title: Radek Zelenka

text: Radek Zelenka on kuvitteellinen hahmo scifi-sarjassa "Stargate Atlantis". Hän toimii Atlantiksessa tiedemiehenä, ja häntä näyttelee kanadantšekkiläinen David Nykl.


title: Radek Zelenka

text: Zelenka on Atlantis-retkikunnan tšekkiläinen tiedemies, joka on moneen otteeseen auttanut Atlantiksen henkilökuntaa tukalissa tilanteissa. Hän on ekspertti muinaisten teknologian suhteen ja toimii yleensä tiiviissä yhteistyössä Rodney McKayn kanssa, jolla on tunnetusti vaikeuksia antaa kiitosta kenellekään hyvin tehdystä työstä. Zelenka on kuitenkin jopa McKayn mielestä etevä tiedemies, ja hän jopa kehui tätä henkilökohtaisesti sen jälkeen, kun Zelenka oli haavoittunut hengenvaarallisesti voimakkaassa energiapurkauksessa. Miesten keskinäistä kinailu kuitenkin jatkuu kuten ennenkin.


title: Radek Zelenka

text: Jaksossa "Hot Zone" ilmenee, että Zelenkaan on rokotettu muinaisten geeni, mutta hänen kehonsa hylkii geeniä eikä hän näin ollen pysty käyttämään kaikkia muinaisten laitteita.


title: Jaakko Syrjä

text: Jaakko Johannes Syrjä (s. 7. maaliskuuta 1926 Pälkäne) on suomalainen kirjailija ja kustannustoimittaja.


title: Jaakko Syrjä

text: Syrjän vanhemmat olivat maanviljelijä, karjakauppias Juho Nestori Syrjä ja Martta Syrjä o.s. Niemiö. Syrjän ollessa seitsemänvuotias perhe muutti Korkeakoskelle.


title: Jaakko Syrjä

text: Käytyään kansakoulun Syrjä muutti sota-aikana Tampereelle ja työskenteli Lokomolla varastoapulaisena ja jyrsijäoppilaana, sitten kenkätehtaalla varastoapulaisena ja vuodesta 1947 lähtien palomiehenä. Vuonna 1953 Syrjä voitti Tampereen kaupunginkirjaston kirjoituskilpailun novellillaan ”Sinne tuli karhu”. Voittonsa jälkeen Syrjästä tuli kirjastonjohtaja Mikko Mäkelän vetämän kirjallisen piirin jäsen, ja hän tutustui tällöin myös kirjailija Väinö Linnaan, josta tuli hänen pitkäaikainen ystävänsä.


title: Jaakko Syrjä

text: Syrjän esikoisromaani "Lumpeenkylässä" syntyi Linnalta ja Mäkelän piiristä saatujen vaikutteiden perusteella. Syrjä käytti myös Alex Matsonin kirjaa "Romaanitaide" apuna teoksen rakenteen suunnittelussa.


title: Jaakko Syrjä

text: Syrjä toimi pitkään WSOY:n ja Gummeruksen kustannustoimittajana, mainospäällikkönä ja kotimaisen kirjallisuuden osaston johtajana. Hän toimi myös Kalle Päätalon kanssa yhteistyössä ja muokkasi tämän teoksia julkaisukuntoon. Vuodesta 1973 alkaen Syrjä on ollut vapaa kirjailija.


title: Jaakko Syrjä

text: Syrjä on toiminut Suomen kirjailijaliiton puheenjohtajana 1975–1980, Pirkkalaiskirjailijoiden puheenjohtajana 1973–1975 ja johtokunnan jäsenenä niissä sekä Väinö Linna -seurassa vuodesta 1978 alkaen.


title: Jaakko Syrjä

text: Syrjä on ollut naimisissa kirjailija Kirsi Kunnaksen kanssa vuodesta 1957, ja heillä on kaksi poikaa, Eppu Normaali -yhtyeen perustajat Mikko Syrjä ja Martti Syrjä. Kirjailija Juhani Syrjä sekä pilapiirtäjä Seppo Syrjä ovat Jaakon veljiä, jälkimmäinen Eppu Normaalin rumpalin Aku Syrjän isä.


title: Timo Töyrylä

text: Timo Sakari Töyrylä (11. elokuuta 1921 Asikkala – 1. tammikuuta 1987) oli suomalainen opettaja, toimittaja ja runoilija.


title: Timo Töyrylä

text: Töyrylän vanhemmat olivat opettaja Eemeli Töyrylä ja Vaava Rebekka Vesanen ja puoliso vuodesta 1945 Sirkka-Liisa Vuorinen. Hän kävi seitsemän luokkaa oppikoulua. Töyrylä toimi kansakoulunopettajana Kemijärvellä, Lohtajalla, Lestijärvellä ja Viitasaarella 1948-1958 sekä Päijät-Häme-lehden päätoimittajana 1960-1975 ja lehden erikoistoimittajana vuodesta 1975.


title: Timo Töyrylä

text: Töyrylä julkaisi ensimmäiset sodasta aiheensa saaneet runokokoelmansa jo 1940-luvulla.


title: Leo Kalervo

text: Leo Kalervo Eklin (kirjailijanimi Leo Kalervo) (27. syyskuuta 1924 Leppävesi, Laukaa – 22. kesäkuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.


title: Leo Kalervo

text: Vapaana kirjailijana vuodesta 1958 toiminut Leo Kalervo sai Valtion kirjallisuuspalkinnon kolmesti (1961, 1967 ja 1978) ja Pro Finlandia -mitalin 1973. Hänen tuotantonsa aiheena on muuttuva maaseutu.


title: Leo Kalervo

text: Kalervo kertoo esikoisteoksessaan "Malttamaton nuoruus" nuoren kamppailusta pahaa sairautta vastaan. Jouko Tyyri on tiivistänyt Kalervon kirjallisen sanoman sanoihin "maa ja maltti". Tyyrin näkemys Kalervosta on, että tämä on kuin maratoonari: pääsee vauhtiin vasta parin sadan sivun jälkeen. Kalervo kehitti ihmisen sisäisestä kriisistä kumpuavaa muutosta teoksessa "Pelivara" (1961) ja sen jälkeisissä teoksissa.


title: Leo Kalervo

text: Kalervoa oli luonnehdittu vanhakantaiseksi maalaisrealistiksi, mutta vähitellen ilmeni, että hän oli osunut ajan hermoon. Ekologinen ajattelu liikkui samoilla linjoilla kuin Kalervo esimerkiksi romaanissa "Maa kuuntelee sinua" (1977), jossa raskas ruumiillinen työ saa kunnian koneiden edellä. Teoksessa "Vuonna 1932" (1978) hän korostaa perustyön merkitystä aikakauden talouslamassa.


title: Leo Kalervo

text: Novellikokoelmassa "Elämän koulussa" (1986) Kalervo kuvaa tarkasti maalaiselämää, ja humoristisia aiheita hän käsitteli romaanissa "Syömäköyhä" (1983). Muistelmiaan hän kirjasi teoksiin "Itseäni jäljittämässä" (1981) ja "Hyötysuhde" (1989).


title: Leo Kalervo

text: Kalervo kävi Suomen osuuskauppakoulun ja Alkio-opiston.


title: Aapo Junkola

text: Aapo Kustaa Niemi-Junkola (14. joulukuuta 1935 Helsinki – 14. marraskuuta 2017 Tampere) oli suomalainen kirjailija, joka toimi kirjailijatyön lisäksi kihlakunnansyyttäjänä. Hänen kirjailijanimensä oli Aapo Junkola.


title: Aapo Junkola

text: Junkola valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1960 ja varatuomariksi 1963.


title: Aapo Junkola

text: Junkolan pääteoksia ovat 1960-luvulla ilmestyneet romaanit "Lintujen aika" (1965) ja "Varjojen aika" (1966), joissa kritisoitiin tuomioistuinlaitosta.


title: Aapo Junkola

text: Junkola on tehnyt myös käännöstöitä. Hän on kääntänyt suomeksi kreikkalaisia klassikoita (Sapfo, Lukianos) ja Kreikan kansallisrunoilijan Konstantinos Kavafisin runoja sekä japanilaista kaunokirjallisuutta.


title: Riot-On!

text: Riot-On! on suomalainen dokumenttielokuva, joka kertoo Riot-E-peliyrityksen tarinan 2000-luvun käänteessä. Suuret yritykset, muun muassa Nokia, sijoittivat runsaasti riskirahaa yhtiöön, joka ei kuitenkaan onnistunut tuottamaan peleillään vastinetta sijoitetuille rahoille.


title: Riot-On!

text: "Riot-On!" oli ensimmäinen suomalaisen ohjaama elokuva, jonka Ison-Britannian yleisradioyhtiö BBC esitti parhaaseen katseluaikaan. Elokuva on esitetty valtakunnallisilla televisiokanavilla myös Ranskassa, Alankomaissa, Tanskassa, Ruotsissa, Australiassa, Israelissa ja Virossa. Suomessa elokuva esitettiin Yle TV 2:ssa vuonna 2007. Canal+ esitti sitä muualla Skandinaviassa ja lisäksi Espanjassa.


title: Riot-On!

text: Osa elokuvassa esiintyneistä vaati elokuvaa esityskieltoon, mutta vaatimukselle ei ollut juridisia perusteita. Tilanne elokuvantekijöiden ja yrityksen entisten työntekijöiden välillä kärjistyi niin paljon, että elokuvan ensi-iltaan jouduttiin palkkaamaan turvamiehiä.


title: Riot-On!

text: Elokuvaa luonnehdittiin "Helsingin Sanomien" Nyt-liitteen arvostelussa "vähemmän pohtivaksi", ja sitä arvosteltiin vähäpukeisten naisten käytöstä kuvituksessa sekä siitä, että se on yhtiön entisten työntekijöiden tekemä. Tosin elokuvan haastattelut ja taustatutkimuksen teki brittiläinen toimittaja Peter Day. Elokuvan televisioesityksen aikoihin Helsingin Sanomien Marjatta Möttölä julkaisi elokuvasta hieman myönteisemmän arvion. MTV3:n nettisivujen arvostelija Minna Karila kuvaili elokuvaa "hyväksi viihteeksi", jonka jutut ovat "oikeasti hauskoja".


title: Riot-On!

text: Ulkomailla elokuva sai myönteisiä arvosteluja, ja muun muassa brittilehti "The Times" kuvaili elokuvaa "yltäkylläisesti leikatuksi", "poikkeuksellisen rääväsuiseksi" ja "ratkiriemukkaaksi" dokumentiksi IT-buumista. Kun elokuvasta julkaistiin DVD Australiassa, se sai tiedotusvälineissä ennätyksellisen paljon huomiota, muun muassa maan johtava elokuvalehti Film Ink Magazine kirjoitti siitä värikkään artikkelin. Levitysyhtiö totesi, ettei pohjoismainen dokumentti ole koskaan saanut alueella yhtä suurta huomiota.


title: Riot-On!

text: Elokuva sai kansainvälisiä palkintoja, muun muassa Grand Festival Awardin Berkeleyn elokuvajuhlilla vuonna 2006 sekä juryn erikoismaininnan Raindance-elokuvajuhlilla. Suomessa elokuva oli ehdolla parhaan dokumentin Jussi-palkinnon saajaksi. "Nöjesguidenin" lukijat valitsivat sen vuoden parhaaksi elokuvaksi vuonna 2005.


title: Aaro Pakaslahti

text: Aaro Antti Pakaslahti (7. kesäkuuta 1903 Oulu – 20. toukokuuta 1969 Madrid, Espanja) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan filosofian tohtori. Johannes Pakaslahti on hänen poikansa.


title: Aaro Pakaslahti

text: Aaro Pakaslahti osallistui lukioikäisenä Oulun lyseon suojeluskuntalaisena sisällissodan aikana Oulun taisteluihin helmikuussa 1918 sekä sen jälkeen Heimosodissa Aunuksen retkeen keväällä 1919, jossa hän haavoittui.


title: Aaro Pakaslahti

text: Hän oli ulkoasiainministeriön poliittisen osaston päällikkönä 1939–1941 ja kansliapäällikkönä 1941–1943. Sen jälkeen hän oli Suomen lähettiläänä Vichyn Ranskassa 1943–1944.


title: Aaro Pakaslahti

text: Jatkosodan päätyttyä ja poliittisen suhdanteen muututtua Pakaslahti joutui ensin disponibiliteettiin ja edelleen pois ulkoministeriön tehtävistä. Presidentti Urho Kekkonen palautti hänet jälleen diplomaatiksi.


title: Aaro Pakaslahti

text: Pakaslahti toimi suurlähettiläänä New Delhissä vuosina 1956–1959, Jakartassa vuosina 1958–1959 ja Bangkokissa vuosina 1958–1959 Bagdadissa vuosina 1959–1966, Ankarassa vuosina 1959–1966, Teheranissa lähettiläänä vuosina 1959–1965 (suurlähettiläs vuosina 1965–1966) ja Islamabadissa vuosina 1959–1966 ja Madridissa 1966–1969.


title: Alex Matson

text: Alex (Alexander) Matson, kirjailijanimet: "Aaro Evä, Aleksi Valkeakylä" (8. marraskuuta 1888 Koivisto – 29. marraskuuta 1972 Tampere) oli suomalainen kirjailija, kriitikko, taiteilija ja kirjallisuudentutkija, jonka pääteoksella "Romaanitaide" oli suuri vaikutus sodanjälkeiseen suomalaiseen kirjallisuuteen.


title: Alex Matson

text: Matsonin vanhemmat olivat merimies ja kauppias Matias Matson ja Judit Torckel. Pian Alexin syntymän jälkeen perhe muutti Englantiin. Matsonin perhe eli aluksi vaikeissa oloissa, ja Alex Matson sairastui aliravitsemuksen takia riisitautiin. Saatuaan koulunsa päätökseen 14-vuotiaana hän ryhtyi avustamaan isäänsä tämän omistamassa räätälinverstaassa Hullin kaupungissa. Sairastuttuaan tuberkuloosiin Alex Matson oli jonkin aikaa parantolassa Saksassa ja palasi sitten Suomeen.


title: Alex Matson

text: Vuosina 1905–1909 Matson työskenteli eräässä vientiliikkeessä ja luki tänä aikana runoutta, sosialistista kirjallisuutta sekä Nietzschen ja Bernard Shaw’n teoksia. Matson aikoi aluksi ryhtyä taiteilijaksi, harjoitteli piirtämistä ja vesivärimaalausta ja opiskeli taidetta Hullissa. Lopetettuaan taideopintonsa Matson toimi tulkkina Montrealiin matkanneessa laivassa.


title: Alex Matson

text: Palattuaan Suomeen Matson piti ensimmäisen taidenäyttelynsä Helsingissä ja työskenteli vuodesta 1914 lähtien taiteilijana ja taideopettajana. Ensimmäisen romaaninsa "Maata paossa" Matson julkaisi 1920.


title: Alex Matson

text: Vuosina 1922–1930 Matson oli naimisissa kirjailija Kersti Bergrothin kanssa. He asuivat ensin Lontoossa, jossa Matsonilla oli työpaikka Suomen suurlähetystössä, ja sitten Tyrisevällä Karjalankannaksella. Matsonin aloitteesta Bergroth julkaisi vuosina 1927–1930 "Sininen kirja" -nimistä kirjallisuuslehteä, jossa esiteltiin englantilaista kulttuuria suomalaisille.


title: Alex Matson

text: 1930-luvulla Matson kirjoitti "Finnish Trade Review" -lehteen ja alkoi myös toimia kääntäjänä. Sodan jälkeen Matson oli mukana Tampereelle perustetussa Mäkelän piirissä. Tämä oli kirjastonjohtaja Mikko Mäkelän johdolla toiminut kirjallinen piiri, joka kokoontui säännöllisesti Tampereen kaupunginkirjastossa ja jonka jäseninä olivat muun muassa Lauri Viita, Väinö Linna, Harri Kaasalainen, Viljo Paula, Reino Mantere ja Mirkka Rekola. Matson julkaisi pääteoksensa "Romaanitaide" 1947, tätä teosta Väinö Linna käytti apuna suunnitellessaan kirjansa "Tuntematon sotilas" rakennetta, samoin Lauri Viita sai siitä vaikutteita.


