yrityksille.


title: Käkisalmen lääni

text: Käkisalmen lääni () oli Käkisalmen linnan ympärille muodostunut ja sille veroa maksava hallintoalue. Se oli Ruotsin hallinnassa 1580–1595 ja 1617–1710 ja käsitti Laatokan- ja Pohjois-Karjalan. Vuonna 1721 alue jaettiin kahtia, ja sen eteläosa oli siitä lähtien osa Venäjälle kuulunutta Vanhaa Suomea, kunnes vuodesta 1812 lähtien entinen lääni kokonaisuudessaan oli osa Suomen suuriruhtinaskuntaa. Käkisalmen lääni -nimitys liittyy aikaan 1580–1721, minkä jälkeen alueen historia on osa Vanhan Suomen historiaa. Nykyään entisen Käkisalmen läänin pohjoisosat kuuluvat Suomeen ja eteläosat Venäjään.


title: Käkisalmen lääni

text: Suomen historiallisena maakuntana Käkisalmen lääni nähdään vielä vuonna 1894 Helsingin Senaatintorilla paljastetussa , jossa sitä edustaa palavaa linnaa kuvaava vaakuna.


title: Käkisalmen lääni

text: Ensimmäinen maininta Vuoksen suuraluetta tarkoittavasta Korelasta on vuodelta 1143. Novgorodilaiset ja myöhemmin venäläiset käyttivät Käkisalmesta Korela-nimitystä 1600-luvulle asti. Käkisalmi sijaitsi Viipurista 85 kilometriä koilliseen Vuoksen rannalla Suomenlahdelta Laatokalle johtavan kauppareitin varrella. Käkisalmi ja Viipuri olivat tärkeitä reitin valvontapisteitä.


title: Käkisalmen lääni

text: Vuonna 1570 alkoi Ruotsin ja Venäjän välillä 25 vuotta kestänyt sotimisen kausi, jonka tuhovaikutus ulottui Karjalaan hyvin raskaana. Vuonna 1580 Ruotsin armeija valloitti Käkisalmen Pontus De la Gardien johdolla.


title: Käkisalmen lääni

text: Ruotsin miehittämien alueiden veroja kantoi käskynhaltija, joka johti Käkisalmen linnalääniä. Hallinto oli tuolloin melko epämääräinen käsite, sillä kuullessaan ruotsalaisvoudin saapuvan lähtivät rajaseutujen asukkaat erämaahan. Jos voudilla oli apunaan sotaväkeä, lähtivät asukkaat Venäjän puolelle. Veronkanto vaikeakulkuisessa Taka-Karjalassa oli muutoinkin vaikeaa ja verokertymä jäi pieneksi. Käkisalmen linnan varusväen muonittamiseksi oli kerättävä veroja myös Savosta ja Viipurin Karjalasta.


title: Käkisalmen lääni

text: Käkisalmen läänin palauttamisesta Venäjän hallintaan sovittiin Täyssinän rauhassa 1595, vaikka läänin luovutus tapahtui vasta rajankäynnin jälkeen 1597. Vuonna 1611 Pontus De la Gardien poika Jakob De la Gardie valtasi Käkisalmen.


title: Käkisalmen lääni

text: Läänin siirtyminen Ruotsille virallistui Stolbovan rauhassa 1617, jolloin Ruotsi sai valtansa alle myös Inkerinmaan. Länsiosa Karjalasta kuului Viipurin linnalääniin, mutta valloitettua Käkisalmen lääniä ei liitetty sen yhteyteen. Käkisalmen lääni muodosti Kustaa II Aadolfin aikana yhdessä Inkerinmaan ja Liivinmaan kanssa kenraalikuvernöörikunnan, jonka keskus oli Narvassa ja kenraalikuvernöörinä oli Johan Skytte.


title: Käkisalmen lääni

text: Käkisalmen lääniä ja Inkerinmaata pidettiin voittomaana, joka annettiin Jaakko De la Gardielle vuokralääniksi vuoteen 1629 asti. Lääninherra, voudit ja virkamiehet saivat pitää lääninsä verotulot maksettuaan kuninkaalle tietyn verosumman. Läänillä ei ollut lähettää edustajia Ruotsin valtiopäiville voittomaa-statuksen vuoksi. Monet ortodoksiset asukkaat pakenivat läänistä Venäjälle, lähinnä Tverin alueelle peläten luterilaisuuden levittämistä heidän keskuuteensa.


title: Käkisalmen lääni

text: Läänin asukkailla ei ollut oikeutta lähettää edustajiaan Ruotsin valtiopäiville. Papit voivat kyllä toimittaa anomuksiaan valtiopäiville ja kansan asiamiehiä eli valtuutettuja kävi silloin tällöin Tukholmassa edistämässä seudun asioita. Sitä vastoin ennen kuninkaan vallan lujittumista pidetyillä maapäivillä ritaristo ja rälssimiehet saivat esittää toivomuksiaan ja osallistua päätösten tekoon. Vuonna 1661 Käkisalmessakin järjestettiin maapäivät, jonka päätöksiin sen jälkeen oikeuden istunnoissa usein vedottiin.


title: Käkisalmen lääni

text: Vuodesta 1633 läänin alue oli Tukholman kollegioitten alainen maaherrakunta, joka 1637 liitettiin Pietari Brahen hallitsemaan Suomen kenraalikuvernöörikuntaan. Käkisalmen läänin maaherra asui Käkisalmessa ja oli kenraalikuvernöörin alainen. Oikeudellisesti lääni kuului Turun hovioikeuden piiriin.


title: Käkisalmen lääni

text: Käkisalmen läänissä oli 1600-luvulla yhdeksän kreivi- ja vapaaherrakuntaa:


title: Käkisalmen lääni

text: Ankara verotus, katovuodet, ortodoksien uskonnollinen sorto ja lääninherrain mielivalta saivat aikaan voimakkaan muuttoliikkeen. Yli puolet Käkisalmen läänin asukkaista pakeni Venäjälle 1600-luvun aikana ja heidän tilalleen tuli uudisasukkaita, eniten Savosta ja Pohjois-Pohjanmaalta.


title: Käkisalmen lääni

text: Suuren Pohjan sodan aikana Venäjä valloitti Käkisalmen läänin vuonna 1710. Vuonna 1712 Pietarista tehtiin Venäjän pääkaupunki, jolloin Etelä-Karjalan hallinta tuli tärkeäksi kaupungin turvallisuuden takaamiseksi. Uudenkaupungin rauhassa 1721 Karjalan alue jaettiin uudella tavalla ja syntyi Vanha Suomi, joka samalla päätti Käkisalmen läänin tarinan. Hallinto poistui pian Käkisalmesta ja Viipuri sai johtavan aseman alueella. Käkisalmen läänin Ruotsille jäänyt pohjoisosa eli nykyinen Pohjois-Karjala sen sijaan liitettiin Savonlinnan ja Kymenkartanon lääniin.


title: Bruce Kulick

text: Bruce Howard Kulick (s. 12. joulukuuta 1953 Brooklyn, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko, lauluntekijä ja tuottaja. Kulick on soittanut vuodesta 2000 lähtien rock-yhtye Grand Funk Railroadin kitaristina. Kulick muistetaan myös urastaan rock-yhtye Kissin pitkäaikaisena kitaristina. Hän liittyi yhtyeeseen vuonna 1984 korvaten yhtyeen jättäneen Mark St. Johnin, ja soitti yhtyeessä vuoteen 1996. Kulick levytti yhtyeen kitaristina viisi studioalbumia.


title: Bruce Kulick

text: Ennen uraansa Kiss- ja Grand Funk Railroad -yhtyeissä Kulick oli ansioitunut kiertue- ja sessiomuusikkona, ja soittanut muun muassa myös Michael Boltonin kanssa perustamassaan yhtyeessä Blackjack. Kissin kitaristina soittaessaan hän myös lauloi yhtyeen vuoden 1997 albumilla "" julkaiseman kappaleen ”I Walk Alone”. Hän jätti Kissin vuonna 1996, jolloin yhtyeen alkuperäinen kitaristi Ace Frehley palasi takaisin yhtyeeseen. Sittemmin hän on vaikuttanut esimerkiksi yhtyeissä Union ja Eric Singer Project, sekä vieraillut eri yhtyeiden ja artistien levytyksillä. Hän on levyttänyt myös sooloartistina.


title: Bruce Kulick

text: Kulick teki ensiesiintymisensä Kiss-yhtyeen kitaristina vuoden 1984 Animalize World Tour -maailmankiertueella, kun yhtyeen kitaristi Mark St. John sairastui niveltulehdukseen ja Reiterin tautiin, eikä pystynyt soittamaan. Kiertueesta muodostui St. Johnin osalta hyvin rikkonainen, ja hän soitti vain muutamissa yhtyeen konserteissa. Kulick oli luontainen valinta St. Johnin väliaikaiseksi korvaajaksi, sillä hän oli sijaistanut tätä sessiomuusikkona jo yhtyeen "Animalize"-albumin kappaleissa ”Lonely is the Hunter” ja ”Murder in High Heels”. Kulick soitti valtaosan kiertueen konserteista. St. Johnin terveydellinen tila ei enää kohentunut, joten hän joutui jättämään Kissin lopullisesti vuoden 1984 joulukuussa. Näin Kulickista tuli yhtyeen virallinen kitaristi.


title: Bruce Kulick

text: Ensimmäisellä varsinaisella Kiss-albumillaan "Asylum" (1985) Kulick kunnostautui myös laulunkirjoittamisessa, sillä hän oli mukana kirjoittamassa albumille kappaleita ”King of the Mountain”, ”Trial By Fire” ja ”I’m Alive”. "Asylum" sekä sitä seuranneet "Crazy Nights" (1987) ja "Hot in the Shade" (1989) edustivat musiikillisesti 1980-luvulla suosiotaan kasvattanutta glam metalia, eivätkä ne nojanneet kovinkaan vahvasti Kissin 1970-luvun tuotannon hard rockiin. Yhtyeen maskittoman aikakauden jokainen albumi ylitti Yhdysvalloissa platinalevyrajan lukuun ottamatta "Hot in the Shadea", joka saavutti kuitenkin kultalevyn myyntimäärän. Vuoden 1992 albumi "Revenge" edusti puolestaan raskasta rockia ja esitteli yhtyeen heavy metal -vaikutteita.


title: Bruce Kulick

text: Kiss teki vuonna 1996 menestyksekkään Alive/Worldwide Tour -kiertueen alkuperäisessä kokoonpanossaan, mikä merkitsi Kulickin siirtymistä syrjään yhtyeen kokoonpanosta. Ajatus alkuperäisen kokoonpanon paluusta yhteen oli saanut alkunsa jo vuonna 1995, kun Kiss esiintyi Music Televisionin suositussa "MTV Unplugged" -ohjelmassa alkuperäisen kitaristi Ace Frehleyn ja alkuperäisen rumpali Peter Crissin kanssa. Kulick ja yhtyeen silloisen kokoonpanon rumpali Eric Singer saivat vuonna 1996 viikottain palkkaa yhtyeen toiminnasta paluukiertueesta huolimatta.


title: Bruce Kulick

text: Vuonna 1997 Kiss julkaisi niin kutsutun maskittoman aikakautensa viimeisen studioalbumin "", joka oli levytetty jo vuonna 1995. Yhtyeen alkuperäisen kokoonpanon tekemä kiertue oli kuitenkin viivästyttänyt albumin julkaisua, ja albumi oli ehtinyt tällä välin myös vuotaa internetiin ja levitä bootleg-versioiden muodossa. Albumilla Kulickin musiikillinen panos oli huomattava, sillä hän oli osallistunut albumin 12 kappaleesta yhdeksän säveltämiseen. Albumilla on myös mukana ensimmäinen hänen laulamansa Kiss-kappale ”I Walk Alone”, jonka hän oli kirjoittanut yhdessä basisti-laulaja Gene Simmonsin kanssa.


title: Pearl (rumpuvalmistaja)

text:
Pearl on japanilainen rumpujen ja lyömäsoitinten valmistaja. Yhtymällä on yhteensä 620 työntekijää Japanin ja Taiwanin tuotantolaitoksissaan sekä Yhdysvaltain ja Englannin
yksiköissään.


title: Pearl (rumpuvalmistaja)

text: Pearlin perusti Katumi Yanagisawa Tokiossa keväällä 1946. Aluksi yhtiö valmisti nuottitelineitä. Toisen maailmansodan aikana Japanissakin virinnyt jazzin harrastus oli yrityksen perustamisen taustalla. Tasaisesti kasvava yritys pääsi osalliseksi 60-luvun rockhuumasta. Jo vuosikymmenten välissä Pearl jakoi tuotantonsa kotimaan ja Taiwanin yksiköihin.


