title: Gwen Taylor

text: Gwen Taylor (s. 19. helmikuuta 1939 Englanti, Britannia) on englantilainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa "Barbara" vuosina 1995–2003 ja "Sydämen asialla" vuosina 2005–2010. "Barbarassa" hän oli pääosassa roolihenkilönään Barbara Liversidge. "Sydämen asialla" -sarjassa hän näytteli Peggy Armstrong -nimistä pikkurikollista. Taylorin ensiesiintyminen televisiossa oli kauhusarjassa "Dead of Night" vuonna 1972.


title: Pentti Kultala

text: Pentti Anselm Kultala (2. maaliskuuta 1922 Kokkola – 12. helmikuuta 2001 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Uransa aikana hän näytteli muutamassa televisiosarjassa ja televisioelokuvissa "Se tavallinen tarina" ja "Kaksi ruplan rahaa". Parhaiten hänet muistetaan roolistaan konstaapeli Hautamäkenä komediasarjassa "Reinikainen". Hän työskenteli myös ohjaajana Vammalan teatterissa.


title: Bahain maailmankeskus

text: Bahain maailmankeskus on bahai-uskonnon hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Haifassa, Israelissa ja sen tunnusmerkkinä ovat Mount Carmelin rinteillä olevaa rakennusta ympäröivät puutarhat.


title: Bahain maailmankeskus

text: Bahain maailmankeskus on bahai-uskovaisten pyhiinvaelluksen tämänhetkinen kohde.


title: Bahain maailmankeskus

text: Maailmankeskuksen sijainti johtuu Baha’ullahin vangitsemisesta ja karkotuksesta Akkon siirtokuntaan vuonna 1862. Hän vietti loppuelämänsä poistumatta alueelta. Hän kuoli vuonna 1892. Baha’ullahin poika Abdulbaha’ osoitti isälleen Babin pyhätön paikka vieraillessaan Haifassa. Hallinnollisen keskuksen perustaminen mainitaan myös Baha’ullahin bahai-uskon peruskirjana pidetyssä Carmelin taulussa.


title: Bahain maailmankeskus

text: Maailmankeskus hallinnoi maailmanlaajuisesti kaikkea bahai-uskonnon kansainvälistä toimintaa. Keskuksen tekemät päätökset vaikuttavat uskonnon toimintaan maailmanlaajuisesti ja keskus myös rahoittaa uskonnon pyhien kirjoitusten tutkimusta ja käännöstyötä eri kielille.


title: Khasso

text: Khasso oli kuningaskunta Länsi-Afrikassa 1600–1800-lukujen välisenä aikana. Se sijaitsi suunnilleen nykyisen Senegalin ja Malin Kayesin alueella. Khasson pääkaupunki oli Médine.


title: Khasso

text: Alueelle muuttaneet ja paikallisiin malinke ja soninka -kansoihin sekoittuneet fulbet perustivat Khasson Senegaljoen yläjuoksulle. Ensimmäinen tunnettu kuningas ("fankamala") oli Séga Doua, joka hallitsi vuosina 1681–1725. Hänen sukunsa hallitsi Khassoa aina vuoteen 1796 asti, jolloin suvun viimeinen poika Demba Séga kuoli. Sitä seurasi sisällissota, jossa valtakunta lopulta hajosi viiteen pienempään kuningaskuntaan. Niistä vahvin oli Hawa Demba Diallon vuosina 1810–1833 hallitsema Dembaya.


title: Khasso

text: Khasson kuningaskunnat olivat bamanavaltakunnan tavoin riippuvaisia orjakaupasta. Perheen varallisuutta osoitti sen omistamien orjien määrä. Tämä johti sotaretkiin, joiden tarkoituksena oli siepata mahdollisimman paljon uusia orjia. Orjakaupan myötä Khasson yhteydet eurooppalaisten, etenkin ranskalaisten rakentamien Länsi-Afrikan kauppakaupunkien kanssa kasvoivat.


title: Khasso

text: Vuonna 1857 Toucouleurin perustaja Umar Tall hyökkäsi Khassoon, mutta hyökkäys torjuttiin Ranskan tuella. Ranska alkoi kasvattaa vaikutusvaltaansa alueella ja otti sen lopulta täysin hallintaansa. Alue liitettiin Ranskan Sudaniin vuonna 1880.


