title: Jean Chrétien

text: Joseph Jacques Jean Chrétien PC, CC, QC, (s. 11. tammikuuta 1934, Shawinigan Québec) on kanadalainen poliitikko, joka toimi Kanadan kahdentenakymmenentenä pääministerinä 4. marraskuuta 1993 – 12. joulukuuta 2003. Hän edusti Kanadan liberaalista puoluetta.


title: Jean Chrétien

text: Jean Chrétien oli 19-lapsisen perheen toiseksi nuorin. Tosin lapsista kymmenen kuoli imeväisikäisinä. Hänen vanhempansa olivat Wellie Chrétien ja Marie Boisvert. Hän muistutti itse usein vaatimattomasta syntyperästään ja kutsui itseään Shawinigan pikkuiseksi. Ja hän oli jo lapsena halvaantunut kasvojensa vasemmalta puolen (Bellin halvaus). Tätä vammaa hän käytti hyväkseen poliittisessa taistelussaan, kun totesi, että hän on poliitikko, joka ei puhu koko suullaan. Chrétien opiskeli juridiikkaa Lavalin yliopistossa ja toimi valmistumisensa jälkeen asianajajan ammatissa.


title: Jean Chrétien

text: Chrétien avioitui 10. syyskuuta 1957 Aline Chainen kanssa, ja heillä on kaksi poikaa, Hubert ja Michel sekä tytär France.


title: Jean Chrétien

text: Vain heikosti englantia osaava Jean Chrétien valittiin ensimmäisen kerran Kanadan alahuoneen jäseneksi liittopäivävaaleissa vuonna 1963. Uudelleen hän tuli valituksi 1965, ja heti valinnan järkeen hänestä tuli silloisen pääministerin Lester Pearsonin parlamenttisihteeri ja sittemmin tuolloisen hallituksen valtiovarainministerin Mitchell Sharpin parlamenttisihteeri. Hivenen myöhemmin tuli merkittävä ylennys, sillä Pearson nimitti hänet salkuttomaksi ministeriksi valtiovarainministeriöön. Hänen todella merkittävimmäksi ensimmäiseksi hallituksen jäsenyydeksi hänet nimitti pääministeri Pierre Trudeau oman hallituskabinettinsa veroministeriksi.


title: Jean Chrétien

text: Vuoden 1968 liittovaltiovaalien jälkeen Jean Chrétienistä tuli intiaaniasioiden ja Kanadan pohjoisosien kehittämisen ministeri. Tämän ministeriytensä aikana Chrétien perusti useita kansallispuistoja ja teki päätöksen adoptoida nuorempi poikansa Michel, joka on etniseltä alkuperältään inuiitti. Vuonna 1974 hänet nimitettiin Varallisuusneuvoston puheenjohtajaksi, ja vuonna 1976 hän sai hoitaakseen teollisuus- ja kauppaministerin tehtävät. Vuonna 1977 hänestä tuli valtiovarainministeri. Tehtävä oli arvovaltainen ja poliittisesti erityisen merkittävä.


title: Jean Chrétien

text: Chrétien on merkittävä voima Québecin vuoden 1980 kansanäänestyksessä ja eritoten liittovaltion puolustaja ja siten Québecin eroa vastustanut henkilö. Samana vuonna hänet nimitettiin oikeusministeriksi ja sen jälkeen sosiaalisen kehityksen ministeriksi ja samalla myös Kanadan perustuslakia koskevien neuvottelujen ministeriksi. Hän sai myös yhdeksän Kanadan provinssia allekirjoittamaan uuden perustuslain. Québecin allekirjoittamattomuus vavasi häntä koko hänen uransa ajan. Vuonna 1982 hänet nimitettiin energia-, kaivos- ja luonnonvarojen ministeriksi.


title: Jean Chrétien

text: Kun Pierre Trudeau ilmoitti vetäytyvänsä poliittisesta elämästä vuonna 1984, Chrétien ilmoitti halustaan tulla valituksi Kanadan liberaalisen puolueen puheenjohtajaksi. Kokemus oli hänelle kuitenkin tuskallinen, sillä useat hänen tukijansa liittyivät kilpailijan, John Turnerin kannattajiksi. Turner tulikin valituksi ja Chrétien jäi kakkoseksi.


title: Jean Chrétien

text: Turner nimitti Chrétienin varapääministeriksi ja ulkoministeriksi. Kuitenkin heidän keskeiset välinsä olivat melko kireät. Chrétien erosi parlamentista vuonna 1986 ja jätti poliittisen elämän joksikin aikaa. Hän ryhtyi työskentelemään yksityisellä sektorilla ja toimi esimerkiksi useiden yksityisten yritysten hallituksien jäsenenä. Kuitenkin tämäkin aikana hän säilytti ja jopa lisäsi kannatustaan ja kansansuosiotaan verrattuna pääministeri Turneriin.


title: Jean Chrétien

text: Chrétien valittiin liberaalien johtoon kesäkuun 1990 Calgaryn puoluekokouksessa. Häntä vastassa oli Paul Martin, jota pidettiin enemmän John Turnerin ideologisena seuraajana, kun taas Chrétienia Trudeaun.


title: Jean Chrétien

text: Chrétien palasi parlamenttiin joulukuussa 1990 Nouveau-Brunswickin osavaltion Beauséjourin kreivikunnan välivaaleissa uutena puoluejohtajana.


title: Jean Chrétien

text: Lokakuussa 1993 Jean Chrétien tuli Kanadan pääministeri.


title: Jean Chrétien

text: Vaalikampanjaansa liberaalit kokosivat 112-sivuisen dokumentin "Creating Opportunity,", joka tuli tunnetuksi "Punaisena kirjana" kannen värin perusteella. Siinä oli yksityiskohtainen kuvaus Chrétienin hallituksen suunnitelmista. Muilla puolueilla sellaista ei ollut. Kun liberaalit nousivat mielipidemittausten kärkeen, konservatiivipuolue järjesti mainoskampanjan Chrétienia vastaan. 14. lokakuuta 1993 julkaistu mainos pilkkasi hänen vammaansa, tai ainakin sellainen käsitys äänestäjille siitä jäi. Vaalissa liberaalit saivat 177 paikkaa ja konservatiiveille jäi kaksi.


title: Jean Chrétien

text: Kenraalikuvernööri Ray Hnatyshyn nimitti hänet pääministeriksi 4. marraskuuta. Chrétien oli ollut mukana jokaisessa liberaalien hallituksessa sitten vuoden 1965 oli siten politiikan konkari. Hän loi hyvin keskitetyn ja tehokkaan hallituksen, jota arvostelijat haukkuivat "ystävälliseksi diktatuuriksi." Hänet valittiin uudelleen vuosina 1997 ja 2000, vain Wilfrid Laurie on pystynyt samaan Kanadan liittovaltion historiassa.


title: Jean Chrétien

text: Suurella parlamenttienemmistöllään hän pystyi ajamaan läpi minkä uudistuksen tahansa, ja keskittyi Mulroneylta perimänsä valtionvelan maksuun yhteistuumin valtiovarainministeri Paul Martinin kanssa. Neljässä vuodessa 42 miljardin budjettivaje kääntyi ylijäämäksi samalla kun veroja leikattiin ja velkaa maksettiin. Tämä tiesi monien valtion palvelujen karsimista ja tehtävien siirtämistä maakunnille. Chrétienin jättäessä hallituksen alun perin 550 miljardin velasta oli maksettu pois kymmenesosa.


title: Jean Chrétien

text: Hänen yhtenä huolenaiheenaan oli ranskankielinen Québec, jota hallitsi itsenäisyyttä ajava Parti Québécois. Vuoden 1995 kansanäänestys hylkäsi niukasti (49,42 % vs. 50,58 %) maakunnan itsenäisyyden ja hallitus ajoi läpi Clarity Actin, jonka mukaan mikään Kanadan hallitus ei hyväksyisi Québecin itsenäisyyttä, jollei sitä tukisi kansanäänestyksen "selvä enemmistö."


title: Jean Chrétien

text: Chrétienillä oli luottamuksellinen suhde Yhdysvaltain Bill Clintoniin, mutta oikeistolaisen George W. Bushin noustua presidentiksi suhteet alkoivat viiletä.


title: Jean Chrétien

text: Vuonna 1999 Chrétien tuki NATO:n Jugoslavian pommituksia Kosovon tilanteen vuoksi. Päätös oli kiistelty, koska se oli ensimmäinen ei-puolustuksellinen aggressio suvereenia valtiota vastaan. Hän ei kuitenkaan tukenut vuoden 2003 Yhdysvaltain Irakin sotaa, koska siltä puuttui YK:n valtuutus. Vaikka Kanada ei ollutkaan turvallisuusneuvoston jäsen, se pyrki kokoamaan konsensusta voimankäytölle asetarkastusten lyhyen pidennyksen jälkeen. Maa oli myös valmis lähettämään 800 miestä Irakiin jos turvallisuusneuvosto niin päättäisi.


title: Jean Chrétien

text: Vuonna 1999 Chrétienin haastoi oikeuteen lehtiyrittäjä Conrad Black, joka väitti tämän syyllistyneen vallan väärinkäyttöön tapauksessa, jossa Chrétien oli yrittänyt estää Blackin aateloinnin ja Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneen jäseneksi ottamisen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Chrétien oli vedonnut Kanadan kansalaisten aateloinnin kieltävän lakipykälään vuodelta 1919, jota ei muutoin oltu sovellettu vuosikymmeniin. Chrétien voitti oikeusjutun ja Black luopui Kanadan kansalaisuudestaan ottaakseen aatelisarvonsa vastaan.


title: Jean Chrétien

text: Chrétienin ensimmäinen suuri skandaali oli, kun hän vuonna 2000 myönsi alun kieltojen jälkeen pyytäneensä Business Development Bank of Canadaa myöntämään kahden miljoonan lainan ystävälleen ja puoluetoverilleen Yvon Duhaimelle, jolle oli juuri ennen pääministeriksi tuloaan myynyt osuutensa Auberge Grand-Mère-lomakohteesta. Toinen oli ns. sponsoriskandaali, jossa Québeciin suunnatun Kanadan keskushallituksen toimista tietoisuutta lisäävän mainoskampanjan varoista hävisi puoli miljoonaa. Gomeryn komission tutkimusraportin jälkeen Chrétieniä ei syytetty, mutta jutut tutkinnan kuluessa tuolloin jo Chrétieniä pääministerinä seurannut Martin lupasi televisiossa järjestää vaalit 30 päivän kulutta loppuraportin julkaisusta.


title: Jean Chrétien

text: Vain kuukausi pääministerin asemasta eronsa jälkeen Chrétien liittyi ottawalaiseen Heenan Blaikie -lakitoimistoon.


title: Olavi Elimaeus

text: Olavi Elimaeus (k. 1629) oli Viipurin hiippakunnan neljäs piispa. Hän oli kotoisin Elimäeltä, mutta kävi koulua Turussa ja Tukholmassa. Hän opiskeli vuodesta 1597 Rostockissa, jossa sai maisterinarvon. Hän toimi koulunopettajana Enköpingissä ja Tukholmassa. Elimaeus tuli vuonna 1611 Tukholman suomalaisen seurakunnan kirkkoherraksi. Kun Stolbovan rauhan jälkeen Viipurin hiippakunta, jota Turun piispat olivat 1578–1618 hoitaneet, oli tuntuvasti laajentunut alueeltaan ja sai oman esimiehen, Kustaa II Adolf nimitti Elimaeuksen sen piispaksi 1618. Hän sai myös Inkerin kirkollisen valvonnan tehtäväkseen. Elimaeuksen tärkeäksi tehtäväksi jäi Itä-Suomen kirkollisten olojen järjestäminen ja valtakuntaan liitetyn Käkisalmen läänin ortodoksisen väestön käännyttäminen luterilaiseen uskoon.


title: Olavi Elimaeus

text: Koska Käkisalmen läänin virkamiehet kohtelivat kaltoin läänin ortodokseja, myös Elimaeuksen johtama käännytystyö epäonnistui. Ruptuurisodassa (1656–1657) Käkisalmen läänin ortodoksit nousivat kapinaan ruotseja vastaan ja liittyivät hyökkäävään venäläiseen sotaväkeen. Kun Venäjän sotaväki syksyllä 1656 vetäytyi, ortodoksit pakenivat sen mukana Venäjälle.


title: Olavi Elimaeus

text: Elimaeus painatutti Tukholmassa 1621 suomenkielisen virsikirjan, joka sisälsi 153 virttä, niistä 100 Jaakko Suomalaisen ja 47 Hemminki Maskulaisen virsikirjasta sekä kaksi uutta virttä. Myöhemmin julkaistiin Elimaeuksen "tiedosta ja tahdosta" 1629 kirkkokäsikirjan suomennettu laitos.


title: Ruumisarkku

text: Ruumisarkku on arkku, jossa vainaja haudataan tai tuhkataan.


title: Ruumisarkku

text: Yleensä ruumisarkut tehdään puusta, mutta ruumiita kuljetettaessa käytetään yleisesti sinkkiarkkuja, koska ne kestävät sään ja lämmön vaihteluita puuarkkuja paremmin.


title: Ruumisarkku

text: Hautaamiseen käytetään lähes poikkeuksetta puuarkkuja, jotka maatuvat muutamassa vuodessa. Puuarkku on tavallisesti päällystetty maatuvalla kankaalla, paperilla, tapetilla, lakattu tai maalattu. Ruumisarkun vakiopituus Suomessa on 200 cm, mutta niitä valmistetaan eri kokoisina, jotta lapset, vauvat, ylipainoiset, lyhytkasvuiset ja erityisen pitkät ihmiset voitaisiin haudata heidän ruumiinkokoaan vastaavassa arkussa.


title: Ruumisarkku

text: Tuhkauksessa ruumis poltetaan arkkuineen ja tuhka laitetaan uurnaan.


title: Ruumisarkku

text:
Ruumisarkun hinta määräytyy sen koosta, rungon puulajista ja käytetystä pintamateriaalista. Arkun sisälle tuleva peite ja tyyny voivat olla hinnoiteltu erikseen. Hintaan vaikuttaa myös valmistusmaa. Ruumisarkun voi ostaa hautaustoimistojenliiton alaisesta hautaustoimistosta, itsenäisestä hautaustoimistosta tai verkkokaupasta. Hautaustoimistoissa on esillä edustavia arkkuja, joiden myyntikate on korkea, jos asiakas haluaa ostaa edullisemman esimerkiksi tapettipäällysteisen arkun hänen on osattava pyytää sitä oma-aloitteisesti. Vainajan kuljetus on yleensä sidottu samaan liikkeeseen arkunhankinnan kanssa. Ruumisarkun voi ostamisen sijaan rakentaa myös itse höylätystä puutavarasta tai koota valmiista levyistä.
Ruumisarkkuja on käytetty todistettavasti lähes yhtä kauan kuin ihmiskunnan kehittyneemmät kulttuurit ovat olleet olemassa, joskin aluksi niitä käytettiin vain ylhäisön hautaamiseen. Ehkä tunnetuin ruumisarkku on Tutankhamonin kultaisella kuolinnaamiolla varustettu sisempi arkku, jonka sisässä faaraon balsamoitu ruumis lepäsi.


title: Ruumisarkku

text: Arkkupeitto on ruumisarkun päälle levitettävä suuri (noin 2,5 × 1,6 metriä), kulmista pyöristetty peite, jota käytetään muistotilaisuuden ajan. Arkkupeiton käyttö sopii yksinkertaiselle ruumisarkulle ja tilaisuuksiin, joissa arkkua ei kanneta hautaan. Arkkupeitto voi olla vainajan omaisten tai se voidaan vuokrata hautaustoimistosta.