title: Pearl (rumpuvalmistaja)

text: Taiwanin laitoksilla työskentelee nykyisin lähes puolet yrityksen työntekijöistä. Vaikka tuotanto on pääosin siirretty Taiwaniin, Pearl pyrkii kaikin keinoin välttämään kuvaa halpatuotannosta. Tärkeimmän raaka-aineet ja työnjohto ovat tiukasti japanilaisia.


title: Pearl (rumpuvalmistaja)

text:
Pearl on vuonna 2007 lanseerannut ensimmäiset Kiinassa valmistetut rumpunsa, Vision-series.
Muun muassa nämä rumpalit käyttävät Pearlin rumpuja:


title: Kimalaiskolibri

text: Kimalaiskolibri ("Mellisuga helenae") on maailman pienin lintu. Se painaa noin 1,6 grammaa (vähemmän kuin sentin eurokolikko) ja on 5,7 cm pitkä. Nimensä kimalaiskolibri on saanut pienuutensa vuoksi, sillä kokonsa takia ne usein sekoitetaan mehiläiseen tai kimalaisiin. Kimalaiskolibreja esiintyy enimmäkseen Kuubassa.


title: Kimalaiskolibri

text: Kimalaiskolibrit pystyvät lentämään paikallaan kuten muutkin kolibrit. Kimalaiskolibrit räpyttävät siipiään 80 kertaa sekunnissa, mutta kosiskelumenojen aikana ne voivat räpytellä jopa 200 kertaa sekunnissa. Kimalaiskolibrin syke voi olla jopa 1 000 kertaa minutissa.


title: Kimalaiskolibri

text: Kimalaiskolibrin muna painaa vain noin puoli grammaa. Sillä on kaikista linnuista vähiten höyheniä ja sen ruumiinlämpö on 40 °C, joka on lintulajeista korkein. Yöllä kimalaiskolibrin ruumiinlämpö laskee energian säästämiseksi 19 °C:een.


title: Kimalaiskolibri

text: Koiraalla on punertava kaula sekä sinertävä kurkku, joka on sivuilta helmiäisvärinen. Alaosa on yleensä harmahtavan valkoinen. Naaraat ovat yleensä yläpuoleltaan sinertävän vihreitä ja alaosaltaan vaaleita tai harmahtavia.


title: Ayelech Worku

text: Ayelech Worku (s. 12. kesäkuuta 1979 Arsi, Oromia) on etiopialainen kestävyysjuoksija. Hän on kotoisin samalta alueelta kuin Haile Gebrselassie.


title: Ayelech Worku

text: Worku sijoittui Afrikan mestaruuskilpailuissa 1995 toiseksi 5 000 metrin juoksussa. Seuraavana vuonna hän oli mukana voittamassa maantieviestijuoksun maailmanmestaruutta. 1997 hän voitti nuorten maastojuoksun MM-kisoissa Torinossa pronssia. Myöhemmin samana vuonna Ateenan MM-kisoissa hän selvisi 5 000 metrin loppukilpailuun, jossa jäi kahdenneksitoista. Vuonna 1998 Worku oli maastojuoksun MM-kisoissa Marrakechissä pitkällä matkalla yhdeksäs ja oli jälleen voittamassa maantieviestijuoksun maailmanmestaruutta.


title: Ayelech Worku

text: 1999 hän oli maastojuoksun MM-kisoissa Belfastissa pitkällä matkalla neljäs ja Sevillan MM-kisoissa 5 000 metrillä kolmas. Seuraavana vuonna hän sijoittui maastojuoksun MM-kisoissa Vilamourassa pitkällä matkalla yhdeksänneksi ja Sydneyn olympialaisissa 5 000 metrillä neljänneksi. Vuonna 2001 hän oli Oostenden maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla kahdeksastoista ja voitti Edmontonin MM-kisoissa 5 000 metrillä pronssia. Worku osallistui vielä 2002 Dublinin maastojuoksun MM-kisoihin ja sijoittui pitkällä matkalla kolmanneksitoista.


title: Chesterfield

text: Chesterfield on kaupunki Derbyshiren kreivikunnassa Englannissa, Sheffieldin eteläpuolella Rother ja Hipper -jokien risteymäkohdassa. Kaupungissa on vajaat 89 000 asukasta.


title: Chesterfield

text: Alueella on ollut roomalaisten linnake. Se sai nimensä laidumaana käytetyn linnakkeen mukaan. Keskiajalta 1500-luvulle asti kaupunki oli merkittävä villantuotannon keskus.


title: Chesterfield

text: Kaupunkioikeudet Chesterfield sai Juhana Maattomalta vuonna 1204.


title: Fort-de-France

text: Fort-de-France on Martiniquen, Ranskan merentakaisen departementin, pääkaupunki Karibianmerellä. Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 90 347 asukasta.


title: Fort-de-France

text: Martiniquen ensimmäinen kuvernööri Jacques Duparquet päätti rakennuttaa kaupungin paikalle linnoituksen, Fort Saint Louisin, vuonna 1638. Fort-de-Francen kaupunki alkoi kehittyä linnoituksen ympärille hitaasti. Merkittäväksi kaupunki tuli vuonna 1902, kun Mont Pelée -tulivuoren purkaus tuhosi Saint-Pierren kaupungin.


title: Fort-de-France

text: Nykyisin kaupunki on merkittävä satamakaupunki sekä Ranskan laivastotukikohta.


title: Adrian Erlandsson

text: Adrian Erlandsson (s. 27. lokakuuta 1970 Malmössä) on ruotsalainen heavy metal -rumpali. Hänet tunnetaan Cradle of Filthin entisenä rumpalina. Hän jätti tuon yhtyeen marraskuussa 2006 soitettuaan siinä vuodesta 1999. Erlandsson kertoo lähteneensä, jotta voisi keskittyä Needleye ja Nemhain-yhtyeisiinsä. Hän on soittanut myös yhtyeissä Paradise Lost, At the Gates, The Haunted ja Deathstars.


title: Adrian Erlandsson

text: Adrian Erlandssonin veli Daniel Erlandsson toimii death metal -yhtye Arch Enemyn rumpalina.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Axel Olof (A. O.) Freudenthal ['fröidentaːl] (12. joulukuuta 1836 Siuntio – 2. kesäkuuta 1911 Helsinki) oli suomenruotsalainen kielentutkija ja 1800-luvun svekomaanien johtohahmoja ja sitä kautta merkittävimpiä suomenruotsalaisen kansallistunteen herättäjiä. Hän oli Helsingin yliopiston muinaispohjoismaisen kielen ja antikviteettien dosentti vuodesta 1866 alkaen sekä ruotsin kielen ja kirjallisuuden ylimääräinen professori vuosina 1878–1904. Freudenthal edisti merkittävästi Suomen ja Viron ruotsalaismurteiden tutkimusta. Freudenthal harrasti rotuoppeja ja uskoi suomalaisten alempiarvoisuuteen.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthalin vanhemmat olivat apteekkari ja kartanonomistaja Gabriel Freudenthal ja Brigitta Catharina Björkling, jotka olivat syntyjään ruotsalaisia. Isä oli toiminut aiemmin apteekkarina Turussa ja hankkinut sen jälkeen Pikkalan kartanon Siuntiossa, jossa Axel varttui. Isä kuoli vuonna 1845 ja perhe muutti Helsinkiin. Freudenthal kirjoitti ylioppilaaksi Helsingfors privatlyceumista vuonna 1854 ja aloitti heti filologian ja arkeologian opinnot Helsingin Aleksanterin yliopistossa. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1859 ja maisteriksi seuraavana vuonna. Hän oli antanut periksi omille mielihaluilleen ja antautui kreikan kielen opiskelujen sijasta opiskelemaan ja jatkossa myös tutkimaan skandinaavisia kieliä.


title: Axel Olof Freudenthal

text:
Suuriruhtinas ja hallitus olivat lakkauttaneet yliopistossa toimineet osakunnat, mutta jo Nikolai I:n aikana niiden toiminta lähti vähitellen uudelleen käyntiin, joskin aluksi salaisesti. Freudenthal liittyi vuonna 1857 salaisesti toimineeseen Uusmaalaiseen osakuntaan eli Nylands nationiin. Jäsenyytensä toisena vuotena hän koki herätyksen, jolla oli suuri vaikutus kaikkeen hänen myöhempään toimintaansa.
Freudenthal aloitti pitkän taistelunsa suomenruotsalaisuuden puolesta kevätlukukaudella 1858. Hän levitti aatettaan varsinkin uusmaalaisen osakunnan kokouksissa ja osakunnan julkaisemassa "Nylands Dragon" -lehdessä luoden järjestön sisälle svekomaanisen ryhmän. Freudenthal sai vaikutteita Ruotsin skandinavisteilta, kuten August Sohlmanilta, joka oli vuonna 1855 julkaissut teoksen "Det unga Finland". Lisäksi häntä luultavasti provosoivat J. V. Snellmanin "Litteraturbladet"-lehdessään 1850-luvun lopulla julkaisemat suomenmieliset kirjoitukset. Kesällä 1860 Freudenthal teki kahden ystävänsä kanssa kolme kuukautta kestäneen vaelluksen ruotsinkielisen Uudenmaan pitäjiin, missä he keräsivät harvinaisia kasveja ja merkintöjä kansanperinteestä sekä tutkivat muinaisjäännöksiä. Freudenthal teki 1861 yksinään uuden matkan ja myöhemmin vielä kolmannen vaelluksen ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Tällöin hän lopullisesti kiinnostui Suomen ruotsinkielisestä maalaisväestöstä ja ryhtyi avustamaan 1860 perustettua maalaisille suunnattua "Folkvännen"-lehteä. Hän oli myös mukana tekemässä osakunnan julkaisemia "Nyland" ja "Nyländsk Album" -nimisiä kotiseutulehtiä.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthal matkusti syksyllä 1861 vuodeksi Uppsalaan opiskelemaan pohjoismaista filologiaa professori Carl Säven johdolla ja seuraavana vuonna Kööpenhaminaan opiskelemaan arkeologista museotiedettä. Opinnot kuitenkin keskeytyivät talvella 1863, kun hän sairastui tuberkuloosiin. Taudin hoitamiseksi hän matkusti Algeriin Algeriaan kolmen muun potilaan kanssa, jotka kuitenkin menehtyivät kaikki sairauteen. Freudenthal palasi Suomeen toukokuussa 1863, mutta pystyi jatkamaan opintojaan vasta seuraavan vuoden syksyllä. Hän oleskeli taudin vuoksi myös Görberdorfissa Saksassa. Toivuttuaan vaikeasta sairaudesta Freudenthal halusi saada dosentuurin yliopistosta ja siksi hän kirjoitti vuonna 1865 niin sanotun dosenttiväitöskirjan, joka käsitteli muinaisislantilaisen Einar Skàlaglamin "Vellekla"-teosta. Väitöskirjan tarkastuttaminen Helsingissä tuotti vaikeuksia, ja niin oli pyydettävä apua Uppsalan yliopistosta. Väitöskirja hyväksyttiin ja Freudenthal nimitettiin muinaispohjoismaisen kielen ja antikviteettien dosentiksi vuonna 1866. Hänestä tuli seuraavana vuonna myös ylimääräinen kirjastoamanuenssi.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Kun uusmaalainen osakunta laillistettiin vuonna 1868, Freudenthal nimettiin sen ensimmäiseksi kuraattoriksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1880, jolloin hänet nimettiin osakunnan kunniajäseneksi. Vuosina 1868–1878 hän työskenteli myös ruotsin opettajana Helsingfors svenska lyceumissa. Hän oli vielä 1884–1886 osakuntansa inspehtorina. Freudenthal oli yksi vuosina 1870–1874 ilmestyneen "Vikingen"-lehden taustavoimista, joka oli svekomaanien ensimmäinen varsinainen äänenkannattaja. Vielä pitkään lehden ilmestymisen lakattua jyrkkiä ruotsinkielisen kansallisaatteen kannattajia kutsuttiin "viikingeiksi".