title: Khasso

text: Alueen asukkaat kutsuvat yhä itseään khasonkoiksi.


title: M/S Belgard

text: M/S Belgard () on suomalaisen Bore -varustamon omistuksessa oleva kuivarahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1989 J.J. Sietaksen telakalla Hampurissa, Saksassa. Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 208 ja puutavarakapasiteetti 4 400 m³. Kuollutta painoa "Belgardilla" on 3 004 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy kulkemaan useimmissa jääolosuhteissa yksin. Alus on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Maarianhamina.


title: Monarkit

text: Monarkit (Monarchidae) on varpuslintuheimo, joka on sijoitettu uusimmissa luokitteluissa drongojen ("Dicruridae") alaheimoksi . BirdLife Suomen maailman lintujen nimistössä monarkit ovat oma heimonsa. Monarkit ovat pieniä tai keskikokoisia tropiikin varpuslintuja. Pääosa lajeista elää Tyynenmeren saarilla, Uudessa-Guineassa ja Indonesian sekä Filippiinien saaristossa. Afrikassa elää lukuisa joukko lajeja ja Australiassa joitakin.


title: Monarkit

text: Monarkkien höyhenpuku on yleisimmin musta tai harmaa, usein selkäpuolelta kastanjanruskea ja vatsapuolelta valkoinen. Monilla monarkkilajeilla pyrstön keskimmäiset sulat ovat pidentyneet. Sukupuolet ovat tavallisesti samanvärisiä.


title: Monarkit

text: Monarkit rakentavat kuppimaisen pesän, johon naaras munii 2–5 vaaleaa munaa, joita haudotaan 13–17 päivää. Poikaset lähtevät pesästä 12–18 päivän ikäisinä.


title: Monarkit

text: Luettelo perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä.


title: Thulen kulttuuri

text:
Thulen kulttuuri vuosina 1000–1600 oli esieskimojen luoma arktinen kulttuuri, joka edelsi välittömästi "nykyistä" eskimojen kulttuuria. Yleensä työkalut olivat kivestä ja luusta, rauta tunnettiin mutta se oli harvinaista, esimerkiksi norjalaisilta tai meteoriiteista saatua. Koirien vetämät reet ja keramiikka tunnettiin, kivestä tehtiin lamppuja.
Thulen kulttuuri vallitsi nykyisillä eskimojen asuinalueilla Alaskassa, Pohjois-Kanadassa ja Grönlannissa.


title: Thulen kulttuuri

text: Kulttuurin merkittävin ero aiempiin arktisiin merikulttuureihin verrattuna oli valaanpyynti avomerellä ja suuret nahalla peitetyt "umiak"-veneet. Kulttuuriin lienee myös tullut ensi kertaa hylkeiden avantopyynti vuoden 1200 tienoilla. Muuten Thulen ihmiset pyytivät mursuja, kaloja, karibuja ja lintuja. Thulen kulttuurin kupumainen talvimaja oli koottu valaanluista ja peitetty nahkalla.


title: Thulen kulttuuri

text: Thulelaisilla oli kosketus muun muassa Grönlantiin hieman vuoden 900 jaa. jälkeen purjehtineisiin norjalaisiin viikinkeihin. Näiden kanssa sodittiin ja käytiin kauppaakin. Norjalaiset hylkäsivät Grönlannin asumuksensa ilmaston kylmettyä tai joutuivat merirosvojen tai eskimojen uhreiksi. Thulen kulttuuri hävitti lähes täysin alueellaan aiemmin vallinneen Dorsetin kulttuurin, ja muuttui Pienen jääkauden aikana ja kontakteissa eurooppalaisten kanssa "nykyiseksi" eskimokulttuuriksi.


title: Thulen kulttuuri

text: Keskiaikaista Thulen kulttuuria sanotaan usein Ingusukin kulttuuriksi. "Inugsukin kulttuuri" on sama kuin Thulen kulttuuri, jossa on mukana norjalaislta ostettuja tai niitä jäljitteleviä esineitä.


