title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: Vakuutusten kalleutta lisäävät myös valtion niihin sääntelemät korkeat etuudet (kuten miljoonien hoitovirhekorvaukset potilaille) sekä se, että Yhdysvalloissa potilaat saavat uusimpiakin, kalleimpia lääkkeitä ja hoitoja, minkä valtiot estävät sääntelyllään suuressa osassa Eurooppaa. .


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: Yhdysvaltain lääkäriliitto AMA:n vaikutuksesta lainsäätäjät ovat rajoittaneet voimakkaasti lääkärien koulutusmääriä vuodesta 1910 asti, nyt noin 100 000 lääkäriin vuodessa, minkä vuoksi maassa on vakava lääkäripula ja lääkärien palkat ovat Yhdysvalloissa kaksinkertaiset eurooppalaisiin verrattuna, mikä on keskeinen syy sille, että terveydenhoito on kalliimpaa kuin Euroopassa. Koulutusmäärät eivät kuitenkaan yksin selitä lääkäripulaa. Edellä siteeratuilla luvuilla Yhdysvalloissa valmistuu vuosittain yksi lääkäri noin 3000 asukasta kohti, kun Suomessa lääkäreitä valmistuu alle puolet tuosta määrästä, eli yksi noin 7000 ihmistä kohti.


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: Vieläkin suurempi ongelma on, että hallituksen Medicaid- ja Medicare-ohjelmien ja yksityisten toimenpidemaksupalkkiot johtavat ylimääräisiin toimenpiteisiin ja kustannuksiin. Lääkäreille maksetaan toimenpiteistä eikä aivotyöstä, esimerkiksi ohjeistamisesta tai hoitovaihtoehtojen selvittämisestä, eikä tulos vaikuta palkkioon - tosin kiinteäkin palkkio olisi nykyistä parempi terveystaloustieteilijöiden mukaan.


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: Lääkäriliiton lobbaama sääntely on myös rajoittanut paljon tehtäviä, joita hoitajat ja muut toimijat ovat ennen voineet suorittaa, esimerkiksi kätilön ammatti on kielletty tai rajoitettu useimmissa osavaltioissa, vaikka tutkimusten mukaan lääkärisynnytykset eivät ole sen turvallisempia. Verailun vuoksi, Suomessa kätilö yleensä vastaa synnytyksen kokonaisvaltaisesta hoidosta ja konsultoi lääkäriä tarvittaessa . Liiton aikaansaama sääntely on vähentänyt hoidon määrää ja laatua, mistä on nykyään konsensus taloustieteilijöiden kesken: rajoitukset eivät paranna kenenkään tasoa vaan ainoastaan vähentävät tarjontaa.


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: Psykologit, sairaanhoitajat ja farmaseutit eivät saa kirjoittaa reseptiä edes särkylääkkeille, vaan näihinkin tehtäviin tarvitaan lääkärin apua. Aikaisemmin sairaanhoitajat eivät saaneet edes oma-aloitteisesti rokottaa potilaita, mutta kyseinen laki on kuitenkin myöhemmin kaatunut oikeudessa.


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: Lääkkeiden markkinoillepääsystä päättävällä FDA:lla on syrjinyt ulkomaalaisia lääkevalmistajia, jotka näin ollen joutuvat usein lisensoimaan lääkkeensä yhdysvaltalaisille, mikä rajoittaa kilpailevien lääkevalmistajien määrää ja siten nostaa hintoja. Lääkkeet maksavatkin Yhdysvalloissa 30–50 % enemmän kuin Euroopassa. Vertailussa, jossa tarkasteltiin 30 eniten käytetyn lääkkeen hintakoria vuosina 2006-2007, esimerkiksi Kanadan kori maksoi 77%, Saksan 76% ja Ranskan 44% Yhdysvaltojen korin hinnasta.


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text:
Myös kuvantaminen on kallista yhdysvalloissa. Vuonna 2009 yksittäisen magneettikuvauksen (MRI) hinta oli keskimäärin noin 1200 $, kun vastaavat hinnat olivat esimerkiksi Kanadassa 825 $, Saksassa 839 $ ja Ranskassa 436 $. Isossa-Britanniassa hinta oli jopa niinkin alhainen kuin 179 $.
Suomessa vuonna 2015 magneettikuvausten hinnat yksityisellä sektorilla vaihtelivat 250 ja 700 € välillä , jolloin keskihinnaksi tulisi ehkä noin 500 €.


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: Vuonna 2005 Yhdysvalloissa käytettiin 15,2 % bruttokansantuotteesta terveydenhuoltoon. Hoitovirheistä seuraa valtavat korvaukset. Lääkäreiltä vaaditaan pitkä pakollinen koulutus ja heidän palkkansa kuuluvat maailman korkeimpiin.


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: International Herald Tribunen mukaan Yhdysvaltain terveydenhuolto tulisi uudistaa: 45 miljoonalla ihmisellä ei ole terveysvakuutusta, terveydenhuollon ja terveysvakuutusten kustannukset nousevat jyrkemmin kuin kotitalouksien tulot, terveysvakuutusta ei voi siirtää työpaikasta toiseen, mikä heikentään työn vaihtoa ja liikkuvuutta, työpaikkavakuutuksen lisäksi kustannuksiltaan järkeviä vakuutuksia on vaikeaa löytää ja USA:n terveydenhoidon laatu on usein heikompi kuin muissa teollisuusmaissa. Terveydenhoitolaskut ovat yleisin syy henkilökohtaisiin konkursseihin Yhdysvalloissa.


title: Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

text: Barack Obaman hallinnon odotetaan uudistavan terveysjärjestelmää. Hänen hallintonsa aikoo laajentaa verovähennyksiä, lisätä kulujen valvontaa ja perustaa kansallisen terveysvakuutuspörssin (National Health Insurance Exchange). Terveydenhuoltouudistuksen käsittely aloitettiin kongressissa vuoden 2009 kesällä. Syksyllä Financial Timesin kolumnisti arveli uudistuksesta tulleen Obamalle symbolinen itsetarkoitus, jossa vain läpimenolla on väliä, eikä enää sisällöllä, esimerkiksi kustannuksia ei enää yritetä hillitä.


title: Nexus Polaris

text: Nexus Polaris on black metal -yhtye Covenantin toinen albumi vuodelta 1997. Albumi oli huomattava ilmestys aikanaan kahdesta syystä: juuri muovautunut yhtye oli Black metal -maailmassa jonkinasteinen "All Star" -kokoonpano sen sisältäessä jäseniä bändeistä kuten Mayhem, Dimmu Borgir, Ulver sekä Arcturus ym. ja koska musiikkityyli oli poikkeuksellisen melodia/syntetisaattori painotteista, jatkaen näin Dimmu Borgirin edellisenä vuonna viitoittamaa tietä (Enthrone Darkness Triumphant).


title: Nexus Polaris

text: Tämä levy, yhdessä Dimmu Borgirin ja Cradle of Filthin menestyksen kanssa, oli viemässä black metallia suuren yleisön suosioon tai ainakin tietoisuuteen, mutta tämä kehityskulku tyrehtyi muutaman vuoden sisällä. Seurauksena oli alalajin jakautuminen syntetisaattoreita ja melodioita hyväksi käyttäviin yhtyeisiin ja puristeihin, jotka halveksivat kyseisiä elementtejä. Puristit eivät hyväksy menestyviä tai liian melodisia yhtyeitä black metal -musiikiksi ollenkaan, pitäen Immortal/Darkthrone -tyylistä raakaa ja tyylipuhdasta tuotantoa ainoana aitona black metallina.


title: Nexus Polaris

text: Albumi on todella voimakkaan melodinen ja sisältää alalajille harvinaisen taitavaa soitantaa. Tuotanto on myös aikansa moderneinta eli puhdasta eroten myös tässä suhteessa muista black metal -levytyksistä. Voima, vauhti ja pahuus pitävät levytyksen kuitenkin black metallin raameissa kokoonpanosta puhumattakaan.


title: Lehvit

text: Lehvit ("Chloropsis") on pienikokoisten varpuslintujen suku. BirdLife Suomen luokituksessa suku luetaan irenojen heimoon, mutta se luokitellaan joskus kuuluvaksi omaan heimoonsa Chloropseidae. Niitä löytyy luonnonvaraisina ainoastaan Intiasta ja Kaakkois-Aasiasta. Lehviä on ennen pidetty irenoiden sukuna, nykyään se on kuitenkin oma heimonsa. Lehvit ovat bulbulimaisia lintuja, mutta lehvit ovat bulbuleita värikkäämpiä ja koirailla ja naarailla on suuria eroja. Koirailla on värikäs höyhenpeite, höyhenpeite on yleensä vihreä tai keltainen. Lehvit syövät hedelmiä ja mettä sekä joskus hyönteisiä. Niillä on pitkä kieli, joka on sopeutunut meden imemiseen. Lintujen pesä on puussa, ja siellä on 2–3 munaa.


title: Lehvit

text: Sukuun kuuluu 11 lajia.


title: Autobianchi

text: Autobianchi oli italialainen autovalmistaja, jonka perustivat Bianchi, Pirelli ja Fiat vuonna 1957. Yrityksen tuli valmistaa pienautoja Fiatin tekniikalla. Ensimmäinen malli oli Fiat 500 -malliin pohjautuva Autobianchi Bianchina vuonna 1957, ja vuonna 1964 markkinoille tuli Autobianchi Primula, jonka tarkoituksena oli kehittää tekniikkaa ja testata kysyntää etuvetoisille autoille. Vuonna 1964 esiteltiin myös avoroadstermalli Autobianchi Stellina, joka menestyi markkinoilla huonosti.


title: Autobianchi

text: Autobianchi siirtyi kokonaan Fiat-konsernin omistukseen vuonna 1967. Vuonna 1969 markkinoille tulivat Fiat 128 ja Fiat 124 -malleihin perustuva Autobianchi A111 ja Fiat 127:ään perustuva Autobianchi A112. Samana vuonna Autobianchista tuli yhä tiiviimmin osa Lanciaa, jonka pienimmät mallit saivat Autobianchin nimen. Viimeinen Autobianchin nimeä kantanut auto oli Y10.


title: Autobianchi

text: Automerkin myynti loppui Italian ulkopuolella vuonna 1989 ja Italiassa vuonna 1996.


title: Mark Ronson

text: Mark Daniel Ronson (s. 4. syyskuuta 1975 Lontoo) on englantilainen Grammy-palkittu musiikkituottaja, cover-artisti ja Allido Recordsin perustaja. Hänen debyyttialbuminsa on "Here Comes the Fuzz". Hänen toinen albuminsa on "Version". Kolmas albumi joka häneltä on julkaistu on nimeltään "Record Collection".


title: Mark Ronson

text: Ronson syntyi varakkaaseen perheeseen Wellingtonin sairaalassa, Pohjois-Lontoossa 4. syyskuuta 1975. Hänen äitinsä on kirjailija Ann Dexter-Jones. Ronsonilla on kaksi pikkusiskoa muotisuunnittelija Charlotte Ronson ja laulaja/DJ Samantha Ronson.


title: Mark Ronson

text: Mark asuu tällä hetkellä New Yorkissa.


title: Junior Agogo

text: Manuel ”Junior” Agogo (s. 1. elokuuta 1979 Accra, Ghana) on ghanalainen jalkapalloilija. Agogo on pelannut ammattilaisena vuodesta 1997 lähtien. Hän pelaa tällä hetkellä englantilaisseurassa Nottingham Forest, joka pelaa Britannian kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, Ykkösliigassa.


title: Junior Agogo

text: Agogo aloitti uransa Sheffield Wednesdayn paidassa 1997. Vuonna 2000 Agogo siirtyi Yhdysvaltoihin pelaamaan MLS:n sarjaan, Chicago Firen paitaan, mutta pelasi joukkueessa vain yhden ottelun. Seuraavaksi hän pelasi Colorado Rapidsin joukkueessa. Yhdysvaltain uransa aikana hän pelasi Coloradossa eniten otteluja (32) ja teki eniten maaleja (15). Seuraavalla kaudella hän siirtyi San Jose Earthquakesin paitaan. Agogo pelasi Yhdysvalloissa kaikkiaan 47 ottelua, joissa hän teki 21 maalia (tehtyjen maalien keskiarvo Yhdysvalloissa: 0,45)


title: Junior Agogo

text: Agogo palasi vuonna 2002 Englantiin Queens Park Rangerssin joukkueeseen, pelaten vain kaksi ottelua. Samaisella kaudella Agogo siirtyi Barnettiin, Lontooseen. Vuodet 2003–2006 Agogo pelasi Bristol Roversin joukkueessa. Agogo pelasi joukkueessa 126 ottelua ja teki 41 maalia. 2006 Agogo siirtyi nykyiseen seuraansa Nottingham Forestiin.


title: Never Crazy

text: Never Crazy on japanilainen rockyhtye, joka perustettiin vuonna 2002 ja hajosi vain kolmea vuotta myöhemmin, vuonna 2005. Se jäi melko tuntemattomaksi. Never Crazy luokitellaan oshare kei -bändiksi.


title: Never Crazy

text: Never Crazyn perustivat Yuu, Masahiro, Kenta ja Niino. He tekivät yhden demon, kaksi maxi-singleä, yhden mini-albumin ja yhden albumin. He pääsivät myös moniin tapahtumiin. Yksi tärkeimmistä oli Kyoto Musehallissa pidetty Kyoto Rock Summit -tapahtuma.


title: Never Crazy

text: Kaikki näytti hyvältä, kunnes 24. huhtikuuta pidetyssä konsertissa he kertoivat Niinon jättävän yhtyeen. Niinon viimeinen konsertti Never Crazyn kanssa olisi 26. toukokuuta Osaka Musella. Muut jäsenet eivät osanneet päättää lopettaisivatko Niinon lähdön jälkeen vai etsisivätkö tilalle uuden basistin. He päättivät miettiä asiaa ja aikoivat pitää tauon kuukauden loputtua.


title: Never Crazy

text: Yhtye jatkoi esiintymisiään normaalisti, kunnes heidän nettisivuilleen ilmestyi viesti vain kaksi päivää ennen viimeistä konserttia Niinon kanssa: Rumpali Kenta oli pyörtynyt, ja hänellä oli todettu vakava aivoverenvuoto.


title: Never Crazy

text: Kaksi päivää myöhemmin, 26. toukokuuta viimeisessä konsertissa, vain kolme neljästä jäsenestä ilmaantui paikalle, ja he kertoivat surullisia uutisia: Kenta oli kuollut sinä aamuna.


title: Never Crazy

text: Jäsenet päättivät lopettaa Never Crazyn.


title: Julius Aghahowa

text: Julius Aghahowa (s. 12. helmikuuta, 1982 Benin City, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilijahyökkääjä, joka pelaa nykyisin FK Šah’tar Donetsk -joukkueessa Ukrainassa.


title: Julius Aghahowa

text: Aghahowa siirtyi takaisin kaudeksi 2009-10 FK Šah’tar Donetskiin pelattuaan välissä Englannissa Wiganissa ja Kayserisporissa Turkissa. Aikaisemmin hän oli edustanut FK Šah’tar Donetskia kausien 2000-01 - 2006-07 aikana.


title: Julius Aghahowa

text: Aghahowa on pelannut 32 ottelua Nigerian maajoukkueessa ja tehnyt niissä 14 maalia, mukaan lukien Nigerian ainoan maalin vuoden 2002 MM-kisoissa. Hän oli Nigerian paras pallon maaliinpotkija African Nations Cupissa vuonna 2002. Hän pelasi myös vuoden 2000 olympialaisissa.


title: Julius Aghahowa

text: Juliuksen veli, Christopher James muutti Englantiin ennen Juliusta ja asui Milton Keynesissä. Hän on myöhemmin muuttanut Hartlepooliin, jossa hän asuu nykyään tyttöystävänsä Angelan kanssa.