title: Axel Olof Freudenthal

text: 1870-luvulla Freudenthal teki pääasiassa tutkimusta Uudenmaan ruotsalaisesta kansanmurteesta ja Viron ruotsalaismurteista. Valtiopäivillä 1872 ruotsinmieliset ja liberaalit tekivät yhteisen ehdotuksen, jossa ehdotettiin ylimääräisen ruotsin kielen ja kirjallisuuden professorinviran perustamista yliopistoon. Tuohon aikaan lähes kaikista kysymyksistä tehtiin puoluepoliittisia ja niin myös tästä viran perustamisesta. Lopputulos on tasapeli, sillä kaksi säätyä vastusti virkaa ja toiset kaksi kannattivat viran perustamista. Niinpä virka jäi perustamatta vielä tuossa vaiheessa. Vuonna 1876 se kuitenkin saatiin perustettua ja Freudenthal nimettiin sen ensimmäiseksi haltijaksi. Ensimmäiset pari vuotta hän toimi virkaatekevänä professorina, mutta sai vakinaisen viran vuonna 1878 julkaistuaan professorinväitöskirjanaan tutkimuksen "Über den Närpesdialect". Hän toimi tässä virassa kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1904.


title: Axel Olof Freudenthal

text:
Freudenthal toimi monissa luottamustehtävissä kansalaisjärjestöissä. Hän oli 1874 perustamassa Svenska Landsmålsföreningen -seuraa ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana vuoteen 1900. Vuonna 1882 hän osallistui Svenska Folkskolans Vänner -yhdistyksen perustamiseen ja toimi kolme vuotta johtokunnan jäsenenä. Vuonna 1885 hän oli vuorostaan yksi Svenska Litteratursällskapet i Finlandin perustajista ja toimi sen ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuoteen 1894 sekä hallituksen jäsenenä vuoteen 1904. Freudenthal nimitettiin 1876 Suomen Tiedeseuran jäseneksi ja hän toimi sen puheenjohtajana 1888–1889. Hän oli myös Suomen muinaismuistoyhdistyksen varapuheenjohtajana 1876–1878 sekä arkeologisen komission jäsenenä 1887–1902. Lisäksi Freudenthal kuului Helsingin kansakoulujohtokuntaan ja ruotsinkielisen normaalilyseon kouluneuvostoon. Hän oli myös 1882 yksi Nya svenska läroverket -oppikoulun perustajista. Freudenthal toimi vielä viimeisinä vuosinaan 1908–1911 Svenska folkakademin hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana. Svenska Landsmålsföreningen nimesi hänet kunniajäsenekseen vuonna 1900 ja Svenska Litteratursällskapet vuonna 1909. Lisäksi Freudenthal vihittiin Uppsalan yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 1877.
Freudenthal avioitui vuonna 1886 Edla Lovisa Winbergin kanssa, jonka vanhemmat olivat talollinen Fredrik Winbergin ja Lovisa Holmström. Edla Freudenthal (1854–1925) oli tunnettu kieltenopettaja, ja hän perusti 1895 Helsinkiin Saksalainen iltakoulu -nimisen opiston, jonka johtajana hän toimi kuolemaansa saakka. He saivat kaksi lasta. Freudenthal harrasti kalastusta ja vietti kesiään Itä-Uudenmaan saaristossa, Ruotsinpyhtään Bullersissa sekä Pernajan Sarvisalon Kuggaksella. Vanhemmilla päivillään 110-kiloisen ja tuuheapartaisen Freudenthalin on sanottu vastanneen stereotyyppistä mielikuvaa suomenruotsalaisesta "viikinkipäälliköstä". Ihailijat korostivat mielleyhtymää, sillä svekomaanit käyttivät runsaasti muinaisskandinaavista mytologiaa ja viikinkiromantiikkaa ruotsinkielisten uusmaalaisten identiteetin rakentamisessa.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Myöhempinä vuosinaan Freudenthal vetäytyi poliittisesta taistelusta ja keskittyi tieteelliseen työhönsä, mutta kannattajat veivät hänen aatteitaan eteenpäin. Freudenthalin kuoltua vuonna 1911 hänelle järjestettiin "viikinkipäällikön" hautajaiset ja hänen haudalleen Hietaniemen hautausmaalle pystytettiin korkea riimukiviä jäljittelevä graniittinen hautamuistomerkki. Toukokuussa 1913 ruotsinkielisten uusmaalaisten ylioppilaiden aloitteesta pystytetyn muistomerkin suunnitteli arkkitehti Birger Brunila. Hautakivessä on teksti "få skola födas bättre än han" ("monta hänenlaistaan ei ole syntyvä").


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthal oli Suomen ensimmäinen tiedemies, joka oli antautunut koko sielullaan skandinaavisten kielten, etenkin ruotsin, tutkimiseen. Hänen suurimpana saavutuksenaan tieteen alalla pidetään itämerenruotsin Suomessa ja Virossa käytettyjen murteiden kartoittamista ja tutkimista. Hän näet keräsi tutkimusaineistonsa pääasiassa itse sekä kirjoitti aiheeseen liittyvä tutkimuksia. Närpiön murretta käsittelevän professorinväitöskirjansa lisäksi hän julkaisi aiheesta "Om svenska allmogemålet i Nyland" (1870), "Upplysningar om Rågö- och Wichterpalmålet i Estland" (1875), "Ordbok öfver de svenska dialecterna i Estland" (1886 yhteistyössä H. A. Wendelinin kanssa).


title: Axel Olof Freudenthal

text: Professori ei kerännyt vain itse materiaalia sekä Suomen että Viron alueelta, vaan hän innosti myös oppilaitaan tekemään samoin. Tässä oli apuna hänen perustamansa Svenska Landsmålsföreningen. Koska hän oli jäsenenä myös Svenska litteratursällskapet i Finlandissa, niin tämänkin yhteisön avulla hän saattoi innostaa ja tukea nuoria tutkijoita.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Yleisesti todetaan Freudenthalin ansioksi, että ruotsalaisista murrealueista juuri Suomen murteita on tutkittu perusteellisemmin kuin muita. Hän oli myös ensimmäinen tutkija, joka kiinnostui riikinruotsin ja suomalaisen murteen välisistä eroista. Landsmålföreningenin kokoelmien parusteella hän julkaisikin vuonna 1902 luetteloteoksen: "Skiljaktigheter mellan finländska svenskan och rikssvenskan". Hän oli myös paikannimistön tutkimuksen uranuurtajia koko Pohjolassa. Siltä alalta hän kirjoitti useita teoksia: "Om svenska ortnamn i Nyland" (1867), "Om svenska ortnamn i Egentiliga Finland" sekä "Om Ålands ortnamn".


title: Axel Olof Freudenthal

text: Myös ruotsin kielen oikeinkirjoitus kuului Freudenthalin mielenkiinnon kohteisiin. Hän otti vilkkaasti osaa aiheesta virinneeseen aikalaiskeskusteluun. Tämän keskustelun innoittamana hän laati vuonna 1881 ilmestyneen oikeinkirjoitusoppaan "Svensk rättskrifningsläran", joka rakentui melko suuressa määrin ääntämyksen mukaiselle oikeinkirjoitukselle. Sen mukainen niin sanottu freudenthalilainen oikeinkirjoitusoppi otettiin käyttöön muun muassa yksityiskoulujen opetuksessa.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Jo aikalaiset totesivat, että Freudenthalin suurimmat ansiot eivät ole hänen omassa tutkimuksessaan ja sen tasokkuudessa, vaan siinä herätyksessä, jonka hän sai aikaan omalla tieteenalallaan Suomessa.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Kun kyseessä oli korkeamman tason tieteelliset saavutukset Suomessa, eivät hänen saavuttamansa tieteelliset tulokset olleet yhtä arvokkaita. Syynä oli varmaankin se, että hän ei omaksunut tuolloin voimakkaasti uudistuneita kielitieteellisiä menetelmiä, vaan pysytteli vanhakantaisuudessa. Hänen seuraajansa professorinvirassa, Hugo Pipping, luonnehti, että Freudenthalilta puuttui ”se aavistamiskyky, joka toisinaan johtaa probleeman ratkaisuun ankaran koulun sääntöjä kyselemättä; luonto on lahjoittanut hänelle selvän pään ja lämpimän sydämen, mutta ei rikasta mielikuvitusta”.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthal esitti uransa alkuvaiheessa, sen aikaisen vallitsevan käsityksen mukaan, että ruotsalaiset olivat tulleet Keski-Venäjältä Ruotsiin, Suomen ja Ahvenanmaan kautta, ja osa heistä oli jäänyt Suomen rannikkoseudulle asumaan eli ruotsalainen asutus Suomessa olisi siis vanhempaa kuin suomalainen. Kielitieteellisen todistusaineistonsa perusteella hän kuitenkin kallistui päinvastaiselle kannalle suomenruotsalaisten tulosuunnasta. Freudenthal osoitti, että maan ruotsinkielisen asutuksen juuret olivat Manner-Ruotsissa ja Gotlannissa, ei siis suoraan Keski-Venäjällä. Freudenthalin mukaan maan ruotsinkielisten alueiden syntyhistoriassa oli kuitenkin eroja. Hän näki Pohjanmaan ruotsinkielisen väestön olevan verrattain nuorta, sen sijaan Uudenmaan ja Turun rannikon ruotsinkielisen asutuksen juuret ulottuivat hänen mukaansa kauas ennen ensimmäistä ristiretkeä.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthalin on sanottu perustaneen fennomanian vastapainoksi syntyneen Suomen ruotsalaisen kansallisuusliikkeen. Kun hän tuli ylioppilaaksi, ylioppilasnuorison ensimmäinen suomalaiskansallisen heräämisen kausi oli juuri päättynyt. Osa opiskelevaa nuorisoa oli innostunut kansallisuusliikkeestä ja sen ajamista asioista. Suomenmielisten ryhmän rinnalle oli syntynyt toinen ryhmittymä, joka suhtautui kielikysymykseen toisarvoisena asiana ja halusi enemmänkin painottaa toiminnassaan ja julistuksissaan vapaamielisyyden eli liberalismin näkemyksiä. Virallista tai edes puolivirallista ruotsinkielistä ryhmää ei nuorison keskuuteen ollut kuitenkaan muodostunut.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Eräs suomenmielinen uusmaalaisen osakunnan jäsen oli vuonna 1858 esittänyt keskusteltavaksi kysymyksen: ”"Onko Uudenmaan ruotsalaisen rahvaan sulautuminen suomalaiseen kansanainekseen todennäköistä ja onko meillä oikeutta koettaa edistää sitä?"”. Luonnollisesti kysyjä esitti oman vastauksensa, joka oli myönteinen. Kysymys ja sitä seurannut keskustelu eivät kuitenkaan tyydyttäneet Freudenthalin näkemyksiä asiasta. Keskustelun jälkeen hänelle oli tullut selväksi, että hän itse ja tuo ruotsinkielinen rahvas eivät olleet ruotsalaistuneita suomalaisia vaan ruotsalaisia. Suomessa asui siis kahta eri kieltä puhuvia ja eri etnistä alkuperää olevia asukkaita, joita kutsuttiin suomalaisiksi. Freudenthal suositteli August Solhmanin aloitteesta, ettei suomenruotsalaisista käytettäisi ruotsin kielessä sanaa "finne", joka tarkoittaa suomalaista, vaan sanaa "finländare", joka voidaan suomentaa "suomenmaalaiseksi".