title: Thulen kulttuuri

text:
Eskimojen edeltäjät proto-inuitit saapuivat Alaskaan ehkä vuoden 500 jaa. tienoilla. Thulen kulttuuri alkoi luultavasti kehittyä Nortonin kulttuurin tyyppisestä edeltäjästä jo 100 eaa. Beringin salmen tienoilla
Itse Thulen kulttuuri syntyi Alaskan pohjoisrannikon ja lähialueen saaristojen valaanpyyntikulttuurien sulautuessa noin 700–1000 Pohjois-Alaskan rannikoilla. Birnirkin kulttuuri nousi Pohjois-Alaskan rannikolle noin 900 jaa., ja tämä muuttui pian Thulen kulttuuriksi.


title: Thulen kulttuuri

text: Varhainen "Thulen kulttuuri" 500–1100 omaksui valaan metsästyksen. Valaanpyynti alkoi nyt 500 vuoden tauon jälkeen. Hylkeitä ja mursuja pyydettiin myös, kalastettiin, maalla metsästettiin karibuja ja linnustettiin. Tätä varhaisvaihetta luonnehtivat harppuunat, keihäät veneet, koristeltu keramiikka, hiotut liuskekivityökalut Noin 1200 alkoi norpan avantopyynti, mikä helpotti huomattavasti talvielämää.


title: Thulen kulttuuri

text: Thulen esieskimot vaelsivat nopeasti itään päin. Kulttuuri levisi noin 1000–1400 jaa. tienoilla Kanadan pohjoisosiin, arktisille saarille ja Grönlantiin. Aluksi kulttuuri levisi Nunavutiin, Kanadaan noin 1000 jaa. Yksi ryhmä asettui 1200-luvulla Luoteis-Grönlantiin. Niin sanotun "toiseen vaellusvaiheen" aikana Grönlannissa eskimot levittäytyivät 1200–1300-luvuilla Thulesta etelään.


title: Thulen kulttuuri

text: Thulen kulttuuri joko syrjäytti aiemman paleoeskimojen Dorsetin kulttuurin, tai tämä kulttuuri oli hävinnyt 100–200 vuotta ennen Thulen kulttuuria Lohdullisemman tulkinnan mukaan Thulen eskimot sulauttivat Dorsetin eskimot itseensä vuorovaikutteisissa tapahtumasarjassa. Eskimojen yhtenäinen kieli viittaa aiemman Dorsetin kulttuurin täydelliseen tuhoon. Tämä viittaa thulelaisten kukistaneen dorsetilaiset väkivalloin. Eskimojen tarusto kertoo heidän ajaneen pois monesti jättiläisiksi mainitut "tuniit"-ihmiset, jotka ehkä olivat dorsetilaisia. Tässä tapauksessa Thulen kulttuurin leviäminen perustui tekniseen ylivoimaan Dorsetin kulttuuriin nähden, thulelaisilla oli mm. jousipyssyjä joita dorsetilaislla ei ollut.


title: Thulen kulttuuri

text: Vuodsen 1100–1600 thulelaiset hankkivat merkittävän osan ravinnoistaan valaista, ja heillä oli erikoistunut valaanpyyntikalusto, ja he pyytivät muita merinisäkkäitä, mursuja ja hylkeitä. Thulelaisilla oli ominaista melko paikallaan pysyvä elämäntyyli. Arktisiin oloihin erittäin hyvin sopeutuneilla Thulen eskimoilla oli umiakkeja, kajakkilaivastoja, jousi ja nuoli ja koirarekiä. Heillä oli kehittyneitä harppuunoita, valaisevia ja lämmittäviä valaanöljylamppuja, tuulelta suojaavia lumi-igluja, lumen aiheuttamaa häikäisyä estävät linssittömät rako-aurinkolasit ja kymmeniä erilaisia työkaluja.


title: Thulen kulttuuri

text: Niin sanotussa toisessa aallossa Thulen kulttuuri levisi Labradoriin ja Baffininsaaren eteläosiin keskieskimojen alueelle noin 1200–1400. Näin eskimot tuhosivat 1400-luvun alussa Kanadan arktisilta saarilta aiemman Dorsetin kulttuurin. Muualla Kanadassa Dorsetin kulttuuria edesauttoivat algonkin- ja sioux-kansat, joita asui puurajan eteläpuolella.