title: Cayugat

text: Cayugat olivat yksi irokeesien liittokunnan viidestä kansasta. Heidän omakielinen nimensä on käännetty "Likaisen maan kansaksi" ja joskus myös "Suuren suon ihmisiksi". Liiton on oletettu syntyneen 1500-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Sen tehtävänä on ollut turvata rauha kaikkien siihen kuuluvien viiden kansan välillä ja pitää yhtä mahdollisten ulkopuolisten hyökkäysten kohdistuessa heihin.


title: Cayugat

text: Suuren rauhan-aatteen irokeesien keskuuteen tuoneen Hiawathan kunniaksi liittokunnan symbolina pidettiin vyötä, johon sisältyi heidän historiansa. Se koostui viidestä kuviosta. Keskellä oli liiton valkoinen rauhan puu, joka edusti irokeesien sydäntä. Puun molemmin puolin oli kaksi erikokoista neliötä liitettyinä kapealla nauhalla toisiinsa. Tämä symbolismi kuvasi viittä irokeesien alkuperäistä kansaa. Vasemmalta oikealle: senecat, läntisten ovien vartijat; cayugat, suurten piippujen pitäjät; onondagat, rauhanvyön säilyttäjät; oneidat, Suuren rauhanpuun istuttajat ja mohawkit, itäisten ovien vartijat. Hiawathan vyö nousi uudelleen esille irokeesien tunnuksena 1900-luvun aikana heidän joutuessaan toistuviin yhteenottoihin niin New Yorkin kuin Ontarionkin hallitusten kanssa. Omia asioitaan tarmokkaasti ajaen ja itsetuntoonsa luottaen irokeesit onnistuivat pyrkimyksessään tuoda liittokuntansa esiin uudelleen. Tästä osoituksena he saivat sinivalkoisen lipun, jossa heidän alkuperäinen tunnuksensa on kuvattuna jälkipolville.


title: Cayugat

text: 1600-luvulla irokeesit kävivät lukuisia sotia joiden seuraukset olivat vuosisadan loppuun mennessä käyneet tuhoisiksi heille itselleen. Uusi Ranska vahvoine intiaaniliittolaisineen onnistui iskemään kuolettavasti liittokunnan moniin kyliin. Cayugat kärsivät vähiten tappioita. Vuonna 1660 heidän yhteenlaskettu määränsä oli ollut 1500 ja sata vuotta myöhemmin vuonna 1778 lukumäärä oli 1100.


title: Cayugat

text: Yhdysvaltain vallankumouksen jälkeen 1770-luvun lopulla suurin osa cayugoista muutti Kanadaan palaamatta koskaan takaisin. New Yorkiin jääneet cayugat hajaantuivat saman vuosisadan loppuun mennessä joidenkin yhdistyessä suurilukuisempiin senecoihin.


title: Cayugat

text: Suurin osa cayugoista puhuu englantia. Enää noin 100 henkilöä puhuu perinteistä kieltään


title: Williams FW11

text: Williams FW11 ja Williams FW11B olivat Formula 1 -autoja, joilla Canon Williams Honda Team -talli kilpaili kausilla –. Auton suunnittelusta vastasivat Patrick Head ja Frank Dernie. Autossa oli voimanlähteenä Hondan valmistama 1,5-litrainen kuusisylinterinen tuplaturbomoottori. Autoa ajoivat kilpailuissa brittiläinen Nigel Mansell ja brasilialainen Nelson Piquet sekä italialainen Riccardo Patrese.


title: Harmaakultarinta

text: Harmaakultarinta ("Hippolais languida") on kerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Harmaakultarinta

text:
Linnun pituus on noin 14 senttimetriä, siipien kärkiväli 20–23 senttimetriä ja paino keskimäärin noin 13 grammaa. Linnun höyhenpuku on päältä harmaa ja alapuolelta valkeahko. Nokka on suora ja tukevahko. Kyynärsulkien vaaleista reunoista muodostuu siivelle paneeli. Sukupuolet ovat saman värisiä.
Harmaakultarinta esiintyy Keski-Aasiassa Kaspianmeren itäpuolella ja Persianlahden pohjoisosassa sekä paikoin Lähi-idässä Israelissa ja Kaakkois-Turkissa. Lajia ei ole tavattu Suomessa.


title: Harmaakultarinta

text: Lajin esiintymisalueen laajuus on 1–10 miljoonaa neliökilometriä, Euroopassa elää 27 000–73 000 yksilöä ja sen kanta on elinvoimainen.


title: Harmaakultarinta

text: Laji elää karuilla, pensaikkoisilla hiekka- ja kalliomailla, etenkin tamariski- ja paatsamatiheiköissä, sekä alavilla mailla että vuoristossa 1 600 metrin korkeuteen saakka.


title: Harmaakultarinta

text: Kasvinosista rakennettu kuppimainen pesä on pensaassa 0,5–2 metrin korkeudella maasta. Naaras munii 4–5 munaa. Muna painaa noin 1,79 grammaa. Pesintä tunnetaan puutteellisesti.


title: Harmaakultarinta

text: Pääasiassa harmaakultarinta on hyönteissyöjä.


title: Qt Group

text: Qt Group (aiemmin Qt Company, Qt Development Frameworks, Qt Software ja Trolltech) on suomalainen pörssiyhtiö, jonka päätuote on ohjelmistokirjasto ja kehitysympäristö Qt.


title: Qt Group

text: Eirik Chambe-Eng ja Haavard Nord perustivat Trolltechin Norjassa vuonna 1994. Qt:n kehitys oli alkanut jo 1991. Yhtiö listattiin Oslon pörssiin heinäkuussa 2006.


title: Qt Group

text: Vuonna 2001 Trolltech julkaisi sulautettuihin Linux-järjestelmiin tarkoitetun Qtopia-sovellusalustan.


title: Qt Group

text: Matkapuhelinvalmistaja Nokia osti Trolltechin kesäkuussa 2008. Saman vuoden syyskuussa Nokia vaihtoi yhtiön nimeksi Qt Software ja Qtopian Qt Extendediksi.


title: Qt Group

text: Ohjelmistoyhtiö Digia osti maaliskuussa 2012 Qt:n osittain Nokialta ja syyskuussa 2012 Qt siirtyi kokonaisuudessa Digialle. Kaupan myötä Digia vastaa kaikista Qt-teknologiaan liittyvistä toiminnoista. Näitä ovat muun muassa tuotekehitys, sekä kaupallisen ja avoimen lähdekoodin lisensointi- ja palveluliiketoiminta. Kaupan tavoitteena on parantaa Digian asemaa Qt-ekosysteemissä ja laajentaa Qt-teknologian saatavuutta yhä useammalle alustalle. Syyskuussa 2014 Digia ilmoitti perustaneensa Qt Company tytäryhtiön, johon kaikki Qt-liiketoiminta siirtyy. Samassa yhteydessä avattiin qt.io -verkkosivusto, joka yhdisti aiemmin eri osoitteissa toimineet avoimen lähdekoodin qt:n kehittämisen (Qt project) ja muut qt:n toiminnot yhden kanavan alle.


title: Qt Group

text: Vuonna 2016 Digia jakautui entiseksi Digiaksi ja uudeksi Qt Groupiksi, joka sisältää Digian Qt-liiketoiminnat. Kaupankäynti Qt Groupin osakkeella alkoi Helsingin pörssin päälistalla 2. toukokuuta 2016.


title: Toyota Avalon

text: Toyota Avalon on suurikokoinen henkilöauto, joka on varustettu 3,5 litran V6-bensiinikoneella. Tätä sedania on valmistettu vuodesta 1994 alkaen. Vuonna 2005 sen valmistus siirtyi Australiasta Amerikkaan. Autoa ei ole tyyppihyväksytty Euroopassa, eikä se siten ole rekisteröitävissä uutena EU:n alueella. Autoja on tuotu Suomeen esimerkiksi muuttoautoina. Uutena autoa on myyty esimerkiksi Venäjällä, Australiassa, USA:ssa ja Aasian maissa.


title: Toyota Avalon

text: Toyota valmistaa Avalon -mallia Toyota Motor Manufacturing Kentucky -tehtaalla, Kentuckyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa.


title: London City Airportin asema

text: London City Airport on asema samannimisen lentoaseman länsipuolella Docklands Light Railwayllä Lontoon Newhamin boroughissa, Oyster-vyöhykkeellä 3. Asema on avattu 2. joulukuuta 2005. Sieltä kulkee junia Bankiin keskustassa sekä Woolwich Arsenaliin idässä kymmenen minuutin välein. Ennen aseman rakentamista paikalla sijaitsi esikoulu.


title: London City Airportin asema

text: Kuten monet Docklands Light Railwayn asemat, myös London City Airport on silta-asema. Se on myös kokonaan katettu. Asemalla on kaksi siäänkäyntiä, ja laiturit on yhdistetty hissein ja liukuportain asemahalliin, josta on kävelysiltayhteys lentoaseman terminaaliin.


title: London City Airportin asema

text: Vaikka asema on suunniteltu samalla periaatteella kuin monet muut DLR:n asemat, siinä on joitakin lentomatkustajia ajatellen lisättyjä piirteitä. Laiturisaarekkeella on suljettu odotustila, jonka lisäksi asemalta löytyy DLR:lle epätyypillisesti miehitetty lipunmyyntitoimisto.


title: Toyota Aurion

text: Toyota Aurion (lausutaan or-ree-on) on kokoluokaltaan keskisuuri henkilöauto, jota on tuotettu Toyotan Australian tehtailla sekä tietyissä osissa Aasiaa (lähinnä Japanissa) vuodesta 2006 lähtien.


title: Toyota Aurion

text:
Kyseinen auto on yleisesti varustettu 3,5 litran V6-bensiinikoneella. Autoa myydään useissa Aasian maissa nimellä Toyota Camry, jossa on "mallisisaruksiinsa" nähden erona päivitetty etu-ja takaosan muotoilu sekä pienet sisätilan muutokset.
Toyota Aurionia ei ole tyypitetty Euroopan unionin alueella.


title: Herodeksen temppeli

text: Herodeksen temppeli tai kolmas temppeli oli Herodes suuren vuonna 19 eaa. Jerusalemiin rakennuttama laajennus Toisesta temppelistä. Temppeliä kutsuttiin myös nimellä kolmas temppeli ja se sijaitsi todennäköisesti nykyisen Kalliomoskeijan paikalla.


title: Herodeksen temppeli

text: Temppeli tuhoutui ensimmäisen juutalaissodan aikana Jerusalemin piirityksessä vuonna 70. Vuonna 691 viimeisetkin temppelin jäännökset raivattiin ja paikalle rakennettiin Kalliomoskeija.


title: Koulukadun kenttä

text: Koulukadun kenttä on tekojäärata Tampereen keskustan lähellä Kaakinmaan kaupunginosassa.


title: Koulukadun kenttä

text: Alun perin paikalla oli kolme Tampereen Tennisseuran tenniskenttää. Ilves sai Tennisseuralta luvan jäädyttää kentät talvisaikaan ja rakensi paikalle jääkiekkokentän harjoituksiaan ja otteluitaan varten loppuvuodesta 1934. Tuolloin kenttää ympäröi vain jääpallokentän kaltainen matala reunus, eikä katsomorakennelmiakaan ollut. Ilves ylläpiti kenttää ja myi jääaikaa myös muille seuroille. Kenttää kutsuttiin läheisen oppilaitoksen mukaan Talouskoulun tai kansanomaisemmin Soppakoulun kentäksi.


title: Koulukadun kenttä

text: Varsinainen korkealaitainen kiekkokaukalo sekä katsomo rakennettiin Koulukadulle syksyllä 1945. Uusitun kentän avausottelu pelattiin 14. joulukuuta. Kentän äärelle mahtui aluksi 4 500 katsojaa. Koulukadun SM-sarjan-yleisöennätys on vuodelta 1964 ottelusta Tappara–Lukko, 10 655 katsojaa.


title: Koulukadun kenttä

text: Vuonna 1956 Koulukadulle rakennettiin Suomen ensimmäinen tekojäärata. Sitä olivat rakentamassa Tampereen kaupunki, paikallisten jääkiekkoseurojen pelaajat ja naapurissa sijainnut virvoitusjuomatehdas Pyynikki Oy, jonka kylmälaitteet huolehtivat kentän jäädytyksestä. Tekojäällä on sanottu olleen ratkaiseva merkitys koko Suomen jääkiekkoilun ammattilaistumiselle, kun peli- ja harjoittelumahdollisuudet lisääntyivät kauden pidetessä ja jäävarmuuden parantuessa.


title: Koulukadun kenttä

text: Vuosien varrella kentällä vieraili useita ulkomaalaisia joukkueita. Kanadan ja Neuvostoliiton maajoukkueiden vierailut keräsivät katsomoihin jopa yli 10 000 katsojaa.


title: Koulukadun kenttä

text: Kun vahvat tamperelaisjoukkueet Ilves, KOOVEE ja Tappara siirtyivät vuonna 1965 valmistuneeseen Hakametsän jäähalliin, Koulukadulle jäivät pelaamaan alemmilla sarjatasoilla pelaavat joukkueet. Nykyään, kun Tampereelle on rakennettu useita jäähalleja, Koulukadun kenttä on etupäässä yleisöluistelukäytössä ja läheisten koulujen liikuntatuntien pitopaikkana.


title: Koulukadun kenttä

text: Tuoreita tapahtumia


title: Koulukadun kenttä

text: KOOVEE järjesti Koulukadun kentällä 29. marraskuuta 2009 seuran 80-vuotisjuhlan, jonka ohjelmaan kuului mm. tamperelaisten jääkiekkolegendojen näytösottelu ja Suomi-sarjan ottelu KOOVEE–Nokian Pyry. Tapahtumaa seurasi 1 414 katsojaa.


title: Gerda Steinhoff

text: Gerda Steinhoff (29. tammikuuta 1922, Danzig-Langfuhr – 4. heinäkuuta 1946, Danzig, Stolzenberg) oli toisen maailmansodan aikainen saksalainen keskitysleirivartija ja SS-nainen.


title: Gerda Steinhoff

text: Vuonna 1939 Steinhoffista tuli kokki, hän meni naimisiin ja sai lapsen. 1944 natsit etsivät uusia leirinvartijoita, jolloin Steinhoffista tuli vartija Stutthofin keskitysleiriin. 1. lokakuuta 1944 hänestä tuli Stutthofin naisten leiri SK-III:sen "Blockleiterin". Siellä hän osallistui vankien valitsemiseen kaasukammioihin. 31. lokakuuta 1944 Steinhoff ylennettiin "SS-Oberaufseherin" arvoon ja siirrettiin Danzig-Holmin alaleirille. 1. joulukuuta 1944 hänet siirrettiin jälleen Bromberg-Ostin naisten alaleirille Stutthofiin Bydgoszcziin, ei kovin kauaksi Gdańskista. Siellä hän sai mitalin 25. tammikuuta 1945 lojaaliudestaan ja kolmannelle valtakunnalle tekemistään palveluksista. Steinhoff syventyi kokonaan leirityöhönsä ja sai maineen julmana leirivartijana. Vähän ennen toisen maailmansodan loppua hän pakeni leiristä kotiinsa.


title: Gerda Steinhoff

text: 25. toukokuuta 1945 Puolan viranomaiset pidättivät Steinhoffin ja hän joutui vankilaan. Hän joutui oikeuteen toisten SS-naisten ja kapojen kanssa ja tuomittiin kuolemaan osallisuudestaan vankien valitsemiseen kaasukammioihin ja vankien sadistiseen hyväksikäyttöön. Steinhoff hirtettiin julkisesti 4. heinäkuuta 1946 Biskupia Gorka-kukkulalla lähellä Gdańskia.