title: Axel Olof Freudenthal

text: Taistelussaan ruotsin kielen puolesta Freudenthal lähti Snellmanin toteamuksesta, että kieli määrää kansallisuuden. Tämä Snellmanin ajatus oli sopusoinnussa eurooppalaisen kansallisuusfilosofian kanssa. Freudenthal ei kuitenkaan pitänyt kansalaisuuden kriteerinä yksistään kieltä, vaan hänen mukaansa oli katsottava myös laajemmin historiallisia, valtiollisia ja maantieteellisiä olosuhteita, jotka toimivat kansallisuuden muodostajina.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthalin ja svekomaanien ""kaksi kieltä, kaksi kansaa"" -malli nousi vastavoimaksi Snellmanin ajamalle ""yksi kieli, yksi mieli"" -aatteelle ja sen "joskus aggressiivisellekin suomalaistamispolitiikalle", jonka monet ruotsinkieliset kokivat uhaksi omalle identiteetilleen. Svekomaanien ohjelmaan kuului ruotsinkielisen väestön sivistystason nosto ja sen saattaminen tietoiseksi omasta identiteetistään. Svekomanian vaikuttivat myös tuolloin yleiseurooppalaiset Freudenthalin ajattelussa kansakunta ("nationalitet") oli ajan kielifilosofian mukaisesti puhtaasti kieleen pohjautuva entiteetti ja kieli ilmaisi samalla myös rodullista ja etnistä alkuperää. Kansa ("folk") oli puolestaan hallinnollinen ja kulttuurinen käsite. Näin ollen suomenkieliset ja ruotsinkieliset muodostivat yhden "Suomen kansan" ("finländska folket"). Svekomaanit katsoivat, että ruotsalainen kulttuuriperintö ja hallintokulttuuri olivat maan kannalta ratkaisevassa asemassa ja että suomalaistamispolitiikka vain avasi ovet venäläistämiselle.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Näitä ajatuksia Freudenthal esitti osakunnassaan sitkeästi, mutta sekä suomenmieliset että liberaalit vierastivat niitä. Vähitellen hänen mielipiteensä kuitenkin voittivat alaa, ja maakunnasta sekä ruotsinkielisestä rahvaasta nousseet ylioppilaat ryhtyivät tukemaan Freudenthalin ajatuksia. Freudenthalin edustaman ja kannattaman ruotsalais-kansallisen suuntauksen ensimmäiseksi äänenkannattajaksi syntyi sanomalehti "Vikingen", joka ilmestyi vuosina 1870–1874. Lehti edusti erittäin jyrkkiä mielipiteitä, eikö siinä ollut ainoastaan ruotsin kieltä puolustavia artikkeleita, vaan se hyökkäsi ja mustamaalasi niin suomen kieltä kuin sen kannattajiakin.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthal näki suomenkielisen enemmistön uhkana, ja esitti aktiivista vastarintaa ja jopa radikaaleja toimia, kuten separatismia vastoin Axel Lillen maltillisempia kantoja. Freudenthalin teorioissa kieli, kansallisuus ja rotu olivat yhdistettyinä. Näiden pohjalta hän väitti, että ruotsinkieliset ovat rodullisesti ylivertaisia tavalla, joka voidaan rinnastaa sen aikaisiin arjalaisiin rotuoppeihin Euroopassa.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthalin ajatukset edustavatkin ajankohdan tietynlaista germanistista henkistä ilmapiiriä ja jopa tieteellistä ajatteluakin. Fennomaanit eivät kannattaneet rotuoppeja. Se on ymmärrettävää, sillä rotuopit luokittelivat juuri suomalaiset kielisukulaisineen usein muita eurooppalaisia alemmaksi roduksi. Toisaalta suomalaisetkaan muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta eivät kiistäneet mongolien alemmuutta, vaan pyrkivät vapautumaan mongolin maineesta.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Freudenthal ei ollut koskaan varsinainen poliitikko vaan vaikutti lähinnä kulttuurin ja tieteen aloilla. Hänen edustamaansa suuntausta, joka haki yhteyttä Suomen ruotsinkieliseen maalaisväestöön on kutsuttu maalaisruotsalaisuudeksi erotuksena elitistisemmästä kulttuuriruotsalaisuudesta. Varsinainen Ruotsalainen puolue perustettiin 1880-luvun alussa pohjalle, jonka Freudenthal oli kirjoituksissaan luonut. Puolueen synty oli tietenkin monimutkainen prosessi, eivätkä Freudenthalin aatteet sellaisinaan tulleet määrittelemään ruotsalaisen puolueen ideologista kantaa.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Usein kansallisuusaate jäi puoluepolitiikassa vähemmälle huomiolle, mikä merkitsi myös sitä, että johtavan ruotsinkielisen luokan demokraattinen liittyminen yhteen ruotsinkielisen rahvaan kanssa ei ollut ruotsalaisen puolueen näkyvimpiä tunnusmerkkejä. Freudenthal ei itse ottanut osaa valtiolliseen elämään, ja jätettyään uusmaalaisen osakunnan inspehtorin tehtävät 1886 hän siirtyi kokonaan syrjään myös ylioppilasmaailmasta, jonka välityksellä hän oli suurimman työnsä tehnyt.


title: Axel Olof Freudenthal

text:
Eduskuntauudistuksen yhteydessä vuonna 1906 Suomen porvarilliset puolueet loivat itselleen kenttäorganisaatiot. Tällöin ruotsalaisen puolueen seuraajaksi tuli Ruotsalainen kansanpuolue (RKP). RKP pitää nykyään Freudenthalia "puolueen perustamiseen johtaneen
kansallisen yhtenäisyysliikkeen isänä".
Tätä osoittaa myös se, että hänen elämäntyönsä kunnioittamiseksi puolue on vuodesta 1936 lähtien jakanut vuosittain pidettävien puoluepäiviensä yhteydessä Freudenthal-mitaleja. Saajan tulee olla ansioitunut ruotsin kielen aseman edistämisessä erityisesti Suomessa. Mitalia jaetaan pronssisena, hopeisena ja kultaisena. Elisabeth Rehn on toistaiseksi ainoa kultaisella mitalilla palkittu.


title: Axel Olof Freudenthal

text: Åbo Akademin aloitteesta Freudenthalin syntymän satavuotisvuonna 1936 perustettiin myös hänen mukaansa nimetty muistorahasto. Samana vuonna ilmestyi Arvid Mörnen kirjoittama lyhyt elämäkerta "Axel Olof Freudenthal: liv och gärning".


title: Helvetistä itään

text: Helvetistä itään on heavy metal -yhtye Kotiteollisuuden kuudes albumi, joka julkaistiin 12. syyskuuta 2003. "Helvetistä itään" on Kotiteollisuuden toistaiseksi menestynein albumi.


title: Helvetistä itään

text: "Helvetistä itään" poikkeaa Kotiteollisuuden aiemmasta tuotannosta siinä, että levyn sanoitukset kertovat enemmän yhteiskunnallisista ja henkilökohtaisista asioista. Tämä ei miellyttänyt kaikkia yhtyeen vanhoja faneja, mutta kriitikot antoivat albumille pääosin hyvän vastaanoton. Tuomas Holopaisen (Nightwish) ja Kotiteollisuuden yhteistyö alkoi tästä levystä.


title: Helvetistä itään

text: "Helvetistä itään" nousi julkaisuviikollaan Suomen albumilistan kärkeen, ja albumin avausraita, nimikkosingle "Helvetistä itään", nousi singlelistan ykköseksi. Albumin suurin hitti oli kuitenkin "Minä olen", jonka julkaiseminen singlenä nosti albumin takaisin listoille, ja "Helvetistä itään" pysyi albumilistalla yhteensä 41 viikkoa. Albumin kolmas singlejulkaisu oli "Tämän taivaan alla".


title: Helvetistä itään

text: "Helvetistä itään" myi platinaa, ja tähän mennessä sitä on myyty yli 33 000 kappaletta. Monet musiikkijulkaisut äänestivät albumin vuoden parhaiden kotimaisten joukkoon, ja lisäksi se sai Emma-patsaan vuoden parhaana hard rock/metallialbumina. Levyn tekemisen aikaan yhtyeen kotisivuilla julkaistussa studiopäiväkirjassa Jouni Hynynen kertoi Tuonen joutsen -kappaleen olevan "hienointa mitä Kotiteollisuus on koskaan tehnyt" .


title: Helvetistä itään

text: Sävellykset Kotiteollisuus, sanoitukset Jouni Hynynen, sovitukset Kotiteollisuus ja Mikko Karmila.Ilmestyi 22. elokuuta 2003.Ilmestyi 7. marraskuuta 2003.Ilmestyi 11. helmikuuta 2004.


title: Kirsti Härkönen

text:
Kirsti ”Killi” Härkönen (1972 – 3. joulukuuta 2003) oli ihmisoikeusaktivisti ja
kaksi albumia julkaisseen Chainsmoker-yhtyeen saksofonisti.


title: Kirsti Härkönen

text: Kirsti Härkönen työskenteli Turun yliopistossa ja toimi avustajana muun muassa ulkoministeriön rahoittamassa Ensi- ja turvakotien liiton hankkeessa. Hankkeen tarkoitus oli selvittää Turkin ihmisoikeustilannetta ja erityisesti naisten oloja. Asiaa käsittelevä seksuaalista väkivallasta kertova raportti "Kunniallisen naisen taakka" ilmestyi postuumisti Liken kustantamana.


title: Kirsti Härkönen

text: Härkönen teki itsemurhan hyppäämällä parvekkeelta. Hänen sisarensa Anna-Leena Härkönen kirjoitti siskonsa itsemurhasta kirjan nimeltä "Loppuunkäsitelty" (2005).


title: Christian Cantwell

text: Christian Cantwell (s. 30. syyskuuta 1980 Jefferson City, Missouri) on yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä.


title: Christian Cantwell

text: Cantwellin valmentajana toimii Brett Halter ja agenttina John Nubani.


title: Christian Cantwell

text: Cantwell, joka valmistui Eldon High Schoolilsta ja Missouri Collegesta (v. 2003), on lukeutunut Yhdysvaltain kovatasoisen kuulantyöntöjoukkueen kärkiryhmään vuodesta 2002 lähtien, jolloin hän sijoittui Yhdysvaltain hallimestaruuskisoissa hopealle (20,86). Samana vuonna hän voitti Iowan yliopiston kilpailut tuloksella 21,45, Kansas Relays -kilpailun tuloksella 21,37 ja Drake Relays -kilpailun tuloksella 21,06. Yhdysvaltain yliopistomestaruuskilpailuissa hän sijoittui kolmanneksi (19,39) ja yliopistojen hallimestaruuskisoissa (20,43). Vuonna 2003 Cantwell voitti tuloksella 20,93. Samana vuonna hän oli yliopistomestaruuskisoissa toinen tuloksella 21,56 ja yliopistojen hallimestaruuskisoissa kolmas tuloksella 20,62. Hänen kauden paras tuloksensa oli 21,62, jonka hän työnsi Salamancassa.


title: Christian Cantwell

text: Vuonna 2004 Cantwell voitti kultamitalin Budapestin MM-hallikisoissa tuloksella 21,49. Yhdysvaltain hallimestaruuden hän voitti tuloksella 21,26 ja sijoittui olympiakarsinnoissa neljänneksi tuloksella 20,56. Adidas Oregon Track Classic -kilpailun hän voitti kauden parhaallaan 22,54, Nike Prefontaine Classicin tuloksella 21,74, Home Depotin tuloksella 22,35, työnsi Columbiassa hallissa 21,95, joka oli paras yhdysvaltalaisen hallitulos sitten vuoden 1989, Manhattanilla 21,11, voitti Drake Relaysin tuloksella 20,64 ja Verizon Millrose Gamesin tuloksella 21,28. Hän oli samana vuonna ykkönen myös maailman rankingissa. Vuonna 2005 hän voitti Yhdysvaltain ulkoratojen mestaruuden tuloksella 21,64 ja sijoittui Helsingin MM-kisoissa viidenneksi tuloksella 20,87. Huelvassa heinäkuussa hän työnsi 21,32 ja aikaisemmin keväällä Sevillassa kauden parhaansa 21,67. Yhdysvaltain hallimestaruuskisoissa hän jäi neljänneksi tuloksella 20,57. Vuonna 2006 Cantwell saavutti hopeaa Yhdysvaltain hallimestaruuskisoista tuloksella 21,10 ja pronssia ulkoratojen mestaruuskisoista tuloksella 21,89. Nike Prefontaine Classic -kilpailun hän voitti tuloksella 22,17, Drake Relaysin tuloksella 22,10 ja Gatesheadin kilpailun työnnöllä 22,45. Moskovan sisäratojen MM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta. hän sijoittui toiseksi.


title: Christian Cantwell

text: Huolimatta vuoden 2007 kovista tuloksistaan Cantwell ei selviytynyt Yhdysvaltain MM-kisajoukkueeseen jäätyään viidenneksi maan mestaruuskilpailuissa. Hän voitti kuitenkin Yhdysvaltojen hallimestaruuden tuloksella 21,72, Milrose Gamesin työnnöllä 21,88, Adidas Track Classicin kauden parhaallaan 21,96 ja Nike Prefontaine Classisin tuloksella 21,83. Maaliskuussa 2008 hän voitti Valenciassa sisäratojen maailmanmestaruuden tuloksella 21,77. Olympialaisissa samana vuonna Cantwell sijoittui hopealle. Hän nousi viidenneltä sijaltaan palkintopallille viimeisellä työnnöllään, joka kantoi 21,09. Hän oli ainoa mitaleilla päässyt Yhdysvaltain kuulakolmikosta, jolle veikattiin jopa kolmoisvoittoa. Reese Hoffa jäi seitsemänneksi ja Adam Nelson finaalin viimeiseksi jäätyään kokonaan ilman tulosta.. Hän voitti 2008 myös Yhdysvaltojen hallimestaruuden, Adidas Track Classicin ja Modesty Relaysin. hän sijoittui toiseksi. Cantwell voitti Berliinin MM-kilpailuissa 2009 kultaa tuloksella 22,03. Hän voitti samalla kaudella myös Yhdysvaltojen mestaruuden sekä Dakarin ja Zagrebin GP-kilpailun sekä tuloksella 22,07. Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 hän voitti jälleen kultaa. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän oli kolmas.