title: Thulen kulttuuri

text: Norjalaiset viikingit olivat tekemisissä Thulen kulttuurin eskimojen ja ehkä Dorsetin kulttuurin paloeskimojenkin kanssa suunnilleen vuosien 980–1500 tienoilla. He perustivat vuoden 985 jälkeen kolme siirtokuntaa Etelä-Grönlantiin, jossa oli tuolloin huomattavasti nykyistä lämpimämpää. Eskimot ja norjalaiset viikingit kävivät kauppaa keskenään ja sotivatkin. Inuitit saapuivat Luoteis-Grönlantiin noin 1200 jaa., jonka jälkeen saapuivat viikinkien metsästysalueelle Nordsetaan ja Läntisen siirtokunnan alueelle noin 1300 jaa., ja Itäisen siirtokunnan alueella noin 1400.


title: Thulen kulttuuri

text: Viikinkien siirtokunnat tuhoutuivat vuoden 1350 jälkeen. Täsmällistä syytä tuhoon ei tunneta, mutta monia tuhoisa tekijöitä ilmaantui siirtokuntien häviämisen aikoihin. Syy saattoi olla eskimojen ja siirtokuntalaisten välille puhjenneessa sodassa. Viikinkien kertomusten mukaan konflikteja oli sekä dorsetilaisten että thulelaisten kanssa. Erään eskimon kertoman perimätietotarinan mukaan suurissa laivoissa kulkeneet merirosvot olisivat ryöstäneet erään norjalaisen siirtokunnan asukkaat orjiksi ja polttaneet talot, ja että eskimot saattoivat paeta näitä rosvoja toisin kuin norjalaiset. Tarinoita ei ole historiallisesti varmennettu. Musta surma saattoi rantautua siirtokuntiin 1400-luvun alussa, mistä voi kertoa se että viimeiset kirkkohäät pidettiin asiakirjojen mukaan suurimmassa siirtokunnassa 1406. Siirtokuntalaiset saattoivat yksinkertaisesti purjehtia pois ehkä aiempien vastoinkäymisten takia. Näitä olivat muun muassa aiemman turkis- ja mursunhammasviennin tyrehtyminen sekä varsinkin kylmenemisen aiheuttama kasvukauden lyheneminen, joka johti ohrasatojen epäonnistumiseen ja eroosion aiheuttamaan laitumien tuhoon.


title: Thulen kulttuuri

text: Thulen eskimotkin joutuivat hylkäämään kylmentyneet yläarktiset leirinsä ilmaston kylmettyä 1350 pienen jääkauden alussa. Pohjois-Grönlannin rannoilla tuli nyt ympärivuotinen merijää. Pieni jääkausi 1650–1850 hajotti Thulen kulttuurin yhdyskunnat erilleen eskimokulttuuriksi. Näihin aikoihin Tanska alkoi perustaa siirtokuntiaan Grönlantiin.


title: Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1927

text: Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1927 toisen kerran. Kilpailut pidettiin Italian Bolognassa 31. elokuuta – 4. syyskuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kilpailulajeina olivat uinti, uimahypyt ja miesten vesipallo. Ensimmäistä kertaa mukana oli lajeja myös naisille.


text: Isäntämaa


title: Hasdrubal Barka

text: Hasdrubal Barka (k. 207 eaa.) oli Hannibalin veli, joka oli Hannibalin Italian retken ajan päällikkönä Hispaniassa. Hän yritti Hannibalin avuksi Alppien yli 207 eaa., mutta liian myöhään jolloin roomalaisjoukot olivat keränneet konsuli Gaius Claudius Neron johdolla vahvemman armeijan ja voittivat Metauruksen taistelussa Hasdrubalin armeijan. Nähtyään tilanteen toivottomuuden Hasdrubal suuntasi hevosensa kohti roomalaisjoukkoja ja ratsasti suoraan vihollisten keskelle tappaen ainakin 15 roomalaista ennen sankarikuolemaansa.


title: Kristian VIII

text: Kristian VIII (1786–1848) oli Tanskan kuningas vuosina 1839–1848. Sitä ennen hän oli Norjan valtionpäämies ja kuningas nimellä Kristian Frederik muutamien kuukausien ajan 19. toukokuuta – 10. lokakuuta 1814, kun Norja oli siirtymässä tanskalaisten hallusta personaaliunioniin Ruotsin kanssa.