title: Suljettu

text: Suljettu on Absoluuttisen Nollapisteen vuonna 1999 ilmestynyt neljäs studioalbumi. "Suljettu" on teemalevy, joka kertoo isän ja pojan vaikeasta suhteesta pohjoisessa maalaiskylässä. Levy perustuu Tommi Liimatan kappaleeseen ”Jokea silmiin” albumilla "Liimatan Pan Alley". Albumilta julkaistiin kaksi singleä: ”Kupit on kuin olisi häät” ja ”Sukututkimus lannistaa”.


title: Suljettu

text: Absoluuttinen Nollapiste teki vuonna 2001 kiertueen "Absoluuttinen Nollapiste soittaa Suljetun", jolla se soitti levyn kokonaisuudessaan seitsemällä keikalla. Taltiointi Tavastialla soitetusta kiertueen viimeisestä keikasta julkaistiin levyllä "Sortovuodet 1994–2004".


title: Suljettu

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Tommi Liimatta, ellei toisin mainittu.


title: Ivan Tregubov

text: Ivan Sergejevitš Tregubov (, 19. tammikuuta 1930 Komsomolsk-na-Amure – 22. joulukuuta 1992) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Puolustajapelaaja Tregubov pelasi 100 maaottelua Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueessa 1950- ja 1960-luvuilla.


title: Ivan Tregubov

text: Tregubov pelasi jääkiekkoseuroissa


title: Titisee-Neustadt

text: Titisee-Neustadt on kaupunki Lounais-Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa Schwarzwaldin alueella.


title: Titisee-Neustadt

text:
Neustadtin kaupunki perustettiin vuonna 1250. Se tuli tunnetuksi 1700-luvulla erityisesti kelloteollisuudestaan. Vuonna 1971 Titiseen kunta liitettiin Neustadtin kaupunkiin.
Neustadtiin rakennettiin hyppyrimäki vuonna 1932, josta tuli Saksan suurin luonnonmäki. Se nimettiin Hochfirst-vuoren mukaan ja siitä tuli Hochfirstschanze..


title: Marcel Lüske

text: Marcel Lüske (s. 1953) on alankomaalainen pokeriammattilainen. Hänet tunnetaan lempinimellä "The Flying Dutchman" (lentävä hollantilainen) ja pelipöydässä ylösalaisin olevista aurinkolaseistaan.


title: Marcel Lüske

text: Lüske oppi pokerin torikahviloissa. Hän lopetti virallisesti työnsä myyntiedustajana vuoden 2003 alussa keskittyäkseen pokeriin. Lüske oli mukana "Late Night Pokerin" kahdella tuotantokaudella (jaksot 4.6 ja 6.2), mutta ei menestynyt erityisen hyvin.


title: Marcel Lüske

text: Syyskuussa 2007 Lüsken pokeriuran turnausansiot ylittivät 3,3 miljoonaa dollaria


title: Marcel Lüske

text: Lüske sijoittui vuoden 2003 World Series of Pokerin (WSOP) pääturnauksessa neljänneksitoista ja kymmenenneksi vuonna 2004. Jälkimmäisessä turnauksessa Lüske voitti 373 000 dollaria ja jäi yhden sijan päähän finaalipöydästä. Näiden lisäksi hänellä on lukuisia muita rahasijoja WSOP-turnauksista, hän oli muun muassa toinen vuonna 2004 $5,000 Seven-card stud -turnauksessa ja ansaitsi 120 800 dollaria.


title: Marcel Lüske

text: Huhtikuussa 2005 Lüske oli ykkönen Third Annual Five-Star World Poker Classic -turnauksessa ja voitti 212 700 dollaria. Hän voitti saman turnauksen myös seuraavana vuonna (ykköspalkinto 315 630 dollaria).


title: Marcel Lüske

text: Euroopan vuoden pelaajaksi (European Poker Awards Player of the Year) Lüske on valittu kahdesti: 2001 ja 2004. Vuonna 2003 hän voitti European Poker Classics 2003 -turnauksen Lontoossa. Kisan ykköspalkinto oli 70 000 puntaa. Heinäkuussa 2005 Lüske oli ykkönen Hall Of Fame Poker Classic -turnauksessa Pariisissa voittaen 119 000 euroa.


title: Petrus Bjugg

text: Petrus Bjugg (1587–1656) oli Viipurin piispa. Hän oli kotoisin Söderköpingistä, opiskeli Uppsalassa ja Wittenbergissä. Petrus Bjugg oli rovasti ja Söderköpingin kirkkoherra vuodesta 1639. Hänet nimitettiin Viipurin piispaksi vuonna 1642, josta virasta hän ensin kieltäytyi, mutta jonka kuitenkin sittemmin vastaanotti. Piispa Bjugg painatti ortodoksien opetusta varten katekismuksen kyrillisin kirjaimin vuonna 1644. Viipurin piispana Petrus Bjugg jatkoi piispa Olavi Elimaeuksen aloittamaa Käkisalmen ortodoksien luterilaisuuteen käännyttämistä. Hän yritti saada Käkisalmen ortodoksipappeja saarnaamaan suomeksi. Niissä Käkisalmen läänin pitäjissä, joissa molemmat kirkot olivat edustettuna, piti Bjuggen aikana muodostaa yhteinen kirkkoneuvosto. Käännyttämistyön ja ruptuurisodan seurauksena Käkisalmen läänissä syntyi joukkopako kun ortodoksit pakenivat Venäjälle syksyllä 1656.


title: Aléxandros Schinás

text: Aléxandros Schinás () (1870 Vólos – 6. toukokuuta 1913) oli kreikkalainen anarkisti, joka ampui Kreikan kuninkaan Yrjö I:n Salonikissa vuonna 1913.


title: Aléxandros Schinás

text: Schinás oli asunut Yhdysvalloissa, jossa hän oli töissä 5th Avenue Hotelissa New York Cityssä. Tarjoilijat muistivat hänet uhmakkaana sosialistina, joka kirjoitti aiheesta kirjoja. Hän vietti vapaa-aikansa Manhattanilla, missä hän otti osaa moniin sosialistisiin keskusteluihin. Schinás vastusti monarkiaa ja aristokratiaa.


title: Aléxandros Schinás

text: Myöhemmin Schinás meni anarkistiseen kouluun Kreikkaan, missä hän vastusti hallitusta ja monarkiaa. Kaksi koulun johtajaa pidätettiin ja vangittiin, mutta Schináksen onnistui paeta. Viranomaiset löysivät monta anarkistista ja kuningasvastaista kirjaa.


title: Aléxandros Schinás

text: Schinás ampui aamukävelyllä ollutta Kreikan kuningasta Yrjö I:tä Salonikissa klo 5:15 18. maaliskuuta (5. maaliskuuta, Kreikassa juliaaninen kalenteri) vuonna 1913. Luoti osui kuninkaan paksusuoleen ja mahalaukkuun. Kuningas kiidätettiin sairaalaan, mutta hän oli jo kuollut matkalla. Poliisi vei Schináksen selliin. Schinás ei suostunut tunnustamaan murhaa. Erään virkamiehen sanottua, että hän on ”isänmaan loinen”, Schinás sanoi vastustavansa hallituksia, jotka tukevat monarkiaa.


title: Aléxandros Schinás

text: Schinás pysyi tyynenä oikeudenkäynnissä. Hän väitti pyytäneensä kuninkaalta rahaa ja, kun kuningas oli kieltäytynyt, ampunut tämän. Kreikan hallitus väitti, että Schinás oli alkoholisti. Schinás kuoli putoamalla Salonikissa poliisilaitoksen ikkunasta 6. toukokuuta 1913. Viranomaisten mukaan hän teki itsemurhan.


title: Aléxandros Schinás

text: Murhan motiivia ei ole selvitetty. Eräiden arvelujen mukaan Schináksen oli palkannut Bulgaria, joka oli katkeroitunut Kreikalle siitä, että tämä oli anastanut Bulgarialta alueita. Toinen vaihtoehto oli se, että Itävalta-Unkari oli palkannut Schináksen. Kolmas vaihtoehto oli, että Saksa olisi palkannut hänet, koska Saksan ja Kreikan kuningashuoneiden välillä saattoi olla kaunaa. Millekään näistä väitteistä ei kuitenkaan löytynyt näyttöä.


title: Laulusirkku

text: Laulusirkku ("Melospiza melodia") on pohjoisamerikkalainen sirkkulien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Laulusirkku

text: Linnun pituus on noin 14 cm, vaihteluväli 12–17 cm, siipien kärkiväli 18–24 cm ja paino 12–53 g. Lajin normaalipaino on noin 16–20 g, äärimmäisen painavat yksilöt ovat muuttomatkaa varten itsensä rasvaa täyteen keränneitä suurimman alalajin koiraita, jotka ovat hieman naaraita suurempia. Lajista tunnetaan nykyisin 24 alalajia, joten ulkonäön vaihtelu voi olla suurta.


title: Laulusirkku

text: Puvultaan tyypillinen sirkku: yläpuolelta punaruskean ja harmaan kirjava, vatsa valkoinen, rinta tummien pitkittäisjuovien kirjavoima, voimakas vaalea silmäkulmanjuova sekä tumma kurkkujuova ja vaalea poskijuova. Pyrstö on pitkähkö, pyöreäpäinen. Sukupuolet ovat saman väriset.


title: Laulusirkku

text: Laulusirkku on Amerikan yleisimpiä laululintuja, koiras laulaa lähes ympäri vuorokauden, toisinaan yölläkin. Laulu on melodista ja sama koiras voi laulaa usealla eri tavalla. Se oppii laulutapansa naapurustossa laulavilta koirailta. Laulun muoto vaihtelee esiintymisalueen eri osissa, ja eri populaatiot voidaan tunnistaa laulutyypistä. On havaittu, että naaraat suosivat sellaisia koiraita, jotka laulavat niille tutulla tavalla.


title: Laulusirkku

text: Laulusirkku on levittäytynyt pääosaan Pohjois-Amerikkaa Etelä-Alaskasta ja Aleuteilta aina Meksikon rajoille saakka. Keskellä Meksikoa lajilla on erillinen esiintymä noin 1500 kilometriä päälevinneisyysalueen eteläreunasta. Pohjoiset populaatiot ovat muuttolintuja, eteläiset paikkalintuja. Pohjoiset muuttajat talvehtivat Yhdysvaltain eteläosissa ja Meksikossa, missä on myös oma paikallinen populaatio. Muuttomatkallaan laji toisinaan harhautuu Eurooppaan, erityisesti Britteinsaarille ja Norjaan. Suomessa lajia ei ole tavattu.


title: Laulusirkku

text: Pensaikkoiset avomaat, puutarhat, pensasaidat, monenlaiset tiheiköt. Pesii mielellään lähellä vesistöä. Esiintyy sekä alavilla mailla että vuoristossa.


title: Laulusirkku

text: Koiras puolustaa tehokkaasti noin 0,4 hehtaarin suuruista reviiriään. Laji on sosiaalinen mutta yksiavioinen. Pesä voi olla joko maassa, pensaassa tai joskus jopa matalalla puussa. Munia on 3–6. Naaras hautoo 10–14 päivää. Molemmat emot hoitavat poikasia, jotka jättävät pesän 7–14 päivän ikäisinä.


title: Laulusirkku

text: Pääravintona ovat erilaiset siemenet. Kesäaikaan syö pääasiassa hyönteisiä ja muita selkärangattomia. Siemenravinnon osuus kaikesta ravinnosta on 2/3.


title: Patrick Yetman

text: Patrick Yetman (s. 16. marraskuuta 1980 St. John’s) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi viimeksi kaudella 2012–2013 Allsvenskanissa pelaavan Örebro HK:n riveissä.


title: Patrick Yetman

text: Patrick Yetman aloitti uransa Quebec Major Junior Hockey Leaguessa 18-vuotiaana Cape Breton Screaming Eaglesissa. Saman sarjan Moncton Wildcats näki Yetmanissa potentiaalia ja he tarjosivat sopimusta kaudeksi 1999–2000. Yetman lunasti odotukset hyvin. Ensimmäisellä kaudella hän teki pisteitä lähes piste per peli tahtiin. Seuraavalla kaudella pistemäärä nousi ja Yetmanista tuli seuran historian toinen pelaaja, joka on saavuttanut 100 pisteen rajan kaudessa.


title: Patrick Yetman

text: Yetman huomattiin ammattilaissarjoissa ja jo samalla 100 pisteen kaudella hänelle tarjottiin näytön paikkaa IHL:ssä (Kansas City Blades) ja ECHL:ssä (Augusta Lynx). Yetman siirtyikin kaudeksi 2001–2002 Augusta Lynxiin. Vaikka Yetman menestyikin hyvin ECHL:ssä, ansaiten samalla näytön paikan AHL:n Hartford Wolf Packiin ja Springfield Falconsiin, ei hänen uransa ottanut tuulta koskaan alle AHL:ssä. Tämä johtui pitkälti hänen pienestä koostaan, sillä pisteitä Yetman teki AHL:ssä kohtalaisesti.


title: Patrick Yetman

text: Yetmanin uran kehityksen tyssättyä Pohjois-Amerikassa, siirtyi hän Eurooppaan. Yetman siirtyi Saksan 2. Bundesligan ESV Kaufbeureniin. Muutto Eurooppaan ei vaikuttanut pelaamiseen, sillä Yetman jatkoi piste per peli tahtia uudessa seurassa. Yetman joutui kuitenkin taloudellisten syiden takia siirtymään pois, koska hänen joukkueensa ESV Kaufbeuren putosi sarjatasoa alemmalle kaudella 2003–2004. Seuran johdolla ei ollut tämän johdosta mahdollisuutta maksaa palkkaa pelaajille entiseen malliin.


title: Patrick Yetman

text: Yetman siirtyikin kaudeksi 2005–2006 Norjan liigan Storhamar Dragons -joukkueeseen. Kausi oli täydellinen menestys Yetmanille. Hän teki 42 maalia 42 ottelussa saavuttaen syöttöpisteet laskettuna 68 pistettä kaudella. Hän voitti liigan parhaan maalintekijän palkinnon ja asetti uuden seuran ennätyksen tehden maalin 14 peräkkäisessä pelissä. Seuraavaksi kaudeksi Yetman yrittikin saada pelipaikkaa harjoitusleirin kautta NHL-seura Vancouver Canucksista kuitenkaan onnistumatta. Yetman jatkoi yrittämistä päästä pelaamaan Pohjois-Amerikkaan ja saikin seuraavaksi try-out-sopimuksen AHL-seura Manitoba Mooseen. Try-out ei onnistunut kuitenkaan, joten try-out-sopimus purettiin .


title: Patrick Yetman

text: 3. marraskuuta 2006 Yetman siirtyikin Lahden Pelicansiin 12 ottelun try-outille . Yetman onnistui vakuttaamaan Pelicansin seurajohdon tehden 11 pelissä pisteet 3+4=7 ja hänelle solmittiin näin loppukauden 2006–2007 kestävä sopimus . Yetman pelasi kaudet 2007–2010 Norjassa ja Ruotsissa, kunnes siirtyi takaisin SM-liigaan kaudeksi 2010–2011 seuranaan tällä kertaa Ässät. Ässät teki jo kesken kauden 1+1-vuotisen jatkosopimuksen Yetmanin kanssa. Yetman tippui kuitenkin kauden 2011–2012 aikana alempiin ketjuihin ja vähälle peliajalle. Lopulta hän pelasi Ässissä 36 ottelua ja teki niissä 12 pistettä. Tammikuussa hänet myytiin loppukaudeksi Elitserienin Linköpingiin. Linköpingissä Yetman teki viisi pistettä 13 ottelussa, ja kauden jälkeen hän teki sopimuksen Allsvenskanissa pelaavan Örebroon kanssa.