title: Vestlandet

text: Vestlandet on Etelä-Norjan länsiosasta maantieteellisenä alueena käytetty nimitys, joka kattaa Møren ja Romsdalin läänin, Sognin ja Fjordanen läänin, Hordalandin läänin sekä Rogalandin läänin.


title: Vestlandet

text: 1. heinäkuuta 2009 Vestlandetissa asui 1 253 610 henkilöä (26,0 % väestöstä) ja alueen pinta-ala on 58 560,4 km² (18,1 % maan kokonaispinta-alasta).


title: Vestlandet

text: Aiemmin Agder oli osa Vestlandetia aina vuoteen 1902, kunnes kirjailija Vilhelm Krag loi käsitteen Sørlandet ja sitä alettiin pitää omana maantieteellisenä alueenaan. Vestlandetin tärkein kaupunki on Bergen, minkä lisäksi alueella on 21 muuta kaupunkia ja 121 kuntaa.


title: Vestlandet

text: Vestlandetiin on perinteisesti kuulunut viisitoista piiriä:


title: Mikko Rintanen

text: Mikko Rintanen (s. 3. helmikuuta 1958 Vaasa) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan ehkä parhaiten kosketinsoittajana, mutta hallitsee myös kitaran ja rumpujen soittamisen sekä laulamisen.


title: Mikko Rintanen

text: Mikko Rintanen on vaikuttanut paljon vaasalaisissa musiikkipiireissä ja ollut mukana mm. pop- ja rock yhtyeissä Zotch, Argus ja Rintanen-Gräsbeck Band.


title: Mikko Rintanen

text: Rintanen on kuulunut muun muassa yhtyeisiin Royals (1978), White House, A-media, Turbulence, Kirka ROCK ja Wigwam (1992-1993) sekä Hectorin kiertuekokoonpanoon. Vando Suvannon albumeilla hän on soittanut myös kitaraa ja lyömäsoittimia.


title: Mikko Rintanen

text: Rintasen ensimmäinen soololevy "Mikko Rintanen Proudly Presents - Faustburger" ilmestyi vuonna 2006 ja sen teossa ovat olleet mukana esimerkiksi Maarit Hurmerinta ja Jim Pembroke.


title: Legio VI Ferrata

text: Legio VI Ferrata () oli Julius Caesarin vuonna 58 eaa. perustama roomalainen legioona ja sen tunnus oli härkä. Legioonaa kutsuttiin myös nimellä Fidelas Constantas, joka tarkoittaa uskollista ja vakaata.


title: Legio VI Ferrata

text: Ferrata osallistui Rooman sisällissotiin Caesarin puolella Hispaniassa, jossa se sai lisänimen Hispaniensis. Vuonna 48 eaa. Caesar vei legioonan Aleksandriaan, Egyptiin, jossa se kärsi musertavan tappion. Legioona oli tämän jälkeen Syyriassa, Pontoksen provinssissa.


title: Legio VI Ferrata

text: Vuonna 44 eaa. Ferrata lakkautettiin, mutta se perustettiin uudestaan seuraavana vuonna. Ja 36 eaa. se otti osaa Parthian sotaan. Vuosina 9 eaa.–73 jaa. legioona oli Syyrian varuskunnassa, jossa se taisteli parthialaisia vastaan parthialaissodissa ja juutalaisia vastaan ensimmäisessä juutalaissodassa 66–73.


title: Legio VI Ferrata

text: Vuonna 215 legioona oli lähteissä viimeisen kerran, jolloin se oli taas Juudeassa.


title: Karl Hermann Frank

text: Karl Hermann Frank (24. tammikuuta 1898 – 22. toukokuuta 1946) oli sudeettisaksalainen natsiviranomainen Tšekkoslovakiassa toisen maailmansodan aikana. Hän oli arvoltaan SS-kenraali.


title: Karl Hermann Frank

text: Frank oli syntynyt Karlsbadissa, ja hänen isänsä opetti hänet jo varhain vihaamaan tšekkejä ja puolalaisia. Vietettyään epäonnistuneen vuoden saksalaisessa lakikoulussa Prahassa, Frank palveli Itävalta-Unkarin armeijassa ensimmäisen maailmansodan lopussa. Sodan jälkeen Frank oli töissä kirjakaupassa, ja liittyi useisiin oikeistolaisiin järjestöihin ja puolueisiin kuten Kameradschaftsbundiin. Ajatuksenaan Sudeettimaan liittäminen Saksaan Frank liittyi vuonna 1919 Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen ja perusti kirjakaupan jossa välitti natsipropagandaa. Kun Tšekkoslovakian hallitus hajotti puolueen, Frank auttoi järjestämään Sudeettisaksalaisen kotirintaman 1933, josta tuli virallinen Sudeettisaksalainen puolue ("Sudetendeutsche Partei", SdP) 1935. Vuonna 1935, Frankista tuli sijaisjohtaja SdP:hen ja hänet valittiin Tšekkoslovakian parlamenttiin. Puolueen voimakkaimpien äärioikeistolaisten edustajana Frankista tuli Sudeettimaan sijaisgauleiter kun siitä tuli osa Saksaa lokakuussa 1938. Frankin radikalismi hänelle arvovaltaisen suosijan, Heinrich Himmlerin, joka teki Frankista SS-Brigadeführerin marraskuussa 1938.


title: Karl Hermann Frank

text: Vuonna 1939 Frank ylennettiin SS-kenraaliluutnantiksi ja nimitettiin korkeimmaksi SS- ja poliisijohtajaksi sekä valtiosihteeriksi Böömin ja Määrin valtakunnanprotektokraatissa. Vaikka Frank oli nimellisesti valtakunnansuojelija Konstantin von Neurathin alainen, hän käytti todellista valtaa protektoraatissa. Hän tunsi hyvin Tšekkoslovakian ja nautti lisäksi Himmlerin tuesta. Valtiosihteerinä ja poliisijohtajana Frank kohteli niskuroivia tšekkejä ankarasti. Hän järjesti Böömin ja Määrin pääministeri Alois Eliaksen vangitsemisen ja työskenteli salassa saadakseen Neurathin maineen mustattua. Kun Neurath siirrettiin pois asemastaan syyskuussa 1941, Frank toivoi tulevansa nimitetyksi valtakunnanprotektoriksi, mutta hävisi suosiossa Reinhard Heydrichille. Vaikka Frankin ja Heydrichin välit olivat melko viileät, heistä tuli vaikutusvaltainen ja tehokas työpari.


title: Karl Hermann Frank

text: Kun Heydrich murhattiin kesäkuussa 1942, Frank ohitettiin jälleen ylennyksissä kun Kurt Daluegesta tehtiin seuraava valtakunnanprotektori. Daluege ja Frank järjestivät Lidicen ja Ležákyn kylien tuhoamisen ja niiden asukkaiden murhaamisen kostona Heydrichin kuolemasta. Daluegen alaisena Frank jatkoi voimiensa keskittämistä, ja kun Wilhelm Frick nimitettiin valtakunnanprotektoriksi 1943, Frank oli voimakkain viranomainen Böömissä ja Määrissä. Elokuussa 1942 Frankista tuli valtakunnanministeri Böömiin ja Määriin. Kesäkuussa 1943 hänet ylennettiin SS-kenraaliksi ja Prahan poliisikenraaliksi.


title: Karl Hermann Frank

text: 30. huhtikuuta – 1. toukokuuta 1945, ennen Prahan kansannousua, Frank julisti radiossa, että kansannousu tukahdutettaisiin verilöyllä. Kun prahalaiset kuulivat huhuja lähestyvistä liittoutuneista, he lähtivät kaduille juhlimaan. Tällöin Frank antoi poliiseilleen ja SS-miehilleen määräyksen puhdistaa kadut ja ampua jokaisen joka niskoitteli.


title: Karl Hermann Frank

text: Frankin antauduttua Yhdysvaltain armeijalle Pilsenissä 9. toukokuuta 1945 hänet luovutettiin Prahan kansanoikeudelle ja tuomittiin maalis–toukokuussa 1946. Osallisuudestaan sotarikoksiin ja Lidicen tuhoamiseen Frank tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Pankracin vankilan pihalla 5 000 katsojan edessä 22. toukokuuta 1946. Hänet haudattiin nimettömänä Prahan Ďáblicen hautausmaahan.


title: Robert Bloch

text: Robert Albert Bloch (5. huhtikuuta 1917 Chicago – 23. syyskuuta 1994 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen kauhu- ja jännityskirjailija. Bloch syntyi saksanjuutalaiseen sukuun, mutta juutalaisuus ei ollut läsnä hänen kotonaan tai kasvatuksessa.


title: Robert Bloch

text: "Huivi" (1947) on Blochin esikoisromaani. Noir-jännitysromaani kertoo aloittelevasta ja lopulta Hollywoodiin päätyvästä kirjailijasta, joka murhaa rakastajattariaan punaisella huivilla.


title: Robert Bloch

text: "Psyko" (1959) on Alfred Hitchcockin ohjaaman elokuvaversion vuoksi se teos, josta Bloch tuli kuuluisaksi. "Psyko II" (1982) on edeltäjäänsä heikompana pidetty jatko-osa.


title: Robert Bloch

text: "Kauhu-7" (1963) on epätasaisena pidetty novellikokoelma. Teos julkaistiin Suomessa taskukirjana ja on nykyisin keräilyharvinaisuus. Novellissa ”Teurastaja tähtien takaa” Bloch tapattaa verisesti Lovecraftia muistuttavan hahmon Cthulhu-taruston jumalan kynsissä. On arveltu, että teoksen takakansiteksti oli ensimmäinen kerta, kun Lovecraft mainittiin Suomessa ja suomeksi, mutta joitakin Lovecraft-suomennoksia löytyy lukemistolehdistä 50-luvulta.


title: Robert Bloch

text: "Kauniita unia – parempia painajaisia" (1960) on toinen novellikokoelma, joka julkaistiin myös kioskikirjasarjassa lyhennettynä versiona. Kokoelman viimeinen novelli ”Majakka” (1953) perustuu Edgar Allan Poen keskenjääneeseen tarinaan.


title: Pohjois-Norja

text: Pohjois-Norja () on Norjan pohjoisin maantieteellinen alue, joka koostuu kolmesta läänistä: Nordlandista, Tromsista ja Finnmarkista.


title: Pohjois-Norja

text: Alueen pinta-ala 112 946 km² on yli kolmasosa maan mannerpinta-alasta (34,9 %). 1. lokakuuta 2007 alueella asui 461 399 asukasta (9,8 % maan väkiluvusta). Pohjois-Norjaa leimaavat asutusten väliset suuret etäisyydet, väestötiheyden ollessa 4,1/km² (koko maassa 14,6/km²).


title: Pohjois-Norja

text: Pohjois-Norja on perinteisesti jaettu viiteen piiriin:


title: Cutty Sarkin asema

text: Cutty Sark on asema Docklands Light Railwayllä Lontoon Greenwichin kaupunginosassa Thames-joen alittavan tunnelin eteläpuolella 20 metriä maanpinnan alapuolella. Aseman nimi juontuu läheisestä museoidusta Cutty Sark -laivasta ja joskus kartoissa aseman nimessä mainitaan myös lähellä sijaitseva Greenwichin observatorio. Samassa puistossa sijaitsee myös Queen's House.


title: Cutty Sarkin asema

text: Asema avattiin 3. joulukuuta 1999, kaksi viikkoa myöhemmin kuin muut Mudchuten ja Lewishamin välisen laajennuksen asemat. Cutty Sark sekä muut Bankin ja Lewishamin välillä olevat asemat tullaan remontoimaan vuoteen 2009 mennessä mahdollistamaan kolmen yksikön pituisten junien pysähtymisen.


title: Jari Kettunen

text: Jari ”Kepa” Kettunen (s. 3. toukokuuta 1962) on suomalainen rumpali ja laulunkirjoittaja. Hän soittaa lisäksi erilaisia lyömäsoittimia, sähkökitaraa sekä laulaa taustoja.


title: Jari Kettunen

text: Kettunen opiskeli rumpujensoittoa Pop & Jazz Konservatoriossa ja lyömäsoittimia Kuopion musiikkiopistossa. Hän on toiminut sittemmin rumpujensoiton opettajana Metropoliassa ja Porvoon musiikkiopistossa.


title: Jari Kettunen

text:
Kettunen soittaa muuan muassa Riku Niemi Orchestrassa, Laura Sippola &Tuki -yhtyeessä, Tijuana Taxissa, Vantaan Viihdeorkesterissa, Aboriginal Pig Bandissa, Jukka Syrenius Bandissä sekä Heikki Salo Tulipalo -yhtyeessä. Kettunen on myös toiminut Wigwamin rumpalina vuodesta 1993, minkä lisäksi hän on soittanut Kari Tapion, Pave Maijasen, Honey B. and the T-Bonesin ja Kojon yhtyeissä. Kettunen on myös studio-, TV- ja teatterimuusikko.
Hän on ollut Agentsin vakituinen rumpali vuodesta 2014.


title: Jari Kettunen

text: Kettunen julkaisi keväällä 2009 rautalanka-levyn "Long Prairie River", joka sisältää 12 hänen omaa sävellystään. Hän soittaa levyllä rumpujen lisäksi soolokitara-osuudet. Albumin ohessa julkaistiin sarjakuvavihko, jonka kuvituksesta vastaa sivellinvedoin sarjakuvataiteilija Petteri Tikkanen.


title: Jari Kettunen

text: Levyn ensimmäinen kappale on "KGB", jonka rautalankayhtye The Shadows levytti aikanaan nimellä "FBI". Kettusen versio ei kuitenkaan ole Shadows-cover, vaan perkussio- ja tasavireinstrumenteille uudelleen sovitettu versio.


title: Jari Kettunen

text: Vuonna 2010 Kettunen sävelsi levylle jatkoa.


title: Martin Mutschmann

text: Martin Mutschmann (9. maaliskuuta 1879 – 14. helmikuuta 1947?) oli natsi ja Saksin valtion aluejohtaja (Gauleiter) toisen maailmansodan aikana Saksassa.


title: Martin Mutschmann

text: Hän oli syntynyt Hirschbergissä Saalen alueella Thüringenissä. Mutschmann muutti lapsena perheensä kanssa Plaueniin Saksiin. Hän opiskeli taloustiedettä ja avasi oman nauhatehtaan Plaueniin. Ensimmäisessä maailmansodassa hän palveli länsirintamalla vuoteen 1916, jolloin hänet vapautettiin palveluksesta lääketieteellisin perustein. Sodan jälkeen hän oli varhainen osallistuja anti-semiittiseen järjestöön nimeltään Schutz und Trutz Bund. Hän oli paikallisen kansallissosialistisen liikkeen perustajia Plauenissa ja teki henkilökohtaisesti lahjoituksia pääkaupungin natsipuolueelle. Mutschmann joutui pois nauhatehtailijan uraltaan suuren laman seurauksena, mutta hän lahjoitti rahaa muihin bisneksiin, ja sai nopeasti suosiota natsien keskuudessa.


title: Martin Mutschmann

text: Mutschmannista tuli Saksin Gauleiter 1925. Hän oli tässä virassaan toisen maailmansodan loppuun. Hänen poliittinen aktivisminsa keskittyi enemmän Saksin kuin koko Natsi-Saksan asioihin. Mutschmann oli intohimoisesti kiinnostunut saksilaisten taide-esineiden ja maalausten säilyttämisestä 30. tammikuuta 1933, natsien valtaannousun jälkeen, Mutschmann nimitettiin natsikuvernööriksi (Reichsstatthalter) Saksiin. Intohimoisena metsästäjänä hänen väitettiin olevan kiinnostuneempi harrastuksistaan kuin Saksin alueen hyvinvoinnista. Mutschmannia on syytetty siitä, ettei hän valmistanut Dresdenin kaupunkia sen hirveisiin pommituksiin 13.-15. helmikuuta 1945.