title: Kristian VIII

text: Kristian VIII nousi Tanskan valtaistuimelle 1839. Edellinen kuningas Fredrik VI oli Kristianin serkku, ja Fredrik V isoisä. Norjan valtakautensa aikana hän oli ilmaissut liberaaleja näkemyksiä. Liberaalit piirit toivoivat hänen antavan maalle perustuslain ja siirtyvän itsevaltiudesta moderniin perustuslailliseen monarkiaan. Tanskan kuninkaaksi noustuaan hän oli kuitenkin paljon konservatiivisempi ja suostui vain vähäisiin hallinnollisiin uudistuksiin.


title: Kristian VIII

text: Kristian meni vuonna 1806 naimisiin serkkunsa Charlotte Frederikke af Mecklenburg-Schwerinin kanssa, ja heille syntyi poika, myöhempi kuningas Fredrik VII. Avioliitto purettiin, kun paljastui, että Charlottella oli suhde sveitsiläisen säveltäjän kanssa. Kristian meni naimisiin toisen kerran 1815 Caroline Amalie af Augustenborgin kanssa, ja liitto oli onnellinen mutta lapseton.


title: SS France

text: SS France, myöh. SS Norway, oli alkuaan ranskalainen Atlantin liikenteen matkustajalaiva, joka tilattiin vuonna 1956 ja otettiin käyttöön vuonna 1961.


title: SS France

text: Laivan pituus oli 316,1 metriä, ja se oli pisin matkustajalaiva ennen RMS Queen Mary 2:ta, joka valmistui vuonna 2005. Kahdeksan höyryturbiinia, yhteisteholtaan 160 000 hevosvoimaa, antoivat alukselle 31 solmun nopeuden. Laivan matkustajakapasiteetti oli alussa noin 2 000 henkilöä.


title: SS France

text: SS France -nimellä alus ehti purjehtia Atlantin yli 202 kertaa, ennen kuin se otettiin suurten protestien saattelemana pois liikenteestä syksyllä 1974. Lisääntynyt lentoliikenne teki SS Francen kaltaisista Atlantin ylittäjistä vähitellen kannattamattomia. 24. lokakuuta 1977 alus myytiin Saudi-Arabiaan hotelliksi. Viiden vuoden makaamisen jälkeen alus siirtyi Norwegian Cruise Line -varustamolle. Kesällä 1980 alkoi aluksen uusi elämä Norway-nimisenä Karibian risteilijänä. Aluksen ohjailtavuutta parannettiin mm. keulapotkureilla, alukseen rakennettiin keulaan nosturit yhteysalukselle, jota käytettiin Norwaylle liian pienten turistisatamien yhteydessä laivan jäädessä etäämmälle. Muutoksen yhteydessä myös konetehoa supistettiin, koska risteilykäytössä suurella huippunopeudella ei ollut merkitystä, epätaloudellisista höyryturbiineista jäi käyttöön enää vain kaksi. Matkustajamäärää nostettiin vähitellen noin viidelläsadalla. Norwayn miehistö koostui parhaimmillaan yli 50:stä eri kansallisuudesta ja laiva oli tämän vuoksi yksi merenkulkuhistorian harvoista aluksista, joka on saanut pitää lipputangossaan YK:n lippua.


title: SS France

text: 30. heinäkuuta 1998 Beechcraft -koneen lentäessä "SS Francen" yllä, siihen törmäsi Cessna-mallinen kone, jolloin 15 ihmistä sai surmansa. Molemmat koneet olivat tulleet ihailemaan laivaa.


title: SS France

text: Vuonna 2003 sattui räjähdys konehuoneessa. Alus hinattiin Bremerhaveniin Saksaan korjauksia varten, mutta suunnitelmat eivät toteutuneet. Syynä oli sattuneiden vahinkojen suuruus. Myös aluksen korkea ikä ja laajalti eristeenä käytetty asbesti vaikuttivat päätöksiin olla korjaamatta laivaa takaisin liikenteeseen. SS Norway odotti ympäristöaktivistien vastustuksen vuoksi pitkään romutusta Intian Alangissa. SS Norway romutettiin syksyllä 2007.Kuvia


title: Sinimonarkit

text: Sinimonarkit ("Hypothymis") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintusuku.