title: Patrick Yetman

text: Patrickin pikkuveli Steve Yetman pelaa ECHL:n Elmira Jackalsissa, NHL-joukkue Ottawa Senatorsin organisaatiossa.


title: Penikkatauti (ihmisellä)

text: Penikkatauti eli säären lihasaitio-oireyhtymä on lihaskiinnitysten ja -kudosten tulehdus sääriluussa (Syndroma tibialis medialis). Penikkataudille tyypillistä on kipu tai arkuus säären sisäosan puolella, yleensä puolivälissä, säärtä kosketettaessa tai painettaessa. Juostaessa kipu on pahimmillaan alussa mutta voi hävitä myöhemmin. Kipua saattaa myös esiintyä, kun paino asetetaan jalalle (käveleminen tai portaiden nouseminen).


title: Penikkatauti (ihmisellä)

text: Penikkatauti johtuu monesti kireistä pohjelihaksista ja akillesjänteistä, jotka aiheuttavat ylimääräistä rasitusta lihaskiinnityksille, sekä liiallisesta juoksemisesta kovilla alustoilla, kuten asfaltilla. Vääränlaiset tai kuluneet kengät sekä liika harjoittelu tai liian nopea harjoitusmäärän tai harjoitustehon lisäys saattavat myös aiheuttaa penikkatautia. Aloittelevat juoksijat kärsivät tästä vaivasta useimmin, koska heidän jalkansa eivät ole vielä tottuneet juoksemiseen. Myös jalan virheasennot altistavat penikkataudille.


title: Penikkatauti (ihmisellä)

text: Paras hoitotoimenpide on lepo. Lisäksi käytetään tavanomaisia tulehduskipulääkkeitä ja paikallista kylmähoitoa. Myös hieronta on hyvä hoitokeino mutta usein erittäin kivulias. Juoksua ja muita jalkoja rasittavaa liikuntaa pitäisi välttää, kunnes kipu hellittää eikä enää tule esiin liikkuessa. Ehkäisyyn ja hoitoon ei ole todettu olevan merkittävän tehokkaita keinoja, leikkaushoitoa lukuun ottamatta. Nilkkatuet, iskua vaimentavat pohjalliset ja asteittainen harjoitusohjelma voivat auttaa. Oireiden jatkuessa hankalina useita kuukausia on harkittava tarvetta leikkaukseen, jolla lihasaition painetta saadaan laskettua.


title: Penikkatauti (ihmisellä)

text: Lihasaitio-oireyhtymää esiintyy myös reisissä ja käsivarsissa. Niissä tauti ilmenee harvemmin kuin säärissä mutta on silloinkin erittäin kivulias.


title: Penikkatauti

text: Penikkatauti tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Penikkatauti

text: Sairauksia:


title: Penikkatauti

text: Muuta:


title: Annie Leibovitz

text: Anna-Lou ”Annie” Leibovitz (s. 2. lokakuuta 1949, Waterbury, Connecticut Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen valokuvaaja. Hänet tunnetaan erityisesti muotokuvista, joita hän on ottanut populaarikulttuurin tunnetuimmista hahmoista. Leibovitz eli parisuhteessa kirjailija Susan Sontagin kanssa 1980-luvun lopulta aina Sontagin kuolemaan vuonna 2004 saakka.


title: Annie Leibovitz

text: Leibovitz työskenteli "Rolling Stone" -lehden päävalokuvaajana vuosina 1973–1983. Tänä aikana hän kuvasi muun muassa John Lennonin tämän kuolinpäivän aamuna. Vuonna 1983 hän siirtyi "Vanity Fair" -lehteen, jonka kannessa on julkaistu hänen tunnetuimpiin töihinsä kuuluva kuva, Demi Mooren raskaudenaikainen alastonkuva vuodelta 1991. Leibovitzin töistä on koostettu lukuisia kirjoja.


title: Georg Späth

text: Georg Späth (s. 24. helmikuuta 1981 Oberstdorf) on saksalainen mäkihyppääjä, joka on kilpaillut maailmancupissa vuodesta 1998 lähtien.


title: Georg Späth

text: Hän saavutti yhdessä Saksan joukkueen kanssa hopeaa joukkuemäestä Oberstdorfin MM-kisoissa 2005 ja sijoittui samoissa kisoissa viidenneksi normaalimäen kisassa. Lentomäen maailmanmestaruuskisoissa vuonna 2006 hän oli mukana Saksan joukkueessa, joka saavutti pronssia.


title: Jyrki Liikka

text: Jyrki Tapani Liikka (s. 16. toukokuuta 1961 Muhos) on suomalainen humoristi, rumpali ja radiokoomikko, joka on tullut tunnetuksi humoristisista Alivaltiosihteeri-radio-ohjelmista ja -tv-sketseistä sekä samannimisestä yhtyeestä. Alivaltiosihteerin muut jäsenet ovat Simo Frangén, Pasi Heikura ja Matti Toivonen, tosin viimeksi mainittu ei ole radiohupailuissa mukana. Liikka on ollut mukana Alivaltiosihteerissä sen perustamisesta lähtien.


title: Jyrki Liikka

text: Liikka on muiden Alivaltiosihteerin jäsenten tapaan koulutukseltaan maisteri.


title: Jyrki Liikka

text: Liikka on kirjoittanut olympiamitalisti Markku Uusipaavalniemen kanssa curlingista kertovan kirjan "M15 ja curlingin taito" (Otava). Hän on myös kääntänyt teoksia, joissa Alivaltiosihteerissä kehittynyt kielellisen hupailun taito on ollut käytettävissä. Tällaisia teoksia ovat olleet muun muassa "Hevonpaskabingo" (Atena Kustannus 2007).


title: Double Dragon

text: Double Dragon on tunnettu beat'em up -pelien kategoriaan kuuluva pelisarja, jonka ensimmäiset osat kehitti Technos Japan Corporation. Nykyään sarjan omistaa Arc System Works, joka osti oikeudet Technosin pelisarjoihin vuonna 2015. Ensimmäisen Double Dragon -pelin suunnitteli Yoshihisa Kishimoto. Pelisarja yhdistelee elementtejä sekä Bruce Lee -tyyppisistä elokuvista että lähitulevaisuudesta, jossa katujengit ovat vallassa.


title: Double Dragon

text: Pelisarjaa on pidetty hengellisenä jatkona "Nekketsu kōha Kunio-kun" -pelisarjan ensimmäiselle osalle (tunnetaan länsimaissa nimellä "Renegade"), joka oli yksi historian ensimmäisistä katutappelupeleistä. Myös kyseisen pelin oli suunnitellut Yoshihisa Kishimoto.


title: Double Dragon

text: Pelisarjan pääosissa ovat kaksoisveljet Billy ja Jimmy Lee, jotka ovat fiktiivisen itsepuolustuslaji sōsetsukenin taitajia. Sarjan suosion myötä tuotettiin myös televisioon piirrossarja sekä vuonna 1994 tehty elokuva.


title: Otto Vallenius

text: Otto Vladimir Vallenius (9. huhtikuuta 1855 Kemin maalaiskunta – 25. kesäkuuta 1925 Kemi) oli suomalainen oopperalaulaja ja taidemaalari.


title: Otto Vallenius

text: Valleniuksen vanhemmat olivat lääninrahastonhoitaja Johan Konstantin Wallenius ja Katarina Margareta Ramberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1874 Oulun alkeisoppilaitoksesta.


title: Otto Vallenius

text: Vallenius lähti opiskelemaan luonnontieteitä Helsinkiin vuonna 1875, mutta keskeytti jo toisena opintovuotenaan keskittyäkseen piirtämiseen yliopiston piirustussalissa Adolf von Beckerin opetuksessa. Hän sai piirustusstipendin yliopistolle neljäksi vuodeksi. Vuonna 1877, 22-vuotiaana, hän suuntasi opiskelemaan maalaustaidetta Pariisiin, missä viipyi muutaman vuoden ja kuului tiiviisti pohjoismaalaiseen taiteilijayhteisöön. Hänet hyväksyttiin oppilaaksi kuuluisan taiteilijan Jean-Léon Gérômen ateljeehen Albert Edelfeltin myötävaikutuksella. Jo 24-vuotiaana hän sai töitään esille aikalaistaiteilijoiden Gunnar Berndtsonin, Albert Edelfeltin, Walter Runebergin ja Ville Vallgrenin teosten rinnalle. Valleniuksen kuvataiteellinen ura jäi suhteellisen lyhyeksi ja tuotanto oli suppea. Hän oli ensimmäinen Lapista kotoisin oleva Pohjoismaiden ulkopuolelle suuntautunut taiteilija.


title: Otto Vallenius

text: Todettuaan että taiteilijana kilpailu on ankaraa Pariisin Vallenius vuosien jälkeen siirtyy teatteriin ja oopperalauluun. Hän opiskeli 1890-luvulla oopperalaulua Pariisissa ja Milanossa. Hänet kiinnitettiin solistiksi Tukholman Kuninkaalliseen Oopperaan vuosiksi 1892–1895. Tukholman vuosien jälkeen Vallenius vetäytyi oopperalavoilta. Hän piti joitain konsertteja Kemissä ja Oulussa, mutta ei esiintynyt Suomen oopperalavoilla.


title: Otto Vallenius

text: Vallenius asettui asumaan Lautiosaaren Ylirautiolaan vaimonsa ruotsalaissyntyisen Charlotta ”Tora” Wahlströmin (1848–1915) kanssa. Maalaaminen ja musiikki kuuluivat edelleen hänen harrastuksiinsa. Kotiseudulle paluunsa jälkeen hän maalasi paikallisia ihmisiä ja rakkaita maisemia: Kallinkangasta, Akkunusjokea ja Kemijokea. Talvinen maisema-aihe Kallinkankaalta vuodelta 1925 jäi Valleniuksen viimeiseksi teokseksi. Hän kuoli samana vuonna, ja hänet on haudattu Keminmaan hautausmaalle.


title: Kurpfalz

text: Kurpfalz [ˈkuːʁpfalts] on entinen ruhtinaskunta ja alue Baden-Württembergin osavaltion pohjoisosassa Lounais-Saksassa.


title: Kurpfalz

text: Keskiajalta vuoteen 1803 Kurpfalz oli yksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan vaaliruhtinaskunnista. Sen alueeseen kuului myös laajoja alueita Reinjoen länsipuolella nykyisessä Rheinland-Pfalzin osavaltiossa sekä Oberpfalzin maakunta Baijerissa. Kurpfalzin hallitsijoilla, Reinin pfalzkreiveillä (), oli vaaliruhtinaan arvo, eli he saivat osallistua Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin vaaleihin. Vaaliruhtinaiden () tittelistä juontuu myös Kurpfalzin nimi, sillä se on lyhenne nimestä "Kurfürstentum Pfalz" eli ”Pfalzin vaaliruhtinaskunta”.


title: Kurpfalz

text: Nykyisin Kurpfalz-nimeä käytetään epävirallisena nimityksenä historiallisen Kurpfalzin nykyään Baden-Württembergiin kuuluvista Reinjoen itäpuolisista osista, eli Mannheimia ja Heidelbergiä ympäröivistä seuduista. Historiallista Kurpfalzin aluetta vastaa nykyään osapuilleen niin sanottu Rein-Neckar-kolmio.


title: Kurpfalz

text: Vuonna 1156 keisari Fredrik I Barbarossa nimitti velipuolensa Konrad von Staufenin Reinin pfalzkreiviksi. Pfalzkreivit olivat alun perin keisarillisia viranhaltijoita, jotka hallitsivat "Pfalzia" eli linnaa, jossa keisari piti ajoittain hovia, ja siihen liittyviä läänityksiä. Ajan mittaan Reinin pfalzkreivikunnasta kehittyi suurempi territorio ja yksi pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuuluvista valtioista.


title: Kurpfalz

text: Vuodesta 1214 alkaen Wittelsbachin suku hallitsi Reinin pfalzkreivikuntaa. Pavian sopimuksessa Wittelsbachin suvun hallitsema alue jaettiin 1329 suvun pfalzilaisen ja baijerilaisen linjan välillä. Sopimuksessa sovittiin, että oikeus osallistua kuninkaan vaaleihin () vaihtelisi näiden kahden linjan välillä, mutta kun 1356 vaaliruhtinaiden määrä virallistettiin, titteli siirtyi yksinomaan Reinin pfalzikreiveille. Vaaliruhtinaan arvon ansiosta he kuuluivat nyt Saksan vaikutusvaltaisimpiin hallitsijoihin. Heidän hallitsemaa aluetta alettiin kutsua Pfalzin vaaliruhtinaskunnaksi eli Kurpfalziksi.


title: Kurpfalz

text: Aluksi pfalzkreiveillä ei ollut pysyvää residenssiä, vaan he hallitsivat keskiaikaisten saksalaisruhtinaiden tapaan matkustaen alueellaan paikasta toiseen. Kun tästä käytännöstä alettiin luopua 1300-luvulla, Heidelbergin linnasta tuli vaaliruhtinaiden residenssi.


title: Kurpfalz

text: 1500-luvulla Kurpfalzin ruhtinassuku kääntyi ensin luterilaiseen, myöhemmin kalvinistiseen uskoon. Kolmikymmenvuotisen sodan aikoihin vaaliruhtinas Fredrik V johti evankelista unionia ja antoi kruunata itsensä vuonna 1619 Böömin kuninkaaksi. Jo vuotta myöhemmin katolisen keisarin joukot löivät hänet Valkeavuoren taistelussa ja katolinen liiga miehitti Kurpfalzin. Kun kolmikymmenvuotinen sota loppui Westfalenin rauhaan vuonna 1648, vaaliruhtinaat saivat Kurpfalzin takaisin, joskin he menettivät paljon poliittisesta vallastaan.


title: Kurpfalz

text: Vuonna 1685 vaaliruhtinas Kaarle II:n kuoltua vailla perillisiä vaaliruhtinaan arvo siirtyi Wittelsbachin suvun eräälle katoliselle sivuhaaralle. Ranskan kuninkaan Ludvig XIV esittämät perintövaatimukset johtivat yhdeksänvuotiseen sotaan eli Augsburgin liigan sotaan (1688–1697), jonka yhteydessä ranskalaiset tuhosivat suuria osia Kurpfalzista (ns. toinen Pfalzin hävitys). Sodan jälkeen vaaliruhtinas Kaarle III Filip päätti vuonna 1720 siirtää Kurpfalzin pääkaupungin tuhoutuneesta Heidelbergistä Mannheimiin, minne hän rakennutti komean uuden barokkilinnan. Vuonna 1777 Baijerin vaaliruhtinaat, jotka myös kuuluivat Wittelsbachin sukuun, kuolivat sukupuuttoon ja Kurpfalzin hallitsija Kaarle Teodor peri Baijerin, hallitsi nyt kumpaakin ruhtinaskuntaa personaaliunionissa ja siirsi residenssinsä Müncheniin.


title: Kurpfalz

text: Ranskan vallankumoussodissa ranskalaiset valloittivat Kurpfalzin Reinin länsipuoliset osat. Vuonna 1803 sitten Kurpfalzin vaaliruhtinaskunta lakkautettiin kokonaan. Kurpfalzin Reinin itäpuolisista osista tuli osa Badenin suurherttuakuntaa, mistä johtuu, että ne kuuluvat nykyäänkin Baden-Württembergin osavaltioon. Joen länsipuolella sijaitsevat osat siirtyivät 1815 Wienin kongressissa Baijerin alaisiksi, nykyään ne ovat osa Rheinland-Pfalzin osavaltiota. Kurpfalzin historia omana valtionaan loppui siis tähän, mutta nimi on pysynyt tähän päivään asti käytössä epävirallisena nimityksenä Mannheimin ja Heidelbergin seudusta.