title: Martin Mutschmann

text: 1. toukokuuta 1945, Mutschmann oli Dresdenissä. Saksin Gauleiterina hän julisti kaupunkiin suruajan Adolf Hitlerin tehtyä itsemurhan 30. huhtikuuta 1945. 5. toukokuuta Mutschmann antoi ymmärtää että suurimittainen Saksan hyökkäys itärintamalla oli käynnistymässä. Kaksi päivää myöhemmin puna-armeija vangitsi hänet kun hän yritti paeta.


title: Martin Mutschmann

text: Mutschmannin uskotaan kuolleen vankilassa Moskovassa 1947. Kuitenkin Albert Speerin mukaan, Mutschmann " . . . ajettiin melko kylmässä säässä alasti vaunuissa Dresdenin halki, ja sitten hakattiin kuoliaaksi."


title: Leninsk

text: Leninsk voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Gundi Busch

text: Gundula ”Gundi” Johansson (o.s. Busch, 29. huhtikuuta 1935 Milano, Italia – 31. tammikuuta 2014 Tukholma, Ruotsi) oli saksalainen taitoluistelija. Hän aloitti luistelun nelivuotiaana.


title: Gundi Busch

text: Busch ei yltänyt mitaleille naisten yksinluistelussa vuoden 1952 talviolympialaisissa Oslossa, vaan jäi kahdeksannelle sijalle. Vuonna 1954 hän kuitenkin oli sekä maailman- että Euroopan-mestari. Hän saavutti myös vuonna 1953 hopeaa maailmanmestaruuskilpailuissa ja Euroopan-mestaruuskilpailuissa.


title: Gundi Busch

text: Busch toimi kilpauransa jälkeen pitkään valmentajana.


title: Gundi Busch

text: Busch oli naimisissa ruotsalaisen olympiamitalistijääkiekkoilija Gösta Johanssonin kanssa tämän kuolemaan asti. Gösta Johansson oli ruotsalaisen olympiamitalistijääkiekkoilijan Gustaf Johanssonin poika.


title: Wanda Klaff

text: Wanda Klaff (6. maaliskuuta 1922 – 4. heinäkuuta 1946) oli SS-nainen ja keskitysleirivartija toisen maailmansodan aikana.


title: Wanda Klaff

text: Klaff syntyi Danzigissa saksalaisille vanhemmille Wanda Kalacinskina. Hän päätti koulunsa 1938 ja meni töihin tehtaaseen. Tätä kesti vuoteen 1942, jolloin hän nai Willy Gapesin ja ryhtyi kotiäidiksi. 1944 Wanda liittyi keskitysleirihenkilökuntaan Stuthofin Praustin alaleirillä (Pruszcz). Siellä Wanda syyllistyi monien vankien hyväksikäyttöön. 5. lokakuuta 1944 hän saapui Russoschinin alaleirille Stutthofiin (nykyään Pohjois-Puolaa). Siellä hän jatkoi vankien sadistista kohtelua. Hän pakeni leiristä alkuvuodesta 1945. 11. kesäkuuta 1945 Puolan viranomaiset pidättivät hänet, ja laittoivat vankilaan, jossa hän sairastui keuhkokuumeeseen. Hän joutui oikeuteen muiden SS-naisten kanssa. Väitetään että hän sanoi oikeudenkäynnissä:


title: Wanda Klaff

text: Hän sai kuolemantuomion vankien hyväksikäytöstä. Hänet hirtettiin 4. heinäkuuta 1946 Biskupia Gorka-kukkulalla lähellä Gdańskia.


title: Estline

text: Estline oli virolais-ruotsalainen laivavarustamo. Yrityksen omistivat Viron valtio Estonian Shipping Companyn (ESCO) kautta sekä ruotsalainen Nordström & Thulin. Varustamo hoiti vuodesta 1990 vuoteen 2000 saakka yksinoikeudella Tallinnan ja Tukholman välistä matkustajaliikennettä. Vuonna 1998 Nordström & Thulin luopui varustamon omistajuudesta, ja näin Estlinestä tuli kokonaan virolainen yritys. Vuonna 2000 Estline yhdistettiin virolaiseen Tallink-varustamoon. Estline julistettiin konkurssiin kesällä 2001. Yhtiöllä oli velkaa 170 miljoonaa Viron kruunua.


title: Estline

text: 28. syyskuuta 1994 yhtiön autolautta M/S "Estonia" upposi Saaristomerellä. Onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä. Vain 137 ihmistä pelastui. "Estonian" uppoaminen on rauhanajan pahin meriliikenneonnettomuus Euroopassa.


title: Kiinanjättisalamanteri

text: Kiinanjättisalamanteri ("Andrias davidianus") on maailman suurin salamanterilaji. Se on äärimmäisen uhanalainen: kannan arvioidaan pienentyneen 80 prosenttia kolmen sukupolven aikana. Lajin pääasialliset uhat ovat sen käyttö ihmisravintona, sekä sen elinympäristön tuhoutuminen.


title: Kiinanjättisalamanteri

text: Kiinanjättisalamanteri on suurikokoisin nykyisin tavattava sammakkoeläin. Lajin yksilöt voivat kasvaa 180 senttimetriä pitkäksi 50 kilon painoiseksi. Sillä on iso pää, pienet silmät ja tumma, kurttuinen nahka. Kiinanjättisalamantereilla ei ole kiduksia, joten sukelluksissa ollessaan se hengittää huokoisen ihonsa läpi. Se elää kylmävetisissä, virtaavissa vesistöissä ja syö siellä hyönteisiä, sammakoita ja kaloja.


title: Kiinanjättisalamanteri

text: Kiinanjättisalamanteria tavataan Kiinan keski-, lounais- ja eteläosissa. Sen esiintymisalue on laaja, mutta hyvin pirstaloitunut. Lajista on tehty havaintoja myös Taiwanilla, jonne se on päätynyt ehkä ihmisen tuomana tulokaslajina. Tulokaslajina sitä tavataan myös Japanissa, jossa kanta polveutuu ehkä vuoden 1972 paikkeilla maahan ruuaksi tuoduista yksilöistä. Japanissa kiinanjättisalamanterit risteytyvät paikallisen japaninjättisalamanterin kanssa.


title: Kiinanjättisalamanteri

text: Kiinanjättisalamanteri elää ja lisääntyy joissa ja se suosii jokia kukkuloilla tavallisesti metsäisillä alueilla. Lisääntyminen tapahtuu naaraan laskiessa noin 500 munaa vedenalaiseen uroksen asuttamaan onkaloon. Uros hedelmöittää munat ja vartioi niitä poikasten kuoriutumiseen saakka noin 50-60 päivän jälkeen.


title: Kiinanjättisalamanteri

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt kiinanjättisalamanterin äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Lajin kanta on vähentynyt huomattavasti 1950-luvulta lähtien. Vuonna 2004 kiinanjättisalamanterien kannan arvioitiin vähentyneen 80 % viimeisen kolmen salamanterisukupolven aikana yhden sukupolven kestäessä noin 15-vuotta. Suurin yksittäinen uhka kiinanjättisalamanterille on sen käyttö ihmisravintona. Lajia kasvatetaan ruuaksi tarhoissa, mutta arvioiden mukaan suuri valtaosa ravinnoksi päätyvistä kiinanjättisalamantereista on pyydetty luonnosta. Lajin käydessä harvinaiseksi sen pyydystämisessä on siirrytty entistä vahingollisempiin tapoihin, kuten esimerkiksi myrkkyjen ja dynamiitin käyttöön. Salamanterien tarhakasvatus saattaa oikeissa olosuhteissa olla hyödyllistä uhanalaiselle lajille, mutta tutkimusten mukaan nykyiset tarhakäytännöt muodostavat suuremman uhan kuin hyödyn lajin suojelulle esimerkiksi tautien leviämisen kautta. Kiinanjättisalamanteritarhoja tunnetaan yhteensä 43 ja niillä elää kymmeniä miljoonia salamantereita.


title: Kiinanjättisalamanteri

text: Laji on kärsinyt myös sen elinympäristön pienenemisestä ja saastumisesta esimerkiksi patojen ja kaivostoiminnan takia. Kiinassa kiinanjättisalamanteri on suojeltu laji ja osa sen elinalueesta kuuluu luonnonsuojelualueisiin, joista osa on muodostettu nimenomaan kiinanjättisalamantereita varten.


title: Kiinanjättisalamanteri

text: Kiinanjättisalamanteri esiintyy useissa kiinalaisissa myyteissä ja legendoissa. Kuuluisa jinin ja jangin symboli on yhden tarinan mukaan saanut muotonsa kahdesta toisiinsa kietoutuneesta salamanterista. Kiinassa lajia kutsutaan joskus nimellä "wa wa yu", eli vapaasti kääntäen vauvakala. Nimi juontuu kiinanjättisalamanterin hätääntyessään tekemästä ääntelystä, joka muistuttaa ihmisvauvan itkua.


title: Von Fieandt

text: Von Fieandt [fon 'fiːant] on suomalainen aatelissuku. Suku on lähtöisin Schwertestä Ruhrin alueelta Westfalenista. Hans Viant (k. 1525) saapui 1490-luvulla Tallinnaan ja liittyi Mustapäiden veljeskuntaan. Hänestä tuli raatimies 1508 ja Tallinan pormestari 1519. Virossa nimi esiintyi myös muodoissa "Viandt, Vieandt" ja "Fiant".


title: Von Fieandt

text: 1600-luvun loppupuolella asettui "Albrekt Fieandt" Ruotsin palvelukseen kornettina. Hänen poikansa "Johan Henrik Fieandt" (1683–1741) palveli Savon Rykmentissä majurina ja kaatui Lappeenrannan taistelussa 1741. Johan Henrikin seitsemän lasta korotettiin aatelissäätyyn ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1752 aatelisena sukuna numero 1920. Suomen Ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai numeron 128. Vuodesta 1912 on suvun jäseniä asunut myös Ruotsissa.


title: Sørlandet

text: Sørlandet on runoilija Vilhelm Kragin (1871–1933) 16. maaliskuuta 1902 "Morgenbladet"-lehdessä luoma käsite, jonka tarkoituksena oli profiloida Norjan eteläisin osa omaksi maantieteelliseksi alueekseen. Nykyisin Sørlandet-käsite samaistetaan usein Agderin alueen ja siihen kuuluvien Länsi-Agderin läänin ja Itä-Agderin läänin kanssa, mutta käsitteen määritys ei ole täysin yksiselitteinen.


title: Sørlandet

text: Länsi- ja Itä-Agderin läänien yhteenlaskettu pinta-ala on 16 434 km² (5,1 % Norjan mannerpinta-alasta) ja niissä asui 271 291 asukasta lokakuussa 2007. Siten se on ehdottomasti pienin neljään muuhun Norjan pääalueeseen, Østlandetiin, Vestlandetiin, Trøndelagiin ja Pohjois-Norjaan, verrattuna. Alueen suurin kaupunki on Kristiansand ja siellä sijaitsee 9 muuta kaupunkia ja 20 muuta kuntaa.


title: Sørlandet

text: Ennen vuotta 1902 Agder oli osa Vestlandetia ja esimerkiksi lehti "Vestlandske Tidene" ilmestyi Arendalissa, Itä-Agderin läänissä. Samaten Kristiansandin ja Stavangerin välisen rautatien nimenä oli "Vestlandsbanen".


title: Sørlandet

text: Sørlandetia on kuvattu jopa henkisenä tai unenomaisena tilana, jonka Østlandetilta kotoisin olevat ihmiset ja Kristiansandista kotoisin olevat runoilijat ovat kehittäneet. Tällöin Sørlandet on olemassa vain kesällä ja auringonpaisteisella säällä, kattaen kapean rantakaistaleen merenrannikkoa, mikä jättäisi muun muassa Agderin sisämaa-alueet käsitteen ulkopuolelle.


title: Sørlandet

text: Sørlandet-termi tuli ensimmäistä kertaa sanakirjaan ("Illustrert Norsk Konversationsleksikon") 1913 ja Kragiin viitattiin nimen keksijänä. Samana vuonna Stortinget nimesi Vestlandsbanenin uudelleen "Sørlandsbanen"iksi. Asia vaati äänestyksen, jonka tulos oli 83–40. Asian puolesta puhuivat kaikki Agderin kansanedustajat, jossa he painottivat, miten tärkeä alueen ihmisille on nimen kautta tuleva identiteetti. Heidän mielestään Agder pääsi myös liian huonosti esille valtionhallinnossa, luoden mielikuvan raja-alueesta, joka on "vähän Østlandia", "vähän Vestlandia".


title: Sørlandet

text: Joka tapauksessa ainakin seuraavat Agderin rannikkokaupungit lasketaan Sørlandetiin kuuluviksi:


title: Sørlandet

text: Sørlandetiin on perinteisesti kuulunut kaksi piiriä:


title: Izberbaš

text: Izberbaš (avaariksi, dargvaksi, kumykiksi, lakiksi, lezgiksi, tabasaraniksi ja ) on kaupunki Dagestanin eteläosassa Venäjällä. Se sijaitsee Kaspianmeren rannalla 56 kilometriä pääkaupungista Mahatškalasta etelään.


title: Izberbaš

text: Izberbaš perustettiin asutuskeskukseksi öljyntuotantoalueelle. Kaupunki siitä tuli vuonna 1949.


title: Ashikaga Yoshimasa

text: Ashikaga Yoshimasa (1436–1490) oli Ashikaga-shōgunaatin kahdeksas shōgun, joka hallitsi Japania vuosina 1449–1473. Yoshimasan hallituskaudella japanilainen kulttuuri kehittyi monipuolisesti: teeseremonian ja ikebana-kukkienasettelun taidot kukoistivat. Yoshimasa tuki myös nō-teatteria. Buddhalaisuus vaikutti tuon ajan kulttuuriin paljon.


title: Ashikaga Yoshimasa

text: Yoshimasa ei saanut perillistä, joten hän nimesi nuoremman veljensä seuraajakseen. Pian tämän jälkeen hänen vaimonsa kuitenkin synnytti pojan. Syttyi Ōnin-sota eli vallanperimyssota veljen kannattajien ja pojan kannattajien välille. Seuraajaksi tuli Yoshimasan poika, mutta tämän jälkeen shoguniksi nousi veljenpoika, joten veli-puolue sai jonkinlaisen hyvityksen.


title: Ashikaga Yoshimasa

text: Eläkkeelle vetäytyesään Yoshimashi rakennutti Kioton itälaidalle asunnokseen "Hopeisen paviljongin". Hänen kuoltuaan se muutettiin temppeliksi, samoin kuin isoisä Ashikaga Yoshimitsun rakennuttama "Kultainen paviljonki". Temppeli on yksi Unescon maailmanperintökohteista Kiotossa.


title: Saari (Mäntsälä)

text: Saari on kylä Mäntsälän pohjoisosassa. Kylällä asuu n. 300 ihmistä (2009).


title: Saari (Mäntsälä)

text: Saarella on kauppa ja alakoulu. Syksyllä 2013 Saarelle valmistui uusi koulu, johon yhdistettiin Kaukalammen ja Levannon koulut. Saaren kartanossa toimii nykyisin Keudan ammattioppilaitos, jossa koulutetaan muun muassa maatalous- ja puutarha-alan ammattilaisia. Kartanossa toimii myös Helsingin yliopiston Kliinisen tuotantoeläinlääketieteen osaston toimintoja.


title: Saari (Mäntsälä)

text: Saaren kartanossa toiminut Saaren Tulitikkutehdas oli Mäntsälän suurin tulitikkutehdas.


title: PPP

text: Lyhenne PPP tarkoittaa:


title: Bender

text: Bender myös Tighina (, , ) on kaupunki Moldovasta erkautuneessa Transnistriassa Dnestrin oikealla rannalla.