title: Sinimonarkit

text: Sinimonarkit elävät Filippiineillä, Indonesiassa ja Etelä-Aasiassa. Ne sieppaavat lentävän hyönteisen ja palaavat tähystyspaikalleen, asettaen saaliin toisen jalan varpaiden alle ja repivät sen nokallaan sopiviksi suupaloiksi.


title: Lexus GS

text: Lexus GS on edustusluokan sedan, jota myy Toyotan tytäryhtiö Lexus. Japanissa GS:ää myytiin Toyota Aristo -nimellä kunnes Lexus-merkki tuli markkinoille siellä vuonna 2005. Kun kolmannen sukupolven GS esiteltiin, Aristo-nimestä luovuttiin.


title: Lexus GS

text: Ensimmäisen sukupolven Aristo esiteltiin mallivuodeksi 1991 Japanissa ja kaksi vuotta myöhemmin GS Yhdysvalloissa, Euroopassa ja muutamissa Aasian maissa. Aristoa oli saatavalli kolmella eri tekniikkavaihtoehdolla; 3.0Q (2JZ-GE), 3.0V (2JZ-GTE) ja 4.0Zi-Four (1UZ-FE). Lexuksesta oli saatavilla vain yksi versio; GS 300 (2JZ-GE). Kaikki versiot olivat neljävaihteisia automaatteja ja takavetoisia lukuun ottammatta 4.0Zi-Four-versiota, joka oli nelivetoinen.


title: Lexus GS

text: Toisen sukupolven malli esiteltiin mallivuodeksi 1998. Siinä oli uusi pohjalevy ja saatavilla oli nyt myös V8-versio ensimmäistä kertaa Japanin ulkopuolella.


title: Lexus GS

text: Kolmannen sukupolven GS, joka esiteltiin maailmanlaajuisesti mallivuodeksi 2006, oli saatavilla sekä V6-, V8- että hybridiversiona (GS 450h).


title: Lexus GS

text: Neljännen sukupolven malli esiteltiin mallivuodeksi 2012.


title: Lexus GS

text: GS suunniteltiin täyttämään rako ES:n ja LS:n välissä ja kilpailemaan BMW 5-sarjan ja Mercedes-Benz E-sarjan kanssa.


title: Volvo 850

text: Volvo 850 on Volvon vuosina 1991–1996 valmistama ylemmän keskiluokan henkilöautomalli, joka korvasi Volvo 240:n. Volvo 850 asettui mallistossa pienemmän 440/460-sarjan ja suuremman 900-sarjan väliin. Etuvetoisen ison Volvon suunnittelu oli aloitettu jo vuonna 1978. Auto saatiin markkinoille kesällä 1991 ja se noudatteli muodoiltaan Volvon perinteistä kulmikasta linjaa. 850 sai hyvän vastaanoton, sillä se oli ominaisuuksiltaan aikansa huippua. Mallia valmistettiin aluksi Belgiassa ja myöhemmin osa tehtiin myös Ruotsissa. Yhteensä autoja valmistui runsaat 700 000 kappaletta. Volvo 850:n korvasi uudistettu S70/V70-sarja.


title: Volvo 850

text: Ensimmäisenä esitelty malli oli urheilullinen GLT, jossa oli 2,4-litrainen (170 hv) 20-venttiilinen moottori. Uusia turvallisuusratkaisuja olivat SIPS-sivutörmäyssuoja ja automaattinen turvavöiden korkeussäätö. ABS-jarrut olivat vakiovarusteena. GLT:ssä oli plyysiverhoilu keinonahkareunuksin.


title: Volvo 850

text: Syksyllä 1992 markkinoille tuli hieman edullisempi GLE, jossa oli 10-venttiilinen 140 hevosvoiman moottori. Verhoilukangas oli halvempaa trikooplyysiä, ja varusteista oli karsittu kevytmetallivanteet, ulkolämpömittari ja sähköpeilit. GLE:n helmat ja ulkopeilit olivat väriltään mustat. Jousitus oli samanlainen kuin ensimmäisissä GLT-malleissa, mutta vuosimallin 1993 GLT:ssä jousitusta oli jäykennetty. Farmarimalli Sportswagon tuli sedanin rinnalle alkuvuodesta 1993.