title: Atte Pakkanen

text: Atte Mikael Johannes Pakkanen (13. marraskuuta 1912 Urjala – 22. joulukuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja Suomen Säästöpankkiliiton toimitusjohtajan varamies 1955–1975. Hän oli koulutukseltaan agronomi. Maaseudun Nuorten Liiton toiminnanjohtaja 1945–1950. Yleisradion hallintoneuvoston puheenjohtajuus oli yksi hänen monista luottamustoimistaan.


title: Atte Pakkanen

text: Pakkanen oli kansanedustajana 1948–1970 (Maalaisliitto, Keskusta), puolustusministerinä ja 2. sosiaaliministerinä 1957 ja sisäasiainministerinä 1958–1959.


title: Kalliokoski (Kotka)

text: Kalliokoski on Kotkan kaupunginosa, joka sijaitsee Kolkansaarella entisen Karhulan kauppalan keskustan länsipuolella. Kaupunginosa on pääosin omakotitaloaluetta. Kalliokoskella sijaitsee Kyminkartanon koulu, jonka vieressä on elementtikerrostaloalue. Kaupunginosan pohjoisosissa kohoaa Äijänvuori (Äijönvuori), jonka korkeus on 56 metriä merenpinnasta. Äijänvuoren ympärillä kiertää kuntorata.


title: Kalliokoski (Kotka)

text: Tilastoissa käytettävän aluejaotuksen mukaisella Kalliokoskella asuu 227 henkeä ja Kolkkalassa 1 237 henkeä (31.12.2012), joten yhteensä näillä alueilla on 1 464 asukasta.


title: Kalliokoski (Kotka)

text: Kalliokosken kylä sijaitsi alun perin Kyminkartanon lähellä samannimisen pikkukosken varrella. Kyminkartanon alueen laajennettua 1500-luvulla kylä siirrettiin pohjoiseen Kierikkalan naapuriksi. Kylästä on käytetty rinnakkaisnimeä Hortola. Kaupunginosa kuului Kymin kuntaan vuoteen 1950 ja Karhulan kauppalaan vuoteen 1976 saakka.


title: RIA Novosti

text:
RIA Novosti eli Ria Novosti (, lyh. РИА Новости, "RIA Novosti") oli valtio-omisteinen Venäjän kansainvälinen tietotoimisto (ven. "novosti" = uutiset). Joulukuussa 2013 sen suhteellisen itsenäinen asema päättyi ja siitä tuli osa Venäjän presidentinhallinnon ohjaamaa viestintäkonserni Rossija segodnjaa. Vuoden 2014 budjetissa uutistoimisto RIA Novostille myönnettiin 2,604 miljardia ruplaa (eli noin 57,5 miljoonaa euroa) "Venäjän federaation sisä- ja ulkopolitiikan sekä Venäjän maakuvan tukemiseen". Yhteiskunnallisen tehtävän vuoksi RIA Novostin saama tuki valtionbudjetista on perinteisesti ollut suurempi kuin Venäjän valtion toiselle uutistoimistolle, Itar-Tassille myönnetty tuki (jälkimmäiselle 2014: 1,224 mrd RUR, noin 27,0 miljoonaa euroa).
Toisen maailmansodan aikana 1941 perustettiin "Sovetskoje informatsionnoje bjuro" (Sovinformbjuro), jonka tehtävänä oli koota Neuvostoliiton tiedotusvälineille tietoa sodan etulinjasta, työstä kotirintamalla ja partisaanitoiminnasta. Sen jatkajaksi perustettiin 1961 "Agentstvo petšati Novosti" (APN), josta tuli julkisten laitosten pääasiallinen tiedottaja ja uutistoimisto. Vuonna 1990 APN:stä tuli "Informatsionnoje agentstvo Novosti" (IAN).


title: RIA Novosti

text: Neuvostovallan murentuessa syyskuussa 1991 IAN ja Venäjän tietotoimisto "Rossijskoje informatsionnoje agentstvo" (RIA) yhdistyivät nimellä "Rossijskoje informatsionnoje agentstvo Novosti" (RIA Novosti, Ria Novosti). Sen nimeksi tuli 1998 "Rossijskoje informatsionnoje agentstvo Vesti" (Vesti), kunnes 2004 sai nykyisen nimensä. Yritysmuodoltaan uutis- ja tietotoimisto RIA Novosti oli vielä 2013 unitaarinen yritys.


title: RIA Novosti

text: RIA Novostilla ja sen edeltäjällä APN:llä oli toimitus Suomessa useiden vuosikymmenten ajan. Toiminta Suomessa lakkautettiin toukokuussa 2007 ilmeisesti taloudellisista syistä.


title: RIA Novosti

text: Venäjän presidentti Vladimir Putin allekirjoitti joulukuussa 2013 asetuksen, jolla Ria Novostin organisatorinen itsenäisyys lakkautettiin. Tilalle luotiin Rossija segodnja (), . Eräänä syynä Ria Novostin itsenäisyyden lakkauttamiseen pidettiin sen Ukrainaa koskevia lausuntoja, mutta toiminta oli jo aiemmin poikennut liiaksi virallisesta linjasta. Myös monet muut Venäjällä toimineet uutisia tuottavat yritykset, jotka välittivät totalitaristista viestintää ajavan Kremlin näkemyksistä poikkeavia uutisia Ukrainasta joutuivat ennen Krimin kriisiä ja sen aikana sulkemaan toimintojaan ja kokivat kasvavaa painostusta valtion taholta. Viimeisenä riippumattomana pidetty tv-kanava Dožd joutui taloudellisiin vaikeuksiin, kun alkuvuonna 2014 kaikki suuret kaapeli-tv-operaattorit lopettivat välittämästä asiakkailleen sen TV-kanavaa. Sananvapautta ajavan Glasnostin puolustamisen säätiön johtaja Aleksei Siminov uskoi Venäjän sananvapaustilanteen heikkenevän entisestään.


title: John Spadavecchia

text: John Spadavecchia on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen.


title: John Spadavecchia

text: Spadavecchia on kiertänyt pokeriturnauksia 1980-luvulta alkaen. Vuonna 1988 hän oli World Series of Pokerin (WSOP) pääturnauksen 28.. Kolme vuotta myöhemmin toukokuussa 1991 John Spadavecchia sai uransa toistaiseksi ainoan WSOP-rannekkeen voittaessaan $ 5,000 Deuce to Seven Draw -turnauksen. Vuoden 1994 WSOP:n pääturnauksessa hän sijoittui kolmanneksi voittaen 294 000 dollaria. Sen jälkeen hän on ollut useissa WSOP-turnauksissa finaalipöydässä, esimerkiksi toisena hän on ollut kolme kertaa.


title: John Spadavecchia

text: Toukokuussa 2006 Spadavecchia voitti WSOP:n oheisturnauksen (circuit tournament), 9 700 dollarin sisäänoston no limit texas hold'em -turnauksen Caesars Palacessa, Las Vegasissa. Voitostaan hän ansaitsi 648 320 dollaria. Vastaavassa turnauksessa joulukuussa 2005 hän oli ollut viides.


title: John Spadavecchia

text: Huhtikuussa 2008 Spadavecchian pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,5 miljoonaa dollaria.


title: Guayana Esequiba

text: Guyana Esequiba on Venezuelan vaatima alue Guyanasta. Vain Venezuela käyttää alueesta nimitystä "Guyana Esequibe". Alue koostuu kuudesta hallinnollisesta osasta: Barima-Waini, Cuyuni-Mazaruni, Pomeroon-Supenaam, Potaro-Siparuni, Ylempi Takatu-Ylempi Essequibo ja Essequibo saaret-Länsi Demerara. Alueen pinta-ala on 159 500 km².


title: Hyeena Hämäläinen

text: Erkki Juhani ”Hyeena” Hämäläinen (20. marraskuuta 1944 Helsinki – 23. marraskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen jännityskirjailija.


title: Hyeena Hämäläinen

text: Erkki Hämäläinen toimi 1970-luvun alkuvuosina lennonopettajana Helsinki-Malmin lentoasemalla ja sai innoituksen kirjoittaa romaaninsa "MayDay! Mayday!" näistä yhteyksistä. Osa myös muissa hänen kirjoissaan esiintyvistä nimistä ja hahmoista ovat peräisin ilmailupiireistä.


title: Hyeena Hämäläinen

text: Lempinimi Hyeena on myös peräisin Helsinki-Malmin lentokentältä.


title: Arboristi

text:
Arboristi eli puunhoitaja on puuvartisten kasvien ja puisto- ja maisemametsien hoidon ammattilainen. Tutkintonimike tulee latinankielisestä puuta tarkoittavasta sanasta, "arbor". Pääsyvaatimuksena arboristin koulutukseen on metsä- tai puutarhatalouden perustutkinto, mutta riittävä työkokemus puisto- tai luonnonvara-alan töistä tai muu soveltuva työkokemus voi korvata tutkintovaatimuksen. Arboristin tulee selviytyä turvallisesti puussa kiipeilytekniikalla tehtävistä töistä eikä hän saa pelätä korkeita paikkoja (akrofobia).
Lisäksi ammatin vaativuuden takia arboristilla tulee olla erittäin hyvä psyykkinen, fyysinen terveys sekä terveet elämäntavat. Ammatissa vaaditaan laajaa luonnontieteellistä päättelykykyä. Arboristin ammattitutkinnon laajuus on 40-52 opintoviikkoa. Tutkinto suoritetaan näyttöinä. Suomessa arboristiksi voi opiskella aikuiskoulutuksena Hyrian oppilaitoksessa Hyvinkäällä, missä arboristikoulutusta on järjestetty syksystä 1998 ja Ammattiopisto Liviassa. Kaikki hakijat haastatellaan.


title: Arboristi

text: Arboristin tulee tunnistaa Suomessa yleisimmin käytetyt puuvartiset puu- ja pensaslajit sekä tuntea niiden erityisominaisuudet, kasvupaikkavaatimukset ja hoitomenetelmät.


title: Arboristi

text: Koulutuksen pakollisia tutkinnon osia ovat puiden istuttaminen ja istutusalueiden hoitaminen, puiden leikkaaminen ja latvustuentojen tekeminen, puiden kunnon arvioiminen, puiden poistaminen.


title: Arboristi

text: Valinnaisia tutkinnon osia ovat taajamametsien hoitaminen, puiden arvon määrittäminen ja vaurioilta suojaaminen, vaativien puunpoistojen tekeminen, suurten puiden siirtäminen ja kasvualustan kunnostaminen, puulajiston lisäysarvon ylläpitäminen, puunhoitoalan työtehtäviin opastaminen sekä yrittäjänä toimiminen puunhoitoalalla.


title: Arboristi

text: Arboristin työkaluja ovat muun muassa kiipeilyvaljaat, kiipeilyköydet ja lukuisat muut kiipeilyvälineet, moottorisaha, käsisaha, tankosaha, raivaussaha, voimasakset, oksasakset sekä lahonetsintämikropora puiden kunnon selvittämiseen. Arboristi saattaa myös käyttää erityistä puutomografialaitetta arvioidessaan puun terveyttä. Rakennetussa ympäristössä arboristi poistaa modernia puunhoitotekniikkaa käyttäen vaikeista paikoista mm. huonokuntoiset ja vaaraa aiheuttavat puut. Arboristit työllistyvät julkiselle sektorille ja puunhoitoon erikoistuneisiin yrityksiin tai voivat toimia itse alan yrittäjinä.


title: Leena Härmä

text: Leena Härmä (9. tammikuuta 1914 Tampere – 5. marraskuuta 2008 Tampere) oli suomalainen näytelmä- ja nuortenkirjailija.


title: Leena Härmä

text: Leena Härmä kirjoitti aluksi lasten- ja nuortenkirjoja ("Tuittupää"-sarja) ja myöhemmin näytelmiä. Tunnetuin Härmän näytelmistä lienee "Viekää tuhkakin pesästä". Muita suosittuja Härmän näytelmiä olivat "Virtaset ja Lahtiset" (1957), "Voi sinua Pietu" (1976) ja Tampereen kaupungin 200-vuotisjuhlia varten kirjoitettu "Rieväkylän rapsodia" (1978).


title: Leena Härmä

text: Monien Härmän nuortenkirjojen tapahtumapaikkana on Tampereen Järvensivun kaupunginosa.


title: Leena Härmä

text: Nuoruudessaan Härmä kilpaili yleisurheilijana. Hän teki korkeushypyssä epäviralliset Suomen ennätykset 142 cm (vuonna 1932) ja 148 cm (vuonna 1933). Hän edusti Tampereen Säkeniä ja voitti TUL:n mestaruuden korkeushypyssä vuosina 1932 ja 1937 sekä 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuonna 1933.


title: Elektronisen sodankäynnin keskus

text: Elektronisen sodankäynnin keskus (ELSOK, puolustusvoimien sisällä Elektronisen Sodankäynnin Keskus) on Viestirykmenttiin kuuluva vuoden 2007 alussa toimintansa aloittanut pataljoona, johon kuuluu kaksi Elso-komppaniaa sekä tutkimus- ja kehitysyksiköt. Se on puolustusvoimien elektronisen sodankäynnin valtakunnallinen kehittämiskeskus. Elektronisen sodankäynnin keskuksen henkilövahvuus on 140 henkilöä, joista puolet on puolustusvoimien palkattua henkikökuntaa ja puolet varusmiehiä tai -naisia.


title: Elektronisen sodankäynnin keskus

text: Pataljoonassa annetaan koulutusta maavoimien elektronisen tiedustelun ja häirinnän erikoisjoukkoja varten. Varusmiehistä kaikki palvelevat 362 vuorokautta.


title: Elektronisen sodankäynnin keskus

text: Joukkoyksikön radiokomppania toimii Riihimäellä ja tutkakomppania Parolassa (tilojen valmistuttua).


title: Elektronisen sodankäynnin keskus

text: Maavoimien elektronisen sodankäynnin perinteiden vaalimista ja yhteydenpitoa tukemaan perustettiin vuonna 2008 Maavoimien elektronisen sodankäynnin perinnekilta ry.


title: Elektronisen sodankäynnin keskus

text: Ensimmäisenä "Elson" päällikkönä toimi insinöörikapteeni Marko Saarela. Keskuksen nykyinen johtaja on everstiluutnantti Petri Siivonen.


title: Saara Pakkasvirta

text: Saara Tellervo Pakkasvirta (o.s. "Pulkkinen", s. 23. heinäkuuta 1938 Viipuri) on suomalainen näyttelijä. Pakkasvirta näytteli Mainos-TV:n teatterissa ja vuonna 1973 hän siirtyi Helsingin kaupunginteatteriin. Hän on myöhemmin työskennellyt KOM-teatterissa. Pakkasvirta on näytellyt useissa suomalaisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten pääosaa vuoden 1971 sarjassa "Mummoni ja Mannerheim". Vuonna 1995 hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.


title: Etelänkylän isosilta

text: Etelänkylän isosilta on vuonna 1837 valmistunut puurakenteinen tukiansassilta Pyhäjoen kunnassa. 77 metriä pitkä neliaukkoinen silta muodostaa "vaikuttavan näyn" Pyhäjoen eteläisen suuhaaran koskimaisemassa. Se on Suomen vanhin liikennöity puusilta. Silta otettiin museosillaksi vuonna 1982.


title: Etelänkylän isosilta

text: Pyhäjoki haarautuu kirkonkylän kohdalla Pohjois- ja Etelähaaraan. Siltapaikat olivat osa historiallista Pohjanmaan rantatietä ja todennäköisesti niissä on ollut silta jo 1600-luvun puolivälistä lähtien. Pyhäjoen pohjoisen haaran ylitti Pohjankylän isosilta.


