title: Lee Hyori

text: Vuoden Fin.K.L.n neljännen albumin julkaisun jälkeen, hänen ensimmäinen soolo-albuminsa nimeltään "Stylish" julkaistiin 2003. Hyorin kuuluisuus hänen eri toimissaan oli niin suurta, että sitä kutsuttiin nimellä "Hyori Syndrooma" Etelä-Koreassa, ja Korealainen media antoi vuodelle 2003 lempinimen "Hyorin vuosi", kun hän oli erittäin harvoin poissa uutisista koko vuonna.


title: Lee Hyori

text:
Helmikuussa 2006 Hyori julkaisi seuraavan albuminsa nimeltään "Dark Angel". Ensimmäisestä singlestä "Get Ya"sta tuli kiistanalainen, kun henkilöt jotka kirjoittivat Britney Spearsin Do Somethin’ -kappaleen, syyttivät "Get Ya"n kirjoittajia plagioinnista
2006 marraskuussa, julkaistiin tieto Lee Hyorin ja Mnetin kolmen vuoden (₩2,2miljardin) sopimuksesta, joka teki Lee Hyorista Etelä-Korean parhaiten tienaavan naisen.
Helmikuussa 2007, Lee julkaisi uuden digitaalisen singlensä, joka oli olennaisesti soundtrack "Perhaps Love" nimiselle neljäosaiselle draamalle, jossa Lee itsekin näytteli.


title: Lee Hyori

text:
Soolo uransa tauon aikana, Hyori emännöi useita televisio-ohjelmia, kuten Time Machine ja Happy Together, jota hän emännöi myös vuonna 2006 Yoo Jae-Sukin kanssa. 26. maaliskuuta 2008 kerrottiin, että Lee Hyori liittyisi KBSän Sang Sang Plussaan emännöimään ohjelmaa Country Kko Kkon jäsenten Shin Jung-hwan ja Tak Jae-hoon, korvaten eri ohjelmasta lähtevät juontajat. Hyorin debyytti ohjelmassa oli 8. huhtikuuta 2008.
Hänen kolmas albuminsa 'It's Hyorish', julkaistiin 16. Heinäkuuta 2008. "U Go Girl" , hänen ensimmäinen singlensä kyseiseltä levyltä, nousi #1 sijalle useissa online ja offline listoissa, mukaan lukien television musiikki ohjelmat.


title: Fin.K.L

text: Fin.K.L () oli eteläkorealainen tyttöbändi. Se toimi vuosina 1998–2002, mutta palasi lyhyesti yhteen vielä vuonna 2005. Yhtye ei virallisesti hajonnut, mutta sen jäsenet lähtivät kukin omille teilleen.


title: Kiljusen herrasväki

text: Kiljusen herrasväki -kirjat ovat Jalmari Finnen vuosina 1914–1925 kirjoittamia lastenkirjoja. Kirjat kertovat Mikael, Lennart ja Olga Kiljanderin (Mökö, Luru ja Plättä Kiljunen) sekä näiden isän, äidin ja Pulla-koiran kommelluksista.


title: Kiljusen herrasväki

text: "Kiljusen herrasväki", 1914


title: Kiljusen herrasväki

text: Jalmari Finnen ensimmäinen kertomus Kiljusen perheestä oli Kiljusen herrasväen kaupungin matka, joka ilmestyi Pääskynen-lehdessä vuonna 1909. Se sai lukijoiden suosion ja Finne kirjoitti lisää tarinoita. Näistä kahdeksan julkaistiin ensimmäisenä sarjan kirjana.


title: Kiljusen herrasväki

text: Sisältää tarinat Kiljusen herrasväen Helsingin-matka, Kiljusen herrasväen kalastusmatka, Saunamatka, Mökön ja Lurun syntymäpäivä, Aarteen kaivaminen, Kun Kiljuset olivat hirviä pyytämässä, Kiljusen herrasväen toinen Helsingin-matka, Kiljusen herrasväen markkinamatka.


title: Kiljusen herrasväki

text: "Kiljusen herrasväen uudet seikkailut", 1916


title: Kiljusen herrasväki

text: Sisältää tarinat Kun Kiljusista piti tehtämän elokuvia, Kiljusen poikain posetiivi ja marakatti, Kun Kiljuset leipoivat, Kun Kiljuset olivat ravustamassa, Kiljusen herrasväen kukko, Kiljusen pojat koulussa, Kiljusen poikien jouluaatto.


title: Kiljusen herrasväki

text: "Kiljusen herrasväki satumaassa", 1916


title: Kiljusen herrasväki

text: Yhtenäinen kokonaisuus, jonka lukuja ovat Ukkeli vie Hannan ja Kiljusen herrasväen satumaahaan, Sadun marjamaassa, Sadun lorumaassa, Sadun kasvistomaassa, Sadun lentomaassa, Sadun hiljaisuuden maassa, Jälleen kotona.


title: Kiljusen herrasväki

text: "Kiljusen Plättä", 1917


title: Kiljusen herrasväki

text: Kirjassa perheeseen liittyy kuopustytär Plättä.


title: Kiljusen herrasväki

text: "Kiljusen herrasväki partiolaisina", 1918


title: Kiljusen herrasväki

text: Sisältää seitsemän tarinaa.


title: Kiljusen herrasväki

text: "Luru Kiljunen ja hänen Hömppänsä", 1919


title: Kiljusen herrasväki

text: Kirjassa Luru menee naimisiin ja saa tyttären.


title: Kiljusen herrasväki

text: "Kiljusten vallankumous", 1921


title: Kiljusen herrasväki

text: Kiljusen herrasväen vallankumous päättyy muuttoon Amerikkaan.


title: Kiljusen herrasväki

text: "Kiljuset palaavat", 1925


title: Kiljusen herrasväki

text: Kiljusen herrasväki palaa Amerikasta.


title: Olympia-teatteri

text: Olympia-teatteri on viihdemusiikkiin erikoistunut konserttisali Pariisin 9. arrondissementissa.


title: Olympia-teatteri

text: Olympia-teatterin perusti 1888 Joseph Oller, joka oli luonut myös Moulin Rougen. Olympia on Pariisin vanhin konserttisali ja maailman kuuluisimpia konserttisaleja. Kun teatteri avattiin 1889, se oli nimeltään "Montagnes Russes", mutta nimettiin Olympiaksi 1893.


title: Olympia-teatteri

text: Teatterissa ovat esiintyneet Ranskan merkittävimmät viihdetaiteilijat, kuten Édith Piaf, Jacques Brel, mutta myös ulkomaiset yhtyeet ja laulajat, kuten Led Zeppelin, Velvet Underground ja Madonna.


title: Rock on rock – The Best of 1977–1993

text: Rock on rock – The Best of 1977–1993 on suomalaismuusikko Ile Kallion ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa hänen soolouransa hitit kattava kokoelmalevy. Se julkaistiin 5. marraskuuta 2008.


title: Vihdoinkin!

text: Vihdoinkin! oli vuonna 2008 järjestetty konserttikiertue. Hartwall-areenan konsertti, joka järjestettiin 18. huhtikuuta 2008, taltioitiin myös dvd:lle ja cd:lle. Kiertueen solisteina olivat Kari Tapio, Paula Koivuniemi, Jorma Kääriäinen ja orkesterina Riku Niemi Orchestra. Taltiointi julkaistiin 2CD:nä 19. marraskuuta ja DVD:nä 26. marraskuuta 2008.


title: Double Up

text: Double Up on R&B-artisti R. Kellyn yhdestoista studioalbumi. Albumin julkaisivat Jive Records ja Zomba.


title: Double Up

text: Albumi julkaistiin Jamaikalla 9. tammikuuta 2007, Yhdysvalloissa 29. toukokuuta 2007 ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa vasta 1. maaliskuuta 2008.


title: Double Up

text: Albumia myytiin Yhdysvalloissa ensimmäisellä viikolla 935 000 kappaletta, joten se sijoittui Billboard 200 -listan ykköspaikalle. Albumi on R. Kellyn viides albumi, joka on saavuttanut saman listan ykköspaikan. Britannian albumilistalla levy kohosi 10. sijalle.


title: Teoderik III

text: Teoderik III (652–691) oli Neustrian ja Burgundin kuningas 673 ja 675–691 sekä koko frankkien valtakunnan kuningas 679–691. Hän oli Klodvig II:n ja Bathildin poika.


title: Teoderik III

text: Teoderik seurasi veljeään Klotaria Neustrian valtaistuimelle vuonna 673, mutta Austrasian kuningas Kilderik II syrjäytti hänet pian. Kilderik kuitenkin murhattiin jo 675, ja Teoderik palasi valtaan Neustriassa major domus Ebroinin avustuksella. Kun Austrasian kuningas Dagobert II kuoli vuonna 679, tuli Teoderikista kaikkien frankkien kuningas. Teoderikia on yleensä kuvailtu heikoksi nukkehallitsijaksi, joka oli major domustensa ohjailtavissa. Hänen hallintokautensa alkupuolella todellista valtaa piti Neustrian major domus Ebroin.


title: Teoderik III

text: Teoderik ja Ebroinin seuraaja Waratton solmivat vuonna 681 rauhan Austrasian major domuksen Pipin Heristalilaisen kanssa. Warattonin kuoltua 686 Neustrian uusi major domus Berthar kuitenkin ryhtyi sotaan Austrasiaa vastaan. Pipin löi Teoderikin ja Bertharin joukot Tertryssä 687, jonka jälkeen Austrasia nousi johtavaan asemaan frankkien valtakunnassa.


title: Kyrkpressen

text: Kyrkpressen on Suomessa ilmestyvä ruotsinkielinen kirkollinen lehti. Sen päätoimittaja on May Wikström.


title: Kyrkpressen

text: Lehti ilmoittaa levikikseen 109 000, jolla se tavoittaa 89 prosenttia ruotsinkielisistä kodeista. Lehden tilaavat ruotsinkieliset seurakunnat jäsenilleen. Sitä julkaisee Fontana Media, jonka omistaa Församlingsförbundet.


title: Petroskoin joukkoliikenne

text: Petroskoin joukkoliikenne perustuu johdinauto- ja minibussiliikenteeseen.


title: Petroskoin joukkoliikenne

text: Ensimmäiset johdinautot tulivat Petroskoihin 1961. Tällöin kyse oli yhdestä maailman pohjoisimmista johdinautolinjastosta Murmanskin jälkeen, missä johdinautoliikenne alkoi vuonna 1954. Vuodesta 2008 lähtien Petroskoissa linjoja on vain 8, kun taas aiemmin Petroskoissa linjoja oli 13. Johdinautoissa on rahastaja. Normaalitaksa vuodesta 2009 lähtien on 12 ruplaa (noin 27 senttiä).1990-luvun lopulla busseja alettiin korvata minibusseilla, jotka ovat alun perin minibusseja tai pakettiautoista tehtyjä minibusseja. Niissä on kuljettajarahastus. Taksa on vuodesta 2013 lähtien 20 ruplaa. Vuonna 2009 taksa oli 12-15 ruplaa. Alennusliput eivät ole käytössä minibusseissa.


title: Petroskoin joukkoliikenne

text: Petroskoissa on paljon taksiyhtiöitä, jotka tarjoavat erilaisia takseja pikkuautoista limusiineihin. Taksien yleinen taksa keskustan alueella lokakuussa 2008 oli 100 ruplaa.Petroskoin johdinautoyhtiön sivut


title: Käänteiskopioijaentsyymi

text: Käänteiskopioijaentsyymi on joissain viruksissa oleva entsyymi, joka kopioi viruksen yksijuosteisen RNA:n infektoidun solun käyttämäksi kaksijuosteiseksi DNA:ksi. Solun oma integraasientsyymi liittää tämän solun genomiin. Käänteiskopioijaentsyymeitä on muun muassa retroviruksilla ja hepatiitti B -viruksilla.


title: Käänteiskopioijaentsyymi

text: Monet käänteiskopioijaentsyymit koostuvat kahdesta alayksiköstä, α- ja β-yksiköstä. Entsyymi kykenee katalysoimaan kolmea erilaista reaktioita, RNA:sta riippuvaa DNA-synteesiä, RNA:n hajotusta ja DNA:sta riippuvaista DNA-synteesiä.


title: Käänteiskopioijaentsyymi

text: Lääketieteessä käytetään hyväksi käänteiskopioijaentsyymin inhibiittoreita muun muassa AIDSia vastaan taistellessa. Tällaisia lääkkeitä ovat muun muassa tsidovudiini eli AZT ja dideoksinosiini (DDI).


title: Käänteiskopioijaentsyymi

text: Tsidovudiini eli AZT on ensimmäinen kliiniseen käyttöön hyväksytty inhibiittori. HI-viruksen käänteiskopioijaentsyymi käyttää mieluummin RNA-ketjuun AZT-trifosfaattia kuin dTTP:tä, mutta koska AZT:stä puuttuu 3'-hydroksyyliryhmä RNA-ketju ei voi pidentyä. Näin ollen AZT:lla ja muilla vastaavilla aineilla voidaan jossain määrin hidastaa immuunikadon leviämistä. AZT ei ole myrkyllinen T-lymfosyyteille, joita HIV infektoi, mutta vaikuttaa olevan myrkyllinen luuytimen soluille aiheuttaen anemiaa.


title: Käänteiskopioijaentsyymi

text: Käänteiskopioijaentsyymeitä käytetään myös hyödyksi geenitekniikassa. Ne mahdollistavat mRNA:lle komplementaarisen DNA:n eli cDNAn syntetisoimisen.


title: Käänteiskopioijaentsyymi

text: Käänteiskopioijaentsyymin löysivät toisistaan tietämättä Howard Temin ja David Baltimore vuonna 1970. He saivat Nobelin lääketieteenpalkinnon vuonna 1975 yhdessä Renato Dulbeccon kanssa kasvaimia aiheuttavien virusten ja solun geneettisen materiaalin tutkimisesta .


title: Saunailta

text: Saunailta on suomalainen komedianäytelmä, jonka ovat kirjoittaneet Kummeli-miehet Heikki Vihinen ja Timo Kahilainen. Näytelmää on esitetty Tampereen Teatterissa näytäntökaudella 2001–2002 Heikki Vihisen ohjaamana.


title: Saunailta

text: Saunailtaa viettämään tulevat pariskunnat löytävät itsensä mitä kummallisimmista tilanteista. Yksi suhaa turkisbisnestä, toinen esittelee pitkien ulottuvuuksien Masai-mies poikaystäväänsä, joku tilaa kebabeja ja saunoakin pitäisi. Pariskuntien hurmaavat tyttöystävät ihmettelevät umpiluisia poikaystäviään ja ottavat ohjat käsiinsä.


title: Tytti ja Titti

text: Tytti () ja Titti ( tai "Melinda") ovat Disneyn eläinmaailmassa toisinaan seikkailevat Minni Hiiren veljentyttäret ().


title: Tytti ja Titti

text: Eri yhteyksissä Minnillä esiintyy yksi tai kaksi veljentytärtä. Esimerkiksi sarjakuvapiirtäjä Paul Murryn piirtämissä Mikki Hiiri -sarjoissa veljentyttäriä on kaksi: kaksoset Melody ja Millie, jotka joskus esiintyvät myös nimillä Pammy ja Tammy, kun Murry unohti jo antaneensa heille nimet. Murryn ensimmäinen Melody ja Millie -tarina on vuodelta 1963. Minnin sukulaistytöt muodostavat tavallaan peilikuvan Mikin sisarenpojille Mortille ja Vertille.


title: Tytti ja Titti

text: Minnin veljentytärten historia on monipolvinen, sillä eri Disney-taiteilijat ovat vuosikymmenien kuluessa luoneet omia sivuhenkilöitään. Maisie, ajallisesti ensimmäinen Minnin useista veljentytärhahmoista, näyttäytyy jo vuoden 1934 lyhytanimaatiossa "Gulliver Mickey". Eräässä 1940-luvulta olevassa tarinassa esiintyy peräti kolmoset Dolly, Polly ja Molly.