title: In frostigen Tälern

text: In frostigen Tälern () on Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen vuonna 2001 julkaistu ensimmäinen saksankielinen albumi. Se koostuu saksaksi käännetyistä "Lopunajan merkit" ja "Itku pitkästä ilosta" -albumien kappaleista.


title: In frostigen Tälern

text: Sävellykset ja sovitukset Timo Rautiainen, sanoitukset Tomi Tuomaala ja Timo Rautiainen.


title: EPS (talous)

text: EPS () on tunnusluku, joka ilmaisee osakeyhtiön voiton määrän tilikautena yhtiön yhtä osaketta kohti. EPS:ää vastaa suomenkielinen termi "tulos/osake".


title: EPS (talous)

text: Yksinkertaisimmillaan:


title: EPS (talous)

text: Voitosta voidaan vähentää etuoikeusosakkeiden kiinteät osingot ("vähemmistöosuus"). EPS voidaan laskea muun muassa kuluneelta tilikaudelta, tai se voidaan arvioida tulevalle tilikaudelle. Joskus osakkeiden lukumääränä voidaan käyttää lukumäärää tilikauden lopussa.


title: EPS (talous)

text: EPS-lukua pidetään yleisesti tärkeimpänä osakkeen tunnuslukuna. EPS:n avulla lasketaan toinen tärkeä tunnusluku, P/E.


title: Peter Townsend

text: Peter Wooldridge Townsend (22. marraskuuta 1914 – 19. kesäkuuta 1995) oli brittiläinen hävittäjälentäjä sekä kuningas Yrjö VI:n ja kuningatar Elisabet II:n ylitallimestari 1944–1953. Townsend muistetaan romanssistaan prinsessa Margaretin kanssa.


title: Peter Townsend

text: Townsend syntyi 1914 Burman Rangoonissa (Yangun) ja kävi koulua Englannin Haileburyssä. Hän liittyi Kuninkaallisiin ilmavoimiin 1933 ja sai koulutuksensa Cranwellissa. Hän palveli lennonopettajana RAF Montrosessa, ja sai siirron Tangmereen 1937, jossa hän palveli toisen maailmansodan syttyessä 85. lentueessa. Vuonna 1940 majurin arvoisena hänet siirrettiin 43. lentueeseen, jossa hän palveli taistelussa Britanniasta. Hän oli everstiluutnanttina yölentotoiminnan komentajana Hunsdonista 1941–1942. Hänet nimitettiin 611. lentueen (Spitfire-laivue) komentajaksi Drewiin 1942, ja sodan loppuvaiheissa hän komensi 605 Squadronia (yöhävittäjälaivue), käytyään esikuntaupseerikoulun 1942–1943. Hänet ylennettiin everstiksi 1948.


title: Peter Townsend

text: Townsend oli yksi tunnetuimpia lentäjiä taistelussa Britanniasta, ja hän palveli 85. lentueen komentajana, joka lensi Hawker Hurricane -hävittäjiä koko taistelun ajan. Hänellä oli 14 ilmavoittoa, ja haavoituttuaan hän karkasi sairaalasta päästäkseen takaisin lentämään.


title: Peter Townsend

text: Townsend meni kesäkuussa 1941 naimisiin Rosemary Cecil Pawlen (1921–2004) kanssa, jonka kanssa hän sai kaksi poikaa nimeltä Giles (1942–) ja Hugo (1945–). Pariskunta erosi 1952. Vuonna 1944 Townsend nimitettiin kuninkaan virkaatekeväksi tallimestariksi. Samana vuonna virasta tehtiin pysyvä, ja hän palveli virassa vuoteen 1953 asti. Jäätyään eläkkeelle 1953 hän palveli Brysselissä lentoattaseana 1953–1956.


title: Peter Townsend

text: Townsend tunnetaan parhaiten onnettomasta romanssistaan prinsessa Margaretin kanssa. Vaikka hän oli sotasankari ja hävittäjä-ässä, ja vaikka hänen ja Margaretin rakkaus oli aitoa, hänellä ei aiemman avioeronsa takia ollut mitään mahdollisuutta avioliittoon prinsessan kanssa. On sanottu, että asiasta syntynyt kohu särki sekä prinsessan että Townsendin sydämet. Townsend meni myöhemmin naimisiin Marie-Luce Jamagnen kanssa. Prinsessa Margaret oli kuitenkin Townsendin itsensä mukaan hänen elämänsä ainoa todellinen rakkaus, ja he kävivät kirjeenvaihtoa aina Townsendin kuolemaan saakka.


title: Peter Townsend

text: Townsend säilytti loppuun saakka kiinnostuksensa ilmailuun, ja hän toimi teknisenä sotilasneuvonantajana elokuvaa "Taistelu Englannista" tehtäessä 1968. Hänen kunniamerkkeihinsä kuuluivat CVO (1947), Distinguished Service Order (1941) ja Distinguished Flying Cross and Bar (1940). Townsend kuoli vuonna 1995 Rambouillet’ssä, Ranskassa.


title: Äänestysvelvollisuus

text: Äänestysvelvollisuus on järjestelmä, jossa äänestysikäiset kansalaiset ovat lailla velvoitettuja äänestämään vaaleissa.


title: Äänestysvelvollisuus

text: Järjestelmää puolustellaan usein sillä, että se takaa korkeat äänestysprosentit ja sitä kautta demokratian toteutumisen. Sen arvostelijoiden mielestä taas äänestysvelvollisuus ei kuulu demokratiaan, koska myös äänestämättä jättäminen voi olla kannanotto. Äänestysvelvollisuutta on esiintynyt myös diktatuureissa kuten Saddam Husseinin Irakissa ja entisissä sosialistimaissa.


title: Äänestysvelvollisuus

text: Äänestysvelvollisuus ja sitä kautta keinotekoisesti korkeaksi saatu äänestysprosentti ei myöskään takaa demokratian toteutumista, koska hylättyjen äänien määrä voi tällöin kasvaa.


title: Semmeringin rautatie

text:
Semmeringin rautatie on Itävallassa sijaitseva rautatie, joka kulkee Gloggnitzistä Semmeringsolan kautta Mürzzuschlagiin. Se oli Euroopan ensimmäinen vuoristossa kulkeva normaaliraiteinen eli 1 435 millimetrin levyinen rautatie. Vuonna 1854 valmistunut rautatie on edelleen käytössä.
Semmeringin rautatie on 41 kilometrin pituinen, ja korkeuseroa radalla on 460 metriä. Radalla on 14 tunnelia, 16 viaduktia, yli 100 kivisiltaa ja 11 pientä rautasiltaa. Rautatien rakentamiseen osallistui 20 000 työntekijää kuuden vuoden ajan.


title: Semmeringin rautatie

text: Semmeringin rautatiellä käytettiin ensimmäistä kertaa normaaliraiteisella rautatiellä yli 25 ‰ pituuskaltevuutta (metrin korkeusero 40 metrin matkalla) ja jopa 190 metrin kaarresäteitä. Näitä varten tarvittiin myös uuden tyyppisiä vetureita. Radan suunnittelija Carl Ritter von Ghega käytti veturien suunnitteluun uusinta tekniikkaa. Rautatien suunnittelussa yhtenä ongelmana oli myös etäisyyksien mittaaminen, joka vaati uusia työkaluja ja menetelmiä.


title: Semmeringin rautatie

text: Semmeringin rautatietä pidettiin jo valmistuessaan harmoonisena teknologian ja luonnon kokonaisuutena. Rautatie avasi Semmeringin alueen matkailulle 1900-luvun vaihteessa.


title: Semmeringin rautatie

text: Vuonna 1998 Semmeringin rautatie nimettiin UNESCOn maailmanperintökohteeksi.


title: Gloggnitz

text: Gloggnitz on 6 022 asukkaan kaupunki Ala-Itävallan osavaltiossa Itävallassa.


title: Gloggnitz

text: Gloggnitz sijaitsee Wienin laakson lounaisessa osassa. Sitä ympäröivät Ala-Itävallan suurimmat vuoret: Rax (2 007 m) ja Schneeberg (2 076). Kaupunki on merkittävä liikenneristeys. Se sijaitsee tärkeällä rautatiellä Wienistä Italian Triesteen ja S6-moottoritiellä.


title: Gloggnitz

text: Kaupunki tunnetaan kahden merkittävän poliitikon kotipaikkana. Sekä entinen liittopresidentti Michael Hainisch että maan ensimmäinen liittokansleri ja liittopresidenttinäkin toiminut Karl Renner ovat asuneet Gloggnitzissä.


title: Gloggnitz

text: Gloggnitz on myös Unescon maailmanperintöluetteloon listatun Semmeringin rautatien lähtöpaikka.


title: The Nightcomers

text: The Nightcomers on brittiläisen heavy metal-yhtyeen Holocaustin ensimmäinen albumi. Se on äänitetty Edgy Recordsin studiolla vuonna 1981 ja julkaistiin samana vuonna. Albumista julkaistiin myös remasteroitu CD versio vuonna 2000, joka sisälsi myös kolme bonuskappaletta.


title: Mürzzuschlag

text: Mürzzuschlag on kaupunki Steiermarkin osavaltiossa Itävallassa. Kaupungissa on arviolta 8 681 asukasta (vuonna 2016), ja sen pinta-ala on 51,308 neliökilometriä.


title: Mürzzuschlag

text: Mürzzuschlag sijaitsee Mürzjoen varrella 670 metriä merenpinnan yläpuolella, ja se sai vuonna 1923 kaupunkioikeudet. Mürzzuschlag on viimeinen kaupunki ennen Steiermarkin ja Ala-Itävallan luonnollista rajaa Semmeringsolaa.


title: Mürzzuschlag

text: Kaupungissa järjestettiin vuonna 1931 Työväen olympialaisten talvikisat.


title: Mürzzuschlag

text: Kaupunki on Unescon maailmanperintöluettelossa olevan Semmeringin rautatien päätepiste.


title: Koijärvi (järvi)

text: Koijärvi on järvi entisen Koijärven kunnan alueella Forssassa Kanta-Hämeessä. Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella Kojonjoen valuma-alueeseen.


title: Koijärvi (järvi)

text: Järvialueen pinta-ala on 17,9 hehtaaria ja sen avoveden pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järvi on kasvanut voimakkaasti umpeen ja normaalilla vedenkorkeudella sen avoveden alue on kilometrin pitkä ja enimmillään 300 metriä leveä. Siihen laskee muutama suo- ja metsäoja. Pari oja tuo vettä pelloilta. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 70 kilometriä pitkä ja Haisunojana alkava Koijoki eli Kojonjoki.


title: Koijärvi (järvi)

text: Järven rantaviiva on 3,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisessa sen ranta rajautuu suohon. Järven keskellä on kolme moreenipohjainen saareketta. Suurin näistä on Selkäsaari.


title: Koijärvi (järvi)

text: Järvi on osittain suojeltu. Sen ylittää muutama luonnonsuojelualueen kaistale, mutta pääosa järvestä on valtion omistuksessa. Selkäsaarta vastapäätä sijaitsee lintutorni. Järvi ympäristöineen kuuluu Natura 2000-verkostoon. Natura-alueen pinta-ala on 242 hehtaaria.


title: Koijärvi (järvi)

text: Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa "Kojärvi" eli nykyään Koijärvi oli paljon nykyistä laajempi järvi. Selkäsaari oli piirretty karttaan suurena saarena ja järvellä oli pitkä lahti luoteeseen. Lahden paikalla lukee nykykartoissa Moislahti. Ainoa ranta-asutus oli tämän lahden rannalla oleva "Moslakti". Järven silloista kokoa ei voi kartasta tarkkaan määrittää, mutta jos oletetaan järvi piirretyn mittakaavan mukaisesti, olisivat järven mitat seuraavat, Järvi olisi ollut 2,3 kilometriä pitkä, luusuan kohdalta noin 900 metriä leveä ja Moislahti olisi 1,1 kilometriä pitkä ja yli 350 metriä leveä. Tarkemman käsityksen Koijärven rantaviivasta saa vuoden 1884 Senaatin kartastosta.


title: Koijärvi (järvi)

text: Ensimmäiset tiedot Koijärven laskemisesta on vuodelta 1888, kun järvenlaskuun pyydettiin lupa. Vuonna 1910 Koijärvi laskettiin lähes metrin verran niin, että järven rannat saatiin heinänviljelyn ja korteniiton pariin. Tämän vuoksi suuri osa järvestä jäin niin matalaksi, että se alkoi heinittymään. Monipuolinen ja rehevä luhtainen ympäristö houkutteli paikalle runsaan linnuston ja Koijärvi olikin Lounais-Hämeen tärkein lintujärvi.