title: Etelänkylän isosilta

text: Etelänkylän isosilta on neliaukkoinen, kiilatuille kivituille perustettu tukiansassilta. Kussakin aukossa on kuusi kaksoistukiansasta molemmin puolin. Silta on 77,5 metriä pitkä ja 5,8 metriä leveä. Sillan suurin jänne on noin 19,9 metriä ja pienin noin 18,5 m. Sillan suurin vapaa aukko on noin 17,8 m ja pienin 16,9 m. Kannen hyötyleveys on noin 5,4 metriä ja sillan alituskorkeus on noin 2,2 metriä.


title: Etelänkylän isosilta

text: Kansilankutus oli alkujaan tehty sillan poikittaisten pelkkahirsien varaan kaksinkertaisena. Nykyään sillan kannessa on yksinkertainen syrjälankutus, joka tukeutuu suoraan pääkannattajiin. Sillan kaiteet ovat puuta. Moneen kertaan uusittua kansirakennetta ja kaiteita lukuun ottamatta silta on alkuperäisessä asussa ja siksi merkittävä. Silta on puhdastyyppinen tukiansassilta. Maatuet ja kolme virtapilaria on rakennettu kallion ja pohjakivien varaan.


title: Etelänkylän isosilta

text: Keski-Pohjanmaan tie- ja vesirakennuspiiri selvitti sillan puurakenteiden iän vuonna 1987, selvityksen teki Joensuun yliopiston dendrokronologian laboratorio. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka siltaa on kunnostettu lukemattomia kertoja, sillan kantavissa rakenteissa on vielä alkuperäistä puutavaraa, tutkimuksen aikaan jopa hyväkuntoista. Sillan vanhemmat hirret on kaadettu vuosien 1834-1835 välisenä talvena.


title: Etelänkylän isosilta

text: Sillat tehtiin Suomessa 1800-luvun alkuun saakka puusta. Suurissa silloissa oli kivitäytteiset hirsiarkut. Niiden perustaminen oli puutteellista, usein ne rakennettiin vain maan varaan ilman perustuksia. Siltojen rakentaminen ja kunnossapito oli talonpojille taloudellinen rasitus ja sitä vihattiin. Maalaki oli jo 1500-luvulta määrännyt, että sillat tuli kunnostaa kahdesti vuodessa. Kunnossapidon laiminlyönneistä oli määrätty runsaasti sakkoja. Sillat olivat huonokuntoisia, jopa tärkeät sillat ja niillä sattui tuhoisia onnettomuuksia. Siltojen kuntoa valvoi siltavouti, joka myös johti kunnostustöitä. Ylin valvoja oli nimismies.


title: Etelänkylän isosilta

text: Pyhäjoensuun siltojen edeltäjien huono kunto ja korjaustarve oltiin todettu vuonna 1818 tehdyssä tarkastuksessa. Säilyneissä asiakirjoissa on ehdotus korjaustyöstä ja kustannuksista. Siltojen kunnostamiseen tarvittavat rakennusaineet kerättiin, mainintaa korjauksen toteuttamisesta ei ole. Seuraavat merkinnät ovat vuodelta 1832, jolloin siltakorjauksia käsiteltiin pitäjänkokouksessa. Korjauksesta oli tehty myös kustannusarvio. Pohjankylän silta korjattiin seuraavana talvena, Etelänkylän silta jäi ilmeisesti korjaamatta. Vuonna 1833 pitäjänkokous päätti rakentaa uuden Pohjankylän sillan ja korjata Etelänkylän sillan niin, että se kestäisi vielä muutaman vuoden. Määräys siltasuunnitelman, rakennusmestarin ja tarveaineluettelon tekemisestä annettiin. Saman vuoden marraskuussa pidetyssä pitäjänkokouksessa kuitenkin päätettiin rakentaa uusi Etelänkylän silta. Salon kruununvouti G.A. Hårdh oli tarkastanut katselmusmiesten kanssa sillat ja todennut Etelänkylän sillan kiviarkut rapistuneiksi ja puuosat niin lahoiksi, että silta pitäisi rakentaa ennen seuraavaa tulvaa, sitä ei voisi korjata. Hårdh lähetti marraskuun 1833 puolivälissä lausuntonsa Suomen koskenperkausjohtokunnan Oulun piirin päällikölle, everstiluutnantti F.A. Hällströmille.


title: Etelänkylän isosilta

text: Hällström kävi tarkastamassa molemmat sillat. Hän totesi Etelänkylän sillan surkean kunnon ja myös, että Pohjankylän sillan kunnossapidossa oli toivomisen varaa. Hällström laati työsuunnitelman, jonka mukaan vuonna 1835 tehtäisiin Etelähaaraan ja seuraavana vuonna Pohjoishaaraan kiviarkut, vuonna 1837 tehtäisiin maantie siltojen väliselle saarelle ja kahtena seuraavana vuonna sillat, Etelänkylän silta ensin. Hällström lähetti aikatauluehdotuksensa lääninkanslialle, kuten myös suunnitelmat ja kustannusarvion sekä puusillasta että kiviarkkusillasta. Hän laski puusillan kustannukseksi 7 862 ruplaa ja 95 kopeekkaa ja kiviarkkusillan 13 882 ruplaa ja 10 kopeekkaa. Hällström suositteli kiviarkkusiltaa, koska se olisi vahvempi ja sen kunnossapito tulisi ajan myötä halvemmaksi.


title: Etelänkylän isosilta

text: Etelänkylän isosillan uusimista käsiteltiin seuraavaksi Salon kihlakunnan talvikäräjillä helmikuussa 1834, jossa siltaosakkaita vaadittiin osallistumaan uuden kiviarkkusillan rakentamiseen. Kruununnimismies pyysi osakkaita kiinnittämään huomiota kiviarkkusillan kestävyyteen ja halvempiin kunnossapitokustannuksiin. Siltaosakkaat myönsivät nykyisen sillan huonon kunnon ja uusimistarpeen sekä kiviarkkusillan kunnossapidon edullisuuden, mutta pitivät sitä kuitenkin liian kalliina. Silloin oli ollut useita katovuosia ja siltaosakkailla ei ollut varaa niin kalliiseen siltaan. Kihlakunnanoikeus oli kiviarkkusillan rakentamisen kannalla, mutta antoi päätösvallan Oulun ja Kajaanin läänin maaherralle Robert Wilhelm Lagerborgille.


title: Etelänkylän isosilta

text: Maaherra määräsi keväällä 1834 rakentamaan kiviarkkusillan ja antoi kaksi vuotta työaikaa, joka alkoi 1. toukokuuta 1834. Hän määräsi rakennettavaksi väliaikaisen sillan ja siltaosakkaat huolehtimaan sen kunnossapidosta. Maaherran päätös annettiin tiedoksi yleisessä pitäjänkokouksessa 12. toukokuuta, jossa päätökseen ei tyydytty. Kokous päätti korjata vanhan sillan ja rakentaa uuden sillan puusta kevääksi 1835. Päätettiin myös lähettää Hänen Keisarilliselle Majesteetilleen valitus. Perusteluna maaherran määräyksen muuttamiselle mainittiin siltaosakkaiden köyhyys, joka johtui katovuosista. Valituskirjelmässä epäiltiin jopa kiviarkkujen kestävyyttä, koska joki oli savipohjainen. Vaikka kiviarkkusillan rakentamispäätös säilyisi, aikatauluun anottiin parin vuoden lykkäystä.


title: Etelänkylän isosilta

text: Maaherra laati keisarille muistion, jossa hän totesi, että puusillan rakennuskustannukset nousisivat erinäisten hankittavien tarvikkeiden takia noin 144 ruplaa enemmän kuin kiviarkkusillan kustannukset. Lisäksi puusillan rakentamisessa kuluisi päiväläisten palkkaamiseen enemmän rahaa kuin puuaineksen hankintaan. Kiviarkkusillassa voitaisiin käyttää sillan läheisyydestä hankittuja lohkottuja kiviä. Hän piti neljän vuoden rakennusaikaa liian pitkänä – väliaikaisen sillan hoitokustannukset nousisivat turhan suuriksi.


title: Etelänkylän isosilta

text: Valitus ei tuottanut tulosta. Keisari määräsi 14. lokakuuta 1834, että kiviarkkusilta oli rakennettava ja kaikkien siltaosakkaiden oli osallistuttava sillan rakentamiseen. Sillan rakentamisaikataulu pysyi samana kuin maaherran päätöksessä.


title: Etelänkylän isosilta

text: Epäselväksi jääneestä syystä pitäjänkokous luki keisarin päätöksen julki vasta 24. tammikuuta 1835, joten sillan valmistuminen siirtyi heti vuodella eteenpäin.


title: Etelänkylän isosilta

text: Varsinaisesta sillanrakennuksesta on jäänyt vähän tietoa. Kivenlouhinta alkoi kesällä 1835 ja sen hoitivat kaksi talonpoikaa palkkanaan neljä hopearuplaa. Heitä avustamaan palkattiin Oulusta ammattitaitoiset miehet. Kiviarkut pyydettiin rakentamaan jokiuomaan vuosina 1836 ja 1837. Sillan rakentaminen annettiin huutokaupalla urakoitsijalle. Urakoitsijan ja rakennusmestarin nimet eivät ole tiedossa.


title: Etelänkylän isosilta

text: Siltaosakkaat olisivat halunneet F.A. Hällströmin valvomaan rakennustyötä, mutta Koskenperkausjohtokunta ei tätä sallinut. Myöhemmin Hällströmin todettiin kuitenkin ottaneen osaa sillanrakennukseen.


title: Etelänkylän isosilta

text: Toukokuun 1837 puolivälin jälkeen sillan ilmoitettiin olevan valmis katselmukseen. Kaksi lautamiestä, Pehr Himanko ja Johan Kivioja tekivät katselmuksen 15. heinäkuuta. Sillan todettiin olevan tarkalleen vaatimusten mukainen, tosin tervaus ja punamultamaalaus oli vielä tekemättä ja maantie vaati lisätäyttöä. Puuttuvat työt lienee tehty loppuvuoden aikana.


title: Etelänkylän isosilta

text: Molemmilla Pyhäjoen silloilla perittiin siltarahaa kaikilta matkustajilta. Kunta antoi vuodeksi kerrallaan siltarahankannon eniten tarjoavalle. Vuonna 1895 kunta sai siltarahan kannosta 46 markkaa. Maksun perintä jatkui 1897 loppuun saakka.


title: Etelänkylän isosilta

text: Etelänkylän silta oli nuorison suosima kokoontumis- ja tanssipaikka, kuten muutkin sillat ja myös maantiet Pyhäjoella. Kuitenkin lopulta tanssiminen ja "temmeltäminen" koettiin ilmeisesti häiriöksi "matkustavaisille" ja "aroille hevosille". Oltiin huolissaan myös juopuneiden tappelun ja riitelyn aiheuttamasta nuorten "siveellisestä turmeltumisesta". Niinpä vuonna 1887 kokoontuminen ja tanssiminen silloilla kiellettiin. Sota-aikoina "piirinpyöriäiset" olivat sallittuja.


title: Etelänkylän isosilta

text: Siltaa on huollettu ja korjattu useaan otteeseen. Sillan kansi eli lava tervattiin 1843 ja vuonna 1854 se uusittiin tervatuista lankuista. Samassa korjauksessa uusittiin kaidetolppien nupit ja kaiteet maalattiin punamultamaalilla ja tolpat öljymaalilla. Vuoden 1872 korjauksessa uusittiin kansi, sen alla pääkannattajien päällä olleet sillan poikittaiset pelkkahirret uusittiin myös ja uudet osat tervattiin. Seuraava huoltotyö oli kannen tervaus 1887. Lava uusittiin ja tervattiin taas vuonna 1895. Tuolloin uusittiin myös kaiteet, jotka maalattiin öljymaalilla kertaalleen harmaiksi. Pelkkahirret ja sillan "pännärit" eli poikkisiteet tervattiin 1902. Lava uusittiin ja tervattiin vuonna 1918. Merkittävää korjausta varten pyydettiin puutavaratarjouksia vuonna 1921, mutta korjaus ei toteutunut.


title: Etelänkylän isosilta

text: Vuonna 1927 Pyhäjoen kunnanhallitus sai Oulun lääninkansliasta lähetepäätöksen molempien Pyhäjoen siltojen uusimisesta, mukana oli myös suunnitelmat ja kustannusarvio, jotka kunnanhallitus hyväksyi. Siltoja ei jostain syystä kuitenkaan rakennettu uudelleen.


title: Etelänkylän isosilta

text: Oulaisten tiemestari Lundman tarkasti sillat ja hänen ehdotuksestaan uusittiin talvella 1929 päällimmäinen lankkukerros, joka oli Lundmanin mukaan "niin laho, että seipäällä alas kolistelee". Samassa yhteydessä uudistettiin myös pikkusiltojen kansia. Pikkusillat uusittiin vuonna 1934. Maantietä oikaistiin korjauksen yhteydessä. Seuraavan kerran sillan kansi uusittiin vasta sodan jälkeen vuonna 1948, jolloin myös osa sillan tuista uusittiin. TVH oli myöntänyt korjauksiin 400 000 markan määrärahan. 1950-luvun alkupuolella sillalla sattui onnettomuus, jossa tansseihin matkalla ollut kuorma-auto ajoi kaiteesta läpi ja päätyi jokeen pyörät ylöspäin. Auton lavalla olleet ihmiset pääsivät pelastautumaan hyppäämällä, kukaan ei loukkaantunut. Sillan kaiteet korjattiin tuolloin.


title: Etelänkylän isosilta

text: Valtatie 8 ylitti puusillat vuoden 1963 loppupuolelle asti, jolloin valmistuivat uudet Pyhäjoen betonisillat, Etelänkylän silta ja Pohjankylän silta. Etelänkylän ja Pohjankylän isosillat jäivät paikallistien silloiksi.


title: Etelänkylän isosilta

text: Molemmat puusillat olivat huonokuntoisia ja niiltä kiellettiin moottoriajoneuvoliikenne. Siltojen purkamistakin ehdotettiin vuoden 1964 alussa vedoten liikenneturvallisuuteen. Pyhäjoen kunta oli anonut elokuussa 1963, että silloilla voitaisiin sallia 3 tonnin painorajoituksella kevyt moottoriajoneuvoliikenne. TVH piti Pohjankylän isosiltaa korjauskelpoisena ja painorajoituksen asettamista 4 tonniin. Etelänkylän isosillan korjauskustannuksia TVH piti kohtuuttomina eikä olisi sallinut sille minkäänlaista liikennettä. Purku-uhasta huolimatta silta tervattiin ja kaiteet korjattiin vuonna 1966. Ajatuksena oli saattaa silta kevyen liikenteen käyttöön. Silta avattiin jalankulku- ja polkupyöräliikenteelle, jonkin ajan päästä myös moottoripyörien sallittiin ylittää silta.


title: Etelänkylän isosilta

text: Kiertäminen valtatien uuden sillan kautta lisäsi matkaa Etelänkylästä keskustaan noin puoli kilometriä. Vuoden 1972 lopulla ehdotettiin, että silta korvattaisiin kevytrakenteisella ja halvalla sillalla, jota myöten kevyt moottoriajoneuvoliikenne ja linja-autot voisivat kulkea. Etelänkylän isonsillan purkamisesta keskusteltiin ja TVH:n siltaosasto määräsi tutkimaan, pitäisikö silta lakkauttaa kokonaan. TVH:n tiensuunnitteluosasto piti lyhyempää kulkuyhteyttä tärkeänä, koska ilman siltaa myös kevyt liikenne olisi joutunut kulkemaan valtatien kautta ja se heikentäisi liikenneturvallisuutta, lisäksi uuden sillan rakentaminen tulisi kalliiksi. Tiesuunnitteluosasto ehdotti, että sillan lakkautuksen käsittely lopetetaan. Paikallinen tiepiiri esitti asian kunnan ratkaistavaksi. Tuloksena oli, että silta kunnostetaan kevyttä moottoriajoneuvoliikennettä varten ja kustannukset, noin 125 000 markkaa, jaetaan TVH:n ja kunnan kesken.