title: Spy Kids 3 – Peli on pelattu

text: Spy Kids 3 – Peli on pelattu ("Spy Kids 3-D: Game Over") on Robert Rodriguezin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen elokuva. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 25. heinäkuuta 2003. Se on jatkoa elokuvalle "Spy Kids 2".


title: Spy Kids 3 – Peli on pelattu

text: 12-vuotias vakooja, Juni, on siirtynyt tehtävistään eläkkeelle ja vannonut, ettei ikinä enää työskentele vakoojajärjestön leivissä. Kunnon kliseen tapaan ääni muuttuu kellossa. Junin sisko on nimittäin pulassa jämähtäneenä vasta julkaistun videopelin sisään virtuaalitodellisuuteen. Juni päättää tehdä vielä tämän yhden keikan eli pelastaa siskonsa ja siinä sivussa koko maailman. Videopelin kehittäjällä "Leluntekijällä" (Sylvester Stallone) on pahat mielessä. Tästä päästäänkin varsin huimaan animaatioseikkailuun kun päästään seikkailemaan videopeliin.


title: Cicindelini

text: Cicindelini on kovakuoriaisiin ("Coleoptera"), maakiitäjäisten ("Carabidae") heimon "Cicindelinae"-alaheimoon kuuluva tribus.


title: Elfi Eder

text: Elfriede "Elfi" Eder (s. 5. tammikuuta 1970 Leogang, Itävalta) on entinen itävaltalainen alppihiihtäjä, pujottelun kaksinkertainen arvokisamitalisti.


title: Elfi Eder

text: Eder saavutti pronssia junioreiden MM-kilpailujen suurpujottelussa Madonna di Campigliossa 1988. Moriokan MM-kilpailuissa 1993 hän sai pronssia pujottelussa Karin Buderin ja Julie Parisienin jälkeen. Lillehammerissa 1994 Eder saavutti olympiahopeaa Vreni Schneiderin voittamassa pujottelukilpailussa. Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 1996 hän oli pujottelussa seitsemäs ja Sestrieressä 1997 viides.


title: Elfi Eder

text: Eder voitti pujottelun maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 1995–1996. Hän saavutti tuolla kaudella uransa kaikki kolme osakilpailuvoittoa: marraskuussa Vailissa ja joulukuussa niin St. Antonissa kuin Semmeringissäkin. Hän oli samalla kaudella lisäksi toinen Mariborissa ja Garmisch-Partenkirchenissä sekä kolmas Semmeringin toisessa osakilpailussa. Menestyskautensa lisäksi Eder ylsi vain kerran palkintokorokkeelle maailmancupissa oltuaan toinen Zwieselin pujottelussa kaudella 1996–1997.


title: Elfi Eder

text: Eder riitautui Itävallan hiihtoliiton kanssa vuonna 1998 ja edusti uransa loppuajan Grenadaa – ilman suurempaa menestystä. Hän lopetti uransa helmikuussa 1999. Hän pitää nykyään hotellia kotikunnassaan Leogangissa.


title: Elfi Eder

text: Myös Elfi Ederin sisar Sylvia Eder on entinen alppihiihtäjä.


title: Verensininen

text: Verensininen on 29. lokakuuta 2008 julkaistu Lordi-aiheinen sarjakuva-albumi. Järjestyksessään se on kolmas Arktisen Banaanin kustantama Lordi-sarjakuva.


title: Verensininen

text: Sarjakuvia albumiin ovat tehneet Petri Hiltunen, Mattipekka Ratia, Sami Kivelä ja Jouko Nuora. Itse Tomi "Mr. Lordi" Putaansuu ei Lordi-yhtyeen kiireiden vuoksi kerinnyt tekemään muuta kuin piirtämään albumin kansikuvan.


title: Verensininen

text: Sarjakuvassa esiintyy Lordin nykyisten jäsenten lisäksi myös Lordin entiset jäsenet Magnum, Enary ja Kalma.


title: Kehityskriisi

text: Kehityskriisi tarkoittaa Erik H. Eriksonin mukaan tasoa, jolla on ratkaistava kehitystehtävä päästäkseen seuraavalle kehitystasolle. Jokainen kriisi avaa ihmiselle joukon mahdollisuuksia, uudenlaisia maailman kokemisen ja sen kanssa vuorovaikutuksessa olemisen tapoja. Samaan aikaan näitä mahdollisuuksia muovaavat muut ihmiset, joita puolestaan kulttuuri ja sosiaaliset instituutiot ovat muovanneet.


title: István Báthory (Ecsed)

text: István Báthory (k. 3. toukokuuta 1530 Devín, Slovakia) oli transilvanialainen ylimys ja Unkarin varakuningas. Hän komensi aatelisten armeijaa György Dózsan kapinassa vuonna 1514 ja osallistui myös Mohácsin taisteluun 1526. Sekä kuningas Ludvig II että monet muut Unkarin johtajat kaatuivat taistelussa, mutta Báthory onnistui pakenemaan. Taistelun jälkeen Unkarissa ei ollut hallitsijaa, koska Ludvig II:lla ei ollut perillisiä. Báthory johti pientä paronien ryhmää, joka kannatti Unkarin uudeksi kuninkaaksi Itävallan arkkiherttua Ferdinandia. Valtiopäivät valitsivat kuitenkin kuninkaaksi János Szapolyain.


title: István Báthory (Ecsed)

text: István Báthory kuului Báthoryn suvun Ecsedin haaraan.


title: Roi-Namur

text: Roi-Namur on Marshallsaariin kuuluvan Kwajaleinin atollin pohjoisin saari. Saari kuuluu osana Yhdysvaltojen ohjuspuolustusjärjestelmän Ronald Reagan Ballistic Missile Defense Test Siteen. Se on yksi järjestelmän tutkakeskuksista.


title: Roi-Namur

text: Saarella käytiin taisteluita toisen maailmansodan aikana. Saarella on pieni lentokenttä, jolta on päivittäinen yhteys atollin eteläkärkeen, Kwajaleinin saarelle.


title: Kim Dong-wan

text: Kim Dong-wan (; s. 21. marraskuuta 1979) on eteläkorealainen laulaja. Hän tuli tunnetuksi Shinhwa-poikabändin jäsenenä vuodesta 1998. Ensimmäinen sooloalbumi, "Kimdongwan Is", ilmestyi vuonna 2007. Kim on suorittanut myös useamman roolin näyttelijänä.


title: Lee Min Woo

text: Lee Min Woo (; s. 28. heinäkuuta 1979) on eteläkorealainen laulaja. Hän tuli tunnetuksi Shinhwa-poikabändistä, mutta on menestynyt myös soolourallaan. Hän on lisäksi esiintynyt näyttelijänä televisiosarjoissa ja elokuvissa.


title: Pensasvilistäjä

text: Pensasvilistäjä ("Xenicus longipes"), Mātuhituhi maoriksi, oli pieni kotoperäinen varpuslintulaji Uudessa-Seelannissa.


title: Pensasvilistäjä

text: Pensasvilistäjä oli noin 9 cm pitkä ja 16 g painava peukaloista muistuttava ja lähes lentokyvytön lintu. Sen koivet ja varpaat olivat suhteellisen pitkät.


title: Pensasvilistäjä

text: Laji asui Uuden-Seelannin saarilla kolmena alalajina. Saarille vapautetut rotat, mustarotat, kissat ja näätäeläimet tuhosivat pääosan kannasta jo 1800-luvulla. Viimeiset yksilöt havaittiin Eteläsaarella 1972 ("X. l. longipes"), Pohjoissaarella 1949 ("X. l. stokesi") ja Stewart Islandilla 1965 ("variabilis"). Pieniä toiveita lajin säilymisestä edelleen on, sillä sen havaitseminen maastossa on vaikeaa.


title: Pensasvilistäjä

text: Lajin pesä oli joko maassa tai lähellä maanpintaa.


title: Pensasvilistäjä

text: Pensasvilistäjät söivät maassa ja oksilla eläviä pieniä selkärangattomia.


title: CPT

text: CPT voi viitata johonkin seuraavista:


title: Irina Denežkina

text: Irina Denežkina (; s. 31. lokakuuta 1981 Jekaterinburg) on venäläinen kirjailija. Hän on saavuttanut kansainvälistä julkisuutta novellikokoelmallaan "Anna mulle!" ("Дай мне!", "Dai mne!", 2002). Tarinat ovat raa'an realistisia kuvauksia nyky-Venäjän nuorison elämästä.


title: Wajih Sghaier

text: Wajih Sghaier (s. 7. elokuuta 1978) on tunisialainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän pelasi urallaan 10 maaottelua Tunisian maajoukkueessa.


title: Jelizaveta Bojarskaja

text: Jelizaveta Mihailovna Bojarskaja (; s. 20. joulukuuta 1985 Leningrad) on venäläinen näyttelijä. Hän aloitti elokuvauransa vuonna 2004 "Perikadossa" ja on sittemmin esiintynyt muun muassa Andrei Kravtšukin "Admiralissa" (Адмиралъ, 2008).


title: Jelizaveta Bojarskaja

text: Bojarskajan vanhemmat ovat näyttelijät Mihail Bojarski ja Larisa Luppian.


title: Julmasti juhlallista

text: Julmasti juhlallista on YUP:n vuonna 1991 julkaistu EP-levy. ”Julmasti juhlallista” on yhtyeen ensimmäinen julkaisu, jolla on mukana kosketinsoittaja Tommi Kärkkäinen. Levyn kappaleet on julkaistu CD-muodossa vuonna 1992 ilmestyneellä kokoelma-albumilla "1990-1992".


title: Julmasti juhlallista

text: Sävellykset, sanoitukset ja sovitukset YUP, ellei toisin mainita.


title: Minttu Hapuli

text: Minttu Hapuli (s. 1970) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut internetissä myös nimellä Birdy. Hapulin verkkoteksteistä koostuva "Selibaattipäiväkirjat" ilmestyi Atenan kustantamana vuonna 2006. Toinen teos, "Tarot-tarinat", ilmestyi 2009.


title: Pitkäjalkahaprakas

text: Pitkäjalkahaprakas ("Psathyrella multipedata") on kellomainen ja vanhemmiten kupera harmaan- tai kellanruskea sienilaji. Se kuuluu samaan heimoon kuin harmaamustesieni. Pitkäjalkahaprakkaan heltat ovat aluksi harmaanruskeat ja vanhemmiten purppuranruskeat. Sienen jalka on valkea. Se kasvaa kimppuina ruohikoilla ja lehtimetsissä. Se on Suomessa harvinainen.


title: Pitkäjalkahaprakas

text: Pitkäjalkahaprakas on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Kastanjahaprakas

text: Kastanjahaprakas ("Psathyrella laevissima" syn. "Psathyrella piluliformis") on kupera tai laakealakkinen tumman- tai kellanruskea sienilaji. Sen heltat ovat aluksi harmaanruskeat ja vanhemmiten ruskeanmustat. Sienen jalka on valkoinen ja tyvestä harmaanruskea. Sieni kasvaa ryhminä lahopuulla. Se on Suomessa harvinainen.


title: Nuotiohaprakas

text: Nuotiohaprakas ("Psathyrella pennata") on kellomainen harmaan-punaruskea ja valkosuomuinen sienilaji. Sen malto on lakissa rusehtavaa ja jalassa vaaleaa tai okranväristä. Sienen heltat ovat harmaanpurppuraiset. Jalka on valkea. Sieni kasvaa palopaikoilla harvinaisena.


title: Punaterähaprakas

text: Punaterähaprakas ("Psathyrella microrhiza") on kellomainen okranvärinen tai punaruskea sienilaji. Kuivana lakki on vaaleanharmaa. Sienen heltat ovat vaaleat ja vanhemmiten ruskeanmustat. Sienen malto on valkeaa. Jalka on valkoinen. Sieni kasvaa puutarhoissa, komposteissa ja savimailla harvinaisena.


title: Corinna Harfouch

text: Corinna Harfouch (s. 16. lokakuuta 1954) on saksalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muiden muassa elokuvissa "Perikato" (2004) ja "Parfyymi" (2006). Hän on voittanut useita palkintoja, muun muassa Baijerilaisen elokuvapalkinnon kotimaassaan vuonna 1997.


title: Nurmihaprakas

text: Nurmihaprakas ("Lacrymaria lacrymabunda" syn. "Psathyrella lacrymabunda") on laakea tai kupera kellanruskea tai harmaanruskea sienilaki. Sen heltat ovat kirjavat tai tummanruskeat tai jopa mustat. Sienen halka on vaalea. Sienen heltat erittävät kosteina mustia nestepisaroita, jotka jättävät helttoihin mustia täpliä. Sieni kasvaa nurmikoilla, tienvarsilla ja puutarhoissa yleisenä.


title: Ruutumustesieni

text: Ruutumustesieni ("Coprinus picaceus" syn. "Coprinus picaceus)" on leveän lieriömäinen noin 5–8 senttiä korkeaksi kasvava mustesienilaji. Sen lakki on limainen ja aluksi ruskea, vanhemmiten musta, ja ruutumaisten suojusjätteiden peittämä. Heltat ovat aluksi harmaanvalkoiset ja lopulta mustat. Sienen jalka on valkohahtuvainen. Sieni kasvaa hyvin harvinaisena lehdoissa varsinkin pyökin seuralaisena.


title: Palomustesieni

text: Palomustesieni ("Coprinus lagopides") on korkeintaan 6 senttiä korkeaksi kasvava lieriömäinen tai munanmuotoinen mustesienilaji. Lakki on väriltään harmaanmusta. Heltat ovat sienessä aluksi harmaanvalkoiset ja vanhemmiten mustat. Jalka on aluksi valkoinen ja vanhemmiten harmaa. Sieni kasvaa palopaikoilla melko harvinaisena.


title: Jänönmustesieni

text: Jänönmustesieni ("Coprinus lagopus") on munamainen tai kupera harmahtava mustesienilaji. Sen jalka on valkoinen. Heltat ovat valkeat ja muuttuvat vanhemmiten mustiksi. Sieni kasvaa metsämailla melko harvinaisena kesästä loppusyksyyn.


title: Juliane Köhler

text: Juliane Köhler (s. 6. elokuuta 1965) on saksalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muiden muassa elokuvissa "Aimée & Jaguar" (1999) ja "Jossain Afrikassa" (2001). "Perikadossa" (2004) hän tulkitsi Eva Braunin roolin. Hän voitti vuonna 1999 Baijerilaisen elokuvapalkinnon, Berliinin elokuvajuhlien Hopeisen karhun ja Deutscher Filmpreisin.


title: Juliane Köhler

text: Köhler on toiminut myös teatterinäyttelijänä Münchenissä.


title: Haisumustesieni

text: Haisumustesieni ("Coprinopsis narcotica" syn. "Coprinus narcoticus") on sylinterimäinen tai tasalakkinen vaaleanharmaa mustesienilaji. Sienen lakki on keskeltä rusehtava. Sieni haisee kaasulta eikä ole ruokasieni. Senheltat ovat aluksi valkoiset ja vanhemmiten mustuvat. Se kasvaa puistoissa ja nurmikoilla harvinaisena.


title: Valkomustesieni

text: Valkomustesieni ("Coprinopsis nivea" syn. "Coprinus niveus") on munamainen tai kellomainen lopulta laakea mustesienilaji. Sienen lakki on valkoinen. Heltat ovat aluksi vaaleat ja mustuvat vanhemmiten. Jalka on valkonukkainen. Sieni kasvaa harvinaisena lannalla.


title: Ulrich Matthes

text: Ulrich Matthes (s. 9. toukokuuta 1959) on saksalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa Joseph Goebbelsin roolissa elokuvassa "Perikato" (2004). Natsiteema jatkui "Der neunte Tagissa", jossa näyttelijällä oli rooli samana vuonna.


title: Ulrich Matthes

text: Matthes voitti vuonna 1999 Baijerilaisen elokuvapalkinnon.