title: Yle Radio Suomi Lahti

text: Yle Radio Suomi Lahti (aiemmin "Lahden Radio" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Päijät-Häme toimituksen sijaitessa Lahdessa. Toimitus on kaupungin keskustassa torin laidalla, Aleksanterinkadun varrella. Lähetin sijaitsee Tiirismaan radio- ja tv-mastossa. Yle Radio Suomi Lahden taajuus on 97,9 MHz.


title: Yle Radio Suomi Lahti

text: Lahdessa on pitkät perinteet radiotoiminnasta. Lahden Radioharrastajat aloitti radiotoiminnan jo ennen Yleisradiota Lahdessa 1924; Radioharrastajien lähetin oli Lahden keskustassa. 1927 Lahteen perustettiin pitkäaaltoasema Radiomäelle.


title: Alluusio

text: Alluusio tarkoittaa viittausta johonkin asiayhteyden ulkopuoliseen, tunnettuun asiaan. Alluusioita esiintyy puhekielessä, kaunokirjallisuudessa, musiikissa ja kuvataiteessa. Alluusioilla voidaan myös rajoittaa asian ymmärtävien joukkoa, kuten tapauksissa jossa on pyritty välttämään sensuuria ja tekstin todellinen merkitys on luettava "rivien välistä". Alluusioita käytetään myös komiikassa ja sarjakuvissa, joissa kuva ja teksti muodostavat alluusion.


title: Alankomaiden guldeni

text: Alankomaiden guldeni oli Alankomaiden virallinen rahayksikkö 1200-luvulta aina vuoteen 2002, jolloin euro korvasi sen. Rahayksikön symboli oli vanhemmasta floriini-nimestä periytynyt ƒ tai fl, valuuttatunnus NLG. Guldeni jakaantui 100 senttiin (cent). Guldenin ja euron suhde on 1 € = 2,20371 guldenia.


title: Alankomaiden guldeni

text: Guldeniseteleissä ja -kolikoissa oli käytössä suhteellisen harvinainen neljännesjaottelu, eli käytössä oli 25-pohjaisia nimellisarvoja (katso alla oleva luettelo). Vastaavasta voidaan mainita esimerkkinä Yhdysvallat, jossa käytäntö kuitenkin rajoittuu neljännesdollarin kolikoihin. Alankomaiden guldenisetelit olivat 1970-luvulta lähtien osin ja lopulta täysin abstrakteine aiheineen melko poikkeuksellisia muotoilultaan setelimaailmassa. 1980-luvun seteleissä ei käytetty enää lainkaan henkilökuvia, ja viimeiset, 1990-luvun setelit olivat käytännössä kokonaan abstrakteja aiheiltaan.


title: Alankomaiden guldeni

text: Viimeksi käytössä olivat seuraavat setelit:


title: Belgian frangi

text: Belgian frangi, valuuttatunnukseltaan BEF, oli Belgian rahayksikkö ennen euron käyttöönottoa. Se jakaantui 100 centimeen. 1 € = 40,3399 Belgian frangia.


title: Belgian frangi

text: Belgian ja Luxemburgin 1920-luvulla solmitun rahaliiton myötä Belgian frangi oli virallinen maksuväline myös Luxemburgissa, ja sen arvo oli sama kuin Luxemburgin frangin.


title: Maatikka

text: Maatikka ("Geocolaptes olivaceus") on tikkojen heimoon kuuluva afrikkalainen lintulaji.


title: Maatikka

text: Linnun pituus on noin 28 cm. Sen pää on harmaa, selkä oliivinruskea kuten myös siivet, joilla on kermanvalkoisia pieniä täpliä. Vatsapuoli on vaalean punertava ja yläperä punainen. Maatikka liikkuu enimmäkseen maassa tai kallioilla ja lentää harvoin. Se piiloutuu taitavasti maastoon petolinnuilta ja häiritsee kohdalle sattuneita maapetoja.


title: Maatikka

text: Ääniä on monia. Tavallisin reviiri- ja kutsuääni on viidesti peräkkäin huudettu "rii-zik". Pesällään se huutaa "tsi-iu-kii" ja varoittaa voimakkaalla "piir" äänellä.


title: Maatikka

text: Maatikkaa esiintyy 1 210 000 neliökilometrin laajuisella alueella Etelä-Afrikassa, Lesothossa ja Swazimaassa. Sitä tavataan lähinnä Mpumalangan provinssissa ja Drakensbergen vuoristossa.


title: Maatikka

text: Maatikka ei ole uhanalainen, ja se on yleinen koko esiintymisalueellaan. Vuonna 2017 tehtyjen arvioiden mukaan lajin kanta on kuitenkin vähentynyt melko voimakkaasti 2000-luvulla, joten Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto määritteli sen silmälläpidettäväksi lajiksi.


title: Maatikka

text: Maatikka elää vain puuttomassa ympäristössä, sekä vuoristossa että alavilla mailla.


title: Maatikka

text: Maatikan pesä on joentörmässä tai maantien reunaleikkauksessa. Koiras kaivaa vahvalla nokallaan ja jaloillaan pitkän tunnelin pystysuoran törmän seinään. Munia on neljä tai viisi. Pesästä lähdön jälkeen poikaset pysyttelevät emojen seurassa muutamia viikkoja.


title: Maatikka

text: Laji syö maassa eläviä muurahaisia sekä niiden munia ja toukkia. Reviiriltä on löydyttävä raikasta vettä, sillä maatikka käy juomassa säännöllisesti.


title: Otto Wallach

text: Otto Wallach (27. maaliskuuta 1847 Königsberg – 26. helmikuuta 1931 Göttingen) oli saksalainen kemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1910 työstään alisyklisten yhdisteiden parissa. Hän nimesi terpeenin ja pineenin. Wallach esitti, että terpeenejä voidaan pitää isopreenin oligomeereinä. Tätä on käytetty monien terpeenien rakenteiden selvittämiseen.


title: Opera Software

text: Opera Limited on norjalainen ohjelmistoyritys, joka on tullut tunnetuksi Opera-nimisestä www-selaimestaan.


title: Opera Software

text: Alun perin Opera Software aloitti toimintansa tietoliikenneyritys Telenorin tutkimusprojektina vuonna 1994. Jon Stephenson von Tetzchner ja Geir Ivarsøy perustivat Opera Softwaren itsenäisenä yrityksenä 20. elokuuta 1995. Ensimmäinen julkinen versio Opera-selaimesta, 2.1, julkaistiin Windowsille vuonna 1997.


title: Opera Software

text: Opera Software laski osakkeensa liikkeelle helmikuussa 2004 ja listautui Oslon pörssiin 11. marraskuuta 2004.


title: Opera Software

text: Opera Mini esiteltiin elokuussa 2005 Java ME -pohjaisen www-selaimen matkapuhelimille. Sitä markkinoitiin mobiiliverkko-operaattoreille, joka mahdollisesti tarkoittaa sitä, että yritys on suuntautumassa liikevaihdonnalliseen liiketoimintaan. Tällöin Opera Software ei olisi niin riippuvainen mainospohjaisista ja ilmaiseksi jaeltavista internetohjelmista.


title: Opera Software

text: Opera Software tiedotti 20. syyskuuta 2005, että se poistaisi mainokset selaimestaan mutta jättäisi sen käytön yhä ilmaiseksi. Vaikka Operan lataus ja käyttö oli ollut aiemmin ilmaista, siinä oli mainospalkki niin kauan, kunnes käyttäjä hankki selaimelle lisenssin. Palkki poistettiin, jotta selain houkuttelisi enemmän käyttäjiä. Opera Software kuitenkin laskuttaa useissa matkapuhelimissa käytettävän Opera Mobilen käytöstä.


title: Opera Software

text: Opera ilmoitti 10. toukokuuta 2006, että se ryhtyy yhteistyöhön Nintendon kanssa kehittääkseen www-selaimen Nintendon pelikonsolille Wiille. Aikaisemmin helmikuussa Opera Software oli jo ilmoittanut tuovansa Nintendo DS:lle Operan selaimen, jolle sittemmin annettiin nimeksi Nintendo DS Browser. Wiin Opera-selaimen betaversio julkaistiin 22. joulukuuta 2006.


title: Opera Software

text: Helmikuussa 2016 ilmoitettiin, että kiinalainen sijoitusrahasto Golden Brick Silk Road ostaa Opera Softwaren 1,2 miljardilla dollarilla eli noin miljardilla eurolla. Kiinalaisyhtiön tarjous on 53 prosenttia korkeampi kuin Operan pörssikurssi helmikuun 4. päivänä.


title: Opera Software

text: Opera listautui Nasdaqiin heinäkuussa 2018 keräten listautumisannissa noin 115 miljoonaa dollaria.


title: Espanjan peseta

text: Espanjan peseta, valuuttatunnukseltaan ESP, oli Espanjan rahayksikkö ennen euron käyttöönottoa. Sen arvo oli 1 € = 166,386 pesetaa. Se oli käytössä (Ranskan frangin ohella) myös Andorrassa.


title: Irlannin punta

text: Irlannin punta (, ) oli Irlannin rahayksikkö vuosina 1938–2002 ennen euron käyttöönottoa, lyhenteeltään £ (myös IR£) (Ison-Britannian samannimisen valuutan tapaan, vaikkakaan ei sidoksissa tähän), valuuttatunnukseltaan IEP. Se jakaantui 100 pennyyn. Irlannin punnan arvo oli 1 € = 0,787564 puntaa.


title: Kreikan drakma

text: Drakma () oli Kreikan rahayksikkö ennen euron käyttöönottoa. Drakman laskennallinen suhde euroon on 1 € = 340,750 drakmaa, sen lyhenne oli Δρ ja valuuttatunnus GRD. Drakma jakautui 100 leptaan, mutta inflaation takia leptaa käytettiin korkeintaan kirjanpidollisesti.


title: Kreikan drakma

text: Drakma oli alun perin käytössä jo Antiikin Kreikassa, mutta se palasi uudelleen Kreikan rahayksiköksi maan itsenäistymisen jälkeen vuonna 1832. Nykyaikainen drakma uudistettiin vuosina 1944 ja 1954. Uudistukset tehtiin inflaation takia.


title: Kreikan drakma

text: Kreikkalainen Euroopan unionin komission jäsen Maria Damanaki, ilmoitti toukokuussa 2011 verkkosivuillaan, että Kreikka voisi velkakriisin takia palata drakman käyttöön eurosta. Näin voisi käydä, jos Kreikka ajautuu maksukyvyttömäksi. Kreikka pyrkii kuitenkin kansainvälisen luottokelpoisuutensa säilyttämisen takia pysymään eurossa.


title: Kreikan drakma

text: Ennen euron käyttöönottoa käytössä olleet kolikot:Ennen euron käyttöönottoa käytössä olleet setelit:


title: Luxemburgin frangi

text: Luxemburgin frangi, valuuttatunnukseltaan LUF, oli Luxemburgin rahayksikkö ennen vuonna 2002 tapahtunutta euron käyttöönottoa.


title: Luxemburgin frangi

text: Luxemburg oli muodostanut 1920-luvulla valuuttaunionin Belgian kanssa, minkä vuoksi Luxemburgin frangin arvo oli yksi yhteen Belgian frangin kanssa. Valuuttaunionin ansiosta kummankin maan valuuttaa sai käyttää molemmissa maissa. Luxemburgin frangisetelit ja -kolikot olivat kuitenkin suhteellisen harvinaisia Belgian frangin rinnalla.


title: Luxemburgin frangi

text: Luxemburgin frangi jakaantui 100 centimeen. 1 € = 40,3399 Luxemburgin ja Belgian frangia.


title: Luettelo Sega Mega Drive -peleistä

text: Tämä on luettelo Sega Mega Drive -peleistä.


title: Suomenajokoira

text: Suomenajokoira on suomalainen koirarotu, jota käytetään pääasiassa jäniksen ja ketun metsästykseen. Maaseudulla yleinen suomenajokoira on yksi Suomen yleisimmistä koiraroduista, mutta väen muuttaessa taajamiin ja metsästysmahdollisuuksien kavetessa sen kanta on laskusuunnassa.


title: Suomenajokoira

text: 1800-luvun Suomessa ajokoirien kasvatus oli hajanaista; erityistä ajokoirarotua ei ollut olemassa. Metsästykseen tarvittiin useita rotuja ja niiden sekoituksia. Koiria tuotiin ulkomailta ja Suomessa oli myös omia paikallisia koiria, kuten Bernerin ajokoirat ja mikkeliläisen rehtori Roschierin lyhythäntäiset ajokoirat. Koirien jalostuksessa pääpaino oli käyttöominaisuuksien kehittämisessä.


title: Suomenajokoira

text: Suomalaisten ajokoirien jalostaminen yhdeksi roduksi alkoi, kun Suomen Kennelliitto perustettiin vuonna 1889. Tällöin syntyi halu kehittää Suomelle oma kotimaan olosuhteisiin sopiva ajokoirarotu. Rodun edustajien olisi pystyttävä juoksemaan mäkisessä maastossa, mihin venäläiset ajokoirat olivat liian raskaita, ja selviytymään paksussa lumessa, johon ruotsalaiset, englantilaiset ja saksalaiset koirat oli havaittu sopimattomiksi. Tarkoituksena oli yhdistää maassa jo olevien koirien parhaita ominaisuuksia samaan rotuun.


title: Suomenajokoira

text: Vuonna 1891 pidetyssä koiranäyttelyssä etsittiin ensimmäistä kertaa oikeanlaisia koiria, joita löytyikin kolme yksilöä; seuraavana vuonna löytyi kahdeksan koiraa lisää. Näiden perusteella määriteltiin vuonna 1893 rodun tunnusmerkit. Soveltuvia koiria oli hankala löytää koirakannasta, mutta jalostustyö saatiin kuitenkin alulle. Rotuun otetuille koirille oli vaatimuksena kaunis ulkomuoto ja palkinto ajokokeesta.


title: Suomenajokoira

text: Alkuperäisenä tavoitteena oli saada aikaan punaruskea rotu, mutta selän mustasta väristä ei onnistuttu pääsemään eroon eikä myöskään kauniin karvapeitteen valkoisista merkeistä. Lopulta vuonna 1932 vahvistettiin uudet rotumääritykset, jotka kuvasivat suomenajokoiraa melko hyvin. Rotu ei ollut vielä yhtenäinen ja siihen pääsi edelleen uutta verta risteytyskoirien kautta.


title: Suomenajokoira

text: Vaikka rodun ulkomuotoa pyrittiin jalostuksella muuttamaan ja yhtenäistämään, käyttöominaisuuksia ei unohdettu missään vaiheessa. Ensimmäiset ajokokeet järjestettiin jo vuonna 1893.


title: Suomenajokoira

text: Suomenajokoira on pitkään ollut Suomen yleisin koirarotu. 1980- ja 1990-luvuilla niitä rekisteröitiin vuosittain Suomessa noin 3 500–4 000 kappaletta. Suomenajokoiraa on rekisteröity viimeisen seitsemän vuoden aikana Suomessa 28 000. 2000-luvulla rekisteröintien määrä on laskenut noin 2 000 vuosittaisen rekisteröinnin tuntumaan. Kehitys johtunee pääasiassa maaseudulla asuvien metsästäjien ja koiraharrastajien määrän vähenemisestä sekä siitä, että jänisjahti on jonkun verran jäänyt hirvieläinten metsästyksen varjoon. Vuonna 2016 suomenajokoira oli rotujen rekisteröintitilastossa kuitenkin toisella sijalla.


title: Suomenajokoira

text: Suomenajokoira on ylivoimaisesti suosituin iso ajokoirarotu Suomessa. Naapurimaiden ajokoiria rekisteröidään lähinnä yksittäiskappaleita.