title: Etelänkylän isosilta

text: Korjaustyöt tehtiin vuosina 1974–1975. Toisen reuna-aukon kansirakennetta nostettiin ja sillasta uusittiin vinotuet, poikki- ja vinositeet sekä puukantta vahvistavat satulapuut. Sillan kaiteet tuettiin ja maalattiin. Isosillan lähellä vielä tuolloin ollut pikkusilta n:ro 1 kunnostettiin myös. Korjaustöiden jälkeen sillan painorajoitukseksi tuli 6 tonnia.


title: Etelänkylän isosilta

text: Etelänkylän isosilta on tienpintaan nähden korkealla. Vuoden 1981 tiekorjauksissa nousu sillalle loivennettiin molemmissa päissä 240 metrin matkalla. Liittymä sillan ylittävälle tielle muutettiin T-liittymäksi. Koska siltaa jo harkittiin museosillaksi, etelänpuoleista tukimuuria muokattiin, jotta sillan ulkonäkö pysyisi ennallaan. Sillan puurakenteet tervattiin vuonna 1983, tervaa kului 600 kg, käsiteltävää alaa oli 1800 neliötä.


title: Etelänkylän isosilta

text: Etelänkylän isosillasta tuli museosilta tammikuussa 1982. Se on Suomen kolmanneksi vanhin museosilta Espoon ja Mustasaaren kivisiltojen jälkeen.


title: Etelänkylän isosilta

text: Tielaitos teki museosilloista ja -teistä kartoituksen vuonna 2007. Kartoituksessa selvitettiin kohteiden perustiedot, tehtiin arvoluokitus, määriteltiin kohteiden tallennusluokat ja tehtiin toimenpide-ehdotukset. Etelänkylän isosillalla on kartoituksen mukaan tieliikennehistoriallista arvoa ja sen säilyneisyys on hyvä. Tallennusluokaltaan se on pysyvästi säilytettävä museokohde ja sitä esitetään säilytettäväksi pysyvästi.


title: Etelänkylän isosilta

text: Silta kuuluu Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin parinkymmenen muun Tiehallinnon museosillan kanssa Museosilta-teemakohteessa.


title: Etelänkylän isosilta

text: Etelänkylän isonsillan rakentamisen aikaan keväällä 1837 uusittiin myös neljä pikkusiltaa, jotka sijaitsivat peräkkäin noin 150 metrin matkalla isonsillan lähellä. Pikkusillat ja niiden alla olleet tulvauomat isosillan nousupenkereessä ja maantiessä vähensivät siltaan ja tiehen kohdistuvia tulvasta aiheutuvia rasituksia. Pikkusillat olivat puurakenteisia yksiaukkoisia siltoja. Sittemmin lisäuomat on täytetty ja pikkusillat purettu, viimeisenä purettiin lähinnä isosiltaa sen kivetyssä nousupenkereessä sijainnut huonokuntoinen Etelänkylän pikkusilta n:o 1 vuonna 1981.


title: Etelänkylän isosilta

text: Pyhäjoen pohjoisen suuhaaran ylittänyt vanha Pohjankylän isosilta valmistui hieman Etelänkylän siltaa myöhemmin, tiettävästi keväällä 1849. Silta oli rakenteeltaan Etelänkylän sillan kaltainen, mutta siinä oli vain yhdenkertaiset vinotuet. Pohjankylän sillan perustus oli paremmin tehty kun Etelänkylän sillan. Valtatien uusien siltojen valmistuttua silta todettiin huonokuntoiseksi, mutta korjauskelpoiseksi. Silta korjattiin. Se uusittiin vuonna 1981 rakentamalla vanhan sillan kiilakivisten maatukien ja virtapilareiden varaan 66 metriä pitkä ja 12 metriä leveä betoninen uusi Pohjankylän isosilta


title: Aldo Palazzeschi

text: Aldo Palazzeschi (oik. "Giurlani" 1885–1974) oli italialainen kirjailija. Hänen lyriikkansa on yhdistetty paitsi futurismiin, myös niin sanottuun hämyrunouteen.


title: Heinänuha

text: Heinänuha on eri kasvien siitepölyn aiheuttamaa allergista nuhaa. Heinänuhaa esiintyy pääasiassa keväisin ja kesäisin: lehtipuiden kukinta-aikaan keväällä (leppä, pähkinäpensas ja koivu), heinien kukkiessa kesällä sekä pujon kukkiessa loppukesästä. Heinänuhan lievitykseen voi käyttää mm. setiritsiiniä sisältäviä lääkkeitä kuten Histec tai Zyrtec. Siitepölyallergia aiheuttaa monesti myös silmäoireita.


title: Heinänuha

text: Siitepölyallergia on lasten yleisin allergia, ja kaikkiaan siitä kärsii arviolta noin 20 % suomalaisista.


title: Haldir

text: Haldir on J. R. R. Tolkienin luoma kuvitteellinen hahmo Keski-Maassa.


title: Haldir

text: Haldir oli Lothlórienin haltia. Haldir oli vartioimassa Lorienin rajoja Sormuksen saattueen saapuessa Lorienin pohjoisille rajoille. Haldir myös opasti saattueen Caras Galadhoniin. Haldirin mukana olivat hänen veljensä Rúmil ja Orophin, jotka eivät olleet saattueen kanssa paljonkaan tekemisissä, sillä he eivät juurikaan puhuneet Keski-Maan yleiskieltä westronia. Haldir olikin yksi harvoista westronia puhuvista haltioista Lórienissa. Saattueen lähdettyä Lórienista Haldir ei esiinny kirjoissa.


title: Haldir

text: Toinen Silmarillionissa esiintyvä Haldir Halmirin poika Halethin huoneesta kuoli Nírnaeth Arnoediadissa, eli lukemattomien kyynelten taistelussa.


title: Haldir

text: Peter Jacksonin "Taru sormusten herrasta" trilogiassa Haldiria näytteli Craig Parker merkittävästi kirjaa suuremmassa roolissa. Alkuperäisessä kirjatrilogiassa Ämyrilinnan taistelussa ei ollut Legolasia lukuun ottamatta muita haltioita. Elokuvassa "Kaksi Tornia" Haldir kuoli Helmin Syvänteen taistelussa vuonna 3019 Kolmatta Aikaa.


title: Mieczysław Horszowski

text: Mieczysław Horszowski (23. kesäkuuta 1892 – 22. toukokuuta 1993) oli puolalainen pianisti.


title: Mieczysław Horszowski

text: Horszowski syntyi Lvivissä ja sai varhaisimman opetuksensa äidiltään. 7-vuotiaana hän pääsi Teodor Leszetyckin oppilaaksi Wienissä. Jo vuonna 1901 Horszowski esitti Ludwig van Beethovenin pianokonserton Varsovassa. Hän kuitenkin keskeytti uransa tilapäisesti opiskellakseen kirjallisuutta, filosofiaa ja taidehistoriaa Pariisissa.


title: Mieczysław Horszowski

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Horszowski asettui Milanoon ja jatkoi pianistinuraansa Pablo Casalsin rohkaisusta. Hän muutti vuonna 1940 New Yorkiin.


title: Mieczysław Horszowski

text: Horszowskin tulkintoja on levytetty laajalti mm. Deutsche Grammophonille ja Columbia Recordsille. Hän kuoli Philadelphiassa kuukautta aiemmin, kuin olisi täyttänyt 101 vuotta.


title: Ferd’nand

text: Ferd’nand on tanskalainen sarjakuva, jota kirjoitti ja aluksi piirsi nimimerkki Mik eli tanskalainen Henning Dahl Mikkelsen vuodesta 1937 aina kuolemaansa eli vuoteen 1982 asti. Vuosina 1968–1989 piirtäjä oli amerikkalainen Al Plastino (aikaisemmin "Teräsmies"-piirtäjä); Mikkelsenin kuoleman jälkeen sarjat signeerattiin ”Al + Mik”. Sittemmin sarjan piirtäjänä on ollut tanskalainen taiteilija Henrik Rehr vuoteen 2012 saakka, jolloin sarjan teko päättyi. Vanhoja sarjakuvajaksoja on sittemmin julkaistu ajanmukaistettuna, niin että esimerkiksi vanhanaikainen putkiradio on korvattu stereolaitteistolla ja vanha automalli nykyaikaisella.


title: Ferd’nand

text: Sarja on siitä erikoinen, että siinä ei ole puhekuplia, vaan se on pantomiimi. Siksi se onkin levinnyt moniin maihin.


title: Ferd’nand

text: "Aamulehti" on julkaissut sarjaa nimellä "Aapeli". "Hufvudstadsbladetissa" sarjaa on julkaistu keskeytyksettä lokakuusta 1937 alkaen. 1950-luvulla sarjaa julkaistiin Suomessa vuosialbumeina.


title: Antoine Pinay

text: Antoine Pinay (30. joulukuuta 1891 – 13. joulukuuta 1994) oli ranskalainen konservatiivipoliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä vuosina 1952–1953.


title: Antoine Pinay

text: Pinay toimi Saint-Chamondin pormestarina 1929–1977 ja tuli valituksi Ranskan kansalliskokoukseen vuonna 1936.


title: Antoine Pinay

text: Pinay toimi Ranskan talousministerinä vuoteen 1960 asti. Hänen oikea käsivartensa oli halvaantunut ensimmäisessä maailmansodassa saatujen vammojen seurauksena.


title: Antoine Pinay

text: Pari viikkoa ennen 103-vuotispäiväänsä vuonna 1994 kuollut Pinay on Ranskan kaikkien aikojen pitkäikäisin pääministeri.


title: Mark Milligan

text: Mark Milligan (s. 4. elokuuta 1985) on australialainen jalkapallopuolustaja, joka on pelannut Australian jalkapallomaajoukkueessa ja Sydney FC:ssä, Australian A-liigassa. Hänen ensimmäinen maaottelunsa oli Liechtensteinia vastaan. Vaikka Milligan luettiinkin Australian pelaajiin vuoden 2006 jalkapallon maailmanmestaruuskisoissa, hän ei saanut minuuttiakaan peliaikaa.


title: Outo vieras Muumitalossa

text: Outo vieras Muumitalossa () on vuonna 1980 ilmestynyt Tove Janssonin viimeinen muumikirja. Tove Janssonin veli Per Olov Jansson on tehnyt kirjaan valokuvakuvituksen.


title: Outo vieras Muumitalossa

text:
Kirjan päähenkilöitä ovat muumiperhe, esi-isä, Pikku Myy, Miska ja Haisuli. Tapahtumat sijoittuvat siniseen Muumitaloon.
Eräänä täysikuisena syysyönä muumit ajattelevat, että on aika mennä talviunille. Keskellä yötä Muumitaloon tulee outo vieras, joka menee kellariin. Pian kaikkialla haisee ja on sotkuista. Pikku Myy menee alas tutkimaan tapausta. Vieras paljastuu pieneksi ja karvaiseksi merirosvo-Haisuliksi.
Kirjan kuvissa käytetyn Muumitalon pienoismallin ovat rakentaneet Pentti Eistola, Tuulikki Pietilä ja Tove Jansson vuosina 1976–1979. Rakennuspiirustuksia ei käytetty, vaan rakentaminen eteni vapaasti. Kyseessä on itsenäinen taideteos, joka ei muistuta aiemmissa muumikirjoissa kuvattua Muumitaloa. Teos kuuluu nykyään Tampereen taidemuseon osana toimivan Muumilaakson kokoelmaan.


title: Outo vieras Muumitalossa

text: Kuvissa esiintyvät hahmot ovat Tuulikki Pietilän suunnittelemia nukkeja.


title: Abbath Doom Occulta

text: Abbath Doom Occulta (oik. Olve Eikemo) (s. 5. maaliskuuta 1973 Bergen, Norja) on norjalainen metallimuusikko. Hän toimi Immortalin ja I:n laulajana, kitaristina ja basistina. Hän on soittanut myös rumpuja albumeilla "Pure Holocaust" ja "Battles in the North".


title: Abbath Doom Occulta

text: Vuonna 2014 Abbath jätti Immortalin, ja perusti seuraavana vuonna uuden nimeään kantavan yhtyeen.


title: Rosasiitti

text: Rosasiitti on mineraali, joka kemialliselta koostumukseltaan on hydroksyyli-ionin sisältävää kupari- ja sinkkikarbonaattia ([(Cu,Zn)CO(OH)]). Mineraali sisältää kuparia ja sinkkiä suhteessa 3:2. Mineraali löydettiin vuonna 1908 Rosaksesta Sardiniasta ja sai nimensä löytöpaikkansa mukaan. Malmista eristetään jonkin verran sinkkiä ja kuparia.


title: Rosasiitti

text: Rosasiittia löydetään usein kupari- ja sinkkimalmien hapettumisvyöhykkeestä . Mineraali esiintyy usein yhdessä muiden värillisten mineraalien kuten punaisen limoniitin tai sinisen aurikalsiitin kanssa. Aurikalsiitista rosasiitti eroaa olemalla kovempi. Mohsin asteikolla sen kovuus on 4, kun taas aurikalsiitin kovuus on 2.


title: Fédération équestre internationale

text: Fédération équestre internationale (tunnetaan parhaiten lyhenteellä FEI, englanniksi International Federation for Equestrian Sports) eli Kansainvälinen Ratsastajainliitto, on ratsastusurheilun kansainvälinen kattojärjestö. Suomen Ratsastajanliitto (SRL) on FEIn suomalainen jäsenjärjestö. FEI hallinnoin monin eri tavoin useita yleisimpiä kilparatsastusurheilun lajeja.


title: Fédération équestre internationale

text: FEI:n päämaja sijaitsee Sveitsin Lausannessa. FEI perustettiin vuonna 1921, jolloin jäsenmaina olivat Belgia, Italia, Japani, Norja, Ranska, Ruotsi, Tanska ja Yhdysvallat. Nykyään järjestöön kuuluu 132 jäsenmaata. FEI on järjestänyt ratsastuksen maailmanmestaruuskilpailuita neljän vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. FEI:n nykyisenä puheenjohtajana toimii Ingmar De Vos, joka aloitti tehtävässä vuonna 2014.


title: Fédération équestre internationale

text: FEI hallinnoi kilpailuja ja määrää kansainvälisten kilpailujen säännöt ratsastusurheilun lajeissa, joissa kilpaillaan kansainvälisesti. Sen alaisuuteen eivät kuitenkaan kuulu hevospoolo eikä laukkaurheilu.


title: Noordoostpolder

text: Noordoostpolder on kunta Flevolandin provinssissa, keskellä Alankomaita. Asukkaita kunnassa on 45 788 (30.6.2008) ja pinta-alaa sillä on 595,41 neliökilometriä, josta vettä on 135,36 km². Aiemmin kuntaa kutsuttiin Urker Landiksi. Emmeloord on Noordoostpolderin hallinnollinen keskus.


title: Noordoostpolder

text: Kunnassa sijaitseva Schokland on valittu UNESCOn maailmanperintöluetteloon.


title: Noordoostpolder

text: Bant, Creil, Emmeloord, Ens, Espel, Kraggenburg, Luttelgeest, Marknesse, Nagele, Rutten ja Tollebeek.


title: Halla (Kotka)

text: Halla on Kotkan kaupunginosa ja saari Suomenlahdessa. Halla on kaavoitettu Kymenlaakson seutukaavassa teollisuusalueeksi. Itärannalla sijaitsee Hallan satama. Saarella ei ole nykyisin asutusta.


title: Halla (Kotka)

text: Hallan mantereesta erottava salmi on nimeltään Karhusalmi. Halla on nykyisin pengerretty kiinni sen eteläpuolella sijaitsevan Tiutisen saaren kanssa. Halla rajoittuu Popinniemen, Suulisniemen ja Tiutisen kaupunginosiin.


title: Halla (Kotka)

text: Hallan saarelle valmistui vuonna 1876 höyrysaha toiminimellä Hallan Osakeyhtiö. Sahan rakennuttajina toimi norjalainen yhtiö N. Otterstad & Co. Saha siirtyi suomalaisomistukseen vuonna 1916, jolloin sen osti UPM:n edeltäjä Kymiyhtiö. Saarella on ollut myös Hallan sellutehdas. Saha lopetti toimintansa vuonna 1986. Saaren omistaa nykyisin UPM, joka on suunnitellut muuttavansa Hallan sataman yksityiseksi yleiseksi satamaksi ja Karhulan–Sunilan rautatien jatkamista uudelleen saarelle.