title: Demetrios (Filippos V:n poika)

text: Demetrios (, k. 180 eaa.) oli makedonialainen kruununprinssi ja Makedonian kuningas Filippos V:n poika. Demetrioksen äiti oli Filippos V:n ensimmäinen vaimo, jonka nimi ei ole tiedossa. Toisen makedonialaissodan tappion jälkeen vuonna 197 eaa., hänet lähetettiin vankeuteen Roomaan sodan päättäneen sopimuksen mukaisesti. Demetrios vapautettiin vuonna 188 eaa. Syyrian sodan jälkeen. Demetrios yritti isänsä valtakauden loppuaikoina nousta valtaan, mutta Filippoksen toinen poika Perseus sai vihiä hänen aikeistaan ja Filippos käski teloittaa Demetrioksen vuonna 180 eaa. Perseuksesta tuli tällöin Makedonian kuningas Filippoksen kuoltua seuraavana vuonna.


title: Kimppumustesieni

text: Kimppumustesieni ("Coprinellus congregatus" syn. "Coprinus congregatus") on sylinterimäinen tai kupera kellanruskea sienilaji. Sen lakin keskusta on tummempi. Sienen jalka on valkoinen. Haju on hyvä. Sienen heltat ovat kermanväriset ja vanhemmiten punaruskeat. Sieni kasvaa ryhminä lannoitetuissa paikoissa kuten komposteissa. Laji on Suomessa harvinainen.


title: Krysanteemit

text: Krysanteemit ("Chrysanthemum") on monivuotisten asterikasvien suku, johon kuuluu noin 30 lajia. Niitä käytetään yleisesti koristekasveina sekä leikkokukkina. Krysanteemeja on viljelty koristeena Kiinassa ja Japanissa jo tuhansien vuosien ajan. Japanissa se yhdistetään kuolemattomuuteen ja keisariin.


title: Krysanteemit

text: Euroopassa krysanteemi on ollut suosittu leikkokukka 1700-luvulta asti, ja nykyisin se yleistyy myös ruukkukukkana. Kasvi kukkii vain lyhyen päivän jälkeen eli kun sitä on pidetty pimeässä ainakin 12 tuntia vuorokaudesta.


title: Krysanteemit

text: Chrysanthemum-suvun kasveista saadaan pyretriini nimistä luonnon hyönteismyrkkyseosta.


title: Jolla (päähine)

text:
Jolla on valkoinen purjehduslakki.
Jolla on tehty valkoisesta kovikekankaasta. Sen päätä vasten tuleva osa neljästä sektorinmuotoisesta kankaankappaleesta koottu kalotti, jota ympäröi noin 5 cm korkea vierekkäisin ympärikiertävin tikkauksin vahvistettu niin ikään valkea reunus.


title: Jolla (päähine)

text: Jolla on kevyt ja miellyttävä päässä, siksi se onkin kohtalaisen suosittu kesäinen veneilypäähine. Niitä myydään mm. torikaupoissa.


title: Jolla (päähine)

text: Meripartiota harjoittavat partiolippukunnat ovat käyttäneet jolla-päähinettä jo alusta asti purjehdus- ja leirilakkinaan. Merivoimat ei käytä päähinettä virallisesti, joskin vapaa-ajan asussa sitä vilahtelee.


title: Liitumustesieni

text: Liitumustesieni ("Coprinopsis pachysperma" syn. "Coprinus pachyspermus") on korkean kartiomaienn harmaa tai kermanvärinen mustesienilaji. Sen lakki on suojussuomujen peitossa. Sienen jalka on hauras ja valkoinen. Sienen heltat ovat aluksi kermanväriset ja vanhemmiten mustat. Se kasvaa lehmän lannalla Etelä- ja Keski-Euroopassa. Sitä ei esiinny Suomessa.


title: Lehvämustesieni

text: Lehvämustesieni ("Coprinus impatiens") on noin 1–3 senttimetriä korkea vaalean- tai kanelinruskea mustesienilaji. Sienen jalka on valkoinen. Heltat ovat vaaleanruskeat ja vanhemmiten harmaantuvat. Sieni kasvaa pyökkimetsien lehtikarikkeessa Etelä- ja Keski-Euroopassa eikä sitä esiinny Suomessa.


title: Olkimustesieni

text: Olkimustesieni ("Coprinopsis macrocephala" syn. "Coprinus macrocephalus") on 1-3 senttiä korkea sylinterimäinen tai kartiomainen valkoinen tai harmaa mustesienilaji. Lakki on keskeltä rusehtava. Jalka on valkoinen. Sienen heltat ovat aluksi valkoiset ja vanhemmiten mustat. Sieni kasvaa lannassa, mätänevillä oljilla yms. Laji ei ole ruokasieni. Se saattaa olla Suomessa yleinen.


title: Kauluskirjoheltta

text: Kauluskirjoheltta ("Panaeolus semiovatus") on kellomainen, limainen kiiltävän valkea kirjohelttalaji. Sen lakki on keskeltä ruskea. Sienen heltat ovat aluksi vaaleankirjavat ja vanhemmiten mustat. Sienen jalka on valkoinen ja siinä on rengas. Sieni kasvaa lannalla melko yleisenä koko Suomessa.


title: Kauluskirjoheltta

text: Kauluskirjoheltta on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Lehtomustesieni

text: Lehtomustesieni ("Coprinus silvaticus") on munamainen tai laakeneva kellanruskea tai ruskeankeltainen mustesienilaji. Sen jalka on valkoinen ja tyvestä ruskea. Sienen heltat ovat aluksi valkoiset ja vanhemmiten harmahtavat. Sieni kasvaa harvinaisena puuaineksella.


title: Thomas Kretschmann

text: Thomas Kretschmann (s. 8. syyskuuta 1962) on saksalainen näyttelijä. Hän syntyi Dessaussa, Saksan demokraattisessa tasavallassa, ja harjoitteli kymmenvuotiaasta saakka uintia olympialaisia varten. Hän pakeni Itä-Saksasta nuorella aikuisiällään jalan ja asettui Länsi-Berliiniin. Siellä hän pääsi Schiller-teatteriin. Myöhemmin hänestä on tullut huomattava kansainvälinen elokuvatähti.


title: Thomas Kretschmann

text: Kretschmann voitti vuonna 1991 Max Ophüls -palkinnon.


title: Thomas Kretschmann

text: Hänet tunnetaan ehkä parhaiten merkittävästä roolistaan "Perikadossa", jossa hän näytteli Hermann Fegeleinia.


title: Ratasmustesieni

text: Ratasmustesieni ("Parasola plicatilis" syn. "Coprinus plicatilis") on kellomainen tai laakea kellanruskea tai harmaanruskea mustesienilaji. Enintään 5cm levyinen, usein paljon pienempi lakki muuttuu lopulta harmaaksi. Sienen heltat ovat harmaanvalkeat tai harmaat. Sieni kasvaa nurmikoilla ja laitumilla. Laji on melko yleinen mutta lyhytikäinen. Tyypillinen tunnusmerkki on helttojen tyvien muodostama rengaskuvio. Lajia on vaikea erottaa saman suvun muista lajeista ilman mikroskooppia. Kyseessä ei ole ruokasieni.


title: Parvimustesieni

text: Parvimustesieni ("Coprinellus disseminatus" syn. "Coprinus disseminatus") on munamainen tai kellomainen kermankeltainen tai harmahtava mustesienilaji. Lakin keskusta on kellanruskea. Sienen heltat ovat aluksi vaaleat ja vanhemmiten harmaanmustat. Sienen jalka on valkea. Parvimustesieni kasvaa satojen sienien rykelminä lehtipuiden tyvillä tai lahopuulla. Laji on Suomessa melko yleinen.


title: Yijing-ennustaminen

text: Yijing-ennustaminen on kiinalainen ennustusmenetelmä, joka pohjaa teokseen "Yijing" eli "Muutosten kirjaan". Arpomalla rakennetaan kuuden viivan kuvio, heksagrammi. Menetelmä on ollut käytössä jo ainakin Shang-dynastian aikana n.1150 eaa., jolloin sitä kutsuttiin "kärsämönvarsiennustamiseksi".


title: Yijing-ennustaminen

text: Yijingin järjestelmä perustuu binääriseen yinyang-konseptiin, jonka uskotaan saaneen alkunsa yangshao-kulttuurissa (仰韶 yǎngsháo). Ennustusvälineenä käytettiin kärsämön varsia, joita manipuloimalla saatiin aikaan numerosarjoja. Kärsämönvarsiennustusta käytettiin luu- ja kilpikonnankuoriennustamisen ohella sekä valtiolliseen että arkipäiväisempään ennustamiseen. Sitä pidettiin kuitenkin luuennustamista vähempiarvoisena menetelmänä.


title: Yijing-ennustaminen

text: Ensimmäistä kertaa varsien käyttö ennustamiseen mainitaan Shujingissa, "Historian kirjassa" n. 2285 eaa. Kuningas halusi valita seuraajakseen Sì Wenmingin, josta sittemmin tuli Yu Suuri. Wu halusi kieltäytyä asemasta, mutta kuningas käytti oraakkeliluu- ja kärsämönvarsiennustamista todistaakseen, että kyseessä oli taivaan tahto.


title: Yijing-ennustaminen

text: Itse kärsämönvarsista ei ole säilynyt arkeologisia todisteita, mutta kärsämönvarsiennusteiden tuloksena saadut numerosarjat koristavat erilaisia Shang-dynastian aikaisia esineitä, myös oraakkeliluita. Niissä on sekä trigrammi- (kolmen viivan) että heksagrammi (kuuden viivan) -sarjoja sekä niihin liittyviä kommentteja, jotka poikkeavat muodoltaan ja sisällöltään oraakkeliluuennusteista. Nykylöytöjen perusteella tiedetään, että kärsämönvarsiennustus on ollut käytössä ainakin Shangin kuningas Wudingin (帝武丁 "Sotaisa Ding", n.1150 eaa.) hallintokaudelta lähtien.


title: Yijing-ennustaminen

text: "Yijingin" siivissä "Dazhuan" (Xici) ja "Shuoguazhuan" kerrotaan laskumenetelmän perusteet ja "Dazhuan" antaa menetelmän matemaattisen "kaavan".


title: Yijing-ennustaminen

text: Han-dynastian aikana julkaistiin teos "Huozhulin" (火珠林 huǒzhūlín, "Tulihelmimetsä"), jossa esiteltiin kolmen kolikon käyttäminen kärsämönvarsien sijasta. Kolikkojen käyttäminen yleistyi niin, että kärsämönvarsien laskemisen menetelmä unohtui.


title: Yijing-ennustaminen

text: 1100-luvulla Zhu Xi kiinnostui Yijingin tutkimisesta ja kirjoitti aiheesta kaksi kirjaa: "Zhouyin alkuperäinen merkitys" (周易本義 Zhōuyì běnyì, 1177, uusittu laitos 1186) ja lyhyempi kirja "Yi-opin esittely" (易學启蒙 Yixué qǐmēng) Yin teoriasta ja ennusmenetelmästä, jossa hän esitteli kehittämänsä tavan laskea kärsämönvarsilla niin, että jotkin "Dazhuanissa" (Suuressa selityksessä) sekä muissa vanhoissa lähteissä mainitut laskutoimituksen ehdot täyttyivät. Siitä lähtien menetelmästä tuli "ainoa oikea tapa" arpoa heksagrammeja. Vasta 1900-luvulla muutama kiinalainen Yin tutkija kehitti uuden version varsien laskemisesta.


title: Yijing-ennustaminen

text: Nykyään on otettu käyttöön lukemattomia erilaisia arpomistapoja.


title: Yijing-ennustaminen

text: Arpomalla rakennetaan kuuden viivan kuvio eli heksagrammi (卦 gùa), joka antaa vastauksen. Eri heksagrammivaihtoehtoja on 2 eli 64 erilaista. Jokainen heksagrammi symboloi erilaista toimintaa.


title: Yijing-ennustaminen

text: Zhu Xi kuvaa kirjassaan rituaalin, josta tuli sittemmin normi.


title: Yijing-ennustaminen

text: Kirjaa säilytetään kotialttarilla käärittynä keltaiseen kankaaseen. Keltainen on Li-heksagrammin (30) väri ja symboloi kysyjää. Pöytä on suunnattu kohti etelää ja sillä on erilaisia uskonnollisia ja rituaaliesineitä ja suvun symboleita. Alttarilla on jonkun jumaluuden, esim. Guanyinin (Armon jumalattaren) tai Shangdin (Taivaan hallitsijan) patsas.


title: Yijing-ennustaminen

text: Kysyjä seisoo pöydän ääressä kasvot kohti pohjoista ja kumartaa kolmesti kirjalle. Hän sytyttää suitsukkeen polvistuen. Suitsukkeen savu nousee ylös ja vie viestin esi-isien ja jumalien asuinsijoille. Varsinippu viedään kolmasti tuoksuvan savun läpi myötäpäivään pyörittäen.


title: Yijing-ennustaminen

text: Kysyjä rukoilee halutessaan ennen kysymyksen esittämistä. Kysyjän pitää olla vilpitön.


title: Yijing-ennustaminen

text: Vanha kiinalainen kolikko on pyöreä, taivaan symboli.Siinä on keskellä nelikulmainen reikä, joka edustaa maata. Kolikossa oleva keisarin nimi edustaa ihmistä.


title: Yijing-ennustaminen

text: Käytetään kolmea kolikkoa. Pitää päättää, kumpi puoli on yin ja kumpi yang. Kiinalaisessa kolikossa se puoli, jolla on neljä kirjoitusmerkkiä, on yang. Yin-puolella on kaksi kirjoitusmerkkiä. Kun yang on näkyvissä, sen katsotaan makaavan selällään maassa, joten se tulkitaan yiniksi, jolle annetaan luku 2. Kun yin on näkyvissä, kolikon katsotaan lentävän ilmassa kasvot (yang) alaspäin, joten se tulkitaan yangiksi, jolle annetaan luku 3.


title: Yijing-ennustaminen

text: Perinteisesti kolikoiden heittämiseen käytetään tyhjää, puhdistettua kilpikonnankuorta. Nykyään voidaan käyttää puukuppia. Tavallisimmin kolikoita kuitenkin heitetään käsin. Kolikoita pidetään käsien muodostamassa kupissa, niitä ravistellaan keskittyen kysymykseen ja sitten annetaan pudota alustalle. Kolikoita heitetään kuusi kertaa. Niiden osoittama yin- tai yang-viiva kirjoitetaan muistiin. Ensimmäinen heitto antaa ensimmäisen eli alimman viivan, toinen heitto toisen eli toiseksi alimman viivan jne.


title: Yijing-ennustaminen

text: Viiva saadaan laskemalla yhteen kolikoiden lukuarvot:


title: Yijing-ennustaminen

text:
2+2+2 = 6 vanha yin (太陰 tàiyīn)
2+2+3 = 7 nuori yang (少陽 shǎoyáng)
2+3+3 = 8 nuori yin (少陰 shǎoyīn)
3+3+3 = 9 vanha yang (太陽 tàiyáng)


title: Yijing-ennustaminen

text: Nämä kirjoitetaan seuraavasti:


title: Yijing-ennustaminen

text:
---x--- vanha yin
-------- nuori yang
---  --- nuori yin
---o--- vanha yang


title: Yijing-ennustaminen

text: Kun yin tai yang on vanha, se on saavuttanut ääripisteensä ja muuttuu vastakohdakseen. Jos saadussa heksagrammissa on muuttuvia viivoja, siitä johdetaan uusi heksagrammi vaihtamalla muuttuvat viivat vastakohdikseen. Tämä laajentaa ennustetta. Esimerkki:


title: Yijing-ennustaminen

text:
--------
---x---
--------
---o---
---  ---
--------


title: Yijing-ennustaminen

text: Toiset johtavat alkuperäisestä heksagrammista uuden heksagrammin käyttämällä alkuperäisen kahta "sisempää" trigrammia. Esimerkiksi edellisen esimerkin "tuli tulen päällä": 2., 3. ja 4. viiva muodostavat uuden heksagrammin alemman trigrammin ja 3., 4. ja 5. viiva muodostavat uuden heksagrammin ylemmän trigrammin:


title: Yijing-ennustaminen

text:
Heitetään kaksi kolikkoa. Jos molemmat ovat kruuna tai klaava, niiden lukuarvo on 2; kruuna-klaava -yhdistelmän lukuarvo on 3.
Heitetään kolikot toistamiseen. Molemmille annetaan arvo. Kruuna on 2, klaava on 3.
Laske molempien heittojen tulokset yhteen.
Kolmen luvun summa on 6 (vanha yin), 7 (nuori yang), 8 (nuori yin) tai 9 (vanha yang). Tämä on heksagrammin ensimmäinen viiva.