title: Koijärvi (järvi)

text: Koijärven toinen kuivatushanke pantiin vireille vuonna 1952, mutta virallisesti se aloitettiin vasta vuonna 1963, kun silloinen asutushallitus jätti Helsingin maanviljelysinsinööripiirille hakemuksen viljelyalueiden kuivatussuunnitelman tekemisestä. Koijärven alueen maanomistajat järjestäytyivät Koijärven kuivatusyhtiöksi vuonna 1969, ja luvan järven kuivattamiseen myönsi Helsingin vesipiiri vuonna 1970. Varsinaista työtä ei päästy vielä aloittamaan, sillä hankkeelle myönnettiin rahoitus valtion budjettivaroista vasta vuonna 1977. Kuivatusyhtiön sisällä ei kuitenkaan oltu yksimielisiä hankkeesta, sillä valtaosa kaikkiaan 93 osakkaasta vastusti järven kuivattamista. Aktiivisesti hanketta ajoivat ne kymmenen maanviljelijää, joiden pellot rajoittuivat Koijärveen. Sen sijaan järven laskujoen alajuoksulla pelättiin veden nousua joessa ja sen tulvimista pelloille. Samoin monet osakkaat katsoivat joutuvansa hankkeen maksajan, mutta ei hyödynsaajan rooliin. Lisäksi kuivatushankkeen etenemisestä tiedotettiin kuivatusyhtiön osakkaille puutteellisesti.


title: Koijärvi (järvi)

text: Kuivatussuunnitelmasta tehtiin valitus Länsi-Suomen vesioikeuteen jo vuonna 1970, mutta se hylkäsi valituksen viisi vuotta kestäneen prosessin päätteeksi. Seuraavaksi valitettiin korkeimpaan oikeuteen, joka vuonna 1977 totesi kuivatushankkeen lailliseksi. Varsinaisen kuivatustyön sai tehtäväkseen Helsingin vesipiiri.


title: Koijärvi (järvi)

text: Koijärvi nousi valtakunnallisen huomion kohteeksi pääsiäisen aikaan 1979, kun osa kuivatusyhtiön osakkaista päätti ryhtyä järven lopulliseen kuivatukseen syventämällä sen laskuojaa. Television uutislähetyksessä pääsiäislauantaina haastateltiin kiistan paikallisten osapuolten edustajia. Maa- ja metsätalousministeri Johannes Virolainen kävi tutustumassa Koijärven tilanteeseen pääsiäistä seuranneella viikolla. Ennen Virolaisen käyntiä Koijärven suojelu oli ollut esillä valtioneuvostossa jo kahdesti, ja käyntiä seuranneena päivänä hallitus päätti, että Koijärven luonnonsuojelullinen arvo on selvitettävä, vaikka kuivatustoimiin ryhdyttäisiinkin. Samaan aikaan Koijärven laskuojaan ilmestyi ensimmäinen jupakan aikaisista lukuisista padoista. Kivistä ja risuista kootun padon tekijöistä ei ole muuta tietoa kuin se, että he olivat paikkakuntalaisia.


title: Koijärvi (järvi)

text: Koijärven tapahtumien keskeiseksi hahmoksi noussut Ville Komsi on myöhemmin kertonut saaneensa sysäyksen toimintaan nähtyään kuivatushankkeen paikallisen vastustajan Antero Vuoren haastattelun pääsiäislauantain uutislähetyksessä. Viikon kuluttua pääsiäisestä Koijärvelle saapui noin sadan ympäristöaktivistin joukko, johon kuului etupäässä helsinkiläisiä, turkulaisia ja tamperelaisia nuoria. Lapioin ja leirivälinein varustautunut aktivistijoukko leiriytyi Koijärven jokiuoman läheisyyteen. Aktivistien kanssa paikalle tulivat myös Liberaalisen kansanpuolueen kansanedustajat Anneli Kivitie ja Terhi Nieminen. Koijärven rantamille tulvi pian sadoittain uteliaita ja luonnonsuojelijoiden leiristä tuli nähtävyys, mihin luonnonsuojelijat olivat juuri pyrkineetkin. Luonnonsuojelijat laativat leirilleen järjestyssäännöt, joiden mukaan alkoholin tuominen leirille samoin kuin kaikenlainen aggressiivinen ja viranomaisia provosoiva käyttäytyminen oli kielletty.


title: Koijärvi (järvi)

text: Tapahtuman synnyttämä Koijärvi-liike onnistui tavoitteessaan säilyttää lintujärvi, koska sitä ei kuivatettu. Luonnonsuojelijat sitä vastoin tuomittiin sakkoihin vesilain rikkomisesta ja haitanteosta viranomaisille sekä korvauksiin vesihallitukselle ja Helsingin vesipiirille. Oikeudenkäynneillä oli selvä ennakkotapauksen luonne, koska ainakaan pohjoismaissa ei tiettävästi ollut jouduttu ratkaisemaan oikeudessa, mikä on luonnonsuojelun nimissä sallittavaa. Korkein oikeus linjasi päätöksessään vuoden 1983 lopulla, että kansalaistottelemattomuus ei ole hyväksyttävää, vaikka oikeudenmukaisuudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta saattaa vallita erilaisia käsityksiä. Historioitsija Jukka Tarkan mukaan aineettomat arvot ja omistusoikeus törmäsivät ensimmäisen kerran näyttävästi yhteen Koijärvellä keväällä ja kesällä 1979, ja Koijärven tapahtumat ennakoivat myöhempiä luonto- ja kulttuuriarvoista Suomessa käytyjä suojelukiistoja.


title: Koijärvi (järvi)

text: Maa- ja metsätalousministeriön asettama Koijärven seurantatoimikunta esitti vuonna 1987 jättämässään mietinnössä Koijärven alueen rauhoittamista luonnonsuojelulain mukaisesti ja liikkumiskiellon määräämistä järvelle lintujen pesinnän ajaksi. Järvialueen lunastaminen valtiolle alkoi pian kevään 1979 tapahtumien jälkeen, mutta se on edennyt määrärahojen rajallisuuden ja monien muiden vastaavien, samanaikaisten hankkeiden vuoksi varsin hitaasti. Lunastusmenettelyä nopeutti kuitenkin valtioneuvoston määräys, jonka mukaan koko järven alueen on oltava lunastettuna valtiolle vuoden 2009 loppuun mennessä. Loppuvuonna 2008 lunastamatta olivat vielä viimeiset palstat. Koijärvi on liitetty valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan ja Natura 2000 -verkostoon.


title: Koijärvi (järvi)

text: Ennen Koijärveä Suomessa oli vain kahdesti turvauduttu pakkolunastukseen luonnonsuojelullisista syistä. Vuonna 1927 pakkolunastettiin Muolaan pitäjän Äyräpäänjärven metsästysoikeus ja vuonna 1934 erään saaren hallintaoikeus Koiviston maalaiskunnassa. Molemmat näistä kohteista jäivät toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle.


title: Koijärvi (järvi)

text: Koijärven kuivattamista ajaneet kuivatusyhtiön osakkaat olivat tyytyväisiä lopputulokseen, jonka mukaan heidän peltonsa pidetään kuivina neljällä pumppuasemalla. Suojelutoimista huolimatta Koijärven arvo lintujärvenä ei ole säilynyt ennallaan, koska sen umpeenkasvu on maan kohoamisen ja järven pohjaan kertyvän orgaanisen aineksen vuoksi jatkunut. Järvialueen pesimälinnustosta ovat kokonaan kadonneet muiden muassa naurulokki ja nokikana sekä puna- ja tukkasotka, ja muiden muassa heinäsorsan, tavin, haapanan sekä rantakanalintujen kannat ovat voimakkaasti taantuneet. Sen sijaan kurkikanta on säilynyt elinvoimaisena, ja lisäksi siellä pesivät esimerkiksi laulujoutsen ja ruskosuohaukka. Järven soistumisesta on hyötynyt käytännössä vain pensastasku, jota pesii alueella huomattavasti aiempia vuosikymmeniä enemmän.


title: Koijärvi (järvi)

text: Koijärven kuivattamisen paikallisen vastustajan Antero Vuoren mukaan valtakunnan tason yleinen mielipide oli alusta alkaen järven rauhoittamisen kannalla. Sen sijaan monien vastakkaisiin leireihin ajautuneiden Koijärven kuivatusyhtiön osakkaiden keskinäiset suhteet katkesivat kiistan vuoksi, ja niihin vedettiin usein mukaan myös vuosikymmenten takaisia erimielisyyksiä. Joidenkin osalta jopa perhesuhteet menivät poikki lopullisesti, ja hiljainen juopa on erottanut Koijärven alueen maanomistajia vielä 2000-luvulla.


title: Koijärvi (järvi)

text: Koijärvelle on vuonna 2007 laadittu hoito- ja käyttösuunnitelma, jossa esitetään kunnostustoimiksi ruoppausta, järvikasvillisuuden niittämistä ja veden pinnan nostoa 50 senttimetrillä. Suunnitelman tekoon ovat osallistuneet Forssan kaupunki, Tammelan kunta ja Pehkijärven suojeluyhdistys. Suunnitelman toteuttaminen riippuu valtion rahoituksesta.


title: Kunnarla

text: Kunnarla () on Vanha-Espoon suuralueeseen kuuluva kaupunginosa ja kylä Espoon pohjoisosassa, Bodominjärven länsirannalla. Kunnarlaa ympäröivät kaupunginosat (pohjoisesta myötäpäivään) ovat Röylä, Bodom, Högnäs, Karhusuo, Nupuri ja Nuuksio.


title: Kunnarla

text: Kunnarlassa on pientaloasutusta etupäässä Bodominjärven rantaa myötäilevän Kunnarlantien varteen. Suuri osa Kunnarlaa on metsää ja kuuluu Helsingin kaupungin omistamaan Pirttimäen ulkoilualueeseen, ulottuu myös naapurikaupunginosan, Nuuksion puolelle.


title: Kokemäenjoen vesistö

text: Kokemäenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 35) on yksi Suomen suurista vesistöistä. Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27 046,12 neliökilometriä ja siten Suomen viidenneksi suurin vesistö, ja sen vesistöalue kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Se on nimetty laskujokensa Kokemäenjoen mukaan. Alueen järvisyys on 10,99 %.


title: Kokemäenjoen vesistö

text: Joen vesistöalueella ovat suurimmaksi osaksi Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakunnat, osia Etelä-Pohjanmaasta, Keski-Suomesta, Päijät-Hämeestä ja Varsinais-Suomesta sekä Kokemäenjoen laakso Satakunnasta.


title: Kokemäenjoen vesistö

text: Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi on Pyhäjärvi, johon laskevat pohjoisesta Näsijärvi Tammerkosken kautta ja etelästä Vanajavesi Herralanvuolteen sekä tulvatilanteissa myös Lempäälän kanavan kautta. Näsijärveen laskevat pohjoisesta Ähtärin, Pihlajaveden ja Keuruun reitit. Vanajaveteen laskevat laskevat Längelmäveden, Hauhon ja Vanajaveden reitit. Pyhäjärvestä johtaa Nokianvirta Kuloveteen, josta varsinainen Kokemäenjoki alkaa ja johon laskee pohjoisesta Ikaalisten reitti. Etelästä Kokemäenjokeen laskee Loimijoki. Vesistössä on 26 vesivoimalaa.


title: Josh Freese

text:
Josh Freese (s. 25. joulukuuta 1972, Orlando) on yhdysvaltalainen rumpali ja lauluntekijä.
Uransa aikana Freese on soittanut useissa eri kokoonpanoissa joko yhtyeen varsinaisena jäsenenä tai sessiomuusikkona. Freese on esiintynyt kaikkiaan yli 250 levyllä. Hän on yksi A Perfect Circlen perustajista sekä The Vandalsin ja Devon pitkäaikainen jäsen. Lisäksi Freese on tehnyt yhteistyötä muun muassa Guns N' Rosesin, Nine Inch Nailsin, Paramoren, Evanescencen, Sublime with Romen, Slashin, Paul Westerbergin, Chris Cornellin, Stingin, Suicidal Tendenciesin, Juliana Hatfieldin, Mike Nessin, The Offspringin, Static-X:n, Weezerin ja Tracy Bonhamin kanssa. Freese on luonut myös soolouraa ja julkaissut neljä sooloalbumia.