title: Halla (Kotka)

text: Halla liitettiin vuonna 1951 Kymistä Karhulan kauppalaan ja vuonna 1977 muun Karhulan mukana Kotkan kaupunkiin.


title: Halla (Kotka)

text: Hallaan ja Tiutiseen pääsi ennen pelkän rautatien kautta. Se huomattiin heikoksi ja vaikeaksi kulkureitiksi, jonka jälkeen vanhan hallan sillan viereen rakennettiin maantiesilta. Vanhan sillan käyttö on lopetettu sortumisvaaran takia.


title: Bongaus

text: Bongaus on tietyntyyppisten asioiden havainnointia ja havaintojen kirjaamista kokoelmaksi. Bongaus on keräilyn aineeton muoto, sillä bongaaja ei ota havaitsemiaan kohteita itselleen. Bongaajien motivaatio on silti usein sama kuin tavaroitakin varsinaisesti keräilevillä ihmisillä.


title: Halla (täsmennyssivu)

text: Halla tarkoittaa seuraavia:


title: Pyöräilykypärä

text: Pyöräilykypärä on kypärä, jota käytetään pyöräilyssä. Sen tarkoituksena on suojata onnettomuudessa pyöräilijän päätä iskuilta.


title: Pyöräilykypärä

text: Pyöräilykypärän käytöstä on säädetty vaihtelevasti eri maiden laeissa. Useimmissa maissa pyöräilykypärää ei ole pakko käyttää. Pyöräilykypärän käyttö on ollut pakollista Australiassa 1990-luvun alusta lähtien. Se on pakollista myös Uudessa-Seelannissa sekä joissain Yhdysvaltain ja Kanadan osissa. Israelissa käyttöpakosta luovuttiin neljän vuoden kokeilun jälkeen vuonna 2011.


title: Pyöräilykypärä

text: Suomen tieliikennelain suositusluontoisen pykälän mukaan pyörällä ajettaessa on "yleensä" käytettävä kypärää. Koska kyseessä on suositus, käyttämättömyydestä ei rangaista. Suomessa käytetään kypärissä eurooppalaista EN 1078 -standardia ja CE-hyväksymismerkintää.


title: Pyöräilykypärä

text: Maantiepyöräilykilpailuissa pyöräilykypärä on ollut pakollinen vuodesta 2003 lähtien, aluksi osassa kilpailua mutta nykyisin koko kilpailun ajan. Vapaaehtoisesti jotkut kilpapyöräilijät olivat käyttäneet kypärää jo 1990-luvulta alkaen.


title: Pyöräilykypärä

text: Vuonna 2013 suomalaisista pyöräilijöistä kypärää käytti 44 %, mikä on seitsemän prosenttiyksikköä enemmän kuin edellisvuonna. Vuonna 2010 pyöräilykypärää käytti ruotsalaisista pyöräilijöistä 15 % ja yhdysvaltalaisista 38 %. Alankomaissa, missä on eniten pyöräilijöitä asukaslukua kohti koko maailmassa, pyöräilykypärän käyttö ei ole pakollista, ja vain yksi tuhannesta pyöräilijästä käyttää sitä. Käyttöpakon vastustajien mukaan pyöräily on Alankomaissa niin turvallista, että kypärää ei tarvita, ja sen käyttöpakko voisi vähentää pyöräilemistä. Alankomaissa pyöräilijän kuolemanriski on vain yksi kuudesosa Yhdysvaltoihin nähden.


title: Pyöräilykypärä

text: Suomessa vuonna 2011 tapahtuneista 18 kuolemaan johtaneesta pyöräilyonnettomuudesta 13:ssa ei käytetty kypärää, ja näistä neljässä pyöräilijä olisi arvioiden mukaan jollakin todennäköisyydellä saattanut pelastua kypärää käyttämällä.


title: Pyöräilykypärä

text: Pyöräilykypärän suojausvaikutuksesta tehdyt metatutkimukset ovat antaneet vaihtelevia tuloksia. Esimerkiksi vuosina 2001 ja 2009 tehtyjen meta-analyysien mukaan pyöräilykypärä vähentää erilaisten pää- ja niskavammojen riskiä 35–88 prosenttia. Vuonna 2012 tehdyssä vanhan tutkimusaineiston ja uuden aineiston katsauksessa (Rune Elvik, 2012) suojaavan vaikutusen arvioitiin olevan 33 prosenttia.


title: Pyöräilykypärä

text: Cyclehelmets.org-sivuston mukaan eri maissa tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että pyöräilykuolemat ovat vähentyneet samaa tahtia jalankulkijoiden kuolemien kanssa, kun verrataan aikaa ennen pyöräilijöiden kypäränkäytön yleistymistä tai kypäräpakkoa sekä aikaa sen jälkeen. Tämän perusteella pyöräilykypärän käytön yleistyminen ei olisi vaikuttanut kuolemien suhteelliseen määrään. Kun otetaan lisäksi huomioon pyöräilyn väheneminen kypäräpakon seurauksena, pyöräilykuolemien suhteellinen määrä on saattanut jopa kasvaa kypärän käytön yleistymisen myötä.


title: Pyöräilykypärä

text: Pyöräilykypärän tarpeellisuudesta ei ole konsensusta. Monen tutkijan mukaan pakottaminen tai painostaminen pyöräilykypärän käyttämiseen ei kannata.


title: Pyöräilykypärä

text: Pyöräilykypärän käyttö voi lisätä pyöräilijän turvallisuuden tunnetta niin, että hän ottaa aikaisempaa enemmän riskejä. Bathin yliopiston teettämän tutkimuksen mukaan autot jättävät vähemmän tilaa pyöräilijälle ohittaessaan kypärällisen pyöräilijän kuin ilman kypärää pyöräilevän henkilön.


title: Pyöräilykypärä

text: Joidenkin tutkimusten mukaan kypärän muotoilu voi lisätä erityisesti niskavammojen syntymistä silloin, kun onnettomuuksia tapahtuu. Tämä johtuu siitä, että kypärän kasvattaessa pään kokoa pyöräilijä voi osua esteeseen, jonka olisi muuten väistänyt. Tällöin törmäyksen koko iskuvoima kohdistuu suoraan päähän.


title: Pyöräilykypärä

text: Maissa, joissa kypärän käyttö on määrätty pakolliseksi, yleistyneen kypärän käytön ei ole havaittu vähentäneen pyöräilyyn liittyvien pään alueen vammojen lukumäärää. Pyöräilijöiden määrä on sen sijaan kypäräpakon seurauksena tyypillisesti vähentynyt kolmanneksella. Jotkut pyöräilijät pitävät pyöräilykypäriä epämukavan tuntuisina ja vähentävät siksi pyöräilyään.


title: Pyöräilykypärä

text: Arvostelijoiden mukaan pyöräilyn näkeminen todellista vaarallisempana toimintana voi laskea sen vetovoimaa ja myös sitä kautta vähentää pyöräilijöiden määrää. Pyöräily on tilastollisesti kuitenkin turvallisempaa kuin käveleminen tai autoilu, joissa kypärää ei normaalisti käytetä. Pyöräilijöiden määrän väheneminen voi alentaa pyöräilyn turvallisuutta, sillä autoilijat eivät ole heistä silloin enää yhtä tietoisia. Kypäräpakon vuoksi vähentyneestä pyöräilystä seuraa myös huomattavia terveyshaittoja, kuten lihavuutta, sydänsairauksia ja diabetestä. Alankomaalaisen professorin Piet de Jongin mukaan nämä haitat ovat 20-kertaisia kypäränkäytön hyötyihin nähden.


title: Pyöräilykypärä

text: Pyöräilykypäräpakko on hidastanut vuokrapyörien käytön yleistymistä Australiassa ja lisännyt järjestelmän kustannuksia. Käyttäjillä ei useinkaan ole omia kypäriä mukanaan, eikä yleisiä kypäriä haluta käyttää esimerkiksi hygieniasyistä. Dallasin kaupungissa luovuttiinkin aikuisten kypäräpakosta vuonna 2014 etupäässä vuokrapyöräilyn ja uuden kaupunkipyöräjärjestelmän edistämiseksi.


title: Nash

text: Nash tarkoittaa seuraavia:


title: Reino Breilin

text: Reino Volmar Breilin (20. tammikuuta 1928 Paimio – 23. elokuuta 2010 Salo) oli SDP:n kansanedustaja ja ministeri. Hän edusti Turun läänin eteläistä vaalipiiriä 1966–1982. Breilin istui liikenneministerinä Kalevi Sorsan III hallituksessa 1982–1983.


title: Reino Breilin

text: Presidentin valitsijamies Reino Breilin oli 1968, 1978, 1982 ja 1988. Hän istui Salon kaupunginvaltuustossa 1961–2004 ja toimi sen puheenjohtajana 1965–1988 ja 1993–1996. Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 1983.


title: Reino Breilin

text: Koulutukseltaan Breilin oli LVI-teknikko ja peruskoulunopettaja.


title: Pavlo Lazarenko

text: Pavlo Ivanovytš Lazarenko (, s. 23. tammikuuta 1953) on entinen ukrainalainen poliitikko, Ukrainan pääministeri ja liikemies, joka elokuussa 2006 tuomittiin Yhdysvalloissa yhdeksäksi vuodeksi vankeuteen rahanpesusta, kiristyksestä ja petoksesta. Vankeusrangaistuksen lisäksi Lazarenko tuomittiin 10 miljoonan dollarin sakkoihin.


title: Pavlo Lazarenko

text: Lazarenko valmistui Dnepropetrovskin maatalousinstituutista 1978 ja nousi seuraavan vuonna M. Kalinin kolhoosin johtoon Novomoskovskin piirissä Dnepropetrovskin alueella. 1980-luvulla Lazarenko ryhtyi liiketoimiin.


title: Pavlo Lazarenko

text: Vuonna 1992 hänestä tuli Ukrainan kansanedustaja ja maaliskuussa 1992 presidentti nimitti hänet edustajakseen alueelle. Hän oli energiaministerinä ja ensimmäisenä varapääministerinä Kutšman hallituksessa vuodesta 1995 ja käytti valtaansa varatakseen suurimman osan Ukrainan maakaasuntuonnista Yhtyneille energiajärjestelmille, jota johti Dnepropetrovskissa hänen ystävänsä Julia Tymošenko.


title: Pavlo Lazarenko

text: Lazarenkoa edeltänyt pääministeri Martšuk joutui eroamaan toukokuussa 1996 ja hyvissä väleissä Lazarenkon kanssa ollut Ukrainan presidentti Leonid Kutšma nimitti hänet pääministeriksi 28. toukokuuta 1996. Ukrainan parlamentilla ei ollut nimityksen kanssa mitään tekemistä. Virassa ollessaan Lazarenkolla oli paljon valtaa taloudessa ja hän oli paljolti vastuussa mm. Ukrainan suurten maakaasuvarojen yksityistämisestä. Lazarenko erosi virastaan painostuksen alla 2. päivä heinäkuuta 1997.


title: Pavlo Lazarenko

text: Lazarenkon ja Kutšman välit heikkenivät pian tämän jälkeen. Lazarenkon koneistoksi tuli Antiguaan rekisteröidyn yhtiön omistama ja laajan levikin saanut Pravda Ukrainy -lehti, joka kirjoitti paljastusjuttuja ylimmistä virkamiehistä ja väitti Kutšman vaimon siirtäneen valtion varoja puolueelleen. Lehti tuki Lazarenkon Hromada-puoluetta. Maan tiedotusministeri pyrki lakkauttamaan lehden.


title: Pavlo Lazarenko

text: Lazarenko valittiin parlamenttiin maaliskuussa 1998, jossa hän johti oman Hromada-puolueensa ryhmää.


title: Pavlo Lazarenko

text: Lazarenko pidätettiin joulukuussa 1998 kun hän yritti tulla autolla Ranskasta Sveitsiin panamalaisella passilla. Häntä syytettiin Sveitsissä rahanpesusta, mutta vapautettiin 2,5 miljoonan dollarin takuita vastaan. Lazarenko väitti hankkineensa rahat laillisin keinoin.


title: Pavlo Lazarenko

text: Lazarenko lensi Yhdysvaltoihin helmikuussa 1999 ja haki poliittista turvapaikkaa, mutta hänet pidätettiin. Hänet siirrettiin kotiarestiin San Fransciscoon.


title: Pavlo Lazarenko

text: Kesäkuussa 2000 geneveläinen tuomiostuin totesi hänet syylliseksi 6,6 miljoonan dollarin rahanpesuun sveitsiläisten pankkien kautta. Samassa kuussa Ukrainassa häntä vastaan nostettiin syyte osallisuudesta 1996 tapahtuneeseen poliitikon murhaan ja kahteen korkea arvoisen virkamiehen epäonnistuneeseen murhayritykseen. Lazarenko kiisti syytteet ja väitti itsekin joutuneen murhayrityksen kohteeksi heinäkuussa 1996. Lazarenkoa ei luovutettu Yhdysvalloista Ukrainaan.


title: Pavlo Lazarenko

text: Yhdysvalloissa häntä syytettiin mm. yhdysvaltalaisten pankkien kautta tapahtuneesta 114 miljoonan dollarin rahanpesusta, jotka hän hankki ollessaan korkea-arvoisissa viroissa Ukrainassa 1990-luvulla Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Ukrainan itsenäistyttyä. Elokuussa 2006 Lazarenko tuomittiin Yhdysvalloissa yhdeksäksi vuodeksi vankeuteen ja 10 miljoonan dollarin sakkoihin.


title: Pavlo Lazarenko

text: Korruption vastainen järjestö Transparency International on väittänyt vuonna 2004 julkaisemassaan kymmenen eniten korruptoituneen poliitikon listassa Lazarenkon hankkineen 114–200 miljoonan dollarin omaisuuden epärehellisin keinoin.


title: Zeewolde

text: Zeewolde on kunta Flevolandin provinssissa, keskellä Alankomaita. Pinta-alaa kunnalla on 268,97 neliökilometriä, josta vettä on 20,21 km² ja asukkaita siellä on 20 567 (30.6.2008).


title: Zeewolde

text: Kunta sijaitsee Flevolandin polderilla, itään pieneltä järveltä, jota kutsutaan Wolderwijdiksi ja etelään suuresta Horsterwoldin lehtimetsästä. Lännessä on paljon maanviljelyä. Zeewolde on kuuluisa muun muassa maisemistaan.


title: Zeewolde

text: Zeewolden kunta perustettiin vuonna 1984, joten se onkin yksi Alankomaiden nuorimmista kunnista. Ennen vuotta 1984, aluetta hallinnoi "Openbaar Lichaam Zuidelijke IJsselmeerpolders" (OLZIJ), jonka oli perustanut Alankomaiden hallitus ennen Flevolandin provinssin perustamista.


title: Zeewolde

text:
Zeewolden ensimmäiset asukkaat olivat niin kutsuttuja "pioneerejä", jotka tulivat "vanhalta maalta" vastaperustetulle polderille vuonna 1979. He olivat pääasiassa maanviljelijöitä, joiden täytyi aluksi järjestää, että mistä he saavat palveluja kuten sähköä tai vesijohtovettä. Kylä suunniteltiin pääasiassa huolehtimaan palveluista, joita maanviljelijät tarvitsevat.
Alueelle on perustettu kaksi lomakeskusta.


title: Bizenghast

text: Bizenghast on yhdysvaltalaisen M. Alice LeGrow’n kirjoittama ja piirtämä kauhuaiheinen pseudomanga. "Bizenghast" kertoo orvon Dinahin elämästä Bizenghast-nimisessä syrjäisessä kylässä ja hänen seikkailuistaan elävien maailmaan jääneiden kuolleiden sielujen parissa.


title: Bizenghast

text: Suomessa "Bizenghastin" ikäsuositus on yli 12 vuotta ja kustantaja Pauna Media Group.