title: Bender

text: Benderin kaupunkipiirin väkiluku sisälsi 91 882 kaupunkilaista (kaupunki) ja 6 844 läheisen maaseudun asukasta (2014). Vuosikymmen aiemmin suoritetussa väestönlaskennassa asukasluku oli 105 010, joista kaupunkilaisia oli 97 027 ja maaseudulla asui 7 983 ihmistä (2004).


title: Bender

text: Kaupunki on mainittu ensimmäisen kerran 1408 kirkkoslaaviksi nimellä Tjagjanakatša (Тягянакача). Vuonna 1538 Turkin sulttaani Suleiman Suuren joukot valloittivat sen, ja se sai nimen Bender ja linnoituskaupungin aseman. Kaupunkiin rakennettiin linnoitus, jonka venäläiset valloittivat 1770, 1789 ja 1806 maiden välisessä sodassa. Viimeisen sodan jälkeen kaupunki liitettiin 1812 Bessarabian kuvernementtiin. Vuonna 1818 kihlakuntakaupunki.


title: Bender

text: Tighina oli osa Moldovan demokraattista tasavaltaa 1917–1918, minkä jälkeen se kuului Romaniaan 1918–1940. Molotov–Ribbentrop-sopimuksen nojalla kaupunki liitettiin Moldovan SNT:aan ja Neuvostoliittoon 1940. Vuosina 1941–1944 saksalais-romanialainen miehitys, kaupunki tuhoutui suurelta osin. Neuvostojoukkojen vapauttamaksi 23. elokuuta 1944. Moldovan itsenäistyttyä 1991 Transnistria irtautui siitä 1992 sodassa. Konflikti on jäänyt toistaiseksi ratkaisemattomaksi.


title: Rose Troche

text: Rose Troche (s. 1964 Yhdysvallat) on elokuva- ja televisio-ohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Hän kasvoi Chicagossa puertoricolaisperheessä. Hän kävi vähän aikaa elokuvakoulua, ja aloitti uransa tekemällä lyhytelokuvia ja -videoita.


title: Rose Troche

text: Trochen puoliso on kirjoittaja-ohjaaja Cherien Dabis, joka on kuului "L-koodin" kirjoittajaryhmään sarjan kolmannella kaudella.


title: Rose Troche

text: Trochen ensimmäinen ohjaus oli lesborakkaustarina "Go Fish". Se sai ensi-iltansa Sundance-elokuvafestivaaleilla 1994. Elokuvan apulaiskäsikirjoittajana ja -tuottajana oli Guinevere Turner, joka oli tuolloin Trochen tyttöystävä. Hänen seuraava merkittävä elokuvansa oli "Bedrooms and Hallways" (1998), joka käsitteli miesten seksuaalisuutta. Troche on myös ohjannut elokuvan "Tulevaisuus on huomenna" ("The Safety of Objects", 2001), joka oli muokattu A. M. Homesin novelleista ja keskittyi heteroseksuaaliseen rakkauteen esikaupunkialueella.


title: Rose Troche

text: Trochen televisiotyö on yhtä laajamittaista kuin hänen elokuvatyönsäkin. Hän on ohjannut jakson HBO:n suosittuun draamasarjaan "Mullan alla", ja ohjannut ja käsikirjoittanut Showtimen sarjaa "L-koodi" kolmen kauden ajan. Troche on toiminut sarjojen apulaistuottajana ja edennyt sitten johtavaksi tuottajaksi. Hän on myös laajentanut kirjoitus- ja ohjauskrediittejään kirjoittamalla jakson "South of Nowhere" -sarjaan ja ohjaamalla jakson "Touching Evil" -sarjaan.


title: Kallirhoe

text: Kallirhoe ( tai , "Kallirrhoe") oli kreikkalaisessa mytologiassa useamman eri nymfin nimi.


title: Kallirhoe

text: Kallirhoe oli okeanidi, Okeanoksen ja Tethyksen tytär. Hänen puolisonsa oli Khrysaor, jolle hän synnytti Geryonin. Hesiodos mainitsee hänen lapsekseen myös Ekhidnan. Samoin hänen mainitaan Neiloksen puolisoksi, ja heidän pojakseen Khione, ja toisaalta hänen kerrotaan synnyttäneen Poseidonille Minyaan.


title: Kallirhoe

text: Kallirhoe oli Troijassa sijainneen lähteen najadi. Hänet mainitaan Skamandroksen tyttäreksi, joka meni naimisiin Troksen, Troijan kuninkaan, kanssa synnyttäen tälle Ganymedeen, Iloksen, Assarakoksen ja Kleopatran.


title: Kallirhoe

text: Kallirhoe oli Akarnanian lähteen najadi ja Akhelooksen tytär. Hän nai Alkmaionin, ja sai tämän kanssa lapset Amfoteroksen ja Akarnanin. Pian tämän jälkeen alkoi himoita Harmonian kaulanauhaa, ja sai miehensä vastentahtoisesti lupautumaan hakemaan sen hänelle Fegeiasta uhkaamalla muuten jättää tämän. Kuningas Fegeuksen pojat kuitenkin murhaasivat Alkmaionin isänsä käskystä tämän kuultua Alkmaionin aikovan viedä kaulanauhan puolisolleen.


title: Kallirhoe

text: Tällöin Kallirhoe, jolla oli suhde Zeuksen kanssa, anoi tätä, että hänen poikansa varttuisivat heti täysikasvuisiksi. Zeus vastasi pyyntöön, ja Kallirhoe pojat tappoivat ensin isänsä murhaajat ja myöhemmin myös Fegeuksen itsensä..


title: Arto Tukio

text: Arto Tukio (s. 4. huhtikuuta 1981 Tampere) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Hän on Tampereen Ilveksen kasvatti ja edusti seuraa suurimman osan uraansa. Tukio pelasi urallaan myös kaksi kautta Helsingin Jokereissa ja kolme Ruotsin Elitserienin Frölunda Indiansissa.


title: Arto Tukio

text: Tukio aloitti liigauransa Ilveksessä kaudella 1999–2000 ja viihtyi tamperelaisseurassa kolmen kauden ajan ennen kuin siirtyi Jokereihin kaudeksi 2002–2003. Syksyllä 2004 uudeksi osoitteeksi tuli Göteborg ja Frölunda Indians. Kolmen Elitserien-kauden jälkeen Tukio palasi kasvattajaseuraansa kaudeksi 2007–2008.


title: Arto Tukio

text: Tukio voitti Ilveksessä SM-pronssia vuonna 2001 ja Elitserienissä kultaa 2005 ja hopeaa 2006


title: Arto Tukio

text: Tukiota pidetään monipuolisena puolustajana. Hän liikkuu hyvin ja osaa lukea peliä. Kiekolliset taidot riittävät suureen rooliin myös hyökkäyspäässä, mutta laukaus ei Tukiolla ole huippuluokkaa. Häntä on moitittu myös liiasta itsevarmuudesta.


title: Arto Tukio

text: Tukion perheeseen kuuluu kihlattu Maria Helenius, jonka kanssa hänellä on kaksi alle esikoulun ikäistä lasta, poika Ossi ja tyttö Ida.


title: Kallisto

text: Kallisto tai Callisto voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Tanskan Länsi-Intia

text: Tanskan Länsi-Intia () oli Tanskan siirtomaa Karibianmerellä vuosina 1672–1917. Se koostui 68 tuliperäisestä saaresta, joista kolme suurinta olivat Sankt Thomas (), Sankt Jan (engl. "Saint John") ja Sankt Croix (engl. "Saint Croix"). Pienempiin saariin kuului muiden muassa Water Island. Tanskan Länsi-Intia oli osa Pieniin Antilleihin kuuluvaa Neitsytsaarten saariryhmää. Saaret myytiin Yhdysvalloille 1917 ja ne tunnetaan nykyisin nimellä Yhdysvaltain Neitsytsaaret.


title: Tanskan Länsi-Intia

text: Vuonna 1666 tanskalaisia kööpenhaminalaisten liikemiesten varustamia merenkulkijoita astui ensimmäistä kertaa asumattomalle Saint Thomasin saarelle, jonne Tanskan Länsi-Intian kauppakomppania () vuonna 1672 perusti siirtokunnan. Kauppakomppania toimi kuningas Kristian V:n tuella ja harjoitti plantaasiviljelyä ja kauppaa. St. Jan kolonisoitiin vuonna 1718. Kauppakomppania osti St. Croixin Ranskalta 1733.


title: Tanskan Länsi-Intia

text: St. Thomasin ensimmäinen maaherra vuodesta 1672 oli Jørgen Iversen Dyppel, syntyjään leipurinpoika Helsingøristä Tanskasta. Ensimmäisinä siirtokuntalaisina toimi 61 armahdettua rikollista. Saaren alkuperäisväestöä, joka eurooppalaisten saavuttua oli voimakkaasti vähentynyt, kerrottiin olleen jäljellä vain kolmen intiaanin verran, joista yhdeltä Dyppel katkaisutti toisen jalan, jottei tämä karkaisi. Siirtokunta oli rauhaton sen houkutellessa asukeikseen paljon sekalaista väkeä ja saaren ensimmäisen tuotteen ollessa sokeriruo'osta tehty viina. Ranskalaisetkin hyökkäsivät saarelle. Lopulta Dyppel kyllästyi kahnauksiin ja pyysi päästä kotiin vuonna 1680. Hänen seuraajakseen tuli Nicolai Esmit, joka otti myös veljensä mukaan saarelle. Veli kuitenkin liittoutui merirosvojen kanssa kaapatakseen vallan saarella. Tämän vuoksi Dyppel kutsuttiin takaisin vuonna 1683, mutta mukana olleet armahdetut vangit heittivät hänet yli laidan laivan ollessa vielä kaukana määränpäästään. Niinpä maaherraksi nimitettiin vuonna 1684 Gabriel Milan, joka ratkaisi Esmitin veljesten riidan heittämällä molemmat tyrmään. Orjista hän teki tottelevaisia teloittamalla ja seivästämällä heitä. Tanskan kuningasta ei miellyttänyt tällainen työvoiman tuhlaaminen, joten hän lähetti saarelle uuden maaherran vuonna 1686, jonka piti aluksi vallata saari voidakseen päästä suorittamaan virkaansa. Esmitin veljekset ja Milan lähetettiin tämän jälkeen Tanskaan saaren rauhoittamiseksi.


title: Tanskan Länsi-Intia

text: St. Croix oli eritoten sokeriplantaasien keskus, mutta myös puuvillan, tupakan ja indigontuotantoa harjoitettiin. Tuotteet laivattiin Christianstedissa. Afrikkalaiset orjat tekivät työn. Uudisasukkaiden värvääminen tanskalaisten ja norjalaisten keskuudesta osoittautui vaikeaksi. Saarelle muuttaneet sairastuivat moniin trooppisiin tauteihin ja useat menehtyivät. Saaret asutettiinkin suurelta osin muilta läheisiltä saarilta tulleilla siirtolaisilla, jotka olivat muuttaneet Karibialle Ranskasta, Britanniasta ja Hollannista. He toivat myös orjia mukanaan. Vuonna 1720 80 prosenttia asukkaista oli orjia ja vuonna 1754 saarilla oli jo 14 000 orjaa ja vain noin 1 750 valkoihoista. Koska tanskalaiset ja norjalaiset olivat vähemmistönä, saarten valtakieliksi muodostuivat hollanti ja hollantilainen kreoli. St. Croixia asutettaessa englanti valtasi alaa ja siitä tuli valtakieli 1800-luvulla.


title: Tanskan Länsi-Intia

text: Vuonna 1733 St. Janilla oli orjakapina, minkä yhteydessä joitakin tanskalaisia upseereja ja useita plantaasinomistajia tapettiin. Tanska palautti asemansa saarella vasta Ranskan Antilleilta saapuneen avun jälkeen toukokuussa 1734. Kapina oli luultavimmin organisoitu vastatulleiden orjien toimesta, jotka halusivat sekä palauttaa vapautensa että saada haltuunsa maata ja muutkin orjat joukkoonsa.


title: Tanskan Länsi-Intia

text: Vuonna 1755 saarten hallinto muuttui merkittävästi Tanskan kuninkaan ostaessa haltuunsa Länsi-Intian ja Guinean kauppakomppanian. Tanskan valtio alkoi koordinoida saarten lainsäädäntöä ja hallintoa. Siitä alkoi myös Tanskan maailmankaupan kukoistuskausi. Tanska oli puolueeton valtio aikana, jona useat Euroopan maat sotivat keskenään ja Kööpenhaminasta tuli tärkeä kauppakeskus sekä Itä- että Länsi-Intian hyödykkeille. Myös Bergen, Flensburg ja Altona tuon ajan tanskalaisina satamina kokivat suurta talouskasvua. Charlotte Amalien vapaasatamasta St. Thomasilla tuli Karibianmeren kaupan keskus.


title: Tanskan Länsi-Intia

text: Kuningas allekirjoitti orjakaupan lopettavan lain 1792. Lain ei ollut kuitenkaan tarkoitus tulla voimaan ennen vuotta 1803 ja hallitus lainasi yhä rahaa kasvattaakseen orjien tuontia Afrikasta. Tanskalaisten ja norjalaisten saarille laivaamien orjien kokonaismääräksi on arvioitu 75 000.


title: Tanskan Länsi-Intia

text: Napoleonien sotien aikana Iso-Britannia miehitti saaret kahdesti – 1801 ja vuosina 1807–1815, minkä jälkeen ne palautettiin Tanskan hallintaan. Samalla saarten afrikkalaisperäinenkin vapaa asujaimisto alkoi ottaa haltuunsa yhä merkittävämmän roolin taloudessa. Vuonna 1816 saaret lähettivät kaksi edustajaa Tanskaan vaatimaan yhtäläisiä oikeuksia valkoihoisen väestön kanssa. Tanskalainen upseeri Peter von Scholten, joka toimi saarten kenraalikuvernöörinä 1827–1848, yritti myös osaltaan parantaa saarten eri väestöryhmien välisiä suhteita. Saarilla säädettiinkin laki yhtäläisistä oikeuksista 1834. Hän työskenteli myös parantaakseen orjien asemaa ja lisätäkseen heidän vapaa-aikaansa, lasten koulutusta ja mahdollisuuksia ostaa itsensä vapaaksi. Vuonna 1848 orjien kapinointi johti orjuuden lakkauttamiseen 3. heinäkuuta. Siitä huolimatta monien työläisten olot olivat ankarat ja vuonna 1878 oli jälleen väkivaltainen työläiskapina.


title: Tanskan Länsi-Intia

text: Yleensä ottaen 1800-luvulla sokerin hinta putosi, orjuus lakkautettiin 1848 ja höyrylaivat muuttivat laivareittejä. Tanskalainen siirtomaaseikkailu läheni loppuaan valtion hävitessä rahaa. Saarten väestö koki myös vakavia sosiaalisia ongelmia ja väkiluku väheni vuoden 1850 40 000:sta 34 000:een vuonna 1880. Tanska oli luopunut siirtomaistaan Intiassa 1845 ja Afrikassa 1850. Vuonna 1852 tehtiin ensimmäinen ehdotus luopua myös Länsi-Intian saarista. Tanska yritti myydä saaria useaan otteeseen Yhdysvalloille, ensimmäisen kerran jo 1867, mutta turhaan. Aie onnistui ensimmäisen maailmansodan aikana amerikkalaisten pelätessä Saksan invaasiota ja vuonna 1916 Yhdysvallat osti saaret 25 miljoonalla dollarilla. Saaret siirtyivät virallisesti Yhdysvaltojen hallintaan 31. maaliskuuta 1917. Tanskan haltuun jäi kuitenkin vielä pääkaupunki Charlotte Amalien edustalla sijainnut Water Island. Sekin myytiin Yhdysvalloille vuonna 1944 10 000 dollarin hinnasta, jolloin Tanskan Länsi-Intia lopullisesti lakkasi olemasta.