title: Volvo 850

text: Vuoden 1994 malliston perusmalliksi tuli GL. Siinä oli mustat puskurit. Varuste-eroja olivat yksinkertaisempi lämmityslaite ilman sisäkiertoa ja lämmitettävien peilien puute. GL-mallissa verhoilu oli kangasta.


title: Volvo 850

text: GLE:n tilalle tuli SE, jossa oli kevytmetallivanteet, sähköikkunat ja ulkolämpömittari, sekä korinväriset helmat ja sivupeilit aikaisemman GLE:n lisäksi. Sportswagonissa oli kattokaiteet.


title: Volvo 850

text: Vuosimallin 1994 GLT:ssä ei ollut kevytmetallivanteita eikä lämmitettäviä peilejä vakiovarusteina. Vanteet muuttuivat viisipulttisiksi.


title: Volvo 850

text: Mallivuoden 1995 aikana 850:een tuli eniten uudistuksia koko sen historiassa. Valikoimaa täydensi T5-R, jossa turbomoottorin teho oli nostettu 240 hevosvoimaan. Siinä oli 17-tuumaiset pyörät, nahkaverhoilu ja suurempi etuspoileri. Perusmoottorin teho nousi 144 hevosvoimaan. Monissa maissa oli saatavana myös 2,0-litrainen moottori. Uusi lisävaruste oli sivuturvatyynyt, mutta Suomessa vakiovarusteena ei ollut yhtäkään turvatyynyä. Ulkonäössä uutta oli sedanin uudistetut takavalot sekä edellisvuonna GLT- ja T-5-malleihin esitelty pyöreämpi keula, jollainen oli nyt kaikissa malleissa. Uusia värivaihtoehtoja olivat hopeametalli, hopeavioletti, oliivinvihreä ja tiilenpunainen.


title: Volvo 850

text:
Varustetasot poistuivat ja tilalle tulivat varustepaketit. Perusvarusteluun oli lisätty entisten lisäksi lämmityksen sisäkierto ja ulkolämpömittari. Verhoilu oli plyysiä, T-5:ssä oli osittainen nahkaverhoilu.
Vuonna 1996 varustepakettien sisältö muuttui hieman. Murtohälytin ja kauko-ohjattava keskuslukitus siirtyivät turvapakettiin, jossa oli myös ajonestolaite. Comfort 1:ssä ja -2:ssa oli uutuutena takaistuinten lämmitys ja kyynärnoja edessä. Sportswagon-paketin sisältö oli nyt tavaratilan suojaverkko, näkösuoja ja lukittavat lattialokerot.


title: Volvo 850

text: Samana vuonna kuljettajan turvatyyny sekä sivuturvatyynyt (yht. kolme turvatyynyä) tulivat vakioiksi. T-5R:n korvasi 250-hevosvoimainen 850 R. Toinen uutuus oli 2,5 TDI (140 hv), jonka moottori oli peräisin Audilta. Viimeisenä uutuutena oli vielä nelivetoinen AWD, jonka yhteydessä esiteltiin uusi matalapaineturbo 2,5 T (193 hv).


title: Tears in Heaven

text: Tears in Heaven on Eric Claptonin säveltämä ja Claptonin ja Will Jenningsin sanoittama balladi. Se on yksi Claptonin tunnetuimmista kappaleista.


title: Tears in Heaven

text: Temaattisesti kappale liittyy Claptonin nelivuotiaan pojan Conorin tapaturmaiseen kuolemaan tämän pudottua 53. kerroksesta äitinsä ystävän asunnosta New Yorkissa 20. maaliskuuta 1991. Tears in Heaven palkittiin Grammy-palkinnolla vuonna 1992 kolmessa sarjassa. Kappaleesta on myöhemmin tehty useita cover-versioita.


title: Grandin sarja

text:
Grandin sarja on matematiikassa ääretön sarja 1 − 1 + 1 − 1 + … eli
Se on nimetty italialaisen matemaatikon, filosofin ja papin Guido Grandin mukaan. Hän tutki sarjaa merkittävästi vuonna 1703.
Se on hajaantuva sarja, mikä tarkoittaa, ettei sarjalla ole varsinaista summaa. Toisaalta sen Cesàron summa on 1⁄2.