title: Bizenghast

text:
Tapahtumat sijoittuvat syrjäiseen Bizenghast-nimiseen kylään, jolla on ankea historia. Kylästä on kirjoitettu pelottavia uutisleikkeitä metsässä samoilleitten siviilien näkemästä "toisesta hautausmaasta", jonne ei ole löydetty takaisin, St. Lymanin traagisesta koulupalosta, jossa koulu tuhoutui kokonaan ja oppilaita katosi jäljettömiin ja muita selkäpiitä karmivia tekstejä. Orvoksi jäänyt tyttö Dinah kuitenkin asuu tässä kauhun tyyssijassa tätinsä kanssa suuressa kartanossa kaukana melkein kaupungin laidalla. Nuorempana Dinah oli ryöminyt yhteen kartanon kellareista ja löytänyt tiensä maanalaiselle ruumishuoneelle, josta hän oli yrittänyt kertoa. Kukaan ei ollut uskonut häntä ja henelle jäi kokemuksesta elinikäisiä traumoja, minkä johdosta hänen epäillään olevan nyt vakavasti sairas. Ainoana lohtuna tytön ankeassa arjessa on kuitenkin hänen paras ystävänsä Vincent, joka haluaa suojella ja puolustaa tätä henkensä kaupalla. Sitten, kun sinä kohtalokkaana päivänä he löytävät hautausmaan ja sen alla sijaitsevan vanhan mausoleumin pääsevät he osallisiksi pelastamaan kirottuja sieluja sekä haamuja, jotka eivät ole pääseet lepoon. Aluksi tehtävä kuulostaa parivaljakosta tietenkin niin typerältä, että luulisi sen olevan pelkkää pilaa, mutta nopeasti pelottavalla tavalla saadaankin huomata, että juttu on totisinta totta ja tehtävät on pakko suorittaa. Tehtävät tuntuvat melko mystisiltä, kun Dinah ja Vincent joutuvatkin pelinappuloiksi sielujen aiempaan pirulliseen elämään ja joutuvat etsimään sieluja lukuisten arvoitusten avulla. Tehtävän kuitenkin ollessa vaikeimmillaan ja niiden koko ajan vaikeutuessa on kuitenkin Dinahilla ja Vincentillä apunaan puhelias ja sarkastinen mausoleumin torninvartija Edaniel, joka auttaa heitä tehtävien suorittamisessa, eikä häneltä pienet taiatkaan ole koskaan pahitteeksi. Luulisi, että fiksujen nuorten ja vielä sieluekspertti Edanielin johdolla ongelmat olisi ratkaistu nopeasti ilman suurempia ongelmia, mutta tehtävässä piilee kuitenkin vielä yksi mutta; Jos Dinah ei onnistu tehtävässään hän joutuu jäämään mausoleumiin ikuisiksi ajoiksi ja mikä sen mukavampaa kuin siivoojana epämääräisenä kasana ruumiita? He saavat myös tietää Edanielilta, että he saavat avukseen myös Edanielin veljen, ja kaksi siskoa.Edanielin veljen nimi on Edrear, joka on rakastunut Dinahiin. Dinahin ja Vincentin tehtävät ja arvoitukset jopa vaikenevat koko ajan matkanvarrella, joten haastetta tästä mielikuvituksellisesta kauhuseikkailusta ei ainakaan puutu.
Dinah on sarjan päähenkilö, joka näkee kummituksia. Hän on jäänyt nuorena jäänyt orvoksi ja asuu nyt tätinsä kanssa Bizenghastissa suuressa kartanossa. Dinahin epäillään olevan vakavasti mielisairas; hänen "kohtauksensa" johtuvat luultavasti lapsuudessa saadusta traumasta maanalaisessa ruumishuoneessa. Dinahin ainoa ystävä on Vincent, koska kylässä ei juuri asu muita hänen ikäisiään nuoria. Dinah on hyvin itsepäinen ja rohkea sanoo yleensä suoraan mitä ajattelee. Hän suorittaa öisin mausoleumista saamiaan tehtäviä Vincent apunaan ja päivät riitelee tätinsä kanssa kotona.


title: Bizenghast

text: Vincent on Dinahin ikäinen poika, joka auttaa öisin tätä suorittamaan vaikeita tehtäviä ja arvoituksia mausoleumissa. Hän yrittää suojella Dinahia ja on valmis ottamaan mausoleumin tehtävän vastuulleen Dinahin puolesta, koska haluaa suojella häntä. Vincent on älykäs, Dinahin tädin mukaan "ei-toivottu vieras".


title: Bizenghast

text: Edaniel auttaa ja opastaa Dinahia ja Vincentiä mausoleumin vaikeimmissa tehtävissä ja on kova selittämään kaikkea. Edaniel esiintyy yleensä kissan ja ketun risteytystä muistuttavassa eläinhahmossa, joka voi muuttaa kokoaan ainakin talonkorkuiseksi. Hänellä on kuitenkin myös ihmishahmo, johon hän vaihtaa melko harvoin. Ihmismuodossaan Edaniel on nuori, kauniskasvoinen poika.


title: Bizenghast

text: Edrear on Edanielin veli. Hän ottaa Edanielin paikan Dinahin auttajana ja suojelijana. Hänen yleisin muotonsa on ihmismäinen. Tähän muotoon kuuluvat vaatteet ovat itse asiassa osa hänen kehoaan.


title: Nehemia

text: Nehemia on merkittävä henkilö juutalaisten historiassa Babylonian pakkosiirtolaisuuden jälkeiseltä ajalta. Hänet on mainittu Raamatussa ja hänen uskotaan olevan Nehemian kirjan kirjoittaja. Hän oli Hakaljan poika (Neh. 1:1) ja kuului luultavasti Juudan heimoon. Hänen perheensä asui Jerusalemissa ennen pakkosiirtolaisuutta. (Neh. 2:3)


title: Nehemia

text: Nehemia eli Juudan kuningaskunnan ollessa osa Persian valtakuntaa. Hän oli kuninkaallinen juomankantaja Susassa, kuningas Artakserkses I:n hovissa. Nehemia ja kuningas olivat hyvissä väleissä ja kuningas salli Nehemian lähteä jälleenrakentamaan Jerusalemia.


title: Nehemia

text: Veljeltään Hananilta hän kuuli surullisia uutisia Jerusalemin kunnosta (Neh. 1:2), ja hän suri ja rukoili monta päivää. Pitkään kuningas seurasi hänen suruaan ja kysyi sen syytä. Nehemia kertoi kuninkaalle ja sai luvan lähteä Jerusalemiin Juudean käskynhaltijana.


title: Nehemia

text: Nehemia saapui Jerusalemiin Artakserkses I:n kahdentenakymmenentenä hallitusvuonna suuren saattueen kera.


title: Nehemia

text: Saavuttuaan Jerusalemiin Nehemia alkoi tutkia kaupungin kuntoa salaa iltaisin ja suunnitteli kunnostustöitä. Suunnitelma vaati paljon taitoja ja voimavaroja, jotta se valmistuisi kuudessa kuukaudessa.


title: Nehemia

text: Nehemia pysyi kolmetoista vuotta Juudean käskynhaltijana säätäen useita lakeja vastustuksesta huolimatta. (Neh 13:11) Hän pystytti hallinnon vanhoja perinteitä noudattaen, "täydentämään ja tukemaan Esran työtä", ja kaikki valmistelut olivat kaupungin parhaaksi. Pian tämän jälkeen hän palasi Persiaan palvelemaan kuningastaan, eikä kestänyt kauankaan, kun Jerusalem alkoi taas rappeutua.


title: Nehemia

text: Jotkut tutkijat uskovat, että Malakia ilmestyi nyt kansan keskuuteen kertoen varoituksia moraalisesta rappeutumisesta, ja Nehemia palasi Persiasta - oltuaan poissa kaksi vuotta. Hän suri nähdessään levinneet moraalittomuuden. Nehemia palautti vanhan Mooseksen lain kansan moraaliseksi opiksi.


title: Nehemia

text: Tämän jälkeisestä historiasta ei ole tietoa. Todennäköisesti Nehemia jäi käskynhaltijaksi kuolemaansa saakka (n. 412 eaa.).


title: Nehemia

text: Nehemia oli viimeinen käskynhaltija, joka lähetettiin Juudeaan Persiasta. Coele-Syyrian satraappi otti Juudean haltuunsa ja toimi sen käskynhaltijana.


title: Nehemia

text: Nehemian kirja kertoo historiallista tietoa Nehemian tehtävästä uskonnollisen sisällön muassa. Poliittisesta näkökulmasta hänen työnsä oli Persialle tärkeää, joka halusi turvata Levantin alueen hallitsemisen.


title: Nehemia

text: 400-luvulla eaa. Egypti kapinoi Persian valtakuntaa vastaan, ja Kreikan vaikutusvalta kasvoi valtakunnan länsiosissa. Persian turvallisuus tarvitsi strategisia muutoksia, kuten Jerusalemin uudelleen linnoittamisen ja paremman Levantin kansojen erottelun. (Nehemian aikana kiellettiin avioliitot muiden kansojen kanssa).


title: Erfurtin ohjelma

text: Erfurtin ohjelma on Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen vuonna 1891 Erfurtissa käyttöönsä hyväksymä puolueohjelma. Ohjelman kirjoitti Karl Kautsky apunaan ohjelmakomitea, johon kuului muun muassa Eduard Bernstein. Tavoitteena oli luoda ”Sosialidemokraattinen katekismus” ja tapahtuneen historian valossa teoksesta sellainen syntyikin.


title: Erfurtin ohjelma

text:
Ohjelma jakaantui kahteen osaan: periaatteelliseen ja käytännölliseen. Edellisessä käsitellään sosiaalidemokratian päämääriä ja jälkimmäisessä puolueen (nyky-)yhteiskunnalle vaatimuksia päämäärien saavuttamiseksi. Ohjelman periaatteellinen osa alkaa "pikkutuotannon" puolustuksella, toisin sanoen sellaisen käsityöläisyyden ja yrittämisen puolustamisella, jossa
työntekijä omistaa itse työ- ja tuotantovälineensä. Ohjelman mukaan


title: Erfurtin ohjelma

text: Tavoitteena ei kuitenkaan ollut jonkun tietyn luokan etujen ajaminen, vaan luokkavallan ja luokkien poistaminen ja samanlaisten oikeuksien ja velvollisuuksien antaminen kaikille syntyperään tai sukupuoleen katsomatta.


title: Erfurtin ohjelma

text: Suomeksi Erfurtin ohjelman periaatteellinen osuus ilmestyi ensimmäisen kerran jo 1899 J. K. Karin suomentamana. Teoksesta on otettu useita painoksia; teoksen uusittu laitos ilmestyi 1974 Tammen kustantamana.


title: Erfurtin ohjelma

text: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue otti ohjelman käytännöllisen osan vaatimukset melkein sellaisenaan ensimmäiseksi puolueohjelmakseen Forssan puoluekokouksessa 1903. Myös monien muiden maiden sosiaalidemokraattiset puolueet omaksuivat ohjelman ohjenuorakseen.


title: Lempäälän Kisa

text: Lempäälän Kisa (LeKi) on vuonna 1904 perustettu urheilun yleisseura. LeKissä toimii seitsemän eri lajijaosta: hiihto, judo, kuntoilu, lentopallo, painonnosto, salibandy ja ultimate&frisbeegolf. Viimeinen jaosto vastaa molemmista liitokiekkoilulajeista.


title: Lempäälän Kisa

text: LeKin jääkiekkotoiminta on eriytynyt oman yhdistyksensä alle vuonna 2017, jonka nimi on Lempäälän Kisa 1955 jääkiekko ry. Tästä on pääartikkeli Lempäälän Kisa (jääkiekko).


title: Thait

text: Thait () ovat Kaakkois-Aasiassa asuva kansa josta suurin osa asuu Thaimaassa ja muualla Aasiassa. Thait puhuvat äidinkielenään thain kieltä ja suurin osa heistä on uskonnoltaan buddhalaisia.


title: Francisco Varallo

text: Francisco ”Pancho” Varallo (5. helmikuuta 1910 La Plata, Argentiina – 30. elokuuta 2010) oli argentiinalainen jalkapalloilija. Hän oli viimeinen elossa ollut henkilö, joka pelasi ensimmäisten jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuiden loppuottelussa Montevideossa, Uruguayssa 30. heinäkuuta 1930, ja ylipäätään viimeinen elossa ollut henkilö joka pelasi koko kisoissa. Vielä 95-vuotiaana hän muisti Argentiinan tässä ottelussa kokeman tappion (4–2 Uruguayn hyväksi).


title: Francisco Varallo

text: MM-kilpailuiden 1930 jälkeen Boca Juniors osti Varallon, josta tuli sen kaikkien aikojen maalintekijä: hän teki kahdeksan vuoden aikana yhteensä 181 maalia 209 ottelussa. Vuonna 2009 Martin Palermo rikkoi tämän ennätyksen. Varallo lopetti pelaamisen vuonna 1940 loukkaantumisen vuoksi.


title: Francisco Varallo

text: Varallolle myönnettiin Kansainvälisen jalkapalloliiton ansiomerkki (FIFA Order of Merit) vuonna 1994.


title: Jean-Marie Pfaff

text: Jean-Marie Pfaff (s. 4. joulukuuta 1953 Lebbeke) on belgialainen jalkapallomaalivahti.


title: Jean-Marie Pfaff

text: Pfaff liittyi KSK Beverenin vahvuuteen ja voitti seuran mukana niin Belgian mestaruuden kuin cupinkin. Vuonna 1982 hän siirtyi Bayern Müncheniin ja voitti sen kanssa kolme Bundesliigan mestaruutta ja kaksi Länsi-Saksan cupmestaruutta.


title: Jean-Marie Pfaff

text: Pfaff pelasi Belgian maajoukkueessa ensi kertaa 1976 maineikkaassa Alankomaat-kohtaamisessa. Hän pelasi kahdesti sekä maailmanmestaruuskisoissa että Euroopan-mestaruuskisoissa. Hän saavutti EM-hopeaa vuonna 1980. Kaikkiaan hän pelasi 64 maaottelua, mikä oli belgialaismaalivahdeista eniten vuoteen 2018 saakka.


title: Jean-Marie Pfaff

text: Hän on nykyisin perheensä kanssa Belgian television tosi-TV -tähti.


title: SDS-PAGE

text: SDS-PAGE eli natriumdodekyylisulfaattipolyakryyliamidigeelielektroforeesi on biokemiassa, genetiikassa ja molekyylibiologiassa käytetty tekniikka, jolla erotellaan proteiineja niiden elektroforeettisen liikkuvuuden mukaan (liikkuvuuteen vaikuttavat polypeptidin pituus ja molekyylipaino, proteiinin laskostuminen, translaation jälkeiset muokkaukset sekä muut tekijät).


title: SDS-PAGE

text: Analysoitava proteiiniliuos sekoitetaan ensin SDS:ään. SDS on anioninen detergentti, joka tuhoaa proteiinien sekundaari- ja tertiäärirakenteen ja varaa proteiinit negatiivisesti suhteessa kunkin proteiinin massaan. SDS suoristaa proteiinit ja saa ne erottumaan geelillä niiden molekyylipainon mukaan (johon vaikuttaa proteiinin primaarirakenne eli aminohappojen lukumäärä ja koko). Ilman SDS:ää molekyylipainoltaan samanlaiset mutta laskosrakenteeltaan poikkeavat proteiinit etenisivät geelillä eri tavalla niiden erilaisesta laskostumisesta johtuen. SDS:ää sitoutuu proteiiniin noin 1,4 g per 1,0 g proteiinia (joskin suhde voi vaihdella 1,1–2,2 g SDS/g proteiinia), joten useimpien proteiinien massa/varaus-suhde on suurin piirtein yhtenäinen, eli proteiinin geelillä vaeltaman matkan voidaan olettaa olevan suoraan verrannollinen proteiinin kokoon. Proteiiniliuokseen saatetaan lisätä väriainetta, jotta proteiinin etenemistä geelillä pystytään tarkkailemaan elektroforeesiajon aikana.