title: Suomenajokoira

text: Hyvien ajo-ominaisuuksiensa ansiosta suomenajokoiran suosio on lisääntynyt myös Ruotsissa ja Norjassa. Suomenajokoirien kanta 2000-luvulla on Ruotsissa noin 4 500 ja Norjassa noin 2 200. Suomenajokoira onkin suosituin ajokoirarotu Pohjoismaissa. Pohjoismaiden lisäksi suomenajokoiria on viety muun muassa Kanadaan, Itävaltaan, Kreikkaan, Viroon ja myös Pietarin seudulle.


title: Suomenajokoira

text: Suomenajokoira on jalostettu metsästystarkoitukseen. Värillä ei ole merkitystä koiran metsästyskyvyn kannalta. Koska rotua ei ennen onnistuttu jalostamaan puhtaan punaruskeaksi voidaan väriäkin pitää käytännöllisenä ratkaisuna . Punaruskean pohjavärin lisäksi selässä on mustia alueita, kun taas kasvoissa, rinnassa, vatsassa, jaloissa ja hännänpäässä on valkoista. Pää on pitkähkö: Kuono ja pääkallo ovat samanpituiset ja välikössä on selkeä otsapenger. Koirassa ei ole roikkuvaa nahkaa. Se on lihaksikas ja voimakas, mutta ei raskasrakenteinen. Korvat ovat luppakorvat. Selkä on suora, lantio on kehittynyt ja voimakas. Häntä on riippuva tai korkeintaan selkälinjan kohdalle nouseva. Käpälät ovat soikeat. Säkäkorkeus on uroksilla 55-61 cm ja nartuilla 52-58 cm.


title: Suomenajokoira

text: Suomenajokoiraa käytetään jäniksen ja ketun ajometsästykseen. Koira etsii riistan jäljen ja seuraa sitä kunnes löytää riistaeläimen, joka on yleensä lepäämässä päivällä tapahtuvan metsästyksen aikana. Se ajaa saaliin liikkeelle ja ajaa sitä haukkuen, kunnes metsästäjä ampuu saaliin tai kutsuu koiran pois.


title: Suomenajokoira

text: Rotu on ihmisystävällinen, rauhallinen ja tarmokas. Vihaisuutta pidetään virheenä, ja sitä ei juuri esiinny. Rodulla on hyvin voimakas metsästysvietti, ja koira saattaa lähteä omin päin metsälle. Suomenajokoira on myös pääasiassa ystävällinen lapsille ja muille koirille. Ajokoirat ovat yleensä persoja ruualle, mutta monesti hajut ja nenänkäyttö vie koulutuksesta ajatukset muualle.


title: Suomenajokoira

text: Valitettavan usein rodussa esiintyy arkuutta, se ei ole suomenajokoiralle suotavaa.


title: Suomenajokoira

text: Koska suomenajokoira on metsästyskoira, se on terve rotu, sillä erilaiset sairaudet ilmenevät tehokkaasti metsästyskäytössä ja sairaat koirat voidaan poistaa jalostuksesta. Rodussa esiintyy purentavikoja, piilokiveksisyyttä, napatyrää, kitalakihalkioita, luomivikoja (sisään- ja ulospäinkääntymistä), nivelvikoja, lonkkanivelen ja kyynärnivelen kasvuhäiriöitä, polvinivelen vikoja, hännän nikamavikaa eli häntämutkaa, perinnöllisiä ihosairauksia, sydänvikoja ja pikkuaivoataksiaa eli pikkuaivojen vajaakehityksestä johtuvaa koordinaation häiriö. Noin 10% suomenajokoirista kantaa tätä peittyvää geenivirhettä SEL1L-geenissään.


title: Ranskan frangi

text: Ranskan frangi () oli Ranskan virallinen rahayksikkö ennen vuonna 2002 tapahtunutta euron käyttöönottoa. Se jakaantui 100 centimeen. Sen lyhenteenä oli F tai FF, harvemmin ₣, ja valuuttatunnuksena FRF. Sen arvo oli 1 € = 6,55957 frangia. Ranskan lisäksi se oli virallinen rahayksikkö Monacossa ja Andorrassa, vastaavasti Italian liiran ja Espanjan pesetan ohella.


title: Ranskan frangi

text: Frangi () tuli rahan nimenä käyttöön ensimmäisen kerran Juhana II:n hallitsijakaudella vuonna 1360. Nimi syntyi lyhentymänä rahaan lyödystä latinankielisestä tekstistä "Johannes Dei Gratia Francorum Rex" ("Johannes (=Juhana) Jumalan armosta frankkien kuningas"), ja se oli arvoltaan yhtä suuri kuin laskuyksikkönä käytetty livre tournois. Frangeja lyötiin myöhemmin myös Kaarle V:n, Henrik III:n ja Henrik IV:n hallitsijakausilla.


title: Ranskan frangi

text: Ludvig XIII lopetti frangien lyönnin vuonna 1641, jolloin sen korvasivat écu ja Louis d'or. Sanaa frangi käytettiin kuitenkin edelleen "livre tournois":n rinnakkaisnimenä.


title: Ranskan frangi

text: Uudestaan frangi tuli käyttöön Ranskan vallankumouksen aikaisen konventin päätöksellä vuonna 1795. Samalla rahayksiköt muutettiin kymmenjärjestelmän mukaisiksi: yksi frangi oli nyt 10 décimeä ja 100 centimeä. Frangin rahassa oli 4,5 grammaa puhdasta hopeaa, hieman vähemmän kuin vanhassa Ranskan livressä (4,505 g), mutta vuonna 1796 päätettiin, että yksi frangi vastasi vanhoissa rahayksiköissä 1,0125 vanhaa livreä (5 frangia = 5 livre 1 sou ja 3 denieriä, koska aikaisemmin oli lyöty myös alkuperäistä vähemmän hopeaa sisältäviä rahoja.


title: Ranskan frangi

text: Liikkeessä olevien metallirahojen määrä väheni suuresti Ranskan ensimmäisen tasavallan aikana, sillä vanhat kulta- ja hopearahat kerättiin pois liikkeestä ja vaihdettiin painettuihin assignaatteihin. Ne olivat velkasitoumuksia, joiden vakuutena oli kirkolta takavarikoitu omaisuus, mutta myöhemmin ne määrättiin laillisiksi maksuvälineiksi. Valtiolle kerätty kulta ja hopea käytettiin sotien rahoittamiseen sekä elintarvikkeiden tuontiin, sillä niistä oli puutetta.


title: Ranskan frangi

text: Kun assignaatteja laskettiin liikkeeseen ylen määrin, valtionvelkaa ei voitu maksaa eikä tarpeeksi hopeaa ollut käytettävissä rahojen lyöntiin, uuteen rahaan ei enää luotettu, vaan se menetti arvonsa ja seurauksena oli hyperinflaatio. Tämä vaikutuksesta myös poliittiset olot pysyivät epävakaina. Konventin syrjäytti ennen pitkää direktoriohallitus, sen taas Napoleonin vallankaappaus ja konsulihallinto, jonka aikana hän enenevässä määrin keskitti vallan itselleen, ja lopulta ensimmäinen keisarikunta.


title: Ranskan frangi

text: Vuonna 1803 otettiin käyttöön uusi kultaan perustuva rahayksikkö, "franc germinal", jonka nimi johtui vielä tuolloin käytössä olleen vallankumouskalenterin "germinal"-kuukauden nimestä. Kultafrangi sisälsi nyt 290,32 milligrammaa puhdasta grammaa. Samalla tuli käyttöön uusi 5 gramman painoinen hopeafrangi, joka sisälsi 90 % puhdasta hopeaa. Kulta- ja hopearahat olivat käytössä rinnakkain eli käytössä oli kaksimetallikanta, jossa hopean ja kullan virallinen arvosuhde oli 15,5:1. Tämä järjestelmä pysyi käytössä myös Bourbonien palattua valtaan vuonna 1814 ja sen jälkeenkin, myöhemmistä vallankumouksista ja muista vallanvaihdoksista huolimatta, vuoteen 1864 saakka, jolloin kaikkien muiden hopearahojen paitsi 5 frangin rahan hopeapitoisuus alennettiin 90 %:sta 83,5 %:iin, rahojen painojen kuitenkin pysyessä ennallaan.


title: Ranskan frangi

text: Vuonna 1865 Ranska liittyi perustajajäsenenä Latinalaiseen rahaliittoon. Siinä yhteisen rahajärjestelmän perustana oli "franc germinal". Myös Sveitsin ja Belgian rahayksiköiden nimenä oli jo ennestään frangi, kun taas muissa liittoon kuuluneissa maissa säilyivät niiden rahayksiköiden entiset nimet, mutta ne olivat nyt arvoltaan yhtä suuria kuin Ranskan frangi. Vuonna 1873 Latinalaisen rahaliiton maissa siirryttiin puhtaasti kultakantaan, jolloin yksi frangi vastasi 0,290322581 grammaa kultaa.


title: Ranskan frangi

text: Ensimmäisen maailmansodan alkaessa Ranska joutui luopumaan Latinalaisen rahaliiton kultakannasta. Sota heikensi raskaasti frangia: sodan kustannukset, inflaatio ja sodan jälkeinen jälleenrakennus rahoitettiin osittain painamalla yhä lisää seteleitä. Vuosien 1915 ja 1920 välillä frangin ostovoima vähenikin 70 % ja edelleen 43 % vuosien 1922 ja 1925 välillä. Vuosien 1928 ja 1936 välillä palattiin lyhyeksi ajaksi kultakantaan, mutta sen jälkeen rahan arvo päästettiin jälleen alenemaan, kunnes se vuonna 1959 oli alle 2,5 % siitä, mikä se oli ollut vuonna 1934.


title: Ranskan frangi

text:
Toisen maailmansodan aikana vuosina 1940-1944 frangi pysyi käytössä sekä Saksan miehittämässä Pohjois-Ranskassa että Vichyn Ranskassa, mutta se sidottiin arvoltaan Saksan markkaan. Vichyn hallitus laski liikkeeseen uudet kolikot, joissa Ranskan vallankumouksen ajoilta peritytynyt tunnuslause "Liberté, égalité, fraternité" ("Vapaus, tasa-arvo, veljeys") oli korvattu sanoilla "Travail, famille, patrie" ("Työ, perhe, isänmaa"), ja joihin oli myös lyöty Vichyn hallituksen vaakuna.
Vuonna 1944, Ranskan vapautuksen aikoihin, Yhdysvalloissa painettiin frangimääräisiä seteleitä, joiden oli määrä tulla käyttöön Ranskassa, mutta kenraali Charles de Gaulle torjui aikeen.


title: Ranskan frangi

text: Toisen maailmansodan jälkeen Ranskan frangi devalvoitiin useita kertoja Bretton Woodsin järjestelmän salliessa. Vuonna 1945 yksi Ison-Britannian punta vastasi 480 Ranskan frangia ja Yhdysvaltain dollari 119,1 frangia, mutta 1949 yksi punta vastasi jo 980 frangia ja yksi dollari 350 frangia. Vuosina 1957-1958 yksi punta vastasi jo 1382,3 frangia ja yksi dollari 493,7 frangia, ja yhden frangin arvo vastasi enää 1,8 milligrammaa kultaa.


title: Ranskan frangi

text: Vuoden 1960 alussa Ranskassa otettiin käyttöön uusi frangi, joka vastasi sataa vanhaa frangia. Vanhat yhden ja kahden frangin kolikot pysyivät käytössä yhden ja kahden centimen kolikkoina. Muutkin vanhat rahat pysyivät laillisina maksuvälineinä euroon siirtymiseen saakka, joskin ne kerättiin vähitellen pois liikkeestä. Jonkin aikaa uusissa seteleissä käytettiin lyhennettä NF, "nouveau franc" (uusi frangi). Muutkin vanhat rahat pysyivät edelleen laillisina maksuvälineinä.


title: Ranskan frangi

text: Inflaatio heikensi edelleen Ranskan frangin arvoa, mutta vähemmän kuin monissa muissa maissa. Rahauudistuksen jälkeen Ranskassa suoritettiin enää yksi devalvaatio, elokuussa 1969, ennen kuin Bretton Woodsin järjestelmä korvattiin vapaasti kelluvilla valuuttakurssella.


title: Ranskan frangi

text: Vielä kauan rahauudistuksen jälkeen monet ranskalaiset laskivat suuria rahasummia "vanhoina frangeina". Esimerkiksi arpajaisten mainoksissa ilmoitettiin usein voittojen suuruus centimeinä, jotka itse asiassa tarkoittivat vanhoja frangeja. Uutta frangia sanottiin usein myös "raskaaksi frangiksi" ()


title: Ranskan frangi

text: Vuoden 1999 alussa euro tuli käyttöön tilivaluuttana, mutta Ranskan frangi pysyi käytössä vielä kolmen vuoden ajan. Sen ja euron välillä oli nyt kiinteä vaihtosuhde 1 € = 6,55957 F. Euromääräiset kolikot ja setelit syrjäyttivät frangit vuoden 2002 alussa tammikuun 1. ja helmikuun 17. päivän välisenä aikana.


title: Ranskan frangi

text: 1800-luvulla Ranskassa lyötiin kuparista 1 ja 5 centimen sekä 1 ja 2 decimen, hopeasta 1/4, 1/2, 1, 2 ja 5 frangin sekä kullasta 20 ja 40 frangin rahoja. Kuparirahoja ei kuitenkaan lyöty vuosien 1801 ja 1848 välillä, vaan pienin tällöin lyöty raha oli 1/4 frangin hopearaha. Liikkeessä pysyivät kuitenkin edelleen vanhat, aikaisempaan rahajärjestelmään perustuneet kuparirahat, joista tärkein, sou oli nyt viiden centimen arvoinen.


title: Ranskan frangi

text: Pronssisia kolikoita alettiin lyödä vuonna 1848, ja vuodesta 1853 lähtien käytössä olivat 1, 2, 5 ja 10 centimen kolikot. Neljännesfrangin rahoja lakattiin lyömästä, ja niiden sijasta vuosina 1849-1868 lyötiin 20 centimen kolikoita. Myös kultarahoihin tehtiin muutoksia: 40 frangin rahoja lakattiin lyömästä ja tilalle tulivat 5, 10, 50 ja 100 frangin rahat. Viimeiset 5 frangin kultarahat lyötiin vuonna 1869, viimeiset 5 frangin hopearahat 1878. Nikkeliset 25 centimen kolikot otettiin käyttöön vuonna 1903.


title: Ranskan frangi

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana kolikot uusittiin täysin. Kultarahoja lakattiin lyömästä, ja alettiin lyödä nikkelistä tai nikkelikuparista valmistettuja 5, 10 ja 25 centimen kolikoita, joissa oli keskellä reikä. Vuonna 1920 pronssi- ja hopearahoja lakattiin lyömästä, ja käyttöön tulivat alumiinipronssiset 50 centimen sekä 1 ja 2 frangin kolikot. Vuoteen 1929 saakka ne laski liikkeeseen Ranskan kauppakamari. Vuonna 1929 otettiin jälleen käyttöön hopearahat, nyt 10 ja 20 frangin arvoiset.