title: Yijing-ennustaminen

text: Edellinen toistetaan kunnes saadaan kuusi viivaa.


title: Yijing-ennustaminen

text: Tässä menetelmässä käytetään "Fuxin" eli "synnynnäistä baguaa".


title: Yijing-ennustaminen

text: Heksagrammin muodostaminen


title: Yijing-ennustaminen

text: Merkitään yksi kahdeksasta samanlaisesta kolikosta jotenkin.Sekoitetaan kolikot ravistellen niitä käsissä ja asetetaan ne sitten yksitellen baguaan aloittaen qianista.Kolikot asetetaan baguaan järjestyksessä: qian, dui, li, zhen, xun, kan, gen ja kun.Kun merkitty kolikko tulee esiin, pysähdytään ja tehdään trigrammista, johon se osui, heksagrammin alatrigrammi.Kolikot sekoitetaan ja asetetaan baguaan uudestaan. Merkitty kolikko osoittaa nyt ylätrigrammin.


title: Yijing-ennustaminen

text: Muuttuvan viivan määritys


title: Yijing-ennustaminen

text: Otetaan kolikoista kuusi, mukaan luettuna merkitty kolikko, ravistellaan niitä kädessä ja asetetaan ne pystyriviin aloittaen alhaalta. Merkityn kolikon paikka osoittaa muuttuvan viivan.


title: Yijing-ennustaminen

text: Ennustamiseen käytetään 50 kuivattua, n. 30 cm:n (kiinalainen jalka) pituista kärsämönvartta.


title: Yijing-ennustaminen

text:
Yksi varsi erotetaan nipusta ja asetetaan syrjään.
Nippu jaetaan sattumanvaraisesti kahdeksi nipuksi.
Ensimmäisestä nipusta erotetaan yksi varsi ja asetetaan se vasemman käden nimettömän ja pikkusormen väliin.
Lasketaan ensimmäisestä nipusta pois varsia neljä kerrallaan.
Jäännös (1-4) asetetaan vasemman käden keskisormen ja nimettömän väliin.
Lasketaan toisesta nipusta varsia neljä kerrallaan.
Jäännös (1-4) asetetaan vasemman käden keskisormen ja nimettömän väliin.
Vasemmassa kädessä on nyt joko viisi tai yhdeksän vartta. Ne asetetaan syrjään.


title: Yijing-ennustaminen

text: Kaksi nippua yhdistetään, jaetaan taas sattumanvaraisesti kahdeksi nipuksi ja koko laskutoimenpide toistetaan.Sitten laskeminen suoritetaan vielä kerran.


title: Yijing-ennustaminen

text: Lopussa yhdistetään varret, joita on jäljellä kahdessa nipussa ja lasketaan ne.Niitä on 24, 28, 32 tai 36.Ne jaetaan neljällä.Tuokseksi saadaan 6, 7, 8 tai 9.Tämä on heksagrammin ensimmäinen viiva.


title: Yijing-ennustaminen

text: Koko toimenpide toistetaan kunnes on saatu kuusi viivaa.


title: Yijing-ennustaminen

text: Vuonna 1971 löydettiin Mawangduissa, Changshassa, hauta, jossa oli suuri kokoelma silkille kirjoitettuja kirjoja. Näiden joukossa on vanhin säilynyt Yijing. Sen mukaan kärsämönvarsia pitää olla 55, mutta kuusi (taivaan luku ja heksagrammin viivojen määrä) asetetaan alussa syrjään.


title: Yijing-ennustaminen

text: Kärsämönvarsiennustamisessa ja kolikkoennustamisessa neljän eri viivan saamisen todennäköisyydet ovat erilaiset. Erityisesti kärsämönvarsiennustusta korvaamaan on keksitty muita keinoja.


title: Yijing-ennustaminen

text:
Otetaan 16 esinettä, jotka ovat keskenään samankokoisia, mutta neljää eri väriä (helmet, kotilonkuoret, pikkukivet, marmorikuulat). Käytetään seitsemän kappaletta yhtä väriä, viisi toista, kolme kolmatta ja yksi neljättä väriä. Jokainen ryhmä edustaa yhtä viivatyypeistä:
7/16 = 8 ---  ---5/16 = 7 --------3/16 = 9 ---o---1/16 = 6 ---x---


title: Yijing-ennustaminen

text: Pidetään niitä pussissa tai kupissa, josta otetaan yksi ja merkitään muistiin sen edustama viiva. Liitetään se muiden joukkoon ja otetaan uudestaan yksi. Tätä toistetaan kunnes on saatu kuusi viivaa.


title: Yijing-ennustaminen

text: Tämä menetelmä jäljittelee kärsämönvarsiennustuksen todennäköisyyksiä.


title: Yijing-ennustaminen

text: Tähän käytetään riisinjyviä tai pieniä siemeniä.


title: Yijing-ennustaminen

text: Poimitaan sormien väliin kasasta pieni määrä jyviä ja asetetaan ne tasaiselle alustalle. Poimitaan vielä viisi pikkukasaa ja asetetaan ne riviin. Ne antavat heksagrammin kuusi viivaa. Lasketaan jokaisen pinon jyvät. Jos niitä on parillinen määrä, viiva on yin, pariton määrä antaa yang-viivan.


title: Yijing-ennustaminen

text: Pitäen kysymystä mielessä poimitaan vielä uusi kasa. Laasketaan siitä jyviä kuuden joukoissa kunnes jäljellä on kuusi tai vähemän. Näin saadaan viiva, joka tulkitaan tilanteen selitykseksi. Se ei ole muuttuva viiva. Jos vastausta ei ymmärrä, voidaan kysymys toistaa.


title: Yijing-ennustaminen

text: Heksagrammeja voidaan tulkita useamman menetelmän mukaan.


title: Yijing-ennustaminen

text: "Xiangshu-yixue" (kuva-numero yi-oppi) on Yin tutkimista kuvan matematiikkaa (numeroa) analysoiden.


title: Yijing-ennustaminen

text: Matemaattisessa menetelmässä on eri haaroja.


title: Yijing-ennustaminen

text: Wenwangguassa (eli kuningas Wenin hekagrammit) heksagrammi laaditaan arpomalla samoin kuin tekstiennustusta tehtäessä.


title: Yijing-ennustaminen

text: Heksagrammin jokaiselle viivalle määritellään maallinen oksa. Jokainen heksagrammi on yhden guasuvun sukupolvi. Heksagrammisuvun elementin perusteella oksille saadaan "Kuusi suhdetta" eli "toveri", "jälkeläinen", "vaimo/vauraus", "virkamies/aave" ja "vanhemmat". Kuudes suhde on "heksagrammin ruumis" eli "guan henki".


title: Yijing-ennustaminen

text: Ennustuspäivän taivaallisen rungon mukaan viivoille määritetään mytologiset eläimet sinivihreä lohikäärme, valkoinen tiikeri, punainen lintu, musta kilpikonna, qilin ja lentävä käärme.


title: Yijing-ennustaminen

text: Ennustamista varten pitää määritellä subjekti ja objekti eli ennustuksen päähenkilö ja ennustuksen kohde. Näiden perustana on heksagrammin sukupolvi. Subjektista johdetaan guan henki.


title: Yijing-ennustaminen

text: Analyysissä otetaan huomioon ennustuspäivän ja -kuukauden maallisten oksien vaikutus heksagrammin oksiin.


title: Yijing-ennustaminen

text: Esimerkkinä heksagrammi 30, Li, saatu ji-päivänä:


title: Yijing-ennustaminen

text: "Li-palatsi, johtava gua"


title: Yijing-ennustaminen

text: "Guan henki: si"


title: Yijing-ennustaminen

text: Meihua eli luumunkukkaennustus on Kauko-Idässä erittäin suosittu ennustusmenetelmä. Siinä voidaan ottaa ennustamisen perustaksi tapahtuma-ajan neljä pilaria ja kuukalenterin mukainen kuukauden päivä. Tämä tieto muutetaan laskutoimituksin heksagrammin ylätrigrammiksi, josta johdetaan alatrigrammi.


title: Yijing-ennustaminen

text: Heksagrammi voidaan muodostaa myös kaikesta ympärillä olevasta tai kysyttyä asiaa koskevasta kuten väristä, hajusta, ilmansuunnasta, esineestä, säästä - mikä tahansa kiinnittää ennustajan huomion joko ulkoisesti tai hänen mielessään. Tarvitaan kaksi määritettä, joille annetaan trigrammi. Nämä kaksi trigrammia ladotaan päällekkäin ennustajan tuntemuksen tai loogisen päättelyn mukaan.


title: Yijing-ennustaminen

text: Heksagrammi voidaan rakentaa myös sanan kirjoitusmerkkien siveltimenvetojen määrän perusteella.


title: Yijing-ennustaminen

text: Trigrammeja toisiinsa vertaamalla saadaan vastaus.


title: Yijing-ennustaminen

text: "Xiangshu-jujing" (klassikon tulkinta kuvia käyttäen) merkitsee Yijingin tekstin tulkitsemista. Kirjasta luetaan asianmukaiset kohdat ja yritetään tulkita ne kysymyksen mukaan.


title: Yijing-ennustaminen

text: Esimerkkinä edelleen heksagrammi 30, Li:


title: Yijing-ennustaminen

text: Zhouyi (Zhoun muutokset) on Yijingin ydin. Se koostuu kahdesta osasta: "guaci" (heksagrammin selitys) ja "yaoci" (viivan selitys). Vaikka perinteen mukaan kuningas Wen kirjoitti guacit, todellisuudessa ne ovat kirjan vanhin osa, muistiin merkittyjä suullisena perinteenä satoja tai tuhansia vuosia välittyneitä ennustuksia. Niiden sisältö on konkreettinen ja niissä on yleensä selkeästi mainittu "suotuisa" tai "epäsuotuisa" tai kannattaako ryhtyä mihinkään.


title: Yijing-ennustaminen

text: Yaocit ovat uudempia ja niiden sanotaan olevan Zhoun herttua Danin kirjoittamia. Yaon selityksen perustana on viivan paikka heksagrammissa.


title: Yijing-ennustaminen

text: 30 - Lí KIRKKAUS - alkuperäinen heksagrammi


title: Yijing-ennustaminen

text:
Tuli tulen päällä
Guaci (guan selitys):
Kirkkaus. Suotuisa enne. Uhraaminen. Lehmien kasvattaminen on suotuisaa.
Yaoci (viivan selitys):


title: Yijing-ennustaminen

text:
"9 kolmantena:"
Laskevan auringon valossa
hän rummuttaa saviruukkua ja huokaileevalittaen vanhuuttaan.Epäsuotuisa.
"6 viidentenä:"Kyyneleet valuvat kuin virtaava joki.Mikä suru ja valitus.
Hyvin suotuisa.


title: Yijing-ennustaminen

text: 25 - Wuwang ILMAN VALHETTA - uusi heksagrammi


title: Yijing-ennustaminen

text:
Taivas ukkosen päällä
Guaci (guan selitys):
Vilpitön. Suuri uhraus. Suotuisa enne.
On virhe olla epärehellinen; (silloin) ei ole suotuisaa tehdä mitään.


title: Yijing-ennustaminen

text: Tuanzhuan eli heksagrammien selitys on yksi Yijingin myöhemmistä liitteistä, "kymmenestä siivestä". Siinä verrataan pehmeitä ja jäykkiä viivoja yin- ja yang-paikkoihin.


title: Yijing-ennustaminen

text:
Li merkitsee kiinnittymistä. Auringolla ja kuulla on paikkansa taivaalla. Viljoilla, ruohoilla ja puilla on paikkansa maan päällä. Kaksi kirkkautta noudattavat sitä, mikä on oikein. Sen johdosta kaikki taivaan alla muuttuu ja täydentyy.
Pehmeä (viiva) on keskellä, oikealla paikallaan. Se merkitsee vapaata ja menestyksekästä toimintaa. Lisäksi lehmän ruokkiminen johtaa menestykseen (historiallisena aikana tämä tulkitaan yleensä: pitää lehmän nöyryyttä esikuvana).


title: Yijing-ennustaminen

text:
Jäykkä viiva tulee ulkotrigrammista (ylempi trigrammi); siitä tulee sisätrigrammin (alempi trigrammi) hallitsija. Toimintatarmo ja voima; vahva viiva keskellä (viides viiva), johon vastataan (toinen viiva). Suuri eteneminen oikean toiminnan ansiosta. Se on taivaan tahto.
Jos ei toimita oikein, langetaan virheisiin, eikä ole suotuisaa edetä mihinkään suuntaan. - Minne voi vilpitön mennä? Voiko tehdä mitään, jos taivaan tahto ei ole myötä?


title: Yijing-ennustaminen

text: Xiangzhuan eli kuvien selitykset vertailee heksagrammin ylä- ja alatrigrammien suhdetta. Viivan paikkaa trigrammissa analysoidaan.


title: Yijing-ennustaminen

text:
Toistettu kirkkaus muodostaa Lin. Suuri mies tämän mukaisesti jalostaa kirkkauttaan ja levittää sitä neljään ilmansuuntaan.
"9 kolmantena:" Laskevaa aurinkoa muistuttava sijainti - miten sitä voisi kestää kauan."6 viidentenä:" Viidennen kutosen hyvä onni johtuu siitä, että se on kuninkaan tai prinssin paikalla.


title: Yijing-ennustaminen

text: Ukkonen vyöryy taivaan alla. Kaikelle on annettu oma luontonsa, vapaana vilpistä. Tämän perusteella muinaiset kuninkaat, täydellisessä sopusoinnussa vuodenaikojen kanssa, ravitsivat kaikkia.


title: Yijing-ennustaminen

text: Kansanomaisemmissa ennuskirjoissa annetaan lista elämän eri osa-alueista, joista katsotaan vastaus kysymyksen aihepiirin mukaan. Näitä ovat esitetty toive, avioliitto, rakkaus, perhe, lapset, laina, liiketoimet, osakekauppa, elämän pituus, sairaus, odotettu henkilö, henkilön etsiminen, kadonnut tavara, matka, oikeusjuttu, työn saaminen, tentit, työpaikan, erikoistumisen ja kodin vaihtaminen sekä sää.


title: Yijing-ennustaminen

text: Kiinalaiset käyttävät lukua "10 000" ilmaisemaan lukematonta tai kaikkea (taivaan alla). Luumunkukkaennustusta (meihua) varten laadittiin aikoinaan "10 000 asian" lista, jossa luokitellaan lukuisia asioita kahdeksan trigrammin mukaan. Samaa ideaa sovellettiin sittemmin heksagrammeihin. Eri jumaluuksien temppeleissä tehdyissä qiantong-ennustuksissa käytetään samantyyppisiä luetteloita eri vastausvaihtoehdoista.


title: Yijing-ennustaminen

text: Heksagammi 30, Li, vastauksena kysymykseen osakemarkkinoista: "nousussa".


title: Ruskokirjoheltta

text: Ruskokirjoheltta ("Panaeolus acuminatus") on kartiomainen ruskean- tai harmaanmusta kirjohelttalaji. Sienen lakki on keskeltä ruskea. Sienen heltat ovat harmaat tai mustat. Jalka on harmaanruskea tai punaruskea ja jauheinen. Kosteana siinä on nestepisaroita. Sieni kasvaa laidumailla ja ruohikoissa melko yleisenä.