title: SDS-PAGE

text: Proteiinin tertiääri- ja kvaternäärirakenteen hajottamiseksi proteiineja voidaan joskus SDS:n käyttämisen lisäksi kuumentaa hetken lähellä kiehumispistettä pelkistimen läsnä ollessa. Pelkistimiä ovat esimerkiksi DTT ja 2-merkaptoetanoli, jotka denaturoivat proteiinia lisää pelkistämällä disulfidisidoksia. Tätä useimmin käytettyä menetelmää kutsutaan pelkistäväksi SDS-PAGE:ksi.


title: SDS-PAGE

text: Ei-pelkistävää SDS-PAGE:a (ei kiehuvaa vettä tai pelkistintä) saatetaan käyttää, jos proteiinin luonnollinen rakenne on olennainen jatkoanalyysien kannalta (esimerkiksi tutkittaessa entsyymin aktiivisuutta, jolloin käytetään zymogrammia). Esimerkiksi (QPNC-PAGE) on uusi menetelmä, jolla erotellaan metalloproteiineja monimutkaisista biologisista näytteistä.


title: SDS-PAGE

text: Denaturoidut proteiinit siirretään polyakryyliamidigeelin toiseen päähän sopivaan puskuriin. Geeliin johdetaan sähkövirtaa, jolloin negatiivisesti varautuneet proteiinit vaeltavat geelin poikki. Proteiinit vaeltavat eri tavalla riippuen niiden koosta: lyhyet proteiinit mahtuvat helpommin geelin huokosten läpi, kun taas suurempien proteiinien eteneminen on hitaampaa (niihin kohdistuu enemmän resistanssia). Sopivan ajan kuluttua (yleensä muutama tunti, joskin aika riippuu jännitteestä; proteiinit liikkuvat nopeammin korkeassa jännitteessä, mutta silloin erottelukyky on usein huonompaa), proteiinit ovat vaeltaneet geelillä kokonsa mukaan: pienemmät ovat kauempana ja suuremmat lähempänä lähtöpistettään. Näin proteiinit erottuvat karkeasti kokonsa (ja siten molekyylipainonsa) mukaan. Elektroforeesin jälkeen geeli voidaan värjätä (useimmiten Coomassie Brilliant Blue- tai hopeavärillä), jolloin proteiinit näkyvät geelillä tai tulosta voidaan käyttää jatkokokeissa (esimerkiksi Western-blot-analyysissa). Värjäyksen jälkeen proteiinit näkyvät erillisinä raitoina eli bändeinä () geelillä. Usein geelillä ajetaan myös "markkeriproteiineja", joilla on tunnettu molekyylipaino, jolloin geeli voidaan kalibroida ja tuntemattomien proteiinien molekyylipaino voidaan määrittää vertaamalla niiden kulkemia etäisyyksiä markkerin kulkemaan matkaan.


title: SDS-PAGE

text: Geelielektroforeesia käytetään yleensä ensimmäisenä proteiinipuhdistuksessa, koska se on luotettava ja helppo menetelmä. SDS ja denaturoituminen mahdollistavat proteiinien erottelun vain koon perusteella. Väärät negatiiviset ja positiiviset ovat mahdollisia. Mukaan päässyt epäpuhtaus voi näkyä samana raitana geelillä kuin haluttu proteiini. Epäpuhtaus voi aiheuttaa myös proteiinin vaeltamisen väärään sijaintiin tai estää proteiinin tunkeutumisen geeliin. Siksi onkin tärkeää värjätä koko geeli mukaan lukien kaivot, joihin proteiini aluksi asetetaan. Coomassie blue -väri sitoutuu heikommin glykoproteiineihin ja kuitumaisiin proteiineihin, mikä vaikuttaa proteiinimäärän arviointiin (Deutscher 1990).


title: SDS-PAGE

text: Proteiinit erotellaan yleensä "epäjatkuvissa" puskurijärjestelmissä, jotka lisäävät merkittävästi näyteraitojen terävyyttä geelillä. Epäjatkuvassa geelijärjestelmässä on elektroforeesin alussa ionigradientti, joka saa kaikki proteiinit fokusoitumaan yhdeksi teräväksi raidaksi. Fokusoituminen tapahtuu geelin alkuosassa ("kokoojageeli", ), jossa on isompia huokosia, jolloin proteiinien vaellus ei hidastu huokosten takia. Puskurin negatiiviset ionit poistavat koottujen proteiinien ionigradientin ja proteiinit erottuvat loppumatkan normaalisti geelin erotteluosassa ().


title: SDS-PAGE

text: Usein käytetään tris-glysiini tai "Laemmli"-puskurijärjestelmää, joka kokoaa ja erottelee proteiinit noin 8,3–9,0 pH:ssa. Kyseiset pH-arvot tukevat disulfidisidosten muodostumista proteiinin kysteiini-aminohappotähteiden välillä, erityisesti kun niiden konsentraatio on korkea, sillä kysteiinin pKa vaihtelee 8–9 välillä ja sillä pelkistin ei vaella geelillä proteiinien mukana. Viime aikoina on onnistuttu tuottamaan puskureita, joiden avulla proteiinit voidaan erotella kysteiinin pKa:n alle menevässä pH:ssa (esimerkiksi bis-tris, pH 6,5) ja sisällyttää erotteluun pelkistintä (esimerkiksi natriumbisulfaatti). Alhaisen pH:n puskurista on myös se hyöty, että akryyliamidigeeli säilyy näin kauemmin ja se voidaan varastoida pidemmiksi ajoiksi.


title: Giulietta Simionato

text: Giulietta Simionato (12. toukokuuta 1910 Forlì, Italia – 5. toukokuuta 2010 Rooma, Italia) oli italialainen mezzosopraano.


title: Giulietta Simionato

text: Simionatolla oli vuonna 1935 rooli Ildebrando Pizzettin oopperan "Orseolo" ensiesityksessä, ja hän pääsi jo lähivuosina La Scalaan. Hän sai huomattavaa mainetta toisen maailmansodan jälkeen varsinkin Gioacchino Rossinin tuotannon tulkitsijana.


title: Giulietta Simionato

text: Simionato vetäytyi lavalta vuonna 1966 laulettuaan Rossinin lisäksi muun muassa Domenico Cimarosan ja Giacomo Meyerbeerin teoksia. Simionato kuoli vuoden 2010 toukokuussa viikkoa ennen kuin hän olisi täyttänyt 100 vuotta.


title: Johan Ferrier

text: Johan Henri Eliza Ferrier (12. toukokuuta 1910 Paramaribo, Suriname – 4. tammikuuta 2010 Oegstgeest, Alankomaat) oli surinamelainen poliitikko.


title: Johan Ferrier

text: Ferrier toimi Surinamen viimeisenä kuvernöörinä ennen itsenäisyyttä vuosina 1968–1975. Vuonna 1975 hän nousi maan ensimmäiseksi presidentiksi, kun se saavutti itsenäisyyden Alankomaista.


title: Johan Ferrier

text: Ferrier syrjäytettiin sotilasvallankaappauksella vuonna 1980.


title: Maailman teatteripäivä

text: Maailman teatteripäivä on kansainvälinen vuosipäivä, jota vietetään 27. maaliskuuta. Päivän perusti Kansainvälinen teatteri-instituutti (ITI) vuonna 1961. Juhlapäiväksi valittu päivä oli Pariisiin perustetun Kansojen teatteri-näyttämön avajaispäivä. Aloitteen päivästä teki teatterinjohtaja Arvi Kivimaa ja sitä on vietetty Kansainvälisen teatteri-instituutin kaikissa noin 90 jäsenmaassa.


title: Maailman teatteripäivä

text: Juhlinnan keskeinen perinne on Maailman teatteripäivän julistus. Sen kirjoittajaksi ITI valitsee vuosittain maineikkaan teatterintekijän jostakin jäsenmaastaan.


title: Maailman teatteripäivä

text: Ensimmäisen julistuksen vuodelle 1962 kirjoitti ranskalainen Jean Cocteau. Vuoden 2007 julistuksen kirjoittaja oli šeikki Sultan Bin Mohammed Al Qasimi Yhdistyneistä Arabiemiirikunnista.


title: Maailman teatteripäivä

text: Julistusta luetaan Maailman teatteripäivänä teattereissa ympäri maailmaa ennen illan esitystä tai lähelle osuvan muun päivän esityksen yhteydessä. Maailman teatteripäivään liittyy myös monenlaista muuta juhlintaa, kuten liputusta, palkintojen jakoa ja gaalailtoja.


title: Kaavi (Viro)

text: Kaavi () on kylä Sõrven niemimaalla Saarenmaan kunnassa Virossa. Kylä sijaitsee Itämeren rannalla noin 50 kilometriä Saarenmaan pääkaupungista, Kuressaaresta etelään. Kaavissa on ympärivuotisen asutuksen lisäksi kesäasutusta. Kylässä toimi 2000-luvun alussa myös kauppa, joka on sittemmin lopetettu. Kylässä on myös majakka ja kaksi venesatamaa.


title: Kaavi (Viro)

text: Viieristin luonnonsuojelualue sijaitsee jonkin matkan päässä Kaavilta kohti Kuressaarta.


title: Gordon B. Hinckley

text: Gordon Bitner Hinckley (23. kesäkuuta 1910 – 27. tammikuuta 2008) toimi Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidenttinä 12. maaliskuuta 1995 alkaen aina kuolemaansa 27. tammikuuta 2008. Hinckleystä tuli vanhin MAP-kirkkoa johtanut presidentti 6. marraskuuta 2006, kun hän ohitti David O. McKayn siihenastisen ennätyksen.


title: Gordon B. Hinckley

text: Hinckley syntyi Salt Lake Cityssä, Utahin osavaltiossa, ja valmistui siellä high schoolista 1928. Hinckley ryhtyi lähetyssaarnaajaksi ja palasi Yhdysvaltoihin vuonna 1935.


title: Gordon B. Hinckley

text: Hinckley seurasi kirkon presidenttinä Howard W. Hunteria vuonna 1995. Häntä seurasi virassa Thomas S. Monson. 23. kesäkuuta 2004 George W. Bush myönsi Presidential Medal of Freedomin Hinckleylle.


title: Gordon B. Hinckley

text: Gordon B. Hinckleyn aikakautta kirkon johdossa leimasi ennen muuta intensiivinen temppelien rakennusohjelma. Hinckleyn astuessa virkaansa kirkolla oli toiminnassa 47 temppeliä; hänen kuollessaan niiden määrä oli kasvanut 124:ään, joten presidentti Hinckley vihki virkakautensa aikana käyttöön yli kaksi kolmasosaa kirkon temppeleistä. Viimeinen hänen vihkimänsä temppeli oli Espoon Karakalliossa sijaitseva Helsingin temppeli.


title: Gordon B. Hinckley

text: Samalla temppelien teologinen ja käytännöllinen merkitys muuttui jossain määrin. Aikaisemmin katsottiin temppelien pyhyyden edellyttävän, että niiden lukumäärä ei kasva liian suureksi. Temppeleiden tuli olla kirkon jäsenille vaikeasti tavoitettavissa, jotta matka sinne olisi todellinen pyhiinvaellus ja elämän kohokohta. Hinckleyn kaudella alettiin korostaa temppelien merkitystä toistuvan hengellisen uudistumisen ja virvoittumisen lähteenä. Tämän johdosta katsotaan, että kirkon jäsenellä tulee, mikäli suinkin mahdollista, olla mahdollisuus päästä temppeliin usein ja vähällä vaivalla. Nykyistä vaihetta onkin kutsuttu mormonismin "temppelöitymiseksi". Tähän kehitykseen liittyy myös se, että temppeleitä ja erityisesti ennen temppelin vihkimistä järjestettäviä "avoimien ovien päiviä" käytetään pontimena kirkon lähetystyössä.


title: Gordon B. Hinckley

text: Gordon B. Hinckleyn aikana suoritettiin muitakin isoja rakennusprojekteja. Salt Lake Cityyn rakennettiin kirkkoa varten suuri Konferenssikeskus, johon mahtuu 21 000 ihmistä. Tabernaakkeli on peruskorjattu.


title: Gordon B. Hinckley

text: Teologisesti Gordon B. Hinckleyn kaudelle oli tunnusomaista konservatismi. Kirkko profiloitui esimerkiksi samaa sukupuolta olevien parien oikeuksien vastustajana. Hinckleyn kauden tärkein julkaistu teologinen dokumentti lienee 23. syyskuuta 1995 julkaistu Perhejulistus, jossa kirkko tunnustautuu perinteisten perhearvojen vaalijaksi ja puolestapuhujaksi.


title: Gordon B. Hinckley

text: Toisaalta Gordon B. Hinckley näki vaivaa tehdäkseen kirkostaan tunnetun ja poistaakseen kirkkoa kohtaan tunnettuja epäluuloja. Hän pyrki mahdollisuuksien mukaan luomaan yhteyksiä erilaisiin järjestöihin ja myös ekumeenisia yhteyksiä eri uskonnollisiin yhteisöihin. Hän lisäsi MAP-kirkon näkyvyyttä esimerkiksi ottamalla osaa erilaisiin talk showhin ja ajankohtaisohjelmiin. Puheissaan hän varoitteli kirkkonsa jäseniä liiasta sisäänpäinlämpiävyydestä ja kehotti heitä tutustumaan ennakkoluulottomasti ympäröivään yhteiskuntaan ja myös toisiin kirkkoihin ja niiden jäseniin.


title: Gordon B. Hinckley

text: Hinckleylle tehtiin syöpäleikkaus 24. tammikuuta 2006. Hän menehtyi 27. tammikuuta 2008 kotonaan perheensä ympäröimänä, virallisesti "korkeasta iästä johtuvista syistä".


title: Länsi-Chalukya

text: Länsi-Chalukyan valtakunta () oli valtakunta, joka hallitsi suurinta osaa Deccanin ylänköä Etelä-Intiassa 800-luvulta 1200-luvulle asti. Dynastiaa kutsutaan joskus nimellä "Kalyani Chalukya" sen pääkaupungin Kalyanin mukaan, joka on nykyään Basavakalyan Karnatakan osavaltiossa Intiassa.


title: Mamadou Dia

text: Mamadou Dia (18. heinäkuuta 1910 Kombolé, Senegal – 25. tammikuuta 2009 Dakar, Senegal) oli senegalilainen poliitikko.


title: Mamadou Dia

text:
Dia suoritti opintonsa École William Ponty -oppilaitoksessa. Hän aloitti poliittisen uransa Ranskan Länsi-Afrikan (AOF) johtajana vuonna 1948, ennen valitsemistaan senaattoriksi vuonna 1949. Dia jätti paikkansa senaatissa, kun hänet valittiin Ranskan kansalliskokoukseen vuonna 1956.
Mamadou Dia nousi Senegalin ensimmäiseksi pääministeriksi, kun maa saavutti itsenäisyyden Ranskasta vuonna 1960. Dia joutui vuonna 1962 syytteeseen vallankaappauksen suunnittelusta, minkä takia hänet pidettiin vangittuna vuoteen 1974.


title: Mamadou Dia

text: Dia yritti jatkaa uraansa 1980-luvun alussa, mutta hänen pieni puolueensa ei saanut mainittavaa kannatusta. Hän vetäytyi sittemmin eläkkeelle.


title: Otto Joachim

text: Otto Joachim C.Q. (13. lokakuuta 1910 – 30. heinäkuuta 2010) oli saksalaissyntyinen kanadalainen muusikko ja elektronisen musiikin säveltäjä.


title: Otto Joachim

text: Joachim syntyi Düsseldorfissa ja opiskeli viulunsoittoa siellä ja Kölnissä. Hän jätti Saksan vuonna 1934 ja soitti sotavuosina Singaporessa ja Shanghaissa.


title: Otto Joachim

text: Joachim asettui vakituisesti Montréaliin vuonna 1949. Hänen tuotannossaan on vaikutteita aleatorisesta ja elektroakustisesta musiikista, ja hänestä tehtiin vuonna 1993 National Order of Quebecin ritari.