title: Ranskan frangi

text: Myös toisen maailmansodan aikana kolikot uusittiin täysin. Pienimmät, 10 ja 20 centimen kolikot lyötiin nyt sinkistä, 50 centimen sekä 1 ja 2 frangin kolikot alumiinista. Sodan jälkeen nopea inflaatio johti siihen, että yhtä frangia pienemmät kolikot jäivät pois käytöstä. Käyttöön tulivat seuraavat ja seuraavista metalleista lyödyt kolikot:


title: Ranskan frangi

text: Vuonna 1960 tuli käyttöön uusi frangi, joka vastasi 100 vanhaa frangia. Uudet kolikot lyötiin nyt seuraavista metalleista:


title: Ranskan frangi

text:
Nikkelillä päällystetty nikkelikuparinen 5 frangin kolikko otettiin käyttöön vuonna 1970, nikkelimessinkinen 10 frangin vuonna 1974, ja ne syrjäyttivät hopearahat. Nikkelinen 2 frangia otettiin käyttöön vuonna 1979, ja sen jälkeen kaksimetalliset 10 ja 20 frangin rahat vuosina 1988 ja 1992. Viimeksi mainitussa oli sen keskuksen ympärillä kaksi eri metalleista valmistettua rengasta.
Vuonna 1986 laskettiin liikkeeseen nikkelinen 10 frangin kolikko, mutta se vedettiin nopeasti pois liikkeestä ja julistettiin rahana mkelpaamattomaksi, koska se helposti sekaantui 50 centimen kolikkoon ja sen kuviointi osoittautui epäsuosituksi. Alumiinipronssiset 10 frangin kolikot pysyivätkin käytössä, kunnes kaksimetalliset korvasivat ne vuonna 1988.


title: Ranskan frangi

text: Vuosina 1974-1980 lyötiin myös 50 frangin hopearahoja,mutta ne jäivät pois käytöstä, kun hopean arvo 1980-luvun alussa nopeasti nousi. Tämän jälkeen laskettiin liikkeeseen pieni määrä hopeisia 100 frangin rahoja, joita oli jonkin verran käytössä euron käyttöönottoon saakka.


title: Ranskan frangi

text: Vuonna 2005 kaikki frangimääräiset kolikot menettivät arvonsa rahana, eikä Banque de France enää vaihda niitä euroihin.


title: Ranskan frangi

text: Viimeisinä vuosina ennen euroon siirtymistä 2002 käytössä olevat kolikot olivat:Ensimmäisiä frangimääräisiä paperirahoja olivat vuonna 1795 liikkeeseen lasketut assignaatit, joiden nimellisarvot vaihtelivat 100 frangista 10 000 frangiin. Niitä seurasivat vuonna 1796 "territoriaaliset mandaattilupaukset", jotka olivat 25...500 franfgin arvoisia. Samaan aikaan laskettiin liikkeeseen myös seteleitä, joista suurimmat olivat 1000 frangin arvoisia.


title: Ranskan frangi

text: Vuonna 1800 Banque de France alkoi laskea liikkeeseen seteleitä, ensin 500 ja 1000 frangin määräisiä. Myöhemmin tulivat käyttöön 1840-luvulla 100 ja 200 frangin sekä 1860- ja 1870-luvuilla 5, 20 ja 50 frangin setelit, joista kuitenkin 200 frangin setelien painaminen pian lopetettiin.


title: Ranskan frangi

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana tulivat käyttöön 10 ja 5000 frangin setelit. Vaikka samaan aikaan tulivat käyttöön myös epäjalosta metallista valmistetut 5 frangin kolikot, samanarvoisia seteleitä ei poistettu käytöstä.


title: Ranskan frangi

text: Toisen maailmansodan jälkeen tulivat käyttöön 10 000 frangin setelit, kun taas 5, 10 ja 20 frangin setelit korvattiin kolikoilla, samoin kuin 1950-luvulla 100 frangin setelitkin.


title: Ranskan frangi

text: Vuoden 1960 rahanuudistuksen yhteydessä vanhoihin 500, 1000, 5000 ja 10000 frangin setelien päälle painettiin niiden arvot uusina frangeina: 5, 10, 50 ja 100 frangia. Tilalle tulivat pian uudet setelit, jotka olivat muutoin saman näköisiä kuin entisetkin paitsi että niihin oli arvo merkitty vain uusina frangeina. Samaan aikaan otettiin käyttöön myös 500 frangin seteli. Viiden ja kymmenen frangin setelit poistettiin käytöstä vuosina 1970 ja 1979.


title: Ranskan frangi

text: Ennen euroon siirtymistä Ranskassa käytössä olleet setelit, niiden kuva-aiheet ja värit olivat:


title: Ranskan frangi

text: Frangimääräisiä seteleitä vaihdetaan euroihin helmikuun 17. päivään saakka 2012. Ne setelit, jotka ennen euroon siirtymistä oli korvattu uudenmallisilla, oli yleensä vaihdettava kymmenen vuoden kuluessa uuden setelimallin käyttööntulosta. Viimeinen niistä, Montesquieun kuvalla varustettu 200 frangin seteli, oli vaihdettava maaliskuun 2008 loppuun mennessä.


title: Esa Väliverronen

text: Esa Tapani Väliverronen (s. 3. toukokuuta 1957 Rautio) on viestinnän professori Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Aiemmin hän työskenteli tutkijana ja opettajana Tampereen yliopistossa sekä toimittajana useissa sanoma- ja aikakauslehdissä.


title: Esa Väliverronen

text: Väliverronen väitteli tohtoriksi Tampereen yliopistossa 1996. Hänen alaansa ovat yhteiskuntatieteellinen mediatutkimus ja tieteentutkimus. Hänen viimeisimmät tutkimushankkeensa ovat Tutkijan sananvapaus ja julkinen asiantuntijuus (Koneen säätiö, 2017-2019 ja Mediating Expertise: public debates on health (Suomen Akatemia, 2019-2022). Hän julkaisee Mediayhteiskunta-blogia yhdessä Janne Seppäsen kanssa.


title: Lisbeth Trickett

text: Lisbeth ”Libby” Constance Trickett (o.s. Lenton, s. 28. tammikuuta 1985 Townsville, Queensland) on australialainen uimari, moninkertainen olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Lisbeth Trickett

text: Lenton voitti Ateenan olympialaisissa 2004 kultaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä, yhdessä Alice Millsin, Jodie Henryn ja Petra Thomasin kanssa. Heidän aikansa, 3.35,94, oli uusi maailmanennätys. Lisäksi hän voitti olympialaisissa pronssia 50 metrin vapaauinnissa.


title: Lisbeth Trickett

text: Vuonna 2003 Lenton voitti kaksi pronssia pitkän radan MM-kilpailuissa, ja kaksi vuotta myöhemmin samoissa kilpailuissa, Montréalissa kesäkuussa 2005, menestys oli vieläkin parempi, Lenton voitti kultaa 50 metrin vapaauinnissa, 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja sekauintiviestissä. Lisäksi hän voitti hopeaa 100 metrin perhosuinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Näiden kilpailuiden välissä, vuonna 2004 Lenton saalisti lyhyen radan MM-kilpailuista, Indianapolisista kuusi mitalia, kaksi jokaista laatua. Palattuaan Montréalin MM-kilpailuista kotiin, hän teki uuden maailmanennätyksen 100 metrin vapaauinnissa lyhyellä radalla, aikana 51,70. Tulos on voimassa oleva maailmanennätys edelleen elokuussa 2009. Marraskuussa 2005 hän rikkoi lyhyellä radalla 200 metrin vapaauinnin maailmanennätyksen, ajalla 1.53,29.


title: Lisbeth Trickett

text: Kansainyhteisön kisoissa 2006 Lenton voitti viisi kultaa: 50 metrin ja 100 metrin vapaauinnissa, 4 × 100 metrin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviesteissä sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Lisäksi hän voitti hopeaa 100 metrin perhosuinnissa ja 200 metrin vapaauinnissa. Lyhyen radan MM-kilpailuissa 2006 Shanghaissa hän voitti viisi kultaa; 50 metrin ja 100 metrin vapaauinneissa, 100 metrin perhosuinnissa, 4 × 100 metrin sekauintiviestissä ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Lisäksi hän voitti hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä.


title: Lisbeth Trickett

text: Vuoden 2007 maailmanmestaruuskilpailuissa, Australian Melbournessa, Lenton voitti viisi kultaa: 100 metrin perhosuinnissa, 50 ja 100 metrin vapaauinneissa sekä 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä. Pääsiäisenä 2007 Lenton meni naimisiin uimari Luke Trickettin kanssa. Hän otti käyttönsä aviomiehensä sukunimen.


title: Lisbeth Trickett

text: Vuoden 2008 kesäolympialaisissa Trickett voitti kultaa 100 metrin perhosuinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä, hopeaa 100 metrin vapaauinnissa sekä pronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Rooman MM-kilpailuissa 2009 hän sai hopeaa 4×100 metrin sekauintiviestissä sekä pronssia 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sai kultaa uituaan alkuerissä 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä.


title: Lisbeth Trickett

text: Trickettillä on ollut useita kertoja hallussaan 100 metrin vapaauinnin pitkien ratojen maailmanennätys. Hän ui ajan 53,66 Sydneyssä 31. maaliskuuta 2004. Hänen joukkuetoverinsa Jodie Henry kuitenkin rikkoi sen Ateenan olympialaisten välierissä, ajalla 53,52. Lenton kuitenkin riisti ennätyksen takaisin Kansainyhteisön kisoissa 2006, ajalla 53,42. Maaliskuussa 2008 hän ui ajan 52,88, jonka Britta Steffen on sittemmin rikkonut. Trickettin nimissä on edelleen 100 metrin vapaauinnin lyhyiden ratojen maailmanennätys 51,01 Hobartista 2009. Lisäksi hänellä on ollut 50 metrin vapaauinnin pitkien ratojen ME 23,97, 200 metrin lyhyiden ratojen ME 1.53,29 ja 100 metrin perhosuinnin lyhyiden ratojen maailmanennätys 55,74


title: Lisbeth Trickett

text: Hänet valittiin Australian vuoden naisuimariksi 2005.


title: Alex McLeish

text: Alex McLeish (s. 21. tammikuuta 1959, Barrhead) on skotlantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Helmikuusta 2018 lähtien hän on toiminut Skotlannin jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Alex McLeish

text: McLeish aloitti peliuransa 1976 Aberdeenissa. McLeish haali menestystä Alex Fergusonin valmentamassa joukkueessa ja oli voittamassa muun muassa Cup-voittajien Cupin finaalissa Real Madridia 1983. Hänet valittiin Skotlannin vuoden pelaajaksi 1990 ja hän toimi Aberdeenin kapteenina 1990–1994.


title: Alex McLeish

text: Skotlannin maajoukkueessa McLeish pelasi 77 ottelua ja oli mukana MM-kisoissa 1982, 1986 ja 1990. McLeish on Skotlannin kolmanneksi eniten maaotteluita pelannut pelaaja.McLeish aloitti valmennusuransa Motherwellin pelaajavalmentajana 1994. Ensimmäinen kausi päättyi sensaatiomaisesti Skotlannin Valioliigan kakkoseksi. McLeish ei kuitenkaan onnistunut vakiinnuttamaan menestystä ja kaksi seuraavaa kautta joukkue taisteli putoamista vastaan ja McLeish jätti seuran 1998.


title: Alex McLeish

text: 1998 McLeish ryhtyi Skotlannin Valioliigasta pudonneen Hibernianin päävalmentajaksi. McLeishin johdolla edinburghilaisseura voitti Skotlannin 1. divisioonan 1998–1999 ja seura nousi takaisin ylimmälle sarjatasolle. Ensimmäinen kausi ylimmällä sarjatasolla päättyi McLeishin valmentamalta Hibernianilta keskikastiin ja Skotlannin cupissa joukkue ylsi välieriin saakka. Kaudella 2000–2001 meno oli vielä vahvempaa ja joukkue sijoittui liigassa kolmanneksi sekä Skotlannin cupissa toiseksi.


title: Alex McLeish

text: Menestys Hibernianin peräsimessä nosti McLeishin arvoa valmentajamarkkinoilla ja 2001 Rangers palkkasi hänet alankomaalaisen Dick Advocaatin seuraajaksi. Ura Rangerissa alkoi myös menestyksekkäästi cupin ja liigacupin voittojen myötä, liigamestaruus 2001–2002 karkasi kuitenkin Rangersilta. Seuraavalla kaudella kaikki palaset kuitenkin loksahtivat kohdalleen ja McLeishin johdolla Rangers juhli triplaa eli se voitti molemmat cupit ja liigamestaruuden.


title: Alex McLeish

text: Kesällä 2003 monet Rangersin menestyspelaajat jättivät seuran ja kausi 2003–2004 oli joukkueelle vaikea. Celtic voitti liigamestaruuden eikä Rangers onnistunut yhdenkään pokaalin tavoittelussa. McLeish yritti parantaa joukkuettaan muun muassa Jean-Alain Boumsongilla ja Dado Pršolla. Joukkue onnistui voittamaan valioliigan upean loppukauden turvin.


title: Alex McLeish

text: Kaudella 2005–2006 Rangers oli Skotlannin mestarisuosikki, mutta 10 ottelun voitoton putki syys–marraskuussa oli liikaa ja Celtic vei kirkkaimman kruunun. Mestarien liigassa Rangers eteni 2005–2006 16 parhaan joukkoon, paras suoritus skotlantilaisjoukkueelta sitten vuoden 1993. Joukkueen putoaminen Skotlannin Cupista 2005–2006 oli kuitenkin liikaa Rangers-johdolle ja McLeish sai kauden päätteeksi potkut tehtävistään.


title: Alex McLeish

text: Walter Smithin siirryttyä yllättäen Rangersin päävalmentajaksi tammikuussa 2007, McLeishille tarjottiin tilaisuutta ryhtyä Skotlannin maajoukkueen päävalmentajaksi. Sopimus virallistettiin 29. tammikuuta ja McLeishista tuli Skotlannin maajoukkuevalmentaja. McLeish jatkoi Smithin työtä skottien peräsimessä menestyksekkäästi ja joukkueella oli mahdollisuudet EM-kisapaikkaan 2008. Ratkaisevassa ottelussa Glasgow'ssa Skotlanti kuitenkin hävisi Italialle 2–1 ja jäi lohkon kolmanneksi. McLeish ilmoitti 27. marraskuuta 2007 jättävänsä maajoukkueen päävalmentajan tehtävät.


title: Alex McLeish

text: Seuraavana McLeish siirtyi odotetusi valioliigaseura Birmingham Cityn päävalmentajaksi. McLeish ei kuitenkaan onnistunut pelastamaan seuraa, vaan kauden 2007/08 päätteeksi Birmingham puotsi Englannin mestaruussarjaan. McLeish sai kuitenkin jatkaa tehtävässään ja nosti Cityn yhden Mestaruussarja-kauden jälkeen takaisin pääsarjaan. Paluukausi Valioliigaan oli McLeishin suojateilta kaikin puolin menestyksekäs, sillä seura sijoittui kauden päätteeksi yhdeksänneksi, mikä oli korkein Birminghamin sijoitus yli 50 vuoteen. Joulukuussa 2009 McLeish oli valittu Valioliigan kuukauden valmentajaksi ensimmäisenä Birmingham-valmentajana.


title: Alex McLeish

text: Helmikuussa 2011 McLeish luotsasi Birminghamin Englannin liigacupin mestariksi 48 vuoden tauon jälkeen. Loppuottelussa seura kaatoi Arsenalin 2–1. Valioliigassa kausi ei kuitenkaan sujunut yhtä mallikkaasti ja lopulta City putosi Mestaruussarjaan. Kauden jälkeen McLeish jätti tehtävänsä Cityn päävalmentajana. Pian lähtönsä jälkeen hän siirtyi Cityn paikallisvastustajan Aston Villan päävalmentajaksi.


title: Alex McLeish

text: McLeishin kausi 2011/12 Aston Villassa sujui kehnosti. Avainpelaajien loukkaantumisten myötä otteet kentällä jäivät vaisuiksi ja lopulta kuudenneksitoista jäänyt Villa säilytti sarjapaikkansa vain kahden pisteen erolla Boltoniin. Tulos ei tyydyttänyt seurajohtoa ja McLeish sai kauden jälkeen potkut tehtävästään.