title: Grandin sarja

text: Eräs tapa käsitellä sarjaa


title: Grandin sarja

text: on ajatella sitä teleskooppisena sarjana ja eritellä sarja siten, että saadaan erillisiä erotuslaskuja:


title: Grandin sarja

text: Toisaalta samankaltainen menetelmä johtaa toiseen tulokseen:


title: Grandin sarja

text: Grandin sarjan "arvo" riippuu siis siitä, miten sulkumerkit sijoitetaan, ja "arvoksi" voi tulla joko 0 tai 1.


title: Grandin sarja

text: Kohtelemalla Grandin sarjaa hajaantuvana geometrisena sarjana voidaan käyttää samoja algebrallisia arviointimenetelmiä, jotka pätevät suppenevalle geometriselle sarjalle, ja saada näin kolmas arvo:


title: Grandin sarja

text: josta saadaan S = 1⁄2.


title: Grandin sarja

text: Edellisissä käsittelyissä ei oteta huomioon, mitä sarjan summa oikeastaan tarkoittaa.


title: Kristian IX

text: Kristian IX (8. huhtikuuta 1818 – 29. tammikuuta 1906) oli Tanskan kuningas vuosina 1863–1906. Hän oli vanhempiensa ja avioliiton kautta sukua monille Euroopan monarkeille, ennen kaikkea Tanskan Fredrik V:lle, jonka lapsenlapsenlapsi hän oli, mutta hänellä ei ollut luonnollista asemaa kruununperimysjärjestyksessä. Edellinen kuningas Fredrik VII ei saanut lapsia, ja Kristian valittiin kruununperijäksi jo vuonna 1852.


title: Kristian IX

text: Kun Kristian nousi Tanskan valtaistuimelle vuonna 1863, Schleswigin ja Holsteinin eteläiset maakunnat, jotka eivät olleet muodollisesti osa Tanskaa, protestoivat. Tästä syttyi sota, jossa Tanska menetti ne Preussille. Vuonna 1866 Kristian vahvisti Tanskan uuden perustuslain.


title: Kristian IX

text: Kristian ja hänen vaimonsa Louise saivat kuusi lasta, joista neljä päätyi Euroopan mahtavimmille valtaistuimille. Dagmar nai Venäjän keisari Aleksanteri III:n, Alexandra taas Britannian Edvard VII:n. Vanhin poika Fredrik VIII sai Tanskan kruunun, kun taas nuorempi Vilhelm valittiin Kreikan kuninkaaksi nimellä Yrjö I. Fredrik VIII:n poika oli Norjan kuninkaaksi vuonna 1905 tullut Haakon VII.


title: Hasdrubal (270–221 eaa.)

text: Hasdrubal (270–221 eaa.) oli Hamilkar Barkan vävy ja seuraaja Hispaniassa. Hän tuli Hispanian sodan johtoon 229 eaa. ja teki roomalaisten kanssa rajasopimuksen, jossa Ebro-joesta tuli Rooman ja Karthagon valtapiirien raja.


title: Hasdrubal (270–221 eaa.)

text: Hasdrubal tunnettiin Karthagon aristokratian vastustajana, ja hän oli hyvin suosittu tavallisen kansan keskuudessa. Hasdrubal toimi Hamilkarin alaisena ja apulaisena useilla onnistuneilla sotaretkillä Iberian niemimaalla vuodesta 237 vuoteen 228 eaa, jolloin Hamilkar kuoli väijytyksessä. Hasdrubal seurasi appeaan Hispanian kuvernöörinä, ja hän alkoi painottaa diplomatiaa sodankäynnin sijasta. Hasdrubal perusti Uuden Karthagon pääkaupungikseen (nyk. Cartagena. Vuonna 226–225 eaa hän sopi roomalaisten kanssa, että Ebro-joesta tulisi Karthagon valloittaman Hispanian pohjoisraja. Vuonna 221 eaa. Hasdrubalin murhasi kelttiläinen salamurhaaja.


title: Marzena Godecki

text