title: Jauhovinokas

text: Jauhovinokas ("Ossicaulis lignatilis") on laakean suppilomainen härmäinen valkoinen tai harmaanvalkoinen jauhovinokaslaji. Sen heltat ovat valkoiset. Sienen jalka on valkoinen ja nukkainen. Sieni maistuu ja tuoksuu jauhomaiselta. Se kasvaa lehtipuiden ja varsinkin koivun rungoilla ja kannoilla. Se kasvaa Etelä- ja Keski-Suomessa harvinaisena.


title: Omelek

text: Omelek on saari Kwajaleinin atollissa Marshallinsaarilla. Se on toiminut osana Yhdysvaltain ohjuspuolustusjärjestelmän Ronald Reagan Ballistic Missile Defense Test Siteä, mutta on nykyisin yksityisen satelliittilaukaisuja tekevän SpaceX-yhtiön käytössä.


title: Tytärsaaren rautatie

text: Tytärsaaren rautatie (ruots. "Tytterskärs järnväg") oli kapearaiteinen rautatie, joka sijaitsi Suomessa luovutettujen alueiden Tytärsaarella. Rata alkoi saaren luoteisrannikolta Antiniemen eteläpuolelta ja jatkui siitä saaren sisäosaan majakalle. Radan pituus oli noin 1,0 km . Radalla kulki kesäisin lomajunia.


title: Tytärsaaren rautatie

text: Kun Tytärsaari luovutettiin Neuvostoliitolle, venäläiset purkivat radan.


title: Mitsubishi MU-2

text: Mitsubishi MU-2 on japanilaisvalmisteinen kaksimoottorinen lyhyen matkan lentokone. Koneeseen mahtuu maksimissaan kahdeksan matkustajaa lentäjien lisäksi. Konetyyppi on vieläkin käytössä, Yhdysvalloissa oli vuonna 2005 vielä 397 rekisteröityä MU-2 -tyypin konetta.


title: Mitsubishi MU-2

text: Konetyyppi esiteltiin 14. syyskuuta 1963 ja sitä valmistettiin 23 vuotta. 1986 valmistuksen päättyessä konetta oli myyty yli 750 kappaletta. Konetta käytetään myös sotilaallisessa tarkoituksessa.


title: Najeh Braham

text: Najeh Braham (s. 20. toukokuuta 1977 Bembla, Tunisia) on tunisialainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelannut Braham pelasi pitkään Saksan alasarjoissa ja oli myös voittamassa jalkapallon Afrikan-mestaruutta Tunisian joukkueessa vuonna 2004.


title: Najeh Braham

text: Braham aloitti uransa kotimaassaan Tunisiassa US Monastirin riveissä, jossa hän pelasi kolme kautta ennen siirtymistään Saksaan vuonna 2000. Göttingenissa Braham esitti vakuuttavia otteita tehden 21 maalia 38 ottelussa. Heinäkuussa 2001 hän siirtyi Regionalliga Südissa pelanneeseen Eintracht Trieriin, jossa Braham pelasi ensimmäisellä kaudella vain 7 ottelua tehden niissä kaksi maalia. Joukkue onnistui nousemaan 2. Bundesliigaan ja päätti lainata pelaajan tulevaksi kaudeksi toiseen seuraan, mutta halukkaita ei löytynyt. Eintracht Trier kuitenkin antoi mahdollisuuden hyökkääjälle, joka onnistui tekemään 13 maalia 29 ottelussa auttaen joukkuetta säilymään sarjassa ollen sarjataulukon puolessa välissä. Seuraava kausi 2003–2004 oli kuitenkin pettymys, kun Braham ei onnistunut maalinteossa kertaakaan pelaamassaan 15 ottelussa.


title: Najeh Braham

text: Kaudeksi 2004–2005 hän siirtyi 2. Bundesliigaan nousseeseen FC Rot-Weiß Erfurtiin, jossa hänen maalinteko vaikeudet jatkuivat tehtyään vain yhden maalin 12 ottelussa. Rot-Weiß Erfurt ei halunnut enää jatkaa hyökkääjän sopimusta ja hän palasi takaisin Eintracht Trieriin heinäkuussa 2005. Joukkue oli pudonnut takaisin Regionalliga Südiin ja huolimatta Brahamin 12 maalista joukkue putosi Oberliga Südwestiin. Braham jätti seuran kauden päätteeksi ja pelasi kaudella 2006–2007 Sportfreunde Siegenissa yhden ottelun, vietettyään suurimmaksi osaksi kautta joukkueen reservijoukkueessa. Kauden päätteeksi Sportfreunde Siegen päätti purkaa hänen sopimuksensa joulukuussa 2007. 27. tammikuuta 2008 Braham allekirjoittu uuden sopimuksen 1. FC Magdeburgin kanssa aina vuoteen 2011 asti, joka putosi 3. Ligasta Regionalliga Nordiin kaudeksi 2008–2009. Hän vietti seurassa lähes kaksi kautta onnistuen maalinteossa 18 kertaa 44 ottelussa. Kaudeksi 2009-2010 Braham siirtyi 3. Ligassa pelaavaan Erzgebirge Aueen.


title: Najeh Braham

text: Tunisian maajoukkueessa Braham pelasi 14 maaottelua ja teki niissä neljä maalia. Hän oli voittamassa maansa ensimmäistä Afrikan-mestaruutta vuonna 2004. Samassa turnauksessa Braham pelasi kaksi ottelua tehden yhden maalin.


title: Antti Nyrhinen

text: Antti Nyrhinen (s. 16. maaliskuuta 1982 Enonkoski) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Antti Nyrhinen

text: Nyrhinen pelasi vuosia Mestiksessä, kunnes siirtyi kaudeksi 2008–2009 SM-liigaan SaiPan joukkueeseen. Kauden 2010–2011 Nyrhinen aloitti Serie A:n Ritten Sportissa, jonka kuitenkin jätti henkilökohtaisten syiden takia vuoden 2010 lopussa. Loppukaudeksi hän siirtyi Mestiksen Kiekko-Vantaaseen.


title: Brzeziny

text: Brzeziny ( vuosina 1941–1945) on Puolan kaupunki noin 20 km Łódźista itään. Se on Brzezinyn maakunnan keskuspaikka.


title: Jean-Xavier Lefèvre

text: Jean Xavier Lefèvre (6. maaliskuuta 1763 Lausanne Cressis, Sveitsi – 9. marraskuuta 1829 Neuilly, Ranska) oli sveitsiläissyntyinen klarinetisti.


title: Jean-Xavier Lefèvre

text: Lefèvre oli Michèl Yostin oppilas ja tämän kuoleman jälkeen seuraaja. Hänestä tuli 1778 Ranskan kaartin soittokunnan jäsen. Hän soitti siinä, kun kansalliskaarti vallankumousvuonna muodostettiin, ja vuodesta 1790 hän oli sen apulaiskapellimestari. Vuonna 1814 hänestä tuli Kunnialegioonan jäsen. Hänellä oli Pariisin konservatoriossa maineikkaita oppilaita, muun muassa Janssen 1795–1796, Péchignier 1797, Boufil 1801–1806, Bernhard Henrik Crusell 1803, Buteux 1814–1819, Crépin 1816–1821, Adolphe Hugot 1817–1822 ja Pierre Hugot 1820–1824. Hn on voinut opettaa vuosina 1797 ja 1798 myös Dacostaa, mutta on esitetty myös että opettaja olisi ollut Duvernoy. Monet Lefèvren oppilaat saivat ensimmäisen palkinnon. Vuoteen 1817 ensimmäiseen palkintoon kuului kaksi ranskalaisvalmisteista klarinettia. Vuosina 1818–1892 palkinnon arvo oli 100 frangia. Lefèvren virkakaudella kilpailukappaleen piti aina olla opettajan sävellys, Sainsbury mainitsee, että 1799 Lefèvre määräsi kappaleeksi konserttonsa no 5. Konservatorion vanhat asiakirjat ovat puutteellisia, ja ainoastaan Lefèvren viimeinen opetusvuosi, vuosi 1824, on mainittu, ja silloin hän määräsi kappaleeksi konserton no.3.


title: Orgeval (Yvelines)

text: Orgeval on kunta Yvelinesin departementissa Île-de-Francen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2005 oli 5359. Orgevalin pinta-ala on 15 km².


title: Le Perray-en-Yvelines

text: Le Perray-en-Yvelines on kunta Yvelinesin departementissa Île-de-Francen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 6388. Le Perray-en-Yvelinesin pinta-ala on 13 km².


title: Syracusen yliopisto

text: Syracusen yliopisto (, SU) on yhdysvaltalainen vuonna 1870 perustettu yksityinen tutkimusyliopisto Syracusessa, New Yorkin osavaltiossa.


title: Syracusen yliopisto

text: Syksyllä 2012 yliopistossa oli 21 029 opiskelijaa ja 1 563 työntekijää. Opiskelijoita on kaikista Yhdysvaltain osavaltioista ja 126 eri maasta. 56 % opiskelijoista on naisia ja 44 % miehiä.


title: Saint-Arnoult-en-Yvelines

text: Saint-Arnoult-en-Yvelines on kunta Yvelinesin departementissa Île-de-Francen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2004 oli 5687. Saint-Arnoult-en-Yvelinesin pinta-ala on 13 km².


title: Vernouillet (Yvelines)

text: Vernouillet on kunta Yvelinesin departementissa Île-de-Francen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 9239. Vernouillet'n pinta-ala on 6 km².


title: Hopeatilhi

text: Hopeatilhi ("Hypocolius ampelinus") on hopeatilhien heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Hopeatilhi

text: Hopeatilhen pituus on noin 23 cm, siipien kärkiväli 28–30 cm ja paino 48–57 g. Se on hieman tilheä kookkaampi, saman kokoinen kuin isolepinkäinen. Sen ruumiinmuoto on isolepinkäismäinen, pyrstö on melko pitkä ja koiras on väritykseltään harmaa ja musta. Koiraan käsi-ja kyynärsulat ovat mustat ja niiden kärjet valkoiset. Niskassa ja naamassa sillä on musta vyö. Naaras (kuvassa) on melko yksivärisen ruskehtavanharmaa, vain pyrstönkärki on musta.


title: Hopeatilhi

text: Hopeatilhi esiintyy suhteellisen pienellä alueella Irakissa, Iranissa, Afganistanissa, Pakistanissa ja Turkmeniassa. Se on lyhyen matkan muuttolintu, joka talvehtii pääosin Arabian niemimaalla ja Itä-Afrikassa. Pieni osa Iranin kannasta on paikkalintuja. Lajia ei ole tavattu Suomessa.


title: Hopeatilhi

text: Hopeatilhen habitaattia ovat avoimet pensaikkomaat, taateli-istutukset ja puutarhat, mieluusti jokilaaksoissa.


title: Hopeatilhi

text: Hopeatilhen kuppimainen pesä on rakennettu risuista ja vuorattu ruohoilla, karvoilla ja untuvilla. Molemmat puolisot osallistuvat pesän rakentamiseen. Naaras munii 3–5, tavallisesti 4, munaa, joita molemmat emot hautovat yhteensä noin kaksi viikkoa. Poikasia ruokkivat molemmat emot. Pesii yleensä kaksi kertaa kesän aikana.


title: Hopeatilhi

text: Hopeatilhet syövät hedelmiä, marjoja ja hyönteisiä. Suuremmat hedelmät ne kuorivat ja poistavat siemenkivet, pienemmät ne nielevät kokonaisina. Ne ruokailevat pääasiassa latvustossa ja pensaikossa, harvemmin maassa.


title: Vernouillet

text: Vernouillet voi tarkoittaa seuraavia:


title: Erillinen Pataljoona 17

text: Erillinen Pataljoona 17 voi tarkoittaa seuraavia:


title: Myrkkysumakki

text: Myrkkysumakki eli amerikanmyrkkysumakki ("Toxicodendron pubescens", syn. "Rhus toxicodendron") on pohjoisamerikkalainen myrkyllinen kasvilaji, joka kuuluu sumakkikasvien heimoon. Kasvupaikkoina ovat yleensä suot ja muut kosteikot. Laji aiheuttaa ihmisen ihoa koskettaessaan voimakasta ihoärsytystä ja kutinaa. Nieltynä kasvi aiheuttaa ripulia ja pahoinvointia. Yleisempi, yhtä myrkyllinen kasvilaji on myrkkymuratti ("Toxicodendron radicans"). Kasvit voi erottaa siitä, että myrkkysumakin lehtiä ja varsia peittää samettimainen nukka.


title: Joonas Ahonen

text: Joonas Ahonen on suomalainen pianisti.


title: Joonas Ahonen

text: Ahosen opettajina Sibelius-Akatemiassa olivat Tuija Hakkila ja Liisa Pohjola. Ahonen on soittanut monien suomalaisten sinfoniaorkestereiden säestyksellä, kapellimestareista yhteistyökumppaneina ovat olleet muun muassa Leif Segerstam, Jukka-Pekka Saraste, John Storgårds, Dmitri Slobodeniouk ja Mikk Murdvee.


title: Joonas Ahonen

text: Aikamme musiikin saralla Ahonen on ansioitunut konsertoimalla Klangforum Wien -yhtyeen kanssa sekä Avanti!n ja Ictus ensemblen solistina.


title: Joonas Ahonen

text: Ahonen on menestynyt Jyväskylän kansallisessa pianokilpailussa 2001 sekä kansainvälisessä Maj Lind -pianokilpailussa 2002


title: Dissipatiivinen systeemi

text: Dissipatiivinen systeemi tai dissipatiivinen rakenne on energiaa sitova avoin järjestelmä, joka on kaukana lämpöopillisesta tasapainosta. Dissipatiivinen systeemi kuluttaa energiaa ja vaihtaa ainetta ja energiaa ympäristönsä kanssa. Dissipatiiviset systeemit käyttäytyvät tilanteesta riippuen eri tavoin, ja voivat synnyttää mutkikasta, joskus kaoottista rakennetta ja toimintaa.


title: Dissipatiivinen systeemi

text: Ympäristönsä kanssa vuorovaikutteiselle dissipatiiviselle systeemille on ominaista, että sen sisäinen entropia voi tilapäisesti vähetä ympäristön kustannuksella. Itseorganisoituva dissipatiivinen järjestelmä käyttää lävitseen virtaavaa energiavuota epäjärjestyksen poistamiseen. Esimerkiksi trooppisen pyörremyrskyn synty pohjautuu pohjimmiltaan Auringon energiaan.


title: Dissipatiivinen systeemi

text: Useimmat elolliset ja ei-elolliset järjestelmät ovat avoimia, epätasapainossa, kaukana termodynaamisesta tasapainosta ja sen takia dissipatiivisia järjestelmiä.


title: Dissipatiivinen systeemi

text: Dissipatiivinen systeemi on aina avoin, muuttuva järjestelmiä, joka on epätasapainossa ympäristönsä kanssa.


title: Dissipatiivinen systeemi

text: Dissipatiiviset systeemit saattavat olla yksinkertaisia, mutta jotkut hyvinkin järjestyneitä ja mutkikkaita.


title: Dissipatiivinen systeemi

text: Esimerkiksi lämpötilaerojen aiheuttava lämpöä kuljettava ainevirtaus, konvektio, on dissipatiivinen systeemi. Se tulee esille Benardin soluina, jotka ovat kiertävää virtausta kuumasta kylmään ja takaisin. Dissipatiiviset järjestelmät kykenevät monesti itseorganisoitumiseen, koska dissipatiivinen systeemi on avoin, järjestys sen sisällä voi joksikin aikaa kasvaa, vaikka kehitys pyrkiikin termodynamiikan toisen pääsäännön mukaan viemään kohti tasaista tilaa. Esimerkiksi konvektiiviset virtaukset järjestyvät monesti muuttuviksi kuvioiksi.