title: Alex McLeish

text: Joulukuun lopussa 2012 McLeish palasi valmennustehtäviin, kun Englannin Mestaruussarjassa keskikastissa majaillut Nottingham Forest palkkasi hänet uudeksi päävalmentajaksi. Pesti päättyi kuitenkin jo helmikuun alussa 2013, kun McLeish ja seurajohto purkivat sopimuksen. Nottingham voitti McLeishin alaisuudessa vain yhden seitsemästä pelaamastaan ottelusta.


title: Alex McLeish

text: Elokuussa 2014 McLeishistä tuli Belgian liigassa pelaavan KRC Genkin päävalmentaja. Pesti oli McLeishin ensimmäinen Britteinsaarien ulkopuolella ja tuloksena oli liigan seitsemäs sija. Genkin jäätyä pudotuspelien ulkopuolelle skotti erosi tehtävistään kauden jälkeen.


title: Alex McLeish

text: Helmikuussa 2016 McLeish teki puolentoista vuoden sopimuksen egyptiläisen Zamalekin kanssa. McLeish luotsasi Zamalekin kuuteen voittoon kymmenessä ottelussa, mutta tulokset eivät seuran johtoa tyydyttäneet. Hän sai potkut 2. toukokuuta, kun Egyptin liigakautta oli jäljellä kymmenen kierrosta. Joukkueen ero sarjakärkeen oli 11 pistettä.


title: Alex McLeish

text: Helmikuussa 2018 McLeish palasi kaksivuotisella sopimuksella Skotlannin jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi. McLeish nousi päävalmentajan paikalle Gordon Strachanin jätettyä tehtävänsä MM-karsintojen jälkeen loppuvuodesta 2017. Skotlannin jalkapalloliitto kävi ennen McLeishin palkkaamista pitkiä neuvotteluita Michael O’Neillin kanssa.


title: Slovenian tolar

text: Slovenian tolar oli Slovenian virallinen rahayksikkö aina Slovenian itsenäistymisestä vuonna 1991 vuoden 2007 alkuun asti, jolloin euro korvasi sen. Sana tolar on dollarin tavoin johdos sanasta taaleri. Tolar jakaantui 100 stotiniin. Tolarin arvo oli 1 € = 239,640 tolaria, valuuttatunnus SIT.


title: Valmennuskurssi

text:
Valmennuskurssi on kurssi, jonka tarkoituksena on auttaa ja tukea pääsykokeisiin tai ylioppilaskirjoituksiin lukemisessa ja valmistautumisessa.
Valmennuskursseilla oppilaalle tarjotaan yleensä valmis opiskelumateriaali, joka esittelee pääsykokeeseen tarvittavan sisällön pedagogisesti jaotellussa muodossa sekä tehtäviä, jotka valmentavat pääsykoetta varten. Tämän lisäksi kurssille kuuluu lähiopetusta sekä mahdollisesti harjoitteita netissä tai muita kokeeseen valmistavia harjoitteita.


title: Valmennuskurssi

text: Kurssien hinnat vaihtelevat, mutta yleensä ne nousevat tuhansiin euroihin. Joissakin kursseissa on takuu, joka takaa, että osa hinnasta maksetaan takaisin, mikäli osallistuja ei pääse sisään oppilaitokseen. Opetusministeriö on ottanut kielteisen kannan yliopistojen henkilökunnan osallistumiseen valmennuskurssien toimintaan sekä tilojen käyttämiseen valmennuskurssitoimintaan. Opettajat kursseilla ovat usein opiskelijoita, mutta joillakin kursseilla opettajina toimivat myös tohtorit.


title: Valmennuskurssi

text:
Tarjolla on myös ilmaisia pääsykoeoppaita, joiden tarkoitus on vähentää maksullisten ja usein suurissa kaupungeissa järjestettävien valmennuskurssien hakijoita maantieteellisesti ja taloudellisesti epätasa-arvoistavaa vaikutusta.
Valmennuskursseja järjestävät sekä ainejärjestöjen yritykset että yksityiset tahot.


title: Valmennuskurssi

text: Valmennuskurssien kritiikkinä voi kyseenalaistaa opiskelijavalinnan rehellisyyden kun vertauksena käyttää työhaastattelua, johon toiset saavat rahallisesti hyötyvältä sisäiseltä taholta ennakkokoulutusta ja toiset eivät.


title: Mike Sexton

text: Mike Sexton (s. 22. syyskuuta 1947) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen, joka tunnetaan erityisesti World Poker Tourin televisiokommentaattorina.


title: Mike Sexton

text: Sexton oli nuoruudessaan telinevoimistelija ja hän valmistui Ohion osavaltion yliopistosta (Ohio State University) pääaineenaan julkiset virkistysalueet. Hän pelasi pokeria ahkerasti jo collegessa samoin kuin bridgeä, jota hän myös opetti kursseilla Pohjois-Carolinassa.


title: Mike Sexton

text: Sexton liittyi Yhdysvaltain maavoimien 82. maahanlaskudivisioonaan vuonna 1970. Divisioona oli kuitenkin juuri palannut Vietnamista ja näin Sexton ei osallistunut sotatoimiin. Sotilasuran jälkeen Sexton työskenteli myyntiedustajana ja tanssinopettajana, kunnes aloitti pokeriammattilaisuuden vuonna 1977.


title: Mike Sexton

text: Vaikka Sexton pelasi usein turnauksia, hän ei koskaan pystynyt osallistumaan World Series of Pokerin tapahtumiin, sillä Sexton valmensi myös Little Leaguen baseballjoukkueita – näiden kahden aikataulut menivät päällekkäin. Vuonna 1985 Sexton muutti Nevadaan keskittyäkseen pokeriin täyspäiväisesti.


title: Mike Sexton

text: World Series of Pokerissa Sexton voitti uransa toistaiseksi ainoan rannekkeen toukokuussa 1989 $1,500 Seven-Card Stud Split -turnauksessa. Sextonilla on WSOP:sta lukuisia rahasijoja - 43 rahasijallaan hän jakaa vuoden 2007 WSOP:n jälkeen kaikkien aikojen tilastossa kahdeksatta tilaa. WSOP:n pääturnauksessa hän on parhaimmillaan ollut kahdestoista (vuonna 2000).


title: Mike Sexton

text: Vuonna 2003 Sexton voitti Pariisissa Euroopan kaksinpelimestaruuden (European Heads Up Championships). Kisan ykköspalkinto oli 65 000 euroa. Kesäkuussa 2006 Las Vegasissa hän otti miljoonan dollarin arvoisen voiton WSOP Tournament of Champions no limit texas hold 'em -turnauksessa. Kisan kakkonen oli Daniel Negreanu ja kolmas Mike Matusow.


title: Mike Sexton

text: Sexton tunnetaan kuitenkin parhaiten muusta työstään pokerin parissa World Poker Tourin pääkommentaattorina ja PartyPoker.com:n, yhden maailman suurimmista nettipokerihuoneista, edustajana. Sexton oli myös yksi Tournament of Champions of Poker -turnauksen perustajista (Sextonin vuonna 2006 voittaman kisan edeltäjä). Hän on myös kirjoittanut artikkeleita "Card Player" ja "Gambling Times" -lehtiin. Sextonin uraa kunnioitettiin kun hänet valittiin Poker Hall of Fameen lokakuussa 2009


title: Mike Sexton

text: Lokakuussa 2009 Sextonin pokeriuran turnauspalkkiot ylittivät 3,7 miljoonaa dollaria.


title: Linnainmaa

text: Linnainmaa on noin 6 000 asukkaan kaupunginosa Itä-Tampereella, noin kuuden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Linnainmaan rakennuskanta koostuu lähinnä 1950–1960-luvuilla rakennetuista omakotitaloista sekä uudemmista omakoti-, kerros- ja rivitaloista.


title: Linnainmaa

text: Linnainmaan nimen alkuperä on ollut vaikeasti selvitettävissä. Isonjaon pöytäkirjoissa vuodelta 1785 mainitaan "Linnama"-niminen pelto, joka oli usean Messukylän talon yhteisomistuksessa; nimi voi täten viitata Linnan kantatilaan. Toisaalta pellon nimi on voinut olla myös "Liinamaa" eli pelto, jolla on viljelty pellavaa. Länsimurteissa pellavasta on käytetty nimitystä "liina" (ruots. "lin") ja seudulla on tiettävästi viljelty pellavaa jo 1700-luvulla, minkä pohjalta voi olettaa kirjoitusasun "Linnama" olleen suomen kieltä taitamattoman kirjurin virheellinen merkintä. Myös kaupunginosan nykyinen nimi on epätarkka, sillä vanhat paikkakuntalaiset ovat käyttäneet nimitystä "Jussilan alue" siellä sijainneen Jussilan tilan mukaan. Linnainmaan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1955 ja alueelle on 1970-luvulta lähtien syntynyt omakoti-, rivi- ja kerrostaloasutusta. Kadunnimistössä Alanikkilänkatu, Hannulankatu, Jussilankatu, Kirviälänkatu ja Ylinikkilänkatu viittaavat vanhoihin kantataloihin; Kirviälä oli 1960-luvulla esillä yhtenä vaihtoehtona kaupunginosan nimeksi.


title: Linnainmaa

text: Linnainmaalla asuvien keski-ikä on 40,9 vuotta. Suurin ikäryhmä on 30-49-vuotiaat. Kaupunginosan asukkaista suurin osa on työssäkäyviä, toiseksi eniten on eläkeläisiä.


title: Linnainmaa

text:
Taulukossa on lueteltu Linnainmaan äänestysalueen tulokset vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.
Linnainmaan koulu on luokat 1-9 käsittävä peruskoulu. Linnainmaan terveysasema palvelee alueen asukkaita.


title: Linnainmaa

text: Linnainmaan kaupalliset palvelut ovat keskittyneet 1990-luvulta lähtien lähelle Tampereen itäisen ohikulkutien ja Lahdentien risteysaluetta. Kaupunginosan uudesta keskustasta, Koilliskeskuksesta, kehitetään Tampereen kolmatta aluekeskusta, joka palvelee linnainmaalaisten lisäksi myös muiden itäisten kaupunginosien asukkaita. Linnainmaalle on Prisma ja K-Citymarket, joiden yhteydessä toimii niin kaupallisia kuin julkisia palveluita.


title: Linnainmaa

text: Linnainmaa kuuluu Messukylän seurakuntaan. Alueella sijaitsee seurakuntatalo.


title: Linnainmaa

text: Linnainmaata palvelee Tampereen joukkoliikenteen bussilinjat 1, 8, 17, 28, 29, 37, 38, 47 ja 90.


title: Linnainmaa

text: Tampereen itäinen ohikulkutie rajaa Linnainmaan lännessä, ja valtatie 12 pohjoispuolella.


title: Mount Erebus

text: Mount Erebus on maailman eteläisin toimiva tulivuori.


title: Mount Erebus

text: Erebus luetaan rakenteellisesti kerrostulivuoriin. Vuoren korkeus on 3 794 metriä merenpinnasta. Se sijaitsee Rossinsaarella kolmen inaktiivisen tulivuoren kanssa. Tulivuoren purkautuminen on ollut yhtäjaksoista ainakin vuodesta 1972, ja sen on sanottu muistuttavan siinä mielessä Strombolia.


title: Mount Erebus

text: Etelämantereen tutkija James Clark Ross löysi tulivuoren vuonna 1841 ja huomasi myös sen toimivuuden. Vuori on nimetty Rossin laivan "Erebuksen" mukaan; nimi viittaa kreikkalaisen mytologian jumalaan Erebokseen.


title: Mount Erebus

text: Myös toinen Rossinsaaren tulivuori, Mount Terror, on saanut nimensä Rossin retkikunnan aluksen mukaan.


title: Mount Erebus

text: Ensimmäisinä vuoren huipulle kiipesivät Sir Ernest Shackletonin retkikunnan jäsenet vuonna 1908.


title: Morfogeeni

text: Morfogeenit ( = muoto, "gennan" = tuottaa) ovat aineita, jotka ohjaavat alkion eri osien kehittymistä. Morfogeneesi, jota morfogeenit säätelevät, käynnistää elinten muovautumisen eli organogeneesin. Kehittyvän alkion erilaistuvat solut voivat vaikuttaa toistensa käyttäytymiseen morfogeenien avulla. Morfogeeneiksi kutsutaan signaalimolekyylejä, jotka vaikuttavat kohdesoluihinsa yksinkertaista on/off-periaatetta monimutkaisemmin konsentraatiovaihteluiden avulla; suuri konsentraatio saa kohdesolut kehittymään yhteen suuntaan, pieni toiseen ja näiden välillä olevilla konsentraatioilla vaikutukset muuttuvat asteittain.


title: Morfogeeni

text:
Signaalikeskukset, jotka tuottavat morfogeenejä ja niitä sääteleviä molekyylejä ovat alkion väliaikaisia rakenteita. Kun niitä ei enää tarvita muotojen syntymisen kannalta, ne voivat muuttaa muotoaan ja sitä kautta tehtäväänsä tai ne voivat suorittaa ohjelmoidun solukuoleman eli apoptoosin.
Signaalikeskukset erittävät omia morfogeenejään tarpeen tullen soluvälitilaan, jolloin konsentraatio on suurin lähinnä oleville soluille, ja hieman kauempana oleville soluille selvästi pienempi. Vaikutukset ovat aina selvästi paikallisia – erittävästä solusta alle 1 mm (poikkeuksena Sonic Hedgehog).


title: Morfogeeni

text:
Morfogeenien konsentraatiovaihteluita säätelevät tarkasti kullekin signaalimolekyylille erikseen spesifiset inhibiittorit, joilla on myös tärkeä, ellei jopa tärkeämpi, rooli kuin itse vaikuttavilla molekyyleillä, vaikutusten pitämisenä täsmällisinä ja oikea-aikaisina.
Esimerkiksi sammakon hermoston kehitys alkiokaudella on enemmänkin inhibiittorin kuin morfogeenin ohjaamaa. Sammakon epidermis ja hermosto kehittyvät samasta kantasolukosta. Ilman vaikuttavaa morfogeeniä solukosta kehittyy hermokudosta, toisin sanoen alueelle erittyvät morfogeenit ohjaavat kehitystä epidermiksen suuntaan. Hermokudoksen kehittyessä inhibiittori (chordin) pitää huolen ko. kudoksen normaalista kehityksestä estämällä morfogeenien toimintaa näissä erilaistuvissa soluissa,


title: Morfogeeni

text:
Retinoidihappo on A-vitamiinin johdannainen, joka on tärkeä hermoston kehitykselle. Se säätelee erityisesti taka-aivojen kehitystä ja osittain myös etuaivojen, hermostoputken ja -pienan sekä raajojen ja kasvojen kehitystä.
Liian suurina pitoisuuksina retinoidihappo muuttuu morfogeenistä teratogeeniksi. Teratogeenit ovat aineita, jotka ovat haitallisia sikiön normaalille kehitykselle. A-vitamiinin yliannostus sikiölle aiheuttaa hermoston kehityshäiriöitä ja epämuodostumia.


title: Morfogeeni

text:
Sonic Hedgehog-proteiini (Shh) kuuluu Hedgehog perheen proteiineihin(lisäksi Indian Hedgehog, Desert Hedgehog), mutta sen toiminta-alueet morfogeeninä ovat perheestä kaikkein laajimmat. Poiketen muista morfogeeneistä Shh kulkeutuu erityspaikasta laajalle alueelle.
Sonic Hedgehog on vastuussa hermostoputken kehittymisestä siten, että hermostoputken dorsaalisista neuroneista muodostuu sensorisia hermoja ja ventraalisista neuroneista muodostuu motorisia hermoja. Sen tehtävänä on myös huolehtia somiittien järjestäytymisestä; niistä somiiteista, jotka ovat lähimpänä selkäjännettä muodostuu selkärangan rustoa.
Sonic hedgehog vaikuttaa myös olennaisesti esimerkiksi raajasilmujen jatkokehitykseen, pikkuaivojen kehitykseen ja hampaiden muodostumiseen. Se ohjailee myös sydämen ja verisuonten eri osien kehitystä.