title: Campus Martius

text: Campus Martius (”Marsin kenttä”) oli Rooman antiikin aikaisen ydinkeskustan pohjoispuolella sijainnut julkisesti omistettu tasainen noin kahden neliökilometrin laajuinen alue, jota käytettiin aikoinaan sotaväen harjoituskenttänä. Sen kaakkoisosassa oli sodanjumala Marsille pyhitetty alttari. Alueelle rakennettiin keisariajalla useita julkisia rakennuksia, muun muassa teattereita, kylpylöitä, puutarhoja ja stadion sekä Augustuksen rauhanalttari, Ara Pacis. Keskiajalla Mars-kenttä oli Rooman asutuin alue. Nykyisen Rooman IV rione Campo Marzio kattaa pienemmän osion alkuperäisestä alueesta.


title: Campus Martius

text: Ennen Rooman perustamista Campus Martius oli alankoa, jota reunusti lännessä Tiber-joki, idässä Quirinalis-kukkula ja kaakossa Capitolium. Legendan mukaan alue oli aikoinaan Lucius Tarquinius Superbuksen, Rooman viimeisen kuninkaan, vehnäpelto, joka kuitenkin paloi Rooman tasavallan perustamiskahakoissa.


title: Campus Martius

text: Ensimmäisten vuosisatojen aikana Rooman perustamisesta kenttä oli vielä Serviuksen muurin ulkopuolella, ja se oli hevosten sekä lampaiden laidunmaana, vaikkakin sitä käytettiin myös armeijan tarkoituksiin. Se oli omistettu roomalaiselle sodanjumalalle Marsille, jolle oli pystytetty alueelle alttari, ja se yhdistyi vahvasti armeijaan. Alkujaan sotilaat käyttivät kenttää koulutukseen, ja myöhemmin siellä pidettiin usein triumfeja, voitokkaiden sotaretkien juhlamarsseja.


title: Campus Martius

text: Koska Campus Martius oli kaupungin muurien ulkopuolella, se oli myös luonnollinen paikka ottaa vastaan ulkomaalaisia lähettiläitä sekä asuttaa vieraita kultteja. Vuonna 221 eaa. valtionmies Gaius Flaminius rakennutti Campus Martiuksen eteläpuolelle Tiber-joen varteen kilpa-ajoradan, Circus Flaminiuksen.


title: Campus Martius

text: Sullan (n. 138–78 eaa.) ajoista lähtien rakennuslupia myytiin tai myönnettiin vaikutusvaltaisille roomalaisille ja "insulat" (asuinkorttelit) sekä roomalaiset villat alkoivat yleistyä. Myöhemmin paikalla alettiin pitää "comitia centuriatoja", yhteisötapaamisia aseitten kanssa, ja Campus Martiuksesta tuli Rooman miliisin koti. Pompeius rakensi sinne vuonna 55 eaa. Rooman ensimmäisen kiviteatterin (Pompeiuksen teatteri), joka olikin alueen ensimmäinen todellinen monumentti. Myöhemmin Octavianus rakensi sinne Porticus Octavian. Augustuksen aikakaudella kentästä tehtiin osa virallista Roomaa. Marcus Agrippa muunsi alueen rämeikön viheralueiden sekä temppeleiden ympäröimiksi uima-altaiksi ja kylpylöiksi sekä rakennutti Porticus Argonautarumin, Laconicum Sudatoriumin, Agrippan kylpylät ja lopulta Pantheonin, jonka Hadrianus rakennutti myöhemmin uudestaan.


title: Campus Martius

text: Asumattomassa pohjoisosassa oli valtava Augustuksen mausoleumi. Suuren palon jälkeen vuonna 80 jaa. Domitianus uudelleenrakennutti tuhoutuneita monumentteja sekä perusti stadionin (nykypäivän Piazza Navona) sekä odeionin.


title: Campus Martius

text: Ajan mittaan Campus täyttyi temppeleistä sekä julkisista rakennuksista, kilpa-ajoradoista, teattereista, portiikeista, kylpylöistä, monumenteista, kolumneista ja obeliskeista. Vaikka alue nimettiin alun perin Mars-jumalan mukaan, siellä ei kuitenkaan ollut myöhemmin yksin hänelle pyhitettyä monumenttia.


title: Campus Martius

text:
Koska Campus Martius oli Vatikaanin ja Tiber-joen vieressä, siitä muodostui keskiajalla Rooman tiheimmin asuttu alue. Kun barbaarit olivat tuhonneet Rooman akveduktit 500-luvulla, väestö jäi ilman vettä ja siirtyi sen takia ympäröiviltä kukkuloilta Tiber-joen läheisyyteen. Joesta saatiin vettä, mutta toisaalta sen tulviminen aiheutti ongelmia koko keskiajan. Joki muodosti kuitenkin alueen taloudellisen perustan, jota vahvisti pyhiinvaeltajien tasainen virta, joka toi alueelle rahaa.
Alueen merkitystä lisäsi se, että tärkein väylä Roomasta Pohjois-Italiaan ja muualle Eurooppaan oli keskiajalla "Via Cassia", joka saapuu Roomaan Campus Martiuksen pohjoisosassa sijaitsevan Porta del Popolon kautta. Antiikin ajan toisesta pohjoiseen suuntautuneesta päätiestä, "Via Aureliasta" oli tullut keskiajalla vaarallinen, koska se rannikkoa pitkin kulkevana oli altis mereltä iskeville hyökkääjille ja kulki lisäksi Toscanan rämeen lävitse, mikä lisäsi malariaan sairastumisen vaaraa.


title: Campus Martius

text: Kun Rooman väkiluku rupesi renessanssin aikana kasvamaan uudelleen, alueelle nousi useita kirkkoja, aatelisten ja kardinaalien palatseja sekä julkisia rakennuksia. Alueen lisääntyvän tärkeyden vuoksi useat paavit panostivat sen infrastruktuurin kehittämiseen: paavi Sixtus IV muun muassa rakensi Ponte Siston, joka edelleen yhdistää Campo Marziota ja Trastevereä ja paavi Leo X rakensi vuosina 1513–1521 Porta del Popolon ja Vatikaanin yhdistävän tien, joka aluksi kulki nimellä "Via Leonina" paavin mukaan, myöhemmin "Via di Ripetta" samannimisen jokisataman mukaan. Hygienian parantamiseksi useita antiikin Rooman akvedukteja korjattiin käyttökuntoon ja suihkulähteitä alettiin rakentaa 1500-luvun loppupuolella.


title: Campus Martius

text: Samanaikaisesti Campus Martiuksesta tuli monien ulkomaisten asuttama ahdas ja monikulttuurinen paikka. Vuonna 1555 paavi Paavali IV määritti osan eteläistä Campus Martiusta ghetoksi, johon juutalaiset sullottiin.


title: Campus Martius

text: Renessanssin jälkeen Campus Martius ei, muun Rooman tapaan, muuttunut paljon; uusia suuria rakennuksia ei rakennettu ja väkiluku pieneni. Tämä muuttui, kun Roomasta tuli uuden Italian kuningaskunnan pääkaupunki vuonna 1870. Sen jälkeen alueesta tuli entistä ahtaampi ja Tiber-joen tulvimista estämään rakennettiin tulvavalleja. Vallit tekivät alueesta turvallisemman mutta tuhosivat Ripetta-sataman, joelle johtavat pikkukadut sekä Campus Martiukselle tyypilliset rakennukset sen reunoilta.


title: Päivi Alasalmi

text: Päivi Marjatta Alasalmi (s. 7. elokuuta 1966 Haukipudas) on suomalainen kirjailija, käsikirjoittaja, luovan kirjoittamisen ohjaaja ja luennoitsija. Hän on saanut runsaasti palkintoja ja oli vuonna 1996 Finlandia-palkintoehdokas romaanillaan "Vainola".


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmi valmistui ylioppilaaksi vuonna 1985 Haukiputaan lukiosta. Lukion jälkeen hän opiskeli kirjoittamista Oriveden Opistossa (1985–1986) ja yleistä kirjallisuutta Tampereen yliopistossa.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmi on julkaissut romaaneja, novellikokoelmia, satukirjoja, matkakirjan ja mielipidekirjan. Lisäksi hän on kirjoittanut draamatekstejä televisiolle, radiolle ja teatteriin. Hän on toiminut kolumnistina useissa lehdissä sekä työskennellyt luovan kirjoittamisen ohjaajana muun muassa Oriveden Opistossa. Luottamustehtävissä hän on ollut Pirkkalaiskirjailijat ry:n hallituksessa (1994–2001) sekä Kansanvalistusseuran neuvottelukunnassa.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmen esikoisteos "Saana" ilmestyi syksyllä 1988 ja herätti runsaasti huomiota. Alasalmen ensimmäisten kirjojen yleisilme on tummasävyinen. Teoksia keventää musta huumori. Alasalmi pitää kuitenkin itseään optimistina. Naisten kohtaloiden kuvaaminen on tuonut Alasalmelle feministisen kirjailijan maineen.


title: Päivi Alasalmi

text: Vuonna 1992 ilmestyi Alasalmen teos "Onnellisia ihmisiä", josta tehtiin myös televisiosarja ja kuunnelma. Romaani käännettiin ranskaksi ja sloveeniksi.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmen läpimurtoteoksena voidaan pitää "Vainolaa" (1996), joka valittiin Finlandia-palkintoehdokkaaksi.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmen historiallinen, 1500-luvun Inariin sijoittuva trilogiansa ("Joenjoen laulu" 2013, "Pajulinnun huuto" 2015 sekä "Siipirikon kuiskaus" 2017) on kerännyt kiittäviä kritiikkejä ja palkintoja.


title: Päivi Alasalmi

text: Romaani "Riivatut" (2018) saa aineksia suomalaisesta kauhuperinteestä ja tositapahtumista.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmi julkaisi 2009 ensimmäisen lastenkirjansa "Turhamainen aasi". Alasalmen saduissa ("Sinnikäs meripoika" 2011, "Kultainen kissanpentu" 2013, "Unten puutarha ja muita satuja" 2018) on huumoria ja tarina rönsyilee.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmi on saanut Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon neljästi teoksillaan "Onnellisia ihmisiä" (1992), "Vainola" (1996), "Turhamainen aasi" (2009) ja "Joenjoen laulu" sekä "Kultainen kissanpentu" (2013).


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmen novellikokoelma "Suden hetki" oli vuonna 1995 Koskenkorva-palkintoehdokkaana. Samana vuonna Alasalmi sijoittui toiseksi italialaisessa Jean Monnet -kirjoituskilpailussa. Suurempaa julkisuutta Alasalmi sai vuonna 1996, kun goottilaista kartanoromantiikkaa parodioiva romaani "Vainola" asettiin Finlandia-palkintoehdokkaaksi.


title: Päivi Alasalmi

text: Vuonna 2001 Alasalmi palkittiin koko tuotannostaan Gummeruksen Kaarlen palkinnolla. Alasalmen romaani "Valkoinen nainen" oli vuonna 2009 Nuori Aleksis -palkintoehdokkaana. Vuonna 2010 Alasalmi sai satukirjasta "Turhamainen aasi" jälleen Kaarlen palkinnon.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmi sai vuonna 2010 Akaan Viialan Yrittäjien myöntämän Tahto-patsaan, jonka kriteerinä on, että saaja on viialalainen ja on omalla työllään, sitkeydellään ja yritteliäisyydellään saanut aikaan merkittävää itselle ja yhteiskunnalle tai yhteisölle.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmi on saanut valtion viisivuotisen taiteilija-apurahan vuosina 1998, 2004 ja 2014 sekä kolmivuotisen vuonna 2010.


title: Päivi Alasalmi

text: Alasalmi asuu Akaassa. Hänellä on kaksi lasta.


title: Päivi Alasalmi

text: Pirkanmaan käräjäoikeus totesi 2011 Alasalmen syylliseksi laittomaan uhkaukseen, kunnianloukkaukseen, vahingontekoon ja näpistykseen hänen puututtuaan lapsensa vuosia jatkuneeseen kiusaamiseen. Alasalmi tuomittiin 40 päiväsakkoon ja korvauksiin.


title: Mod perl

text: mod_perl on Apache-webserverin moduuli, joka mahdollistaa dynaamisten nettisivujen tuottamisen Perlillä. Moduulin käyttäminen suurilla sivustoilla voi tuoda huomattavan tehonlisäyksen perinteiseen CGI-tekniikkaan verrattuna, koska nyt Perl-tulkkia ei tarvitse ladata muistiin jokaisen sivupyynnön yhteydessä.


title: Mod perl

text: mod_perl osaa emuloida CGI-ympäristöä, joten vanhat skriptit hyötyvät tehonlisäyksestä ilman muutoksia.