title: Haley Ramm

text: Haley Michelle Ramm (s. 26. maaliskuuta 1992 Collin County, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli muun muassa nuorta Jean Greyta elokuvassa X-Men – viimeinen kohtaaminen ja Gwenia elokuvassa .


title: Haley Ramm

text: Ramm kiinnostui tanssimisesta jo 3-vuotiaana ja oltuaan 7-vuotias hän teki omat koreografiansa freestyle tansseihinsa koulunsa kyky esityksissä. Pidettyään esiintymisestä Ramm ryhtyi opiskelemaan näyttelemistä, jonka aikana opettajat suosittelivat hänen vanhemmilleen agentin etsimistä. Tämän Ramm myös sai nopeasti ja 7-vuotiaana hän koe-esiintyi televisiomainoksiin ja elokuviin Texasissa. Texasin pienen elokuva markkinan vuoksi Ramm muutti äitinsä kanssa Los Angelesiin 11-vuotiaana.


title: Haley Ramm

text: Esiinnyttyään Dell Computersin ja Hasbron mainoksissa, Ramm teki ensi esiintymisensä elokuvassa Ranskalainen korvapuusti, jonka jälkeen hänet nähtiin televisiosarjassa CSI vuonna 2004, sekä elokuvassa Seventy-8. Tämän myötä Ramm on tehnyt vierasesiintymisiä televisiosarjoissa, kuten Saman katon alla, ja Teho-osasto ja esiintyi pienessä roolissa ensimmäisessä suurelokuvassaan . Seuraavana vuonna hän oli pääosassa elokuvassa , josta Ramm huomioitiin Young Artist -ehdokkuudella.


title: Monit

text: Mon-kansa (; ; ) on etninen ryhmä Kaakkois-Aasiassa. Pääosa moneista elää Myanmarin Mon-osavaltiossa historiallisessa Ala-Burmassa ja Myanmarin-Thaimaan rajaseuduilla. Monit puhuvat monin kieltä ja uskonnoltaan he ovat theravada-buddhalaisia.


title: Monit

text: Myanmarissa moneja asuu nykyisin 2-4 miljoonaa ja he muodostavat 4-8 % koko maan väestöstä. Heitä asuu Monin osavaltiossa, sekä sen viereisissä Kayin osavaltiossa ja Tanintharyin alueella. Thaimaassa on arviolta 70 000–100 000 ja vähemmissä määrin heitä asuu myös Kambodžassa ja Vietnamissa.


title: Monit

text: Monien alkuperä on epäselvä. Yhden teorian mukaan he tulivat Kaakkois-Aasiaan Intiasta ja toisen yleisesti hyväksytyn teorian mukaan he ovat peräisin Jangtsejoen alueelta Itä-Kiinasta. Järjestäytyneitä mon-valtioita on ollut olemassa jo ensimmäisen vuosituhannen alussa. Monit olivat hyviä purjehtijoita ja kauppiaita ja heidän välityksellään buddhalaisuus saapui nykyisen Myanmarin ja Thaimaan alueelle. Tärkein monien kaupunkivaltio Myanmarissa Hanthawaddy perustettiin vuonna 835 nykyisen Bagon (Pegu) kaupungin paikkeille. Sittemmin se oli useiden monien ja burmalaisten hallitsemien valtioiden pääkaupunki.


title: Monit

text: Vuonna 1057 burmalainen Paganien dynastian kuningas Anawrahta valloitti Thatonin monien hallitseman valtion ja toi tuhansia monilaisia munkkeja, käsityöläisiä ja taiteilijoita omaan pääkaupunkiinsa Ylä-Burmaan. Mon-siirtolaisilla oli huomattava vaikutus burmalaisen kulttuurin ja kansallisen identiteetin kehittymiseen. Paganien dynastia romahti 1200-luvulla, jonka jälkeen alueella kukoisti jälleen monien hallitsemia valtioita, kuten Hanthawaddy. Vähitellen ne joutuivat kuitenkin jälleen burmalaisten alaisuuteen ja Hanthawaddy valloitettiin viimeisenä itsenäisenä monien valtiona vuonna 1757.


title: Monit

text: 1800-luvulla britit pyrkivät tekemään moneista liittolaisiaan burmalaisia vastaan levittääkseen omaa siirtomaaimperiumiaan. Monit olivat kuitenkin paljon haluttomampia liittoon, kuin esimerkiksi karenit. Siirtomaa-ajalla moneja pidettiin kuolevana rotuna ja kulttuurina. Monit ovatkin useimmiten liittäneet mon-identiteetin pikemminkin kieleen kuin alkuperään, mikä on johtanut monien määrän laskuun historiallisesti kielen käyttäjien vähetessä. Burma itsenäistyi vuonna 1948 ja osa moneista aloitti aseellisen vastarinnan uutta hallintoa vastaan. Tärkein monien aseellisista ryhmistä on New Mon State Party (NMSP), jonka Shwe Kyin perusti vuonna 1958. Aseellinen toiminta jatkuu edelleen vuonna 1995 tehdystä tulitaukosopimuksesta huolimatta.


title: Monit

text: Monien elinkeino perustuu enimmäkseen riisinviljelylle ja kalastukselle. Kalaa ja riisiä paitsi syödään, mutta myös myydään muualle. Riisin ohella viljellään myös esimerkiksi jamssia, bataattia, ananasta ja sokeriruokoa. Kalastus elinkeinona on kärsinyt kilpailusta thaimaalaisten kalastusalusten kanssa, jotka kalastavan Myanmarin aluevesillä hallituksen luvalla. Theravada-buddhalaisuutta ja heidän uskonnolliset tapansa ovat yleispiirteisesti saman kaltaisia, kuin heidän naapureillaan thailla ja burmalaisilla.


title: Monit

text: Monien puhuma monin kieli on austroaasialainen kieli mon-khmer-kielten ryhmässä. Nykyisin useimmat monit puhuvat myös burman kieltä, joka on syrjäyttämässä monin kieltä päivittäisessä käytössä.


title: Rastas (yhtye)

text: Rastas oli oululainen vaihtoehtorockyhtye, joka toimi vuodesta 1994 vuoteen 1998. Yhtyeen perustivat Electric Blue Peggy Sue and the Revolutionions from Mars -yhtyeen Ray Katz (Esa Nissi) ja Pasi Aikio yhdessä islantilaisen Ari Eldonin kanssa. Yhtye julkaisi vain yhden EP:n, "Voltti", jonka lisäksi kolme yhtyeen kappaletta julkaistiin kokoelmalevyllä "Yllättäviä kohtaamisia".


title: Tommi Hänninen

text: Tommi ”Tex” Hänninen (s. 1968) on suomalainen sarjakuvataiteilija ja graafikko, joka tunnetaan muun muassa töistään Like-kustannuksen ja Johnny Kniga -kustantamon graafikkona ja Bunnyduck-sarjakuvistaan, joissa seikkaileva hahmo, "pupuankka" on esiintynyt muun muassa television evvk-ohjelman alkutunnuksessa, Femmagaalan ulkoasussa ja Helsingin Sanomien "Nyt"-liitteessä. Hänninen on myös piirtänyt kansikuvituksia useille artisteille, muun muassa Hybrid Childrenille ja The 69 Eyesille. Uusi kirja tulossa vuonna 2018.


title: Andrea Fortunato

text: Andrea Fortunato (26. heinäkuuta 1971 Salerno – 25. huhtikuuta 1995 Perugia) oli italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Andrea Fortunato

text: Fortunato edusti seuratasolla Comoa, Pisaa, Genoaa ja Juventusta. Italian maajoukkueessa hän pelasi yhden ottelun.


title: Andrea Fortunato

text: Fortunato menehtyi leukemiaan.


title: Soihtu

text: Soihtu on joko kannettava tai paikallaan poltettava valaistusväline. Yksinkertaisimmillaan soihtu on puinen sauva, jonka toiseen päähän on kiedottu syttyvää materiaalia, vaikkapa hamppuköyttä, joka kastetaan palavaa ainetta (tervaa, polttoöljyä, hartsia, rikkiä yms.) sisältävään seokseen ennen soihdun sytyttämistä. Kiinteissä soihduissa polttoaineena voidaan käyttää kaasua tai vaikka tiilimurskan ja petrolin sekoitusta.


title: Soihtu

text: Opittuaan hallitsemaan tulta pelottivat ihmisen esi-isät villieläimiä pois alkeellisilla soihduilla ja valaisivat niillä kulkuaan yössä. Tuli antoi turvaa ja lämpöä, kohotti ihmisen muiden eläinten yläpuolelle. Tulen palvomisesta johtuen soihtuihinkin liittyi omaa magiaansa ja symboliikkaansa, joka on voimissaan vielä nykyään. Soihtu oli monien antiikin kreikkalaisten ja roomalaisten jumalten symboli, ja soihtukulkueilla oli sijansa jo roomalaisten uskonnonharjoituksessa.


title: Soihtu

text: Sisätilojen valaisemiseen kiinteitä soihtuja käytettiin Euroopassa aina varhaiskeskiajalle asti, myöhemmin pääasiassa ulkona, esimerkiksi linnojen ja kartanoiden pihoissa. Nykyaikana soihtujen merkitys on etupäässä symbolinen; niitä käytetään valaistukseen uskonnollisissa tai muuten juhlallisissa tilaisuuksissa sekä erilaisissa pimeällä liikkuvissa kulkueissa. Tulennielijät tarvitsevat myös taiteenlajinsa harjoittamiseen soihtuja.


title: Soihtu

text: Soihtu on yleinen toivon ja valistuksen symboli. Nykyajan monumenteista soihtu esiintyy symbolisessa merkityksessä esimerkiksi New Yorkin Vapaudenpatsaassa, jonka naishahmo "valaisee vapaudella maailmaa". Palavilla soihduilla on tärkeä merkitys mielenosoituksissa ja mysteerikulkueissa. Niillä voidaan symboloida sekä elämää että kuolemaa. Raamatun Johanneksen ilmestyksessä on seitsemän soihtua ilmaisemassa Jumalan seitsemää voimaa.


title: Soihtu

text: Muinaisessa Kreikassa ja Roomassa kaksi eri suuntiin osoittavaa, ristiin kuvattua soihtua olivat surun merkki, jota hakattiin ajan hautakiviin. Alaspäin kaiverrettu soihtu symboloi kuolemaa, kun taas ylöspäin osoittava kuvasi elämää, totuutta ja liekin uudelleensynnyttävää voimaa. Lähi-idässä ja Rooman valtakunnan alueella vaikuttaneessa mithralaisessa uskonnossa ylöspäin kohotettu soihtu puolestaan kuvasi auringonnousua ja alaspäin käännetty auringonlaskua.


title: Soihtu

text: Monet poliittiset puolueet ja liikkeet ovat käyttäneet tai käyttävät soihtua tunnuksenaan, muun muassa Britannian konservatiivipuolue ja ruotsalainen Ruotsidemokraatit.


title: Soihtu

text: Olympiatuli paloi jo muinaisessa Kreikassa antiikin olympialaisten aikana. Nykyisin olympiatulen kuljettaminen olympialaisten isäntäkaupunkiin ja erityisesti sen sytyttäminen ovat suuren luokan mediatapahtuma. Uudenaikaisten olympialaisten ohjelmistossa tuli on ollut Amsterdamin kisoista 1928, ja soihtuviestin perinteen aloittivat Berliinin olympialaiset.


title: Antti Aakkonen

text: Antti Aakkonen (13. lokakuuta 1874 Temmes – 8. elokuuta 1946) oli suomalainen jääkärikersantti ja maalari. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan kuormasto- ja muonitusaliupseerina.


title: Antti Aakkonen

text: Aakkosen vanhemmat olivat työmies Antti Aakkonen ja Anna Kettunen. Hänen 1. puolisonsa oli Kaisa Sofia Heiskari (kuollut) ja 2. puoliso Hilma Elmiina Tammelin. Hän oli käynyt käsityökoulun.


title: Antti Aakkonen

text: Aakkonen työskenteli maalarina Kemin seuduilla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 26. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin 14. toukokuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet laskettiin 24. toukokuuta 1917 sairauden takia siviilityöhön. Aakkonen palasi 31. lokakuuta 1917 takaisin täydennysjoukkoon, ja hänet siirrettiin 17. marraskuuta 1917 uudelleen 3. komppaniaan.


title: Antti Aakkonen

text: Aakkonen saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jefreitteriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan. Hänet siirrettiin kuormasto ja muonitusaliupseeriksi 13. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan 28. maaliskuuta 1918. Sotatoimiin hän osallistui Suomen sisällisodassa Kuokkalan ja Rajajoen taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Antti Aakkonen

text: Aakkonen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, jonka nimeksi sittemmin tuli Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4. Hänet vapautettiin sotapalveluksesta huonon yleiskuntonsa vuoksi 26. marraskuuta 1918. Hän työskenteli sodan jälkeen maalarina Rovaniemellä, perustaen myöhemmin oman maalariliikkeen. Hänet on haudattu Rovaniemelle.


title: Annika Thor

text: Annika Thor (o.s. Katz, s. 2. kesäkuuta 1950) on ruotsalainen kirjailija, joka kirjoittaa erityisesti lasten- ja nuortenkirjallisuutta.


title: Annika Thor

text: Annika Thor syntyi göteborgilaiseen juutalaisperheeseen vuonna 1950, mutta nykyisin hän asuu Tukholmassa. Thor tuli kuuluisaksi elokuva- ja televisiokriitikkona. Aiemmin hän työskenteli kirjastonhoitajana. Nykyään hän on yksi suosituimmista ja kuuluisimmista nuortenkirjailijoista Ruotsissa. Hän on saanut useita palkintoja, kuten Astrid Lindgren -palkinnon 2000, Maria Gripe -palkinnon 2005 ja August-palkinnon 1997, ja hänen kirjojaan on käännetty monille eri kielille.


title: Annika Thor

text: Thorin esikoisteos oli "Saari meren keskellä" (1996). Kirja pääsi ehdolle Ruotsin arvostetun August-palkinnon saajaksi ja sai arvostetun saksalaisen nuorisokirjallisuuspalkinnon. "Saari meren keskellä" on ensimmäinen osa neljästä kirjasta, jotka kertovat juutalaisista siskoksista Steffistä ja Nellistä, jotka asuvat Wienissä. Heidät lähetetään maanpakoon Ruotsiin, jotta he olisivat turvassa kansallissosialistien vainolta. Kirjasarja kertoo heidän lapsuudestaan ja elämästään pakoilijoina. Annika Thor teki käsikirjoituksen Steffin ja Nellin tarinan kertovaan televisiosovitukseen, joka näytettiin Ruotsin televisiossa joulukuussa 2003.


title: Annika Thor

text: Vuonna 1997 Annika Thor julkaisi kirjan "Totuus vai tehtävä", joka voitti August-palkinnon. Kirja kertoo koulukiusauksesta, jossa 12-vuotias Nora pelkää että on menettänyt parhaan ystävänsä. Nora ei missään nimessä haluaisi oleilla epäsuositun Karinin kanssa. Kirja kertoo koulussa päivittäin tapahtuvista julmuuksista. Annika Thor kertoo tarinan siten, että lukija ymmärtää että jokaista ihmistä pitää kohdella kunnioittavasti ja ottaa vastuu omista teoistaan. Kirjasta tehtiin myös elokuva, jonka ohjasi Christina Olofson. Annika Thor kirjoitti elokuvan käsikirjoituksen.


title: Annika Thor

text: Thorin ensimmäinen lastenkirja oli vuonna 2002 ilmestynyt "Punainen sydän, sininen perhonen". Tarina kertoo ala-asteella olevien Alvan ja Loven rakkaustarinan. Kirja sai saksalaisen nuorisokirjallisuus palkinnon vuonna 2004. Kirjan jatko-osa "Perhosia mahassa, pala kurkussa" kertoo Alvan ja Loven erosta. Heidän ystävyytensä kuitenkin jatkuu, sillä heillä molemmilla on kaneja lemmikkinä.