title: Dissipatiivinen systeemi

text: Matalapaineet ja trooppiset hurrikaanit ovat dissipatiivisia järjestelmiä, joita pyörittää Auringon energia.


title: Dissipatiivinen systeemi

text: Elämää pidetään myös mutkikkaana dissipatiivisena järjestelmänä. Sille ovat ominaisia hyvin mutkikkaat, erikoistuneet toiminnalliset kokonaisuudet ja kohtalaisen pieni entropia. Näin ollen elämän järjestelmän kuvaaminen vaatii suuren määrän tietoa. Pienimmässä tumattomassa solussa, jonka geeni on noin 1,4 miljoonaa emäsparia pitkä, vaatii teoriassa noin 2,8 megabittiä eli 0,35 megatavua tietoa, jos tietoa ei pakata tavalla joka ottaa huomioon mahdolliset samankaltaisuudet esim. eri entsyymien geeneissä. Bakteerissa oleva suuri tietomäärä mahdollistaa sen säilymisen tasapainossa hyvinkin muuttuvissa oloissa. Bakteerikaan ei säily loputtomiin, vaan sen hajoaminen vapauttaa siihen sisältyneen entropiapienenemisen kasvamaan luonnossa fysiikan lakien mukaan.


title: Autokatalyyttinen reaktio

text: Autokatalyyttinen reaktio eli itseäänkatalysoiva reaktio on kemiallinen reaktio, jossa ainakin yksi reaktiotuote katalysoi eli edistää reaktiota. Tästä seuraa yleensä se, että reaktionopeus muuttuu ainakin alussa.


title: Autokatalyyttinen reaktio

text: Eräs esimerkki autokatalyysistä on tinan muuttuminen 13,2 astetta alemmissa lämpötiloissa vähitellen hopeanvärisestä tinasta harmaaksi jauheeksi (tinarutto). Toinen esimerkki on permanganaatti-ionin reaktio oksaalihapon kanssa.


title: Luettelo valtioista valtionuskonnon mukaan

text: Tämä on luettelo valtioista, joissa jokin uskonto on valtionuskontona


text: Seuraavissa maissa jokin kristinuskon suuntaus on lain mukaan virallisena uskontona:


text: Seuraavissa maissa katolisuus on valtion- tai virallisena uskontona:


text: Seuraavissa maissa lainsäädäntö tunnustaa jonkin ortodoksisen kirkkokunnan valtionuskonnoksi Seuraavissa maissa valtio tunnustaa buddhalaisuuden tai sen jonkin muodon viralliseksi uskonnokseen:


title: West Ford

text: West Ford oli Yhdysvaltain ilmavoimien MIDAS-vakoilusatelliittiohjelman liittynyt hanke, jossa kaksi kertaa päästettiin satelliitin mukana olleesta kapselista 400 miljoonaa kuparineulaa avaruuteen. Koe liittyi joko tietoliikennekokeeseen tai oli tehty haittamaan Neuvostoliiton avaruusaluksia.


title: West Ford

text: West Ford 2 laukaistiin Midas 6-vakoilusatelliitin mukana yli 3 600 km korkealle polaariselle kiertoradalle. Tuolloin arveltiin virallisesti, että auringon säteilypaine pudottaa neulaset ilmakehään viidessä vuodessa. Tiedemiehet arvelivat niiden pysyvän radallaan sata vuotta.


title: Witry-lès-Reims

text: Witry-lès-Reims on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2005 oli 4724. Witry-lès-Reimsin pinta-ala on 16 km².


title: Verzenay

text: Verzenay on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 1076. Verzenayn pinta-ala on 11 km².


title: Vertus

text: Vertus on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 2653. Vertus'n pinta-ala on 36 km².


title: Sainte-Menehould

text: Sainte-Menehould on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 4662. Sainte-Menehouldin pinta-ala on 57 km².


title: Mauno Markkula

text: Mauno Jaakko Markkula (11. marraskuuta 1905 Lapväärtti – 26. kesäkuuta 1959) oli suomalainen taidemaalari.


title: Mauno Markkula

text: Markkula, joka oli papin poika, tuli ylioppilaaksi 1928 ja ryhtyi ensin opiskelemaan Helsingin yliopistossa humanistisia aineita sekä matematiikkaa ja fysiikkaa. Nämä opintonsa keskeytettyään hän siirtyi opiskelemaan laulua konservatorioon, mutta hylkäsi myös musiikillisen uran. Taideopintonsa Markkula aloitti Helsingin yliopiston piirustuslaitoksella, opettajanaan Erkki Kulovesi, mutta opiskeli myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1936–1942 William Lönnbergin oppilaana. Ensimmäiseen näyttelyyn Markkula osallistui 1939 ja ensimmäisen oman näyttelynsä hän piti 1945. Yhteisnäyttelyistä hän osallistui myös Suomen Taiteilijain näyttelyyn 1943, 1945, 1948, 1953, 1957, Suomen Taideakatemian kolmevuotisnäyttelyyn 1950 ja Nuorten näyttelyyn 1940, 1942 ja 1943. Lisäksi hänen teoksiaan oli esillä Tukholmassa 1944 ja Oslossa 1946.


title: Keltapääkaljukas

text: Keltapääkaljukas ("Picathartes gymnocephalus") on kotoperäinen länsiafrikkalainen varpuslintu.


title: Keltapääkaljukas

text: Lintu on noin 40 cm:n pituinen, tästä pyrstön osuus on 18 cm. Höyhenpuku on päältä harmaa ja alapuolelta valkoinen. Pää on keltainen ja niskassa on suuri musta laikku. Nokka on voimakas, varismainen.


title: Keltapääkaljukas

text: Keltapääkaljukas esiintyy vain Guineanlahden rantavaltioissa Ghanassa, Norsunluurannikolla, Guineassa, Liberiassa ja Sierra Leonessa. Lajin kokonaispopulaatioksi arvellaan alle 10 000 yksilöä. Laji on uhanalainen liiallisten metsänhakkuiden seurauksena.


title: Keltapääkaljukas

text: Keltapääkaljukkaat elävät erilaisissa metsissä, joskus myös asutuksen tuntumassa.


title: Keltapääkaljukas

text: Keltapääkaljukas pesii yhdyskunnissa, joissa on lintuja muutamasta parista jopa 40 pariin. Pesä on kallioulokkeella, onkalossa tai suuressa puunkolossa. Naaras munii yleensä kaksi munaa. Haudonta kestää 20 päivää ja pesäpoikasaika on 25 päivää. Keskimäärin vain 0,44 poikasta/pesä kasvaa lentokykyiseksi. Lajin poikastuotto on siis huono, mutta koska kaljukkaat elävät kauan, ehtivät ne tuottaa riittävästi jälkeläisiä elinaikanaan, jotta kanta ei sen takia ole vaarassa tuhoutua.


title: Keltapääkaljukas

text: Lajin ravinto koostuu pääosin selkärangattomista, joita se etsii läheltä maanpintaa.


title: Pargny-sur-Saulx

text: Pargny-sur-Saulx on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2005 oli 1987. Pargny-sur-Saulx'n pinta-ala on 12 km².


title: Urho Kekkosen katu

text: Urho Kekkosen katu (), vuoteen 1980 Kampinkatu, on lyhyt katu Helsingin keskustassa Kampin kaupunginosassa. Se on vain korttelin mittainen, ulottuen Annankadulta idässä Fredrikinkadulle lännessä. Kadun varrella sijaitsevat Kampin liikekeskus ja linja-autoasema sekä Suomen maineikkain rock-klubi Tavastia. Katu on nykyään joukkoliikennekatu, ja vuonna 2008 sille rakennettiin myös raitiovaunukiskot.


title: Urho Kekkosen katu

text: Urho Kekkosen katu, alkuperäiseltä nimeltään Kampinkatu, syntyi 1800-luvun lopulla, kun Kampin kaupunginosan asemakaavaa laajennettiin pohjoiseen. Katu toimi pitkään Helsingin kaavoitetun ja kaupunkimaisesti rakennetun alueen rajana: sen pohjoispuolella levisi laaja Kampin kenttä, Ruotsin vallan ajalta periytynyt armeijan harjoituskenttä, jonka itäreunassa sijaitsi Turun kasarmi. Maaston kallioisuudesta johtuen katu ja sen eteläsivua reunustaneet talot olivat huomattavasti ylempänä kuin Kampin kenttä. Samasta syystä Kampinkatu päättyi itäpäässään kalliojyrkänteen reunalle, jossa se kääntyi jyrkästi etelään ja liittyi Annankatuun. 1920-luvulla Turun kasarmista tehtiin Helsingin linja-autoasema ja vanhan harjoituskentän valtasivat vähitellen linja-autot. Laiturialueen ja Kampinkadun väliin jäi kuitenkin kapeahko, osittain kallioinen nurmikkovyöhyke.


title: Urho Kekkosen katu

text: Kadun etelälaitaa reunustivat alun perin 1800-luvun lopun puurakennukset. 1900-luvulla niiden tilalle nousi kolme punatiilistä, seitsenkerroksista asuin- ja liiketaloa: Urho Kekkosen katu 2 (Elias Paalanen, 1955), Urho Kekkosen katu 4-6 (Elias Paalanen, 1931) ja Urho Kekkosen katu 8 (Edvard Ikäläinen, 1931). Näistä keskimmäinen on Hämäläisten talo, jonka rakennutti osakuntatalokseen Helsingin yliopiston Hämäläis-Osakunta. Hämäläistentalon pohjakerroksessa toimii rock-klubi Tavastia.


title: Urho Kekkosen katu

text: 2000-luvun alussa entisen linja-autoaseman kentän paikalle rakennettiin Kampin keskus, joka sisältää ostoskeskuksen ja maanalaisen linja-autoaseman. Rakennusryhmän Urho Kekkosen kadun -puoleisessa reunassa on kuitenkin myös asuintaloja. Samalla Urho Kekkosen kadun ilme muuttui ratkaisevasti: katu, joka oli yli vuosisadan ajan sijainnut suuren kentän laidalla, muuttui korttelikaduksi, jota reunustavat kummaltakin puolelta korkeat rakennusmassat. Kaksi Kampin keskuksen yhdeksästä sisäänkäynnistä on Urho Kekkosen kadulla. Kadun itäpäässä on portaat, jotka laskeutuvat Kampin keskuksen pääsisäänkäynnin edessä olevalle Narinkkatorille.


title: Urho Kekkosen katu

text:
Katu sai nykyisen nimensä presidentti Urho Kekkosen mukaan. Hän asui perheineen neljännesvuosisadan ajan vuokralaisena Hämäläisten talossa kadun varrella. Kekkonen muutti Hämäläisten taloon vuonna 1931 ja asui siellä vuoteen 1956, jolloin hän tuli valituksi tasavallan presidentiksi. Pääministerivuosinaan 1950-luvun alussa hän asui myös pääministerin virka-asunnossa Kesärannassa, ja vuoden 1954 eduskuntavaaleissa häntä vastustaneet sosialidemokraatit käyttivät iskulausetta ”Kekkonen takaisin Kampinkadulle!”.
Kekkosen täyttäessä 80 vuotta 3. syyskuuta 1980 Helsingin kaupunki onnitteli häntä muuttamalla Kampinkadun nimen Urho Kekkosen kaduksi. Uusi katukyltti "URHO KEKKOSEN KATU" varastettiin heti seuraavana yönä. Helsingin Sanomien pilapiirtäjä Kari Suomalainen julkaisi piirroksen, jossa Kekkonen oli itse varastanut nimikkokatunsa katukyltin ja istui Tamminiemessä ihailemassa sitä.


title: Geresdlak

text: Geresdlak on kunta Baranyan läänissä Unkarin eteläosassa.


title: Geresdlak

text: Maantieteellisesti se on osa Baranyan mäkiseutua, tarkemmin Geresdin seutua. Kunnan kylät sijaitsevat kukkulamaiseman ympäroiminä, osin laaksossa, osin kukkuloiden rinteillä. Kuntaan kuuluu kolme kylää: Geresdin, Puspöklak ja Kisgeresd. Asukkaita kunnassa on noin tuhat, osa heistä on saksankielisiä. Kylissä on nykyaikaiset kunnalliset palvelut, kuten vesi- ja viemäriverkosto. Lisäksi alueelle on vedetty kaasu- ja kaapeliverkko. Kunnassa asuu koko- tai osa-aikaisesti useita suomalaisia perheitä. Geresdlakin suomalaisena ystävyyskylänä on vuodesta 2007 lähtien toiminut Joensuun eteläiset kylät.


title: Mourmelon-le-Grand

text: Mourmelon-le-Grand on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2007 oli 5044. Mourmelon-le-Grand'n pinta-ala on 23 km².


title: Muurahainen (kylä)

text: Muurahainen on kylä Kauhajoen eteläosassa. Lähimpiä kyliä ovat muun muassa Perä-Hyyppä, Vakkurinkylä ja Kauhajärvi. Kylän läpi kulkee kantatie 44. Kylästä muutama kilometri länteen sijaitsee Lauhanvuoren kansallispuisto.


title: Muurahainen (kylä)

text: Kylän nimi tulee luultavasti Muurahainen-nimisestä talosta. Nimi on vanhoissa asiakirjoissa muodossa "Murhanen". Tämä nimi selittyy 1600-luvulla tehdyllä lapsenmurhalla. Kansan suussa Murhanen on muuttunut Muurahaiseksi ja nykyisin koko kylä tunnetaan Muurahaisena.


title: Muurahainen (kylä)

text: Muurahaisessa toimi vuosina 1912–1988 koulu, jossa nykyisin toimii Muurahaisen luontomatkailukeskus. Muurahaisen luontomatkailukeskus toimii maalina ja lähtönä Kauha-hiihdolle.


title: Montmirail (Marne)

text: Montmirail on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2004 oli 3 742. Montmirail'n pinta-ala on 49 neliökilometriä.


title: Malmy

text: Malmy on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2007 oli 23. Malmyn pinta-ala on 5 km².


title: Fismes

text: Fismes on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 5 351. Fismes’n pinta-ala on 17 km².


title: Cormontreuil

text: Cormontreuil on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 6238. Cormontreuil'n pinta-ala on 5 km².


title: Cormontreuil

text: Cormontreuil kuuluu Reimsin kaupunkiseutuun ("Communauté d'agglomération de Reims").


title: Bétheny

text: Bétheny on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku oli 6 322 vuonna 2007. Béthenyn pinta-ala on 20 km².


title: Bétheny

text: Bétheny kuuluu Reimsin kaupunkiseutuun ("Communauté d’agglomération de Reims").


title: Cinekid

text: Cinekid on alankomaalainen lastenelokuvafestivaali. Se pidetään Amsterdamissa. Ensimmäisen kerran festivaali pidettiin 1987.


title: Cinekid

text: Kilpailusarjoja on kolme: lastenelokuvat, lasten sarjat ja uusi media. Joka vuosi festivaalille osallistuu 15 lastenelokuvaa.


title: Am I Blood

text: Am I Blood on suomalainen Keravalta kotoisin oleva heavy-/thrash metal -yhtye. Janne Kerminen ja Pasi Koskinen perustivat sen vuonna 1992 nimellä St. Mucus. Koskinen kuitenkin lähti yhtyeestä vain kuukautta ennen heidän ensimmäisen levynsä "Natural Mutation -95":n nauhoituksia. Tästä syystä Kerminen päätti uudistaa yhtyettä ja vaihtoi sen nimen Am I Bloodiin.


title: Honda HA-420 HondaJet

text: Honda HA-420 HondaJet on Honda Motor Co:n kehittämä liikesuihkukone. Ensilentonsa se suoritti joulukuussa 2003. Honda aloitti oman suihkukoneen kehitystyön 1980-luvun lopulla hyödyntäen muiden valmistajien moottoreita.