title: Morfogeeni

text: Aktiviini kuuluu kasvutekijöistä koostuvaan Tgfß-perheeseen. Se vaikuttaa mesodermin erilaistumiseen, josta esimerkkinä alla oleva taulukko.


title: Isänmaan toivot

text: Isänmaan toivot on suomalainen komediasarja, jota esitettiin televisiokanava Nelosella vuosina 1998–2002. Sarja oli hyvin pitkäikäinen verrattuna muihin kotimaisiin komediasarjoihin ja sitä tehtiin peräti kolme kautta. "Isänmaan toivot" oli monella tavalla erilainen suomalainen komediasarja, siinä TV-farssi löysi jalansijan Suomesta. Sarjan kirjoitti Timo Varpio ja ohjasi Aku Louhimies.


title: Isänmaan toivot

text: Sarjan tunnusmusiikkina oli Ultra Bran kappale "Älä soita tänne enää koskaan".


title: Isänmaan toivot

text: "Isänmaan toivot" kertoi kämppisten Vellun, Antin, Henrikan ja Titan elämästä ja heidän työ- ja vapaa-ajastaan. Sarjaan liittyi keskeisesti myös yritys. Myöhemmin mukaan tulivat Salla, Noora ja Taisto firman kautta, josta Vellu sai töitä toisen tuotantokauden alussa. Sarjan yksittäisissä jaksoissa ovat esiintyneet myös muun muassa Tommi Rinne, Mikko Kouki, Jukka Rasila, Tapio Hämäläinen, Kristiina Elstelä ja Ville Myllyrinne


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 1: Markkinavoimien armoilla
Alkuperäinen lähetyspäivä: 14. syyskuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 2: Poikamieselämää
Alkuperäinen lähetyspäivä 21. syyskuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 3: Ura putkeen
Alkuperäinen lähetyspäivä: 28. syyskuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 4: Vierivät kivet eivät sammaloidu
Alkuperäinen lähetyspäivä: 5. lokakuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 5: Kommuuninen manifesti
Alkuperäinen lähetyspäivä: 12. lokakuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 6: Muutosvoimaa
Alkuperäinen lähetyspäivä: 19. lokakuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 7: Vieroitusoireita
Alkuperäinen lähetyspäivä: 26. lokakuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 8: Kuolema lounasaikaan
Alkuperäinen lähetyspäivä: 2. marraskuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 9: Viimeinen humppa Helsingissä: Osa 1
Alkuperäinen lähetyspäivä: 9. marraskuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 1, Jakso 10: Viimeinen humppa Helsingissä: Osa 2
Alkuperäinen lähetyspäivä: 23. marraskuuta 1998


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 1: Kutsumusammatti
Alkuperäinen lähetyspäivä: 15. marraskuuta 1999


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 2: Ilmainen lounas
Alkuperäinen lähetyspäivä: 22. marraskuuta 1999


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 3: Kaksoiselämää
Alkuperäinen lähetyspäivä: 29. marraskuuta 1999


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 4: Brändi nimeltä Jeesus
Alkuperäinen lähetyspäivä: 6. joulukuuta 1999


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 5: Pikkujoulut
Alkuperäinen lähetyspäivä: 13. joulukuuta 1999


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 6: Samaan aikaan toisaalla
Alkuperäinen lähetyspäivä: 20. joulukuuta 1999


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 7: Rautaiset ammattilaiset
Alkuperäinen lähetyspäivä: 10. tammikuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 8: Piru irti
Alkuperäinen lähetyspäivä: 17. tammikuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 9: Kolmen naisen loukussa - osa 1
Alkuperäinen lähetyspäivä: 24. tammikuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 10: Kolmen naisen loukussa - osa 2
Alkuperäinen lähetyspäivä: 31. tammikuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 11: On pakko painaa pitkää päivää
Alkuperäinen lähetyspäivä: 7. helmikuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 12: Unien tulkinta
Alkuperäinen lähetyspäivä: 14. helmikuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 13: Lähdön tunnelma
Alkuperäinen lähetyspäivä: 21. helmikuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 14: MC Gangsta Daddy
Alkuperäinen lähetyspäivä: 28. helmikuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 2, Jakso 15: Vaitelias todistaja
Alkuperäinen lähetyspäivä: 7. maaliskuuta 2000


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 1: Raskaustesti
Alkuperäinen lähetyspäivä: 25. maaliskuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 2: Suuria odotuksia
Alkuperäinen lähetyspäivä: 1. huhtikuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 3: Vellu McBeal
Alkuperäinen lähetyspäivä: 8. huhtikuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 4: Kuin yö ja päivä
Alkuperäinen lähetyspäivä: 15. huhtikuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 5: Sisäinen idiootti
Alkuperäinen lähetyspäivä: 22. huhtikuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 6: Sinivalkeat e-sankarit
Alkuperäinen lähetyspäivä: 29. huhtikuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 7: Kolmas kassi
Alkuperäinen lähetyspäivä: 6. toukokuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 8: Dokma (saari)
Alkuperäinen lähetyspäivä: 13. toukokuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 9: Pakastevirka
Alkuperäinen lähetyspäivä: 20. toukokuuta 2002


title: Isänmaan toivot

text:
Kausi 3, Jakso 10: Tampereella kaikki on toisin
Alkuperäinen lähetyspäivä: 27. toukokuu 2002


title: Kaksi tuoppia, kiitos!

text: Kaksi tuoppia, kiitos! -televisiosarja ("Two Pints of Lager and a Packet of Crisps") kertoo Runcornissa Luoteis-Englannissa asuvista viidestä ystävyksestä. Ensimmäiset jaksot esitettiin Englannissa vuonna 2001. Sarjaa tehtiin vuoteen 2011 asti yhteensä yhdeksän tuotantokautta. Janet Keogh työskentelee leipomossa. Hän asuu yhdessä Jonnyn kanssa hänen edesmenneen isoäitinsä kodissa. Heillä on suhteessaan paljon vaikeuksia, jotka johtavat joskus pidempiaikaisiinkin välirikkoihin. He kuitenkin saavat lapsen ja menevät lopulta myös naimisiin. Janet on henkilö, josta muut usein hakevat turvaa, mutta joka tuntee itsensä usein hyvin epävarmaksi.


title: Kaksi tuoppia, kiitos!

text: Jonny viettää päivänsä pubissa pakoillen työntekoa. Jopa työnhaku tuottaa Jonnylle tuskaa. Ainoa työpaikka, josta hän on ollut innoissaan, oli koemaistajan paikka Jammy Dodgers -keksitehtaalla. Vakavasti Jonny ottaa vain kolme asiaa: lapsensa Corinthianin, keksit ja munaleivän (egg butty). Jonny kuolee seitsemännen tuotantokauden alussa hain hyökkäykseen.


title: Kaksi tuoppia, kiitos!

text: Gary, lempinimeltään Gaz, työskentelee isänsä, myöhemmin Donnan, autokorjaamolla. Ystävänsä Jonnyn kautta hän tutustuu Donnaan, jonka kanssa hän alkaa seurustella. Gazilla on hyvin vilkas ja usein jopa likainen mielikuvitus. Hän pelkää kuollakseen lampaita, minkä takia hän ei voi muuttaa Donnan kanssa heidän unelmataloonsa kuudennella tuotantokaudella. Gaz on yhden yön suhteen seurauksena Corinthianin oikea isä.


title: Kaksi tuoppia, kiitos!

text: Donna on porukan pessimisti, ja hänellä on vahva temperamentti. Sarjan alussa Donna asuu vanhempiensa luona, mutta muuttaa räväkän alkoholistiäitinsä patistuksesta yhteen Gazin kanssa. Hän työskentelee ämpäritehtaalla, kunnes saa potkut ajettuaan luvatta otetulla firman autolla kolarin. Äitinsä kuoltua Donna saa perinnöksi talon, jonka myytyään hän ostaa Garyn isältä tämän korjaamon.


title: Kaksi tuoppia, kiitos!

text: Louise on hienostotyttö, jolla on kimakka ääni. Hän opiskee sosiologiaa yliopistossa. Louise sortuu usein typeryyksiin, kuten muokkaamaan Jonnyn rikosrekisteriä hieman värikkäämpään suuntaan, kohtalokkaita seurauksia tajuamatta. Kuudennen tuotantokauden aikana Louise saa kuulla, että hänet on adoptoitu. Löydettyään oikean isänsä, joka hylkää hänet taas, hän sortuu pulloon. Alkoholihuuruisten öiden seurauksena hänelle selviää, että hän on raskaana Donnan pikkuveljelle.


title: Kaksi tuoppia, kiitos!

text: Sarja alkaa tilanteesta, jossa Janet ja Jonny ovat yhdessä, mutta eivät vielä naimisissa. He avioituvat sarjan aikana myöhemmin. Kuudes tuotantokausi päättyy kauhujaksoon, jossa sarjan päähahmot menehtyvät yksi toisensa jälkeen. Seitsemäs tuotantokausi toi mukanaan muutoksia henkilökaartiin Ralf Littlen poistuessa sarjasta. Kauden ensimmäinen jakso on kuvattu livenä studioyleisön edessä.


title: Kaksi tuoppia, kiitos!

text: 3. ja 4. tuotantokauden välissä tehtiin sarjaan musikaalijakso, joka kertoo Jonnyn ja Janetin ensitapaamisesta. Se esitettiin Englannissa 21.12.2003. Jakso ei sinänsä kuulu mihinkään tuotantokauteen, vaikkakin alkukohtauksesta löytyy selvä linkki kolmannen tuotantokauden loppuun ja neljännen tuotantokauden alkuun. Musikaalijaksossa esitetyt laulut ovat sarjaan sopivia muunnelmia vuoden 2003 hiteistä, ja pilailun kohteeksi pääsevät mm. Christina Aguilera (Beautiful), Robbie Williams (Rock DJ), S Club 7 (Bring It All Back), Marilyn Manson ja Sean Paul. Musikaalijakso sisältää epäkohtia, jotka eivät sovi yhteen muiden jaksojen kanssa.


title: Kangasjärvi (Kestilä)

text: Kangasjärvi on Kestilän luoteispuolella Siikalatvassa sijaitseva pieni järvi, jonka korkeus merenpinnasta on 101,4 metriä ja pinta-ala 12 hehtaaria. Se kuuluu Siikajoen päävesistöön. Järven rannalla sijaitsee kunnan ylläpitämä leirintäalue ja uimaranta.


title: Kangasjärvi (Kestilä)

text: Suomessa on 38 Kangasjärvi-nimistä järveä, joista suurin on Mikkelin Kangasjärvi.


title: Veitsikala

text: Veitsikala ("Gymnotus carapo") on n. 60 senttimetriä pitkä kala, joka elää sameavetisissä joissa Etelä-Amerikassa ja käyttää sähköelintään suunnistukseen. Veitsikala on sukua sähköankeriaalle ("Electrophorus electricus"), mutta ei pysty tuottamaan läheskään yhtä voimakasta sähkökenttää.


title: Veitsikala

text: Veitsikala kasvaa noin 60 cm pitkäksi. Sen vartalon etuosa on lieriömäinen, takaosa litteä. Nuoret yksilöt ovat pohjaväriltään keltaisia tai ihonvärisiä, ja niissä on muutamia leveitä pystyraitoja. Kalan ikääntyessä sen yleisväri tummenee ja raitojen määrä kasvaa.


title: Veitsikala

text: Veitsikaloja pidetään joskus akvaarioissa. Se on luonnostaan yöaktiivinen, mutta jos valaistus on himmeä, se voi oppia liikkumaan päivisinkin. Veitsikala syö kaloja ja äyriäisiä ja nuorena pieniä selkärangattomia.


title: Lohikäärme (Arda)

text: Lohikäärmeet ovat J. R. R. Tolkienin luomassa Keski-Maassa toistaiseksi suurin mahti maailmassa.


title: Lohikäärme (Arda)

text: Lohikäärmeet syntyivät Ensimmäisellä ajalla, kun Morgoth loi ne Angbandin syövereissä. Lohikäärmeitä oli kolmenlaisia. Oli niitä, jotka kiemurtelivat kuin käärmeet, jättimäisen liskon kaltaisia, jotka kulkivat jalan, ja lentävät lohikäärmeet, joilla oli suuret, lepakon kaltaiset siivet. Ja nämä kaikki jaoteltiin vielä kahteen alaryhmään, jotka olivat hyykäärmeet, jotka eivät syösseet tulta, ja tulikäärmeet ("urulóki"). Hyykäärmeet taistelivat kynsin ja hampain, kun taas tulikäärmeet kykenivät sylkemään tulta.


title: Lohikäärme (Arda)

text:
Siivekkäiden lohikäärmeiden siipien pauke saattoi synnyttää pyörremyrskyjä, niiden häntä oli kuin ruoska, kynnet kuin keihäät ja suomut kuin paksut kilvet.
Tämän lisäksi niillä oli todella tarkka näkö, erittäin tarkka kuulo sekä vielä näitäkin tarkempi hajuaisti. Lohikäärmeet ovat myös erittäin älykkäitä ja niillä oli tapana esittää arvoituksia, sillä ne arvostivat toisia älykkäitä olentoja.


title: Lohikäärme (Arda)

text: Lohikäärmeet elivät luultavasti ikivanhoiksi, kääpiöitäkin ja kukaties haltioitakin vanhemmiksi ja niiden ikä toi niille nokkeluutta ja älyä, mutta ei koskaan viisautta. Lohikäärmeiden äly antoi periksi vihalle, ahneudelle, petokselle ja turhamaisuudelle. Lohikäärmeet inhosivat vettä ja ne pitivät enemmän pimeydestä kuin valosta. Niiden veri oli myrkyllistä ja ne hehkuivat jalokivien kaltaista valoa. Lohikäärmeiden silmät kipinöivät ja kun ne suuttuivat, niiden silmät leiskuivat punaisia vihan salamoita. Niiden katse saattoi myös lumota varomattoman uhrin, joka katsoisi niitä silmiin.


title: Tony Bennett

text: Tony Bennett (s. 3. elokuuta 1926) on yhdysvaltalainen laulaja.


title: Tony Bennett

text: Bennett syntyi italialaiseen perheeseen Anthony Dominick Benedettona Astoriassa New Yorkissa. Hän kuunteli pienenä monenlaista musiikkia, kuten Al Jolsonia, Eddie Cantoria, Judy Garlandia, Bing Crosbya ja jazzia Louis Armstrongin esittämänä. Hänen uransa parhaat ajat sijoittuivat 1950- ja 1960-luvuille. Rockmusiikin yleistyessä hän joutui hiukan syrjään. Bennett teki uuden tulemisen 1980- ja 1990-luvuilla ja on esiintynyt vielä 2000-luvullakin. 80-vuotispäivänsä jälkeen hän on levyttänyt vanhoja hittejään duettoina muiden tunnettujen laulajien kanssa. Bennett on myös taidemaalari.


title: Tony Bennett

text: Hänen isänsä oli kauppias ja äiti ompelija. Anthony varttui kuunnellessaan Al Jolsonia, Eddie Cantoria, Bing Crosbya ja jazz-artisteja kuten Louis Armstrong, Jack Teagarden ja Joe Venuti. Setä oli tanssija vaudevillessa, joten Anthony sai tutustua varhain showbisnekseen. Anthony oli valmis esiintymään kymmenvuotiaana Triboroughin sillan avajaisissa. Hän opiskeli musiikkia ja maalausta New Yorkin taideteollisuuskoulussa. Hän alkoi työskennellä 16-vuotiaana laulavana tarjoilijana muutamissa Queensin italialaisissa ravintoloissa.