title: Antti Vainio

text: Anders "Antti" Vainio (alun perin Bragge () oli suomalainen Kansallista Kokoomusta vuosina 1928–1929 edustanut kansanedustaja ja maanviljelijä. Hän nousi eduskuntaan Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä helmikuussa 1928 Yrjö Puhakan tilalle. Puhakka valittiin eduskunnan oikeusasiamieheksi, jolloin edustajantoimi todettiin lakanneeksi.


title: Antti Vainio

text: Vainion vanhemmat olivat talollinen Simon Bragge ja Maria Erikintytär. Hän oli naimisissa Eedit Katriina Revon kanssa vuodesta 1915.


title: Halla (maalaus)

text: Halla on Hugo Simbergin vuonna 1895 valmistunut symbolistinen vesiväri- ja guassimaalaus, 27×18 cm. "Halla" kuuluu Simbergin tärkeimpiin töihin. Se on nykyään Ateneumin taidemuseon kokoelmissa.


title: Halla (maalaus)

text: Maalauksen hahmo on suurikorvainen, kelmeänvaalea viljakuhilaan päällä istuva olento, joka puhaltaa kylmää huurua ympärilleen. Halla saapuu turhia kyselemättä kylminä kirkkaina öinä ja se keskittyy istuen tehtäväänsä. Maalauksen oranssi taivas saattaa tietää vielä auringonpaistetta seuraavana päivänä, mutta hallaan päättyy monen kasvin kasvu siltä kesältä ja niiden sato on menetetty. Simberg maalasi hallansa kuin myöhästyneeksi, koska se kohtasi näillä pelloilla vain jo seipäille nostettua viljaa.


title: Halla (maalaus)

text: Paperille tehty maalaus on liimattu lumppupaperille, jonka leveät, tummanruskeat reunat rajaavat maalausta voimakkaasti.


title: Halla (maalaus)

text: "Hallassa" on kuvallisia yhtymäkohtia paria vuotta aikaisemmin valmistuneeseen Edvard Munchin "Huuto"-teokseen. Molemmissa on samaa tuskaa, appoisen auki olevat suut sekä lohdutonta tunnetta.


title: Halla (maalaus)

text: Hugo Simberg kertoi maalauksesta kirjeessään veljelleen


title: Halla (maalaus)

text: ""Se esittää hallaa, joka rauhallisena kirkkaana syyspäivän iltapäivän auringonlaskun aikaan levittäytyy seudun ylle. Sitä esittää ihmisolento, joka on hyvin tyylitelty, jolla on aivan valkoinen ihonväri ja joka on tehty ihonvärisin ääriviivoin. Se istuu ruiskuhilaan päällä ja puhaltaa henkiverhonsa ja leikatun ruispellon ylle, jossa näkyy asiaankuuluvia kuhilaita. Horisontin muodostavat Ruoveden kukkulat, etummaisena havupuuta, mustanvihreää, sitten lehtipuuta, intensiivisen keltaista, syksyistä ja sitten viimein kukkiva kukkula. Olen koettanut saada aikaan kauniin värikokonaisuuden.""


title: Halla (maalaus)

text: "Halla" syntyi Ruovedellä, jossa Hugo Simberg työskenteli kolmeen otteeseen vuosina 1895–1897. "Hallassa" yhdistyvät Simbergin fantasiamaailma, Ruoveden korpimaisemissa koettu yksinäisyys, maanviljelijöiden työ ja luonnon armoilla oleminen. Simberg oli Ruovedellä Akseli Gallen-Kallelan yksityisoppilaana tämän rakentaessa tuohon aikaan erämaa-ateljeetaan sinne.


title: Halla (maalaus)

text: Simbergin taiteelle Ruovedelle siirtyminen merkitsi taiteellista vapautumista. Hän löysi noissa puitteissa oman persoonallisen ilmaisutapansa.


title: Halla (maalaus)

text: Taiteilija möi "Hallan" Ateneumin taidemuseolle vuonna 1913 osana 50 akvarelli- ja guassimaalauksen kokonaisuutta.


title: Halla (maalaus)

text: Anja Olavinen: Hugo Simberg: Halla. Teoksessa "Ateneum-opas". Toim. Timo Huusko, 2007, s. 56.


title: Forsius

text: Forsius on suomalainen suku, joka on vaikuttanut erityisesti Vihdissä. Nimi viittaa Helsingin kaupunkiin () ja kertoi kantajansa olevan sieltä kotoisin. 1500-luvulla "Forsius" oli yleinen nimi papiston keskuudessa, tunnetuin oli Sigfridus Aronus Forsius (noin 1560–1624) astrologi ja almanakkojen julkaisija. Nykyisin elävät Forsiukset ovat kuitenkin Vihdin kirkkoherra "Georgius Forsiuksen" (k. 1640) jälkeläisiä.


title: Forsius

text: Helsingin yliopiston juhlarahaston "Forsius-Wittingin stipendirahasto" tukee Gustaf Henrik Forsiuksen jälkeläisten yliopisto-opiskeluja.


title: Alueelliset ympäristökeskukset

text: Alueelliset ympäristökeskukset huolehtivat toimialueellaan ympäristönsuojelusta, alueiden käytöstä ja rakentamisen ohjauksesta, luonnonsuojelusta ja kulttuuriympäristön hoidosta sekä vesivarojen käytöstä ja hoidosta. Alueellisia ympäristökeskuksia oli 13 ja ne kuuluivat valtion ympäristöhallintoon. Vuoden 2010 alusta alueelliset ympäristökeskukset korvattiin Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksilla.


title: Hans Gravenstein

text:
Hans Gravenstein (16. elokuuta 1890-1947) oli saksalainen kenraalimajuri toisen maailmansodan aikana Balkanilla.
Hän oli syntynyt Berliinissä. Hän liittyi keisarillisen Saksan armeijaan keväällä 1910. Ennen toista maailmansotaa Gravenstein ylennettiin everstiluutnantiksi 1. maaliskuuta 1938, jolloin hän palveli 70. tykistörykmentissä. Sodan alettua hän palveli ensin 70. ja sitten 252. tykistörykmentissä. Sodan lopussa Gravenstein oli 373. jalkaväkidivisioonan komentajana Balkanilla, ja osallistui partisaanien vastaiseen taisteluun. Hänet ylennettiin everstiksi 1. maaliskuuta 1943 ja kenraalimajuriksi 1. tammikuuta 1945. Sodan lopussa hän jäi liittoutuneiden sotavangiksi ja luovutettiin Jugoslaviaan vastaamaan sotarikossyytteisiin. Gravenstein tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Belgradissa vuonna 1947.


title: Jaakko Vainio

text: Jaakko Vainio (alun perin Repo, 14. helmikuuta 1892 Kurkijoki – 6. kesäkuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen Maalaisliiton Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä valittu kansanedustaja vuosina 1922–1924. Presidentin valitsijamiehenä Vainio oli vuonna 1931.


title: Jaakko Vainio

text: Aina vuoteen 1932 Vainio työskenteli "Maakansa"-lehdessä Viipurissa, vuodet 1920–1932 lehden päätoimittajana. Sen jälkeen hän oli Viipurin läänin lääninhallituksen virkailijana Viipurissa ja myöhemmin Kymen läänin lääninhallituksen virkailijana Kotkassa.


title: Jaakko Vainio

text: Vainion vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Repo ja Katrina Kojo. Hän oli naimisissa Hilja Uotisen kanssa vuosina 1917–1938 ja Kerttu Ester Raition (entinen Vaha) kanssa vuodesta 1940.


title: Fritz Neidhold

text: Fritz Neidhold (16. marraskuuta 1887-27. tammikuuta 1947) oli Saksan armeijan kenraaliluutnantti toisen maailmansodan aikana.


title: Fritz Neidhold

text: Neidhold oli syntynyt St. Kilianissa Schleusingenissa. Hän liittyi armeijaan ennen ensimmäistä maailmansotaa ja 1912 hänet ylennettiin keisarillisen Saksan armeijan luutnantiksi. 1938 Neidhold liittyi Natsi-Saksan armeijaan everstiluutnanttina ja toisen maailmansodan alettua hän sai komentoonsa 332. Saksan jalkaväkirykmentin. Sodan lopussa hän oli Balkanilla operoivan saksalais-kroatialaisen 369. legioonalaisdivisioonan komentaja. Joukko-osastoon värvättiin saksalaisten lisäksi myös kroaatteja ja Neidholdin komennossa se osallistui taisteluun Titon partisaaneja vastaan. Hänet palkittiin ansioistaan ritariristin rautaristillä.


title: Fritz Neidhold

text: Neidhold antautui sodan jälkeen liittoutuneille, jotka luovuttivat hänet Jugoslaviaan. Neidhold tuomittiin Belgradissa kuolemaan sotarikoksista ja hirtettiin 27. tammikuuta 1947 useiden muiden korkea-arvoisten saksalaisupseerien kanssa.


title: Nikolai Kurjanovitš

text: Nikolai Vladimirovitš Kurjanovitš (s. 19. kesäkuuta 1966, Tulun) on venäläinen äärikansallinen poliitikko, entinen duuman jäsen (LDPR), nykyisin kansallissosialistisen Pyhän liiton johtajia (Славянский союз).


title: Nikolai Kurjanovitš

text: Kurjanovitš on opiskellut Novosibirskissä sotilaspoliittisessa opistossa, lakia Irkutskissa ja pääesikunnan akatemiassa. Hän palveli 1987–1992 merijalkaväessä.


title: Nikolai Kurjanovitš

text: Hänet valittiin duumaan LDPR:n ehdokkaana, mutta hänet erotettiin parlamenttiryhmästä ja puolueesta 2006.


title: Nikolai Kurjanovitš

text: Kurjanovitš oli järjestämässä "venäläisiä marsseja" kansallisen yhtenäisyyden päivänä ja Stalinin syntymäpäivänä. Hänet nähtiin myös televisiokameroiden edessä tekemässä natsitervehdystä. Duumassa hän teki ehdotuksen homoseksuaalisuuden rikosaseman palauttamisesta ja ulkomaalaisten kanssa naimisiin menevien naisten kansalaisuuden peruuttamisesta.


title: Nikolai Kurjanovitš

text: Hän sai kuuluisuutta kokoamalla listan "Venäjän kansan vihollisista", joihin kuului mm. Anna Politkovskaja.


title: Nikolai Kurjanovitš

text: Kurjanovitš pyrki ehdolle Venäjän presidentinvaalissa 2008, ehdokkuus hylättiin rekisteröintisäännösten rikkomuksen vuoksi.


title: Irenat (suku)

text: Irenat ("Irena") on pienikokoisten varpuslintujen suku, joka kuuluu irenoiden heimoon. Sukuun kuuluu kaksi lajia.


title: Irenat (suku)

text: Irenat esiintyvät luonnonvaraisina Filippiineillä ja Etelä-Aasiassa. Irenoita tapaa useimmin metsistä ja plantaaseilta. Ne ovat bulbulimaisia lintuja, mutta ovat kuitenkin bulbuleita värikkäämpiä, ja myös koirailla ja naarailla on eroja. Koirailla on tummansininen höyhenpeite, naaraat ovat arkisempia ja vihertäviä. Irenat syövät hedelmiä, etenkin viikunoita, ja joskus myös hyönteisiä. Lintujen pesä on puussa, ja siellä on 2–3 munaa.


title: Irena

text: Irena voi tarkoittaa seuraavia:


title: Senaarijärjestelmä

text: Senaarijärjestelmä (kuusijärjestelmä) on lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 6. Lukujen esittämiseen käytetään numeroita 0–5. Kuusijärjestelmän lukuja merkitään alaindeksillä .


title: Senaarijärjestelmä

text: Kuusijärjestelmää sopii hyvin esimerkiksi alkulukujen tutkimiseen, koska kaikki alkuluvut, paitsi luvut 2 ja 3, päättyvät järjestelmässä joko numeroon 1 tai 5. Toisin sanoen, jos "p" on alkuluku, niin "p" ≡ 1 (mod 6) tai "p" ≡ 5 (mod 6).


title: Senaarijärjestelmä

text: Yllä oleva ominaisuus todistetaan kongruenssin ominaisuuksien perusteella. Nimittäin jos "x" ≡ "a" (mod "n"), niin "x" = "k n" + "a", missä "x, a, k, n" ovat tiettyjä kokonaislukuja.


title: Senaarijärjestelmä

text: Tarkastellaan nyt alkulukua "p" modulo 6.


title: Senaarijärjestelmä

text: Ensinnäkin "p" ei ole parillinen. Näin ollen mikään ehdoista "p" ≡ 0 (mod 6), "p" ≡ 2 (mod 6) tai "p" ≡ 4 (mod 6) ei ole voimassa, koska muuten voisi esimerkiksi olla "p" = 6"k" + "4" = 2(3"k" + 2) jollain kokonaisluvulla "k" osittelulain nojalla.


title: Senaarijärjestelmä

text: Toisaalta tiedetään esimerkeistä, että on olemassa alkulukuja, jotka toteuttavat joko yhtälön "p" ≡ 1 (mod 6) tai "p" ≡ 5 (mod 6). Riittää siis tarkastella vielä tapausta "p" ≡ 3 (mod 6).


title: Senaarijärjestelmä

text: Jos "p" ≡ 3 (mod 6), niin "p" = 6"k" + 3 = 3(2"k" + 1) jollain "k", jälleen osittelulain perusteella. Toisin sanoen, on olemassa alkuluku "p", joka on jaollinen luvulla 3, joten "p" ei ole alkuluku. Tämä on ristiriita, joten oletuksen "p" ≡ 3 (mod 6) täytyy olla väärä ja alkuperäinen väite tosi. M.O.T.


title: Senaarijärjestelmä

text: Huomautettakoon, että kaikki senaarijärjestelmässä numeroihin 1 tai 5 päättyvät luvut eivät kuitenkaan ole alkulukuja. Esimerkiksi luku 25 = 41 on neliöluku, eikä siis alkuluku.


title: Ympäristölupavirastot

text: Ympäristölupavirastot toimivat Suomessa aikaisemmin vesilain ja ympäristönsuojelulain mukaisina alueellisina valtion lupaviranomaisina vuosina 2000–2009. Ympäristölupavirastot lakkautettiin 1. tammikuuta 2010, ja niiden tehtävät siirrettiin aluehallintovirastoihin.


title: Ympäristölupavirastot

text: Ne päättivät ympäristövaikutuksiltaan merkittävistä ympäristöluvista ja vesilain mukaisista luvista sekä niistä luvista, joissa alueellinen ympäristökeskus oli hakijana tai oli merkittävästi edistänyt hankkeen toteuttamista. Ympäristölupavirastot käsittelivät myös pääosan vesien pilaantumisesta aiheutuvista korvausasioista.


title: Ympäristölupavirastot

text: Ympäristölupavirastot kuuluivat ympäristöministeriön hallinnonalaan. Virastoja oli kolme:


title: Erisnimien deskriptioteoria

text: Erisnimien deskriptioteoria on kielifilosofinen teoria, jonka mukaan erisnimet viittaavat olioihin niiden deskriptiivisen eli kuvailevan sisällön määräämällä tavalla. Erisnimet ovat määrättyjen kuvausten lyhenteitä, ja niiden merkitys joko on määrätty kuvaus tai sama kuin jollain määrätyllä kuvauksella. Määrätty kuvaus antaa välttämättömät ja riittävät ehdot sille, mihin erisnimi viittaa.


title: Erisnimien deskriptioteoria

text: Teorian mukaan siis erisnimien merkitykset (semanttinen sisältö) ovat identtisiä niiden kuvausten kanssa, jotka nimien käyttäjät niihin liittävät, kun taas niiden viittaamisen kohteena ovat ne oliot, jotka vastaavat näitä kuvauksia.