title: Lignell & Piispanen

text:
Lignell & Piispanen (L&P) on kuopiolainen alkoholijuomia valmistava yritys. Emoyritys Oy Gust. Ranin perustettiin vuonna 1852 ja Lignell & Piispasen tuotteet ja tuotemerkki liitettiin yritykseen vuonna 1932.
__notoc__
1783 nykyisen tehtaan paikalle rakennettiin kruununpolttimo. Vuonna 1856 samalle alueelle perustettiin O.W. Roeringin viinanpolttimo ja kaksi vuotta myöhemmin sen osti konjakkien ja rommien maahantuoja Gustav Ranin. Vuonna 1872 apteekkarit Lignell ja Piispanen aloittivat mesimarjaliköörin ja muiden vastaavien alkoholijuomien valmistuksen. Kieltolain tultua voimaan 1919 alkoholin valmistus loppui ja 1932 kieltolain päättymisen yhteydessä Lignell & Piispasen alkoholinvalmistustoiminta myytiin Gustav Raninille. Vuonna 1985 valmistui yhtiölle uusi tehdas.


title: Lignell & Piispanen

text: Vuonna 1995, alkoholilain muuttuessa, valikoimaan lisättiin perinteiset juomat uudelleen. Ennen lakimuutosta juomia oli tuotannossa 8–10, nyt noin 50. Yhtiön vuosituotanto on noin 2 miljoonaa pulloa ja se työllistää noin 30 henkeä. Yhtiön tuotteista noin 70–75 prosenttia myydään Alkolle, 20–25 prosenttia menee vientiin ja 5 prosenttia tukkuliikkeiden kautta ravintoloille. Vuonna 2009 yhtiö osti Marskin ryypyn tuotemerkin.. Yhtiöllä on ollut kiistaa EU-tuomioistuimen kanssa konjakki-sanan käytöstä. Sen mukaan konjakki-sanaa ei saa käyttää aidosta konjakista vaan nimenä tulee olla ranskankielinen "Cognac". Tämä nimiriita sai alkunsa Hienoa Konjakkia -tuotteesta, jossa yhtiö käyttää Ranskan Cognagin maakunnassa tehtyä konjakkia.


title: Arthur Gore

text: Arthur Gore (2. tammikuuta 1868 Lyndhurst, Hampshire – 1. joulukuuta 1928) oli brittiläinen tennispelaaja. Hän voitti kolme kertaa Wimbledonin kaksinpelimestaruuden sekä kultaa Lontoon olympialaisten 1908 sisätenniksen kaksin- ja nelinpelissä. Kaksinpelin loppuottelussa hän voitti George Caridian 6–3, 7–5, 6–4. Nelinpelissä hän voitti parinsa Herbert Barrettin kanssa Caridian ja George Simondin erin 6–2, 2–6, 6–3, 6–3.


title: Arthur Gore

text: Gore osallistui vuosien 1888 ja 1922 välillä Wimbledonin tennisturnaukseen kaikkiaan 30 kertaa, mikä on lajissaan ennätys. Voittaessaan turnauksen 1909 hän oli 41 vuoden ja 182 päivän ikäinen, ja hän on näin ollen vanhin Wimbledonin kaksinpelimestaruuteen yltänyt pelaaja. Gore hyväksyttiin International Tennis Hall of Fameen 2006.


title: Overwhelmingly Large Telescope

text: Overwhelmingly Large Telescope (lyhyemmin OWL) oli Euroopan eteläisen observatorion suunnitelma kaukoputkesta, jonka pääpeilin läpimitta olisi ollut 100 metriä. OWL-hanke on nykyisin korvattu pienemmällä jättiläisteleskoopilla E-ELT.


title: Overwhelmingly Large Telescope

text: Toteutuessaan OWL olisi tehnyt havaintoja näkyvän valon ja lähi-infrapunan aallonpituusalueilla. Sen peilin valonkeräyskyky olisi ollut suurempi kuin kaikkien maailman ammattikäytössä olevien teleskooppien yhteensä. Teleskoopin suunnitteluprojekti oli työn alla vuodesta 2000 vuoteen 2004. Lopulta suunnitelma hylättiin, koska rakennelmaan liittyi liian suuria teknisiä ja aikataulullisia haasteita eikä sitä olisi luultavasti saatu toteutettua kovinkaan lähellä tulevaisuudessa. Lisäksi toteutuessaan OWL olisi kustantanut noin 1,2 miljardia euroa.


title: Lemmikit 1998–2008

text: Lemmikit 1998–2008 on Jonna Tervomaan 1. lokakuuta 2008 julkaistu kokoelma-albumi. Kokoelma julkaistiin kahtena versiona: yhden albumin versiona, joka sisältää kaikki singleinä julkaistut kappaleet, sekä kahden albumin versiona, jolla on singlejen lisäksi mukana toinen albumillinen harvinaisuuksia. Erikoispainosta painettiin rajallinen määrä ja se myytiinkin nopeasti loppuun.


title: Lemmikit 1998–2008

text: Albumi oli ensimmäisellä listaviikollaan albumilistan sijalla 28.


title: Lemmikit 1998–2008

text: Kokoelmaa varten äänitettiin uusi kappale "Päästä yli", joka julkaistiin myös singlenä elokuussa 2008.


title: Suursaaren valtaus

text: Suursaaren valtaus oli suomalaisten tekemä sotilasoperaatio jatkosodassa. Taistelussa strategisesti tärkeä Suursaari vallattiin takaisin Neuvostoliitolta. Taistelu oli ainoa suomalaisten tekemä hyökkäyssotatoimi asemasodan aikana.


title: Suursaaren valtaus

text: Jo ennen talvisotaa Suomi sai Neuvostoliitolta useita nootteja, joissa vaadittiin Suomelta alueluovutuksia. Koska Suursaari hallitsi meriväylää Leningradiin, kuului se loogisesti aluevaatimuksiin. Sodan uhan ollessa suuri lokakuussa 1939, saaren asukkaat evakuoitiin. Talvisodan puhjettua myös saaren muutaman kymmenen hengen vartiosto päätti lähteä saarelta. 3. joulukuuta Neuvostoliitto teki maihinnousun tyhjään saareen, ja lopullisesti se siirtyi Neuvostoliiton haltuun sodan päättäneessä Moskovan rauhassa.


title: Suursaaren valtaus

text: Joulukuussa 1941, jatkosodan ollessa käynnissä, neuvostojoukot poistuivat Suursaarelta. Suomalaiset ottivat saaren pian sen jälkeen haltuunsa. Tammikuussa 1942 suomalaiset joutuivat kuitenkin vetäytymään noin 200 vihollissotilaan hyökkäyksen seurauksena.


title: Suursaaren valtaus

text: Suomen sodanjohto päätti vallata Suursaaren takaisin. Iskun täytyisi tapahtua nopeasti, ennen kuin vihollinen ehtisi linnoittamaan saaren, ja ennen jäiden sulamisia.


title: Suursaaren valtaus

text: Isku valmisteltiin äärimmäisen tarkkaan ja huolellisesti. Ensinnäkin oli tärkeää, että vihollinen ei saisi liian aikaisin tietää hyökkäyksestä. Kannakselta irrotettaville joukoille välitettiin huhu, että lähdettäisiin valtaamaan Sorokkaa. Illalla 26. maaliskuuta Suursaaresta lähetetyn viestin perusteella voidaan uskoa venäläisten vasta silloin saaneen vihiä hyökkäyksestä.


title: Suursaaren valtaus

text: Suomalaisjoukot oli kuljetettava tarpeeksi lähelle Suursaarta, jotta perille päästäisiin yhden pimeän aikana. Iskua edeltävänä yönä aurattiin jäälle tie autoja varten, joilla joukot pystyttäisiin kuljettamaan 10–15 kilometrin päähän Suursaaresta. Naamiointiin kiinnitettiin paljon huomiota. 738 hevosta varustettiin valkoisilla lakanoilla, ja kaikki sukset, sauvat, aseet ynnä muut maalattiin valkoisiksi.


title: Suursaaren valtaus

text: Myös tiedustelua tehostettiin merkittävästi. Tarkan tiedustelun ansiosta hyökkäyspäivänä vihollisesta oli jo suhteellisen selvä kuva, joka selkeytti operaatiota.


title: Suursaaren valtaus

text: Sää oli taistelussa selvästi hyökkääjien puolella. Illalla 26. maaliskuuta oli kuusi astetta pakkasta ja sivumyötäistä tuulta 10–16 metriä sekunnissa. Suomalaisjohto päätti aloittaa hyökkäyksen. Siirtyminen lähtöasemiin alkoi klo 19, joka onnistui suunnitelman mukaisesti.


title: Suursaaren valtaus

text: H-hetken tullessa kello neljä aamulla, suomalaisjoukot rupesivat lähestymään saarta. Suursaareen tuli hyökätä sen jokaiselta puolelta, ja näin estää vihollisen mahdolliset evakuointiyritykset. Kaikki sujui suunnitelman mukaan, ja alkanut lumisade antoi näkösuojaa.


title: Suursaaren valtaus

text: Saaren eteläkärki saatiin vallattua muutaman tunnin taistelujen jälkeen, noin kello kahdeksaan mennessä. Iltapäivään mennessä Suursaaren suurin kylä, Suurkylä saatiin vallattua. Pimeän tullessa venäläisjoukot pyrkivät pakenemaan saaresta saartorenkaan lävitse Lavansaareen. Suomalaisjoukot onnistuivat pysäyttämään vain noin joukkueen verran vihollissotilaita.


title: Suursaaren valtaus

text: Seuraavana aamuna myös Suursaaren pohjoiskärki saatiin vallattua. Kaikki vihollispesäkkeet saatiin tuhotuksi iltaan mennessä.


title: Suursaaren valtaus

text: Kun Suursaaren tilanne selvisi 28. maaliskuuta viiden aikaan illalla 265 neuvostoliittolaissotilaan saapuessa sieltä Lavansaareen, päätti Neuvostoliiton sodanjohto välittömästi parantaa Leningradin edustalla sijaitsevien saarten puolustusta. Sekä Seiskariin että Lavansaareen lähetettiin jo seuraavana yönä hiihtorykmentti, ja myöhemmin Seiskarin puolustusta parannettiin merijalkaväkipataljoonalla ja jalkaväkirykmentillä.


title: Suursaaren valtaus

text: Suursaaren valtauksen jälkeen suomalaisjoukot siirrettiin valtaamaan Tytärsaarta. 30. maaliskuuta noin 300 miehen vahvuinen suomalaisosasto valtasi saaren itselleen lyhyen taistelun jälkeen. Neuvostojoukkoja oli saaressa noin 70, joista noin 30 pääsi vetäytymään Lavansaareen. Puolustajien tappiot olivat 37 miestä. Neuvostoliitto yritti vielä kaksi kertaa vallata Tytärsaaren takaisin epäonnistuen kummallakin kerralla.


title: Antonio Tajani

text: Antonio Tajani (; s. 4. elokuuta 1953 Rooma) on italialainen poliitikko ja Euroopan parlamentin puhemies. Hän nousi Barroson I komissioon liikennekomissaariksi Jacques Barrot'n tilalle 8. toukokuuta 2008. Vuosina 2010–2014 hän oli teollisuus- ja yrittäjyysasioista vastaava komissaari Barroson II komissiossa. Hän toimi molemmilla kerroilla myös komission varapuheenjohtajana.


title: Antonio Tajani

text: Tajani oli Euroopan parlamentin jäsen vuosina 1994–2008 edustaen Forza Italia -puoluetta, joka kuului Euroopan kansanpuolueeseen. Tajani valittiin Euroopan parlamentin puhemieheksi 17. tammikuuta 2017 edellisen puhemiehen Martin Schulzin erottua.


title: MotoGP-kausi 2009

text: MotoGP-kausi 2009 oli historian 61. ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruuskausi.


title: MotoGP-kausi 2009

text: MotoGP-luokassa ajettiin 17 osakilpailua, pienemmissä luokissa 16. Kausi alkoi Qatarin Losailissa 12. huhtikuuta ja päättyi Espanjan Valenciassa 8. marraskuuta 2009. Alkuperäisten suunnitelmien mukaan syyskuussa piti ajaa Unkarin Grand Prix, mutta se peruttiin ennen kauden alkua Balatonringin rakennustöiden viivästyttyä sekä talousongelmien vuoksi. MotoGP-luokan mestariksi varmistui Malesian Grand Prixssa italialainen Valentino Rossi.


title: Madame de La Fayette

text: Madame de La Fayette (oik. Marie-Madeleine Pioche de La Vergne, kastettu 18. maaliskuuta 1634 Pariisi - 25. toukokuuta 1693 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija. Hän kirjoitti romaanin "La Princesse de Clèves" (suom. "Clèvesin ruhtinatar"), joka oli Ranskan ensimmäinen historiallinen romaani ja yksi ensimmäisistä psykologisista romaaneista kirjallisuuden historiassa.


title: Nicolas Poussin

text: Nicolas Poussin (15. kesäkuuta 1594 Les Andelys, Ranska – 19. marraskuuta 1665 Rooma, Italia) oli ranskalainen taidemaalari. Hän on 1600-luvun klassismin keskeisiä edustajia.


title: Nicolas Poussin

text: Poussin vietti suurimman osan työurastaan Roomassa Italiassa.


Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntakanuuna on ruotsalaisen Bofors-tehtaan kehittämä ilmahyökkäysten torjuntaan suunniteltu sarjatuliase, jonka suunnittelu aloitettiin vuonna 1928. Prototyyppi esiteltiin Ruotsin pää- ja puolustusministereille vuonna 1933. Prototyyppi oli suunniteltu laiva-asennusta varten ja seuraavana vuonna esiteltiin myös kenttäolosuhteisiin soveltuva lavetti.


title: Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntakanuuna

text: Tykin kehittämisen historia alkaa vuodesta 1928, jolloin Ruotsin puolustusministeriö esitti Aktiebolag Boforsille kevyen ilmatorjuntatykin kehittämistä Ruotsin merivoimille. Ruotsin puolustusministeriö lupasi samassa yhteydessä maksaa puolet tykin kehittämiskustannuksista, mikäli aseesta tulisi ominaisuuksiltaan parempi kuin merivoimien tuolloin käytössä olleet, toiminnaltaan epävarmoiksi todetut, italialaisvalmisteiset Vickers-Ternin 40 mm:n tykit.Vehviläinen et al.: "Itsenäisen Suomen ilmatorjuntatykit" s.160


text: Tykin tuotekehittely alkoi yrityksellä putkittaa uudelleen 40 mm:n kaliiperiin tavallinen kenttätykki (57 mm kanuuna vuodelta 1889) ja varustamalla se puoliautomaattisella latauskoneistolla sekä ilmatorjuntalavetilla. Nopeasti todettiin, että kyseinen konstruktio on epäonnistunut. Tämän jälkeen todettiin, että kokonaan uudenlaisen tykin suunnittelu on välttämätöntä ja seuraavan vuoden kesäkuun alussa ryhdyttiin suunnittelemaan vesijäähdytteistä puoliautomaattisella latauskoneistolla varustettua 40 mm:n tykkiä. Tästäkin suunnitelmasta jouduttiin luopumaan, koska puoliautomaattisuuden johdosta aseen tulinopeus tulisi olemaan vain noin 50 laukausta minuutissa, joka ei enää riittäisi uudenaikaisen ilma-aseen muodostaman uhkan torjumiseen. Seuraavaksi tavoitteeksi asetettiin täysautomaattinen tykki, jonka tulinopeus olisi luokkaa 125 laukausta minuutissa. Seuraavaksi kokeiltiin ns. liukulukkojärjestelmää, jonka todettiin myös olevan epäonnistunut konstruktio, koska mm. käytettävissä olevat materiaalit todettiin liian heikoiksi ja järjestelmän vaatima sähkösytytteinen sinkkihylsy aiheutti ongelmia.