title: Children's Corner

text: Children’s Corner () on Claude Debussyn säveltämä pianosarja vuosilta 1906–1908. Teos on omistettu säveltäjän omalle tyttärelle Chouchoulle. Sarjaan sisältyy suosittu kappale "Golliwog’s Cakewalk" ("Neekerinuken tanssi").


title: Children's Corner

text: Sarja sisältää kuusi kappaletta, joilla on ensimmäistä lukuun ottamatta englanninkieliset nimet:Englanninkieliset nimet viittaavat perheen englantilaiseen kotiopettajattareen.


title: Tzvetan Todorov

text: Tzvetan Todorov (, 1. maaliskuuta 1939 Sofia, Bulgaria – 7. helmikuuta 2017) oli bulgarialaissyntyinen filosofi sekä kirjallisuuden- ja semiotiikan tutkija.


title: Tzvetan Todorov

text: Todorov muutti Pariisiin vuonna 1963 saatuaan Ranskan valtion apurahan. Hän opetti ensin "Ecole pratique des Hautes Etudes" -korkeakoulussa. Vuodesta 1968 lähtien hän työskenteli tutkimuspäällikkönä ja taiteiden ja kielen tutkijana kansallisessa tieteellisen tutkimuksen keskuksessa ("Centre National de la Recherche Scientifique").


title: Tzvetan Todorov

text:
Todorov kehitti strukturalistista kirjallisuus- ja kielitiedettä Roland Barthesin ja Gérard Genetten ohella sekä toi venäläisten formalistien oppeja länteen. Todorov teki tunnetuksi mm. venäläisen Mihail Bahtinin kirjallisuudentutkimuksia yhdessä Julia Kristevan kanssa.
1980-luvulla hän siirtyi aatehistorian pariin.


title: Tzvetan Todorov

text: Todorov oli voimakas anti-kommunisti ja vihasi totalitarismia ja vallankumousutopioita. Hän oli vuoden 1968 opiskelijaprotesteja vastaan ja kannatti Yhdysvaltain osallistumista Vietnamin sotaan.


title: Tzvetan Todorov

text: Sana ”narratologia” on peräisin Todorovin teoksesta "Grammaire du Décaméron" (1969, Decameronen kielioppi), joka käsittelee Giovanni Boccaccion novelleja.


title: Tzvetan Todorov

text: Kirjallisuudentutkimuksen lisäksi hän kirjoitti mm. Kristoffer Kolumbuksen Amerikan valloituksesta sekä natsien ja Stalinin hirmutöistä.


title: Tzvetan Todorov

text: Todorov toimi vierailevana professorina useissa yliopistoissa, kuten Harvardissa, Yalen, Columbian ja Kalifornian yliopistoissa Yhdysvalloissa.


title: Mangalore

text: Mangalore (kannadaksi ಮಂಗಳೂರು, "Mangalūru", tuluksi ಕುಡ್ಲ, "Kudla", konkaniksi ಕೊಡಿಯಾಲ್, "Kodial", bearyksi ಮೈಕಲ, "Maikala") on Intian Karnatakan osavaltion tärkein satamakaupunki. Se sijaitsee Arabianmeren ja Länsi-Ghatien vuorijonon välissä Karnatakan lounaisosassa ja toimii Dakshina Kannadan piirikunnan hallinnollisena keskuksena.


title: Mangalore

text: Mangalore on saanut nimensä Mangaladeviltä, paikalliselta hindujumalattarelta. Se kehittyi Arabianmeren rannikon satamakaupunkina ja on edelleen yksi Intian merkittävimmistä satamista. Mangalore toimii usein Malabarrannikon vesiliikenteen tukikohtana ja se sijaitsee Netravati- ja Gurupura-jokien takavesien alueella. Kaupungissa on trooppinen ilmasto ja koillisen kesämonsuunin Arabianmeren-haara tuo kaupunkiin sateita. Mangaloren satama käsittelee 75 prosenttia Intian kahvinviennistä ja valtaosan cashew-pähkinöiden viennistä.


title: Mangalore

text: Mangalorea hallitsivat useat suurvallat: Kadamba-dynastia, Vijayanagara-valtakunta, Chalukya-dynastia, Rashtrakuta-dynastia, Hoysala-valtakunta ja Portugalin imperiumi. Britit sekä Mysoren kuningaskunnan hallitsijat Hyder Ali ja Tippu Sultan kiistelivät kaupungin hallinnasta. Se joutui lopulta brittien haltuun vuonna 1799 ja pysyi Madraksen provinssin osana Intian itsenäistymiseen saakka vuonna 1947. Kaupunki liitettiin Mysoren osavaltioon (nykyinen Karnataka) vuonna 1956.


title: Mangalore

text: Mangaloren väestö on monipuolinen. Kaupungissa puhutaan useita kieliä, joihin kuuluvat tulu, konkani, kannada ja beary. Kaupungin ympäristölle luonteenomaisia ovat matalat kukkulat, kookospalmut, joet ja purot sekä punatiilikattoiset rakennukset.


title: Berberihevonen

text: Berberihevonen on peräisin esihistorialliselta ajalta ja sillä on ollut suuri vaikutus hevosrotuihin. Berberihevosista polveutuvat andalusianhevoset ovat monen hienon hevosrodun esivanhempia.


title: Berberihevonen

text: Berberihevosen risti on jyrkkä, häntä on matalalle kiinnittynyt ja pää on karkeatekoinen joka viittaa alkukantaisiin hevosrotuihin. Berberihevonen on kuitenkin hyvin kestävä ja sisukas. Berberihevonen on myös hyvin ketterä ja nopea lyhyillä matkoilla. Se on myös helppohoitoinen ja hyvä yleisratsu. Säkäkorkeus noin 147-157cm


title: Berberihevonen

text: Berberihevoset ovat kotoisin Marokosta. Oletetaan että tämä rotu on polveutunut jääkauden paenneista villihevosryhmistä. Jos tämä on totta, tämä rotu on ainakin yhtä vanha kuin toinen esihistoriallinen rotu, arabianhevonen. Teorioita on myös siitä, että berberihevonen olisi jossain vaiheessa risteytyneet arabianhevosen kanssa, mutta berberihevosesta ei löydy juuri mitään arabialaishevosen piirteitä. Nykyään berberihevonen on hienostuneempi kuin varhaiset berberit, jotka veivät berberiratsumiehiä muslimien pyhään sotaan. Berberihevosen alkuperästä ei tiedetä paljon, mutta berberihevosen ja arabianhevosen väliltä löytyy paljon eroa.


title: Sinfonia nro 5 (Mahler)

text: Gustav Mahlerin sinfonia nro 5 cis-molli on säveltäjän tunnetuimpia teoksia. Alkuperäislaitos syntyi vuosina 1901–1902, mutta säveltäjä työsti teosta lähes kuolemaansa saakka. Sävellyksen ensiesitys oli säveltäjän johdolla Kölnissä vuonna 1904, ja se sai heti suuren suosion. Teos on viisiosainen, ja sen esityskesto on noin 65 minuuttia:Viides sinfonia aloittaa Mahlerin instrumentaalisinfonioiden trilogian. Se on hänen helpoimmin lähestyttäviä sinfonioitaan ja siten myös yksi suosituimmista neljännen ja kahdeksannen ohella.


title: Sinfonia nro 5 (Mahler)

text: Kaksi ensimmäistä ja kaksi viimeistä osaa muodostavat niin ikään omat kokonaisuutensa, joten teos voidaan hahmottaa myös kolmiosaiseksi. Ensimmäisenä on surullisen torvifanfaarin aloittama hautajaismarssi ja toisena myrskyinen, brutaali osa. Nämä kaksi osaa muodostavat kokonaisuuden, ja niissä käytetään osin samoja teemoja. Molemmissa osissa voimakkaat kohdat katkaisevat toistuvast rauhalliset ja kauniit vaiheet.


title: Sinfonia nro 5 (Mahler)

text: Kolmantena osana on lähes kaksikymmentä minuuttia pitkä leikkisä scherzo, jossa melodiaa soitetaan monessa kohdassa kellopelillä. Eloisien kohtien lisäksi mukana on pizzicaton ja vaimeiden torvien leimaamia suvantovaiheita. Scherzon puolivälistä eteenpäin nopeammat kohdat yltyvät usein voimakkaaksi. Neljäntenä osana on kuuluisa "Adagietto", jonka kesto on noin kymmenen minuuttia. Se on tunnettu elokuvasta "Kuolema Venetsiassa", ja lisäksi se soitettiin John F. Kennedyn hautajaisissa. Adagietton äänimaisemaa leimaavat korkeat jouset ja harput. Puhaltimia ei juuri käytetä. Viimeisenä osana on suoraviivainen ja iloinen rondo, joka lainaa melodiassaan adagietton huipentumaa.


title: Britannian Grand Prix 2007

text: Britannian Grand Prix 2007 (virallisesti 2007 Formula 1 Santander British Grand Prix) oli Formula 1 -kauden yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 8. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa. Kyseessä oli Formula 1 historian 778:s kilpailu.


title: Britannian Grand Prix 2007

text: Kilpailussa Massa joutui lähtemään varikolta auton sammuttua lähtöruutuun. Hän nousi lopulta viidenneksi. Voittajana oli Kimi Räikkönen, joka nousi Hamiltonin ohi ensimmäisen varikkopysähdyksen aikana, kun hän meinasi lähteä bensaletkun oltua vielä kiinni autossa. Ensimmäisillä varikkopysähdyksillä Alonso nousi johtoon tultuaan muita kärkiajajia myöhemmin sisään, mutta toisilla pysähdyksillä hän jäi Räikkösen taakse. Kubica ja Heidfeld sijoittuivat BMW:illaan hienosti sijoille neljä ja kuusi. Heikki Kovalainen tuli maaliin seitsemäntenä ennen tallitoveriaan Fisichellaa.


title: Il viaggio a Reims

text: Il viaggio a Reims, ossia L’albergo del giglio d’oro ("Matka Reimsiin eli Kultaisen liljan majatalo") on Gioachino Rossinin säveltämä yksinäytöksinen lyyrinen ooppera Luigi Ballocchin kirjoittamaan italiankieliseen librettoon, joka perustuu osittain Madame de Staëlin teokseen "Corinne ou de l’Italie". Ooppera sävellettiin Ranskan kuinkaan Kaarle X:n kruunajaisten kunniaksi. Oopperan ensiesitys oli Théatre Italienissä Pariisissa 19. kesäkuuta 1825.


title: Il viaggio a Reims

text: Rossini ei alun perin suunnitellut oopperaa esitettäväksi neljän ensimmäisen esityksen jälkeen, ja hän käyttikin noin puolet oopperan musiikista myöhemmin uudessa oopperassaan "Le comte Ory".


title: Il viaggio a Reims

text: Ensi-iltansa jälkeen Pariisin Théâtre Italienissä 19. kesäkuuta 1825 ooppera esitettiin vain kolme kertaa. Käsikirjoitusta pidettiin jo tuhoutuneena, mutta se löytyi 1970-luvulla ja sen eri osat yhdisteltiin saman vuosikymmenen kuluessa. Musikologi Janet Johnsonin tekemä kokoamistyö tuotiin julkisuuteen vuonna 1984 "Pesaro Festivalien" yhteydessä.


title: Il viaggio a Reims

text: Ooppera on lisäksi esitetty Monte Carlossa marraskuussa 2005 ja silloin esittäjien joukkoon kuuluivat June Anderson, Raùl Gimenez, Rockwell Blake ja Ruggero Raimondi. Kirov-ooppera on esittänyt oopperan Washingtonin Kennedy Centerissä tammikuussa 2007.


title: Il viaggio a Reims

text:
"Matka Reimsiin" -ooppera esitettiin Suomessa tammikuussa 2002 ja uusintana 2004 ja esitetään Kansallisoopperassa jälleen keväällä 2012. Dario Fon uudistama ooppera, joka keskittyi esittämään aiheen Euroopan yhdentymiseen liittyvänä satiirina, esitettiin ohjaajan kotimaassa Italiassa Genovan kaupungissa syksyllä 2003. Eräiden näkemysten mukaan italialaiseen yleisöön tehosivat esitetyt vitsit ja sutkautuksen paremmin kuin suomalaiseen. Italiassa yleisön reagoinnit vaihtelivat bravo-huudoista buuaukseen sekä terroristi- ja riittää-huutoihin saakka.
Ooppera Matka Reimsiin esitettiin Suomen kansallisoopperassa ja se sai ensi-iltansa tammikuussa 2003. Tällöin musiikin johdosta vastasi Pietro Rizzo. Esitys oli kuitenkin italialaisen Nobel-kirjailija Dario Fon juhlaa, sillä hänen oli niin ohjaus kuin lavastuskin ja yhdessä Erika Turusen kanssa hän oli suunnitellut myös esityksen puvustuksen.


title: Il viaggio a Reims

text: Suomalainen osajako vuosina 2003 ja 2004 oli seuraava:


title: Il viaggio a Reims

text: Kapellimestari Claudio Abbado levytto vuonna 1984 Pesaro Festivaalien esityksen, jossa musiikista vastasi Chamber Orchestra of Europe. Äänityksen rooleissa esiintyvät: Cecilia Gasdia (sopraano), Katia Ricciarelli (sopraano), Lella Cuberli (sopraano), Lucia Valentini Terrani (mezzosopraano), Edoardo Gimenez (tenori), Francisco Araiza (tenori), Samuel Ramey (basso), Ruggero Raimondi (basso), Enzo Dara (basso), Leo Nucci (baritoni), Giorgio Surjan (baritoni), Oslavio di Credico (tenori), Raquel Pierotti (mezzosopraano), Antonella Bandelli (mezzosopraano), Bernadette Manca di Nissa (kontra-altto), Luigi de Corato (baritoni), Ernesto Gavazzi (tenori) sekä William Matteuzzi (tenori). Äänityksen on julkaissut DGG (415498).


title: Il viaggio a Reims

text:
Claudio Abbado on tehnyt toisenkin äänityksen samasta oopperasta ja tällä kertaa orkesterina oli Berliinin Filharmonikot ja äänitysvuosi oli 1993.
Tällä kertaa rooleissa esiintyivät Sylvia McNair, Lucia Valentini Terrani, Luciana Serra, Cheryl Studer, Raul Gimenez, William Matteuzzi, Samuel Ramey, Ruggero Raimondi, Enzo Dara, Lucio Gallo, Giorgio Surian, Guglielma Mattei, Nicoletta Curiel, Barbara Frittoli, Claudio Otelli sekä Bojidar Nikolov. Äänitteen tuotti Sony.


title: Il viaggio a Reims

text: Oopperasta on valmistettu myös DVD-versio Barcelonan Liceu-oopperan esityksestä. Taltiointi tapahtui vuonna 2003 ja musiikillisesta johdosta vastasi kapellimestari Jesús López Cobos ja sen oli ohjannut Sergi Belbel. Keskeisissä rooleissa esiintyivät Elena de la Merced, Maria Bayo, Kenneth Tarver ja Nicola Ulivieri. DVD:n on tuottanut TDK DVUSOPVAR.


title: Euroopan Grand Prix 2007

text: Euroopan Grand Prix 2007 (virallisesti 2007 Formula 1 Grand Prix of Europe) oli Formula 1 -kauden 2007 kymmenes osakilpailu, joka ajettiin 22. heinäkuuta 2007 Nürburgringin moottoriradalla Saksassa. Kilpailu oli tarkoitus alun perin järjestää Saksan Grand Prix -nimellä, mutta kilpailun järjestäjät eivät päässeet asiasta sopimukseen nimioikeudet omistavan Hockenheimringin kanssa.


title: Euroopan Grand Prix 2007

text: Kilpailu muistetaan yhtenä F1-historian kaoottisimmista ensimmäisistä kierroksista, jotka johtivat ulosajoihin ja uusintalähtöön. Kohua aiheutti myös ulosajaneen, MM-sarjaa johtaneen Lewis Hamiltonin auton nostaminen traktorilla takaisin radalle kesken kilpailun. Tapaus tulkittiin lopulta sääntöjenmukaiseksi, koska Hamilton oli onnistunut pitämään autonsa moottorin käynnissä . Myöhemmin kauden aikana nostoapu kisassa kiellettiin .