title: Erisnimien deskriptioteoria

text: Erisnimien deskriptioteoria on Bertrand Russellin kehittämä. Se on läheistä sukua Gottlob Fregen mielen ja merkityksen teorialle. 1970-luvulla deskriptioteoriaa kohtaan suuntautui kritiikkiä kausaalisen merkitysteorian kannattajien, kuten Saul Kripken ja Hilary Putnamin, taholta. Se on kuitenkin kokenut uuden heräämisen niin kutsutun kaksiulotteisen semantiikan muodossa. Tämä suuntaus näkyy muun muassa David Chalmersin teorioissa.


title: Sääskikertut

text: Sääskikertut (Polioptilidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina ainoastaan Amerikasta. Useimmat lajeista ovat paikkalintuja, jotka elävät trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla, mutta mm. sinisääskikerttu muuttaa etelään kesällä. Sääskikertut muistuttavat rakenteeltaan ja tavoiltaan kerttuja, liikkuessaan lakkaamatta lehvistössä hyönteisiä etsiessään. Sääskikerttujen väritys on pääosin siniharmaa, ja niillä on hyönteissyöjän pitkä ja terävä nokka. Monilla lajeilla on huomiota herättävä musta päälaki ja pitkä mustavalkoinen pyrstö.


title: Sääskikertut

text: Sääskikerttuihin kuuluu kolme sukua ja 15 lajia. Suurin suku on sääskikerttujen suku, johon kuuluu 12 lajia.


title: Seuraviiri

text: Seuraviiri on katsastetuissa veneissä käytettävä erityisviiri. Malliltaan se on lippuviiri. Viirin ulkoasu muuttui oleellisesti vuoden 2012 alusta.


title: Seuraviiri

text: Viirin käyttöoikeuden kullekin seuralle myönsi alun perin Suomen Veneilyliiton, Suomen Purjehtijaliiton ja Suomen Navigaatioliiton yhteinen toimielin Lipputoimikunta. Toimikunta jatkaa edelleen, nyt kahden liiton alaisena.


title: Seuraviiri

text: Viirissä on keskellä liiton erikoismerkki. Alun perin se oli Suomen Veneilyliiton tunnus eli keltaisen ympyrän sisällä valkoisella pohjalla sininen, reunoista valkoisilla raidoilla rajattu kreikkalainen risti, jonka päällikkeenä on virallisten ohjeiden mukainen vaakunaleijona. Viirin pohja on heraldisesti jaokkeinen; jaokkeellisuusmalli ja värit ovat kunkin kerhon itse valitsemat. Käytännön syistä ei heraldisista ohjeista pidetä aivan tarkkaan kiinni eli värit saavat olla välivärejä ja murrettujakin - seuraviirin värien ei tarvitse olla yhtä tiukasti viittä keskisävyistä pääväriä kuin lippumerkin värien, samoin väri saa olla värin ja metalli metallin vieressä.


title: Seuraviiri

text: Viirin saanti on yksinkertaisempaa kuin oman pursilipun: kunhan kerho on liiton jäsen, riittää anomus Lipputoimikunnalle. Lipputoimikunnan tehtävään valitsema henkilö tarkastaa luettelosta, että anojan valitsema jaokkeisuusmalli väreineen on vapaana, ja asia on sillä selvä: malli merkitään luetteloon ja viirit voi tilata.


title: Seuraviiri

text: Joillakin yhteisöillä pohja on yksivärinen; tällaisesta käyvät malliesimerkkeinä kokovihreää pohjaa käyttävä Suomen Moottoriveneklubi ry ja oranssinväristä käyttävä Helsingin Meriveneilijät ry.


title: Seuraviiri

text: Samoin Suomen Veneilyliiton puheenjohtajiston, liittohallituksen jäsenten sekä eri toimikuntien puheenjohtajien ja sihteerien viireissä on kokovalkoinen pohja; nämä viirit luokitellaan komentoviireiksi, vaikka ne onkin tehty seuraviirin pohjalle; niitä siis kannetaan saalingissa seuraviirin yläpuolella.


title: Seuraviiri

text: Kukin kerho teettää seuraviirit omaan laskuunsa ja jäsenet saavat katsastuksen jälkeen lunastaa niitä kerhon tehtävään määräämältä toimihenkilöltä omakustannehintaan. Liiton komentoviirit luovuttaa liitto tehtäviin valituille.


title: Seuraviiri

text: Aivan kaikki seurat eivät teetä omaa seuraviiriä; näin silloin, kun seuralla ei ole omaa katsastustoimintaa vaan palvelu ostetaan joko vakituisella sopimuksella tai tarpeen mukaan toiselta seuralta. Silloin kyseinen seura on yleensä tämän katsastavan seuran yhteisöjäsen ja käyttää tämän seuraviiriä. Jotkut seurat korvaavat seuraviirin veneenomistajan viirillä.


title: Seuraviiri

text: Seuraviiri nostetaan veneen saalinkiin; sen paikka on seuran lipusta johdettujen eli veneenomistajan, kunniajäsenen tai komentoviirin ja pätevyysviirien alapuolella.


title: Seuraviiri

text: Koska liittojen toiminnassa oli purjehduskauden 2010 aikana tapahtumassa suuria muutoksia ja vanha tunnus oli siirtymässä pois liittokäytöstä erään sitä koko ajan erikoismerkkinään käyttäneen pursiseuran yksityiseen käyttöön, pitkään epävirallisen tiedon mukaan seuraviirien tunnus tulisi vaihtumaan, joskin siirtymäaika olisi käytännön syistä niin pitkä että nykyisin käytössä olevat viirit ehdittäisiin valtaosin käyttää loppuun. Kokonaan ei niitä tulla missään vaiheessa poistamaan joskin uusia vanhanmallisia ei vuoden 2011 alusta alkaen enää tule.


title: Seuraviiri

text: Käytännön syistä purjehduskausi 2011 toimittiin kuitenkin vanhaan malliin koska uusia ohjeita ei ehditty uuden liiton käynnistyskiireiden johdosta tekemään ennen syksyä.


title: Seuraviiri

text:
Syksyllä 2011 Suomen Purjehdus ja Veneily ry julkaisi uutiskirjeen jossa oli ohjeet menettelystä seuraviirien suhteen. Tämän mukaan vain Suomen Moottoriveneklubi jonka erikoismerkki on sama kuin entinen Veneilyliiton merkki saa pitää virallisena entisen vihreäpohjaisen seuraviirinsä, näin siksi että klubi toimi noin kymmenen vuotta eli vuosina 1937 - 47 käytännössä myös liiton tehtävissä koska varsinaisen liiton käynnistämistä haittasi välillä käynnissä olleet sotatoimet ja varsinaisesti toiminta eriytyi vasta Pariisin rauhansopimuksen jälkeen vuonna 1947.
Muita suositeltiin toistaiseksi käyttämään joko veneenomistajan viiriä tai valkoista saalinkiviiriä jonka keskellä on kyseisen seuran erikoismerkki.


title: Seuraviiri

text: Uuden yhteistunnuksen suunnittelu edistyi odotettua ripeämmin ja joulukuussa 2011 liikenteen turvallisuusvirastosta tuli liitolle virallinen vahvistus liiton uudesta erikoismerkistä. Liitto tiedotti asiasta välittömästi joulukuun uutiskirjeessään; ensimmäiset uudet seuraviirit tilattiin VENE-12 -näyttelyn aikana helmikuussa 2012.


title: Seuraviiri

text:
Ne seurat joilla entisen mallisia viirejä on vielä jäljellä, saivat samassa uutiskirjeessä luvan käyttää ne loppuun, joskin uudet viirit tämän jälkeen tulisivat uudella erikoismerkillä.
Veneilijän Vuosikirjassa 2013 ilmeni kuitenkin että myös Suomen Moottoriveneklubi oli lopulta päättänyt yhtenäistää linjan: uudessa seuraviirissä on sama erikoismerkki kuin muillakin, vanha merkki on vain klubin pursilipussa


title: Vihtori Vainio

text: Juho Vihtori Vainio (alun perin Johansson, 2. elokuuta 1890 Jokioinen – 25. maaliskuuta 1942 Karkkila) oli Suomen sosialistista työväenpuoluetta vuonna 1923 edustanut kansanedustaja. Hän tuli eduskuntaan Matti Väisäsen tilalle, kun Väisänen julistettiin edustajantoimeen oikeudettomaksi 20. joulukuuta 1922. Vuonna 1923 Vainio tuomittiin vankilaan poliittisista syistä kuten muutkin SSTP:n kansanedustajat.


title: Vihtori Vainio

text: Siviiliammatiltaan Vainio oli viilaaja. Vainion vanhemmat olivat työmies Juho Johansson ja Kustaava Henrika Rönn. Hän oli naimisissa kahdesti (Lydia Amanda Blomqvist 1910–1915 ja Emma Suominen 1916–).


title: Komentoviiri

text: Komentoviiri, joissakin hakuteoksissa päällikkyysviiri, on tiettyyn virka- tai luottamustehtävään liittyvä erityisviiri. Lähes kaikki komentoviirit ovat malliltaan lippuviirejä; vain merivoimilla on kieppuvia viirejä. Useimmat niistä ovat kaksikielekkeisiä niin sanottuja leveäviirejä.


title: Komentoviiri

text: Tasavallan presidentin viiriä käytetään ensisijaisesti merellä ja se nostetaan alukseen, jossa presidentti on ja lasketaan heti hänen poistuessaan. Maa-ajoneuvoissa eli lähinnä presidenttiä kuljettavissa autoissa sen paikalla käytetään presidentin lipusta tehtyä pienoislippua.


title: Komentoviiri

text: Presidentin viiri tehtiin alun perin vuonna 1918 valtionhoitaja Mannerheimille eräänlaisena kompromissina lippukiistan ollessa vielä käynnissä, ja se jäi käyttöön kun valtionhoitaja luovutti tehtävänsä tasavallan presidentille.


title: Komentoviiri

text: Sotaviiri on noin kolme metriä pitkä valkea kaksikielekkeinen viiri, jonka tangonpuoleisessa tyvessä on Suomen pienoisippu.


title: Komentoviiri

text: Merenkulkulaitoksen päälliköllä oli oma komentoviirinsä, samoin merivoimien eri päälliköillä.


title: Komentoviiri

text:
Merenkulkulaitoksen aluksille tarkoitettu kaksihaarainen toimintaviiri säilyi varsinaisen laitoksen loppuun asti.
Sitä käytettiin silloin kun alus oli virkatehtävässä liikkeellä.


title: Komentoviiri

text: Viiristä on olemassa kaksi versiota eli alkuperäisellä Suomen vaakunalla varustetulla erikoismerkillä ja viimeksi käytössä olleella jossa oli uusi kompassimerkki.


title: Komentoviiri

text:
Rajavartiolaitoksella on kaksi omaa komentoviiriä, samoin merivartioston komentajalla omansa
Yleisin komentoviiri on venekerhon kommodorin viiri; se on pursilipun pohjalle tehty kaksikielekkeinen leveäviiri, jossa on kyseisen seuran erikoismerkki. Varakommodorin komentoviiri on muuten samanlainen mutta siinä on alareunassa sininen paarre


title: Kukastajat

text: Kukastajat (Dicaeidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo, jonka lajit elävät luonnonvaraisina trooppisessa Etelä-Aasiasta ja Australaasiasta. Kukastajat ovat pieniä tai keskikokoisia pyyleviä lintuja, joiden pituus vaihtelee 10 senttimetristä 18 senttimetriin. Höyhenpeite on osittain kirkkaanvärinen, ja linnuilla on lyhyt pyrstö, lyhyt paksu alaspäin kaartuva nokka ja putkimainen kieli. Kieli on sopeutuma meden syömiseen, mutta linnut syövät myös marjoja, hämähäkkejä ja hyönteisiä. Puusta riippuvassa laukkumaisessa pesässä on 2–4 munaa.


title: Kukastajat

text: Kukastajiin kuuluu kaksi sukua ja 45 lajia. Suurin suku on kukastajien suku, jossa on 39 lajia.


title: Luettelo miekkailutermeistä

text: Miekkailutermistö on lajin pitkän historian vuoksi yksi kaikkien urheilulajien rikkaimmista. Urheilumiekkailu muotoutui kohti nykyistä muotoaan etenkin Aurinkokuningas Ludvig XIV:n hovissa 1600-luvulla. Monet tuolta ajalta peräisin olevat miekkailun säännöt ja liikkeet ovat edelleen käytössä. Tämän vuoksi miekkailussa käytetään laajasti ranskankielistä sanastoa, ja esimerkiksi kansainvälisissä kilpailuissa tuomarit tuomitsevat ottelut tavanomaisesti ranskaksi. Miekkailusta ryhdyttiin puhumaan urheiluna 1890-luvulla. Ensimmäiset varsinaiset miekkailukilpailut järjestettiin 1890-luvun alussa. Vuonna 1896 floretti ja säilä olivat lajeina ensimmäisissä olympialaisissa Ateenassa, ja kalpa tuli mukaan kilpailuohjelmaan vuonna 1900 Pariisissa. Urheilumiekkailun lisäksi miekkailusanastoa käytetään myös historiallisessa ja näyttämömiekkailussa.


title: Pitchfork

text: Pitchfork on yhdysvaltalaisen Condé Nast Publicationsin verkkojulkaisu ja aikakauslehti, jonka aihealueita ovat musiikin arviointi, musiikkiuutiset ja artistien haastattelut. Alun perin Pitchfork (suom. "talikko") oli chicagolainen internetjulkaisu, jonka Condé Nast osti 2015.


title: Pitchfork

text: Vuonna 1995 avattu sivusto keskittyi uuteen musiikkiin, mutta Pitchforkin journalistit arvostelevat myös uudelleenjulkaistuja albumeja ja bokseja. Sivusto on julkaissut paljon "parhaat"-listoja, kuten parhaat 1970-, 1980- ja 1970-luvun albumit, ja parhaat 1960-luvun kappaleet – ja myös vuosilta 2001–2009 parhaat albumit ja singlet.


title: Pitchfork

text: Pitchforkin musiikkiarvostelut käyttävät kahta eri arvostelusysteemiä:


title: Pitchfork

text: 24. lokakuuta 2003, Pitchformula.com teki tutkimuksen 5 575 Pitchforkin arvostelun mukaan, ja tuloksena oli:


Erisnimien välittömän viittaamisen teoria on kielifilosofinen teoria, jonka mukaan erisnimet ovat "rigidejä designaattoreita" eli ne viittaavat kaikissa mahdollisissa maailmoissa samaan olioon. Erisnimien välittömän viittaamisen teoriaa ovat esittäneet muun muassa Ruth Barcan Marcus ja Saul Kripke. Teoria suuntautui erisnimien deskriptioteoriaa vastaan, koska teorian mukaan erisnimillä ei ole deskriptiivistä merkitystä, kuten jälkimmäinen oli esittänyt.


title: Tower Gatewayn asema

text: Tower Gateway on Docklands Light Railwayn asema Lontoon Cityssä lähellä Lontoon Toweria ja Fenchurch Streetin rautatieasemaa. Asema avattiin vuonna 1987 ja se on DLR:n alkuperäinen keskustan pääteasema.


title: Tower Gatewayn asema

text: Tower Gatewaystä lähtevät DLR:n junat Becktoniin, muille pääteasemille vaihtoyhteydet ovat väliasemilta. Asemalta on lyhyt kävelymatka Circle- ja District-metrolinjojen käyttämälle Tower Hillin metroasemalle.


title: Tower Gatewayn asema

text: Tower Gatewayn asema rakentuu lippuhallista, jonne kulku on portaita pitkin ja kapeasta kaksiraiteisesta saarilaiturista. Asemalle vievä rata on itäpäästään yksiraiteinen, johtuen Bankin asemalle vievän tunnelin suusta.