text: Lopulta Bofors-tehtaan suunnittelijat Victor Hammar ja Emanuel Jansson saivat kehitettyä aivan uuden syöttö- ja latausjärjestelmän, jolle haettiin myös patentti. Ensimmäinen virallinen koeammunta järjestettiin 21. maaliskuuta 1932. Tämän jälkeen tykkiin tehtiin vielä vähäisiä korjauksia ja yhteensä viiden vuoden (ja 30 000 suunnittelutunnin) jälkeen Boforsin 40 mm:n "kiinteän" ilmatorjuntatykin voitiin katsoa olevan valmis (asehan suunniteltiin alun perin laivaston aseeksi). Bofors järjesti vuonna 1933 myös koeammunnan, jossa todettiin pienimmän mahdollisen, yhdellä laukauksella lentokoneen tuhoavan ilmatorjunta-aseen kaliiperiksi 37–40 mm, joten kaliiperivalintakin oli osunut oikeaan.


text: Tehdas ryhtyi laivaston aloitteesta kehittelemään myös tykin kevyempää (25 mm:n) versiota, johon Ruotsin laivasto kiinnittikin enemmän huomiota sen suuremman tulinopeuden ja keveyden vuoksi. Kyseinen ase oli lähinnä pienennetty versio 40 mm:n aseesta. 40 mm:n ilmatorjuntakanuunan ensimmäinen tilaaja olikin Alankomaiden laivasto. Boforsin suunnitteluosasto aloitti myös liikkuvan kenttälavetin kehittelyn joulukuussa 1933, jollaisella varustetun aseen ensimmäiset koeammunnat järjestettiin lokakuussa 1934. Kyseinen ase myöhästyi Belgian maavoimat keväällä 1933 järjestämästä aseostoihin tähtäävästä kilpailusta, jossa kenttälavetin puute muodostui merkittävimmäksi esteeksi asekaupoille, vaikka itse ase todettiin koeammuntoihin osallistuneiden sotilaiden mielestä kaikilta ominaisuuksiltaan kilpailijoitaan paremmaksi.


text: Boforsin saatua valmiiksi kenttälavettinsa 40 mm:n aseelle sitä ryhdyttiin eri yhteyksissä tarjoamaan myös ulkovaltojen asevoimille. Erilaisissa koetilaisuuksissa (mm. Belgiassa, Itävallassa, Unkarissa, Puolassa ja Ranskassa) ostajakandidaattien huomio kiinnittyi erityisesti kenttäoloihin tarkoitetun lavetin poikkeuksellisiin ominaisuuksiin tuohon aikaan. Tykin ampuma- ja ajokuntoon vaihtaminen vei aikaa vain noin 30 sekuntia, mikä oli hyvin poikkeuksellista. Lisäksi tykin vetonopeus oli maantiellä lähes rajoittamaton (mm. Belgiassa huonokuntoisilla teillä ajokokeen keskinopeus oli 40 km/h eli käytännössä siis vetokaluston nopeus). Ampumaominaisuuksiin kiinnitettiin myös huomiota positiivisessa mielessä. Belgiassa järjestetyssä kokeessa Boforsilla saatiin 9 osumaa lentokoneen vetämään maaliin kun ainoalla kilpailijalla (Vickers) päästiin vain 3:een osumaan. Myös Unkarissa päädyttiin hyvin nopeasti (yhdessä päivässä) Boforsin kaluston hankintapäätökseen pikakoulutetun unkarilaismiehistön saadessa hyviä tuloksia käytännössä ns. kylmiltään.


text: Kaikkiaan Bofors ehti myydä 40 mm:n ilmatorjuntakanuunaansa ennen toisen maailmansodan syttymistä yhteensä 17 maahan. Toisen maailmansodan lähestyessä tilauksia aseista alkoi tulla Boforsille siinä määrin, että Karlskronan tehtailla ei ollut enää mitään mahdollisuuksia valmistaa tilattua määrää aseita. Tämän vuoksi Bofors myi useille eri maille tykkiä ja sen ampumatarvikkeita koskevia valmistuslisenssejä ja tykkien sekä ampumatarvikkeiden valmistus alkoi myös muualla.Vehviläinen et al. : "Itsenäisen Suomen ilmatorjuntatykit" s. 163


text: Tykin tekniset ominaisuudet :


text: Tykin toimintaperiaate lyhyesti kuvattuna: Jousen kuljettama kiilalukko lukittuu automaattisesti ja rekyyliliikkeestä voimansa saava avauskoneisto vapauttaa lukon mekaanisesti.


text: Boforsin 40 mm ilmatorjuntakanuunaa pidettiin aikanaan lähes ylivertaisena teknisiltä ja ampumaominaisuuksiltaan sekä luotettavuudeltaan. Ase jopa voitti maa- ja laivaston järjestämän kilpailun ja tuli näin valituksi palvelusaseeksi myös uudella mantereella.


text: Ominaisuuksia arvioitaessa tuolloin kiinnitettiin erityistä huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin:


text: Aseen virallisessa suomalaisessa mallimerkinnässä ensimmäinen numero 40 viittaa aseen kaliiperiin (=40 mm), kirjaimet ItK viittaavat IlmaTorjuntaKanuunaan ja viimeinen numero 38 aseen käyttöönottovuoteen (=1938).


text: Vuonna 1937 suomalainen asiantuntijoista koostuva ryhmä kävi Karlskronan tehtailla tutustumassa Boforsin 40 mm:n ilmatorjuntatykkiin. Suomalaiset olivat suunnitelleet oman tykkitehtaan (Valtion tykkitehdas) perustamista ja sen suunniteltiin aloittavan myös 40 mm:n ilmatorjuntakanuunan valmistamisen. Asiantuntijaryhmä totesi aseen sopivan suomalaisten suunnitelmiin ja Suomi hankkikin samana vuonna aseen valmistuslisenssin.


text: Ensimmäiset tykit (9 kpl) Suomeen saatiin keväällä 1939, joista kahdeksan jaettiin suoraan ilmatorjuntajoukoille koulutusaseiksi yhden mennessä vastaperustetulle tykkitehtaalle mallitykiksi. Kesän ja syksyn mittaan aseita yritettiin hankkia lisää kansainvälisen tilanteen kiristyessä uhkaavasti, mutta ennen YH:n julistamista aseita ei saatu yhtäkään.


text: Ennen talvisotaa julistetun YH:n alkaessa Suomessa oli kyseistä asetta vain 9 kappaletta, mikä osaltaan kuvaa maan heikkoa valmistautumista sodan oloihin. Talvisodan alkuun 30. marraskuuta 1939 mennessä Suomeen oli Ruotsista saatu lisää yhteensä 44 kpl mainittua asetta (joissain lähteissä 56 kpl). Taisteluvalmiiden yksiköiden käytössä kaikista käytettävissä olevista aseista oli 30 kappaletta. Loput aseet olivat mm. varikoilla ja koulutuskäytössä.Vehviläinen et al. : "Itsenäisen Suomen ilmatorjuntatykit" s. 162


text: Vuonna 1937 yhden 40 mm:n Bofors-kanuunan hinnaksi arvioitiin noin 800 000 silloista markkaa, joka tilastokeskuksen määrittämän rahanarvokertoimen mukaan olisi tarkoittanut noin 260 000 euroa (v. 2007, rahanarvokerroin määrittelee rahan ostovoimaa ei nimellisarvoa).


text: Talvisodan aikana 40 ItK 38:lla saatiin ammutuksi alas 128 neuvostoliittolaista lentokonetta, minkä lisäksi vaurioitettiin lukuisia muita lentokoneita, joista ainakin osa tuhoutui ennen tukikohtaansa pääsyä. Talvisodassa ase osoittautui erittäin hyväksi, koska se toimi luotettavasti hankalissakin oloissa ja yhtä alasammuttua neuvostokonetta kohden jouduttiin ampumaan hyvin vähäisenä pidettyä 392 laukausta.


text: Talvisodan aikana käyttöön saatiin lisää kalustoa siten, että joulukuun 1939 lopussa käytettävissä oli yhteensä 78 kappaletta 40 ItK 38:aa ja talvisodan lopussa 13. maaliskuuta 1940 käytettävissä oli yhteensä 100 asetta.


text: Välirauhan aikana Ruotsista ja Unkarista (jälkimmäisestä 12 kpl) sekä Saksasta saatiin hankittua Suomeen yhteensä noin 130 kpl 40 ItK 38:aa, joten tykkien kokonaismäärä oli uuden sodan alkaessa noin 230 kpl. Tämän jälkeen asemäärä kasvoi jatkosodan aikana vielä kotimaista valmistetta olevilla, lisenssivalmistetuilla aseilla yhteensä 71 kpl, joista ensimmäiset 12 kappaletta vasta vuonna 1941. Seuraavana vuonna saatiin ensimmäisen tilauserän loput 45 asetta. Tämän jälkeen tilattiin vielä 20 kappaleen sarja, josta 14 kpl ennätti valmistua ennen jatkosodan loppua.


text: Jatkosodan aikana 40 ItK 38:lla ammuttiin alas noin 400 puna-armeijan ilmavoimien ja laivaston lentokonetta. Tarkkaa lukua on jälkeenpäin ilmeisen mahdotonta saada selville, koska vuodesta 1941 alkaen ilmatorjuntayksiköiden muodostamisessa ryhdyttiin suosimaan ns. sekayksiköitä, joissa 40 mm:n ja 20 mm:n aseet toimivat yhdessä 40 mm:n kaluston keskittyessä kohteen suojaamiseen ja jälkimmäisten keskittyessä edellisten toiminnan suojaamiseen.


text: Sodan jälkeen aseet pysyivät ilmatorjuntajoukkojen kalustona. 1960-luvulla osa tykeistä modernisoitiin mm. uusimalla niiden laskimet ja moottoroimalla ne, jolloin syntyi ns. Galilei-Bofors. Varauskalustona alkuperäiset tykit säilyivät puolustusvoimien varikoilla aina 1990-luvun alkuun.


text: Viimeinen näytösluonteinen ammunta modernisoimattomalla 40 ItK 38:lla suoritettiin vuonna 1992.


text: 40mm Bofors L/60 oli myös erinäisten Suomen merivoimien alusten aseistuksena, mm. Panssarilaivat Ilmarinen sekä Väinämöinen aseistettiin neljällä 40mm Boforsilla (40 60 ItK/36 BK 2 ja 40 60 ItK/37 BK) välirauhan aikana, minkä lisäksi miinalaiva Keihässalmi ja moottoritykkiveneet aseistettiin Ruotsista hankituilla tykeillä (40 60 ItK/35-39 B ja 40 60 ItK/35-39 BK).


text: Sotien jälkeen Britanniasta hankittu Koululaiva Matti Kurki oli aseistettu Boforseilla (40 60 M5 2LT). Aseen uudempi versio L/70 on ollut niinikään Merivoimien käytössä, mm. Rauma-luokan ohjusveneissä (40 70 89 LT) sekä Miinalaiva Pohjanmaalla (40 70 78 LT)


text: Ruotsissa ensimmäinen sarjatuotantoase valmistui vuonna 1933. Kyseessä oli kiinteälle alustalle suunniteltu ase, joka oli siis tarkoitettu joko laivaston käyttöön tai suunniteltu asennettavaksi torjumaan yhdestä asemasta esim. kaupunkia kohtaan suuntautuvaa uhkaa vastaan. Ruotsissa valmistetuista (vv. 1933–1943) aseista suurin osa oli varustettu ns. kiinteällä jalustalla. Aseen sarjatuotannon kymmenenä ensimmäisenä vuotena Ruotsissa valmistetuista aseista 448 kpl oli varustettu liikkumiseen soveltuviksi ja 934 kiinteällä jalustalla toimiviksi.


text: Ruotsin lisäksi asetta valmistettiin vv. 1935–1939 myönnetyillä lisensseillä mm. seuraavissa maissa: Yhdysvallat, Englanti, Belgia, Itävalta, Kreikka, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Suomi, Tšekkoslovakia ja Unkari. Lisäksi asetta tilattiin mm. Argentiinaan, Egyptiin, Alankomaihin, Jugoslaviaan, Liettuaan, Tanskaan ja Viroon. Kaiken kaikkiaan asetta myytiin ainakin 17:än eri maahan, joista Ruotsin lisäksi mm. Puola ja Unkari valmistivat asetta myös myyntiin.


text: Boforsin ilmatorjuntatykin edistyksellisyyttä omana aikanaan kuvannee hyvin Ranskan suorittamat hankinnat. Ranskaa pidettiin tuolloin omasta tykistöaseiden tuotannostaan hyvin ylpeänä maana. Ranskan puolustusministeriö pyysi syyskuussa 1936 yhtä kappaletta Boforsin 40 mm:n ilmatorjuntatykkiä kokeiltavaksi. Ranskalaiset testasivat tykkiä sangen laajasti ampuen sillä mm. huomattavan suuren laukausmäärän ja tekemällä 750 kilometrin ajokokeen. Erityisesti ajokoe hämmästytti ranskalaisia, sillä tykki oli siirrettävissä jopa henkilöauton nopeudella. Testien onnistumista kuvannee se, että ranskalainen kilpailija Schneider lopetti testien seurauksena oman 37 mm:n aseen kehittämisensä. Seuraavana vuonna Ranska tilasi tiettävästi ensimmäiset ulkomaalaisvalmisteiset tykkinsä Boforsilta.


text: Yhdysvalloissa Boforsin kehittämä 40 mm:n ilmatorjuntakanuuna pääsi laajamittaiseen sarjatuotantoon ja asetta valmistettiin suuria määriä. Suurimman määrän asetta valmisti Chrysler Corporation, liki 60 000 asetta. Sarjatuotantoon päästäkseen amerikkalaisilla oli muutama hankaluus voitettavanaan. Yksi näistä oli käytössä olleiden mittayksiköiden eroavaisuus. Tuotannon kannalta oli käytettävä kyllin suurta tarkkuutta, jotta mittayksiköiden eroaminen toisistaan ei olisi haitannut lopputuotteen toimintavarmuutta. Yhdysvaltalaiset tuotantolaitokset joutuivat käytännössä muuttamaan käytetyn millimetrin 0,03937079 tuumaksi.


title: Gordon’s Gin

text: Gordon’s Gin on brittiläinen ginimerkki. Sitä valmistetaan Britannian ohella Uudessa-Seelannissa sekä muutamissa kansainyhteisön maissa. Tuotemerkin omistaa monikansallinen yritysjätti Diageo.


title: Gordon’s Gin

text: Gordon’s Ginin kehitti skotlantilainen Alexander Gordon perustamassaan Clerkenwellin tislaamossa Lontoossa vuonna 1769. Special London Dry Ginistä tuli hyvin suosittu, ja sen resepti on säilynyt muuttumattomana aina näihin päiviin. Sen ainesosia ovat katajanmarja, korianterin siemenet, karhunputken juuri sekä yrtit. Reseptin on tuntenut ainoastaan 12 ihmistä maailmassa, ja se on säilynyt salassa yli 200 vuoden ajan.


title: Gordon’s Gin

text: Britanniassa Gordon’s Gin myydään vihreässä pullossa, muualla kirkkaassa pullossa. Pullo voi olla myös muovia riippuen koosta.


title: Dominic West

text: Dominic West (s. 15. lokakuuta 1969 Sheffield, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan roolistaan Jimmy McNultyna televisiosarjassa "Langalla" (2002–2008) ja Noah Sollowayna draamasarjassa The Affair (2014–). Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Kesäyön unelma" (1999), "Rock Star" (2001), "300" (2007) ja "Johnny English – uudestisyntynyt" (2011). Hän on menestynyt myös teatterinäyttelijänä.


title: Dominic West

text: West syntyi Sheffieldissä katoliseen irlantilaiseen perheeseen. Hän opiskeli Eton Collegessa, Dublinin Trinity Collegessa ja Lontoon Guildhall School of Music and Dramassa.


title: Säräisniemen kotiseutumuseo

text: Säräisniemen kotiseutumuseo on Vaalan Säräisniemen kylässä sijaitseva vuonna 1961 avattu kulttuurihistoriallinen paikallismuseo.