title: Gigliola Cinquetti

text: Gigliola Cinquetti (s. 20. joulukuuta 1947 Verona) on italialainen laulaja. Cinquetti voitti San Remon musiikkifestivaalit 16-vuotiaana vuonna 1964 kappaleellaan "Non ho l'età" (). Myöhemmin samana vuonna Cinquetti voitti Eurovision laulukilpailun tällä kappaleella. Cinquetti osallistui Italian edustajana myös vuoden 1974 Euroviisuihin kappaleellaan "Si" () sijoittuen toiseksi ABBA:n jälkeen.


title: Udo Jürgens

text: Udo Jürgens (30. syyskuuta 1934 Klagenfurt – 21. joulukuuta 2014 Münsterlingen, Sveitsi), alkuperäiseltä nimeltään Jürgen Udo Bockelmann, oli itävaltalainen laulaja ja lauluntekijä.


title: Udo Jürgens

text: Jürgensin lähes koko tuotanto on saksankielistä. Itävaltaa edustanut Jürgens voitti vuoden 1966 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Merci, chérie". Hän edusti Itävaltaa euroviisuissa myös vuosina 1964 ja 1965. Muita Jürgensin tunnettuja kappaleita ovat Shirley Basseyn kuuluisaksi tekemä ”Reach for the Stars” sekä ”Buenos Dias, Argentina”. Suomalaisten hyvin tuntema Udo Jürgensin sävelmä on Carolan paljon soitettu levytys ”Rakkauden jälkeen”.


title: Udo Jürgens

text: Jürgens levytti yli 50 albumia, sävelsi yli tuhat kappaletta ja myi yli 100 miljoonaa levyä.


title: Udo Jürgens

text: Jürgens sai 21. joulukuuta 2014 sydänkohtauksen ollessaan kävelyllä Sveitsin Gottliebenissä, ja hän kuoli myöhemmin samana päivänä sairaalassa Münsterlingenissä. Kuollessaan hän oli 80-vuotias.


title: Udo Jürgens

text: Vuonna 2011 ensiesitettiin Udo Jürgensin elämästä kertova 205-minuuttinen televisioelokuva "Der Mann mit dem Fagott".


title: Beatriz (Portugali)

text: Beatriz (noin 7.–13. helmikuuta 1373 Coimbra – noin 1420 Kastilian kruunu) oli kuningas Fernando I:n ja kuningatar Leonor Telesin tytär. Hänen vanhemmilleen ei koskaan syntynyt poikalasta, minkä vuoksi vallanperimystilanne näytti hiukan epäselvältä. Beatriz meni naimisiin Kastilian kuninkaan Juhana I:n kanssa. Samana vuonna (1383) kuningas Fernando I kuoli ja Portugali näytti siirtyvän Kastilian vallan alle. Tilanne johti kaksivuotiseen anarkiaan ja sisällissotaan Avisin ristiretkeläis-ritarikunnan suurmestarin ja Kastilian kuninkaan Juhana I:n välillä. Lopulta Avisin ristiretkeläis-ritarikunnan suurmestari (Mestre de Aviz) huudettiin Portugalin kuninkaaksi ja hänestä tuli Juhana I vuonna 1385. Kastilian Juhana I lyötiin lopullisesti Aljubarrotan taistelussa.


title: Beatriz (Portugali)

text: Beatriz haudattiin Toroon. Hautamuistomerkki sijaitsee Pyhän Hengen luostarissa (Monasterio de Sancti Spiritus).


title: Reki

text: Reki on kotieläimen tai moottoriajoneuvon lumessa vetämä kulkuväline. Reki voi olla ihmisten tai tavaroiden kuljettamista varten. Rekiä on tehty ja käytetty jo kivikaudella. Reen perusosia ovat jalakset ja aisat. Reki on kehittynyt pureista eli puraksista.


title: Reki

text: Vanhimmat Suomesta löydetyt ajoneuvojen jäännökset ovat muinaisreet. Ne olivat usein kivikirveellä veistettyjä muinaisjalaksia, joihin rakennettiin kuorman sitomiseksi reen ylärakenteet. Tällaisten rekien uskotaan olleen ihmisten työntämiä tai vetämiä sekä mahdollisesti myös koirien ja porojen vetämiä.


title: Reki

text: Vanhimmat hevosajoneuvot ovat purilaat eli renttuut, jotka toimivat kuin jalakseton reki.


title: Reki

text: Etelä-Pohjanmaalta kivikautisia muinaisjalaksia on löydetty viisi kappaletta: Jalasjärveltä kahdella jalaksella oleva reki (1300–500 eaa.), Evijärveltä kampakeraamisen ajan reki, Ylistarosta sembramäntyinen jalas, jossa esineen muoto viittaa Uralille asti, Kuortanelta kolmimetrinen ohut reenjalas (2500–1900 eaa.) ja Lappajärveltä esihistoriallinen reenjalas.


title: Reki

text: Ensimmäiset reet olivat yksijalaksisia ja vetäjänä saattoi olla eläimen lisäksi ihminen. Nykyään reet ovat kaksijalaksisia tai niistä kehitetyt erillisjousitetut nelijalaksiset reet. On mahdollista, että löydetyt jalakset ovat samanlaisia kuin hylkeenpyytäjien veneissä vielä 1900-luvulla käyttämät. Jalaksella suojattiin veneen köli kulumiselta, kun sitä vedettiin jään pinnalla ja railojen yli. Jalas sidottiin nahkaveneeseen kiinni perästä ja keulasta; pulikoilla jalas pysyi paikoillaan ja veneen köli asettui niiden väliin.


title: Reki

text: Monille tuttu rekimalli on joulupukin reki, jossa on kippara särmi. Toisille taas joulukirkkoon meneminen reellä vielä nykyäänkin on perinteinen tapa.


title: Reki

text: Koiria käytetään paljon rekien vetäjänä.


title: Reki

text: Rekiä käytetään myös traktoreissa metsätöissä ja moottorikelkoissa huviajeluun ja tavarakuljetuksiin.


title: Reki

text: Hevosten aikakaudella, vielä 1950-luvun alussa, reki oli Suomen maaseudulla tärkeä kulku- ja kuljetusväline. Rekiä tarvittiin sekä ihmisten että tavaran kuljetukseen. Näitä rekiä oli sekä kaksi- että useampipaikkaisia kuten henkilöautoja. Kirkkoreet olivat arvokkaita ja tummasävyisiä, raitilla ajeluun tarvittavat reet värikkäämpiä ja kruusatumpia. Tavaran kuljetukseen käytettäviä rekiä oli yksinkertaisia ja parirekiä. Yksinkertaisia rekiä käytettiin kappaletavaran vähäisempään kuljetukseen, parirekiä suurempien tavaramäärien – heinien ja puutavaran – kuljetukseen. Parireki muodostuu kahdesta peräkkäisestä jalasparista. Molemmissa jalaspareissa on pankko, joiden päälle on nivelöity pitkä rekka. Kun reki kääntyy, kääntyvät molemmat jalasparit samalle ympyrän kehälle, koska taemman jalasparin keulat on vaijereilla kytketty edessä menevän jalasparin kantoihin. Reki kääntyy siksi pienessä tilassa. Tällaisella reellä ajettiin esimerkiksi metsäsavotoilla tukkeja. Reen keulajalas taivutettiin yleensä isolle kaarelle, ja se teki reestä lumessa hyvin kulkevan ja näyttävän näköisen. Reen jalakset tehtiin hyvin valikoidusta koivusta, ja pohja raudoitettiin luiston lisäämiseksi ja kulumisen pienentämiseksi. Hevonen vetää rekeä aisojen avulla luokkivaljastuksella.


title: Reki

text: Itäsuomalainen reki oli korkeasepäinen ja soveltui hyvin paksussa lumessa ajamiseen. Kaustoja kannattavia kaplaita oli 3–4 paria. Niitä yhdistivät ja kannattivat poikittaiset pajut. Vitsoilla niihin sidottiin männystä halkaistut liisteet kuorman pohjaksi. Viimesinä aikoina liisteinä käytettiin sahattuja lautoja, jotka naulattiin pajuihin. Alkuaan koivuinen kainalovitsa kiinnitettiin jalasten käyrään kärkeen ja sidottiin ensimmäiseen kaplaaseen saverikon viereen. Kiinnitys esti jalasten käyrää kärkeä oikenemasta. Aisa pistettiin vahvasta närelenkistä kierrettyyn saverikkoon. Viime aikoina nämä kainalovitsa korvattiin rautaisella ja näresaverikko rautaisela koukulla. Kun rekeen vielä kiinnitettiin reunoistaan hieman ylöspäin kaareva lautalava eli resla, saatiin reslareki, jossa oli tiivis pohja kuormalle. Kun rekeen tehtiin ahkiomainen yläosa, jossa oli korkeahkot, kaarevat, venemäiset laidat, saatiin lautareki eli jauhoreki, jota voitiin käyttää myös ajelurekenä. Tosin se oli kapea ja kyydittävien oli istuttava polviensa päällä ja peräkkäin. Lehmuksen kasvualueilla, kuten Etelä-Karjalassa, käytettiin vanhaan aikaan ajelurekenä kevyttä vennärekeä, jossa oli istuin ja jonka koppamaiset tierasuojukset oli ommeltu liottamattomista lehmuksenkuorilevyistä eli vennästä. Ennen muinoin reellä ajettiin tarpeen tullen myös sulan maan aikaan, esimerkiksi niityllä, sängellä tai yleensä tiettömillä seuduilla. Tällaisessa ajossa ennen raudoituksen käyttöönottoa jalasten pohjaan kiinnitettiin lautamainen, puinen kisko eli lossi.


title: Reki

text: Länsisuomalainen reki oli matalakärkinen ja rakenteeltaan jäykkä ja soveltuu ohuessa lumessa ajamiseen. Vahvat jalakset veistettiin koivun tai kuusen juurakoista. Matalat veistonokat mahdollistivat kaustojen ulottamisen kärkiin asti. Ketarat eli kaplaat tehtiin irrallisista kappaleista, mutta jalaksiin saatettiin myös jättää oksantapit ketaroiksi. Yläpäästä ketarat kiinnitettiin poikkipuihin ja niiden päälle tehtiin laudasta kuormataso. Näppärimmät valmisti irrotettavan kehikon istuimineen, jolloin työreestä saatiin korppu- eli ajelureki.


title: Reki

text: Kumpikin reki oli muutettavissa käyttötarkoituksen muuttuessa heinän ajosta halkojen, lannan ja rehun kuljetukseen. Jo esihistoriallisista ajoista alkaen kummassakin rekityypissä käytettiin anturoissa tallaa, se veistettiin havupuun kovasta lylystä ja kiinnitettiin anturaan puunauloilla. Talla suojasi anturaa, kun ajettiin sulalla kelillä ja kesällä ajettaessa karkealla alustalla. 1800-luvulla rekiä alettiin raudoittaa ja samalla talla vaihtui lattaraudaksi. Itäistä rekeä ajettiin saverikkoaisoilla, läntinen kulki kakkula-aisoilla.


title: Reki

text: Raskaaseen metsä- ja rahtiajoon tarvittiin enemmän kantavuutta ja notkeampaa ohjattavuutta. Parireki saatiin liittämällä kaksi rekeä peräkkäin. Tukkirekenä malli levisi länsisuomesta sisämaahan päin, ja parireestäkin kehittyi joustava itäinen ja jäykkä läntinen tyyppi. Alun perin parireki oli kehitetty tukinajoa varten mutta sitä sovellettiin myös lannan, rehujen ja halkojen kuljetukseen. Ennen rekka tarkoitti parireen päälle laitettua kuljetuslavaa. Reissä oli myös kippilavoja ja laukaistavia pohjia.


title: Reki

text: Pohjois–itäsuomalainen parireki oli pitkä, rautaa vain jalasten anturoissa ja kiinnityspulteissa. Ketjulla ristiin kytkemällä etu- ja takareki yhteen saatiin aikaan nelijalasohjaus, jolloin takimmainen reki seurasi joustavasti etummaista rekeä ”kuin hai laivaa”. Takimmaista rekeä eli takarekeä nimitettiin paikoitellen häntyriksi.


title: Reki

text: Työtehoseura kehitti sodan aikana saverikko- ja kakkulaparireistä standardityypit. Työn tuloksena tärkeimpiä olivat jalasten raideleveyden vakiointi: kummankin tyypin jalasväli oli 61 cm. Liikkuva pankko helpotti yhdessä luokkavaljaan kanssa kuorman irrotusta ja liikkeelle lähtöä. Pankko toimii eräänlaisena nykäisylaitteena, vetäen kuorman liikkeelle ja kuorma massallaan veti jalakset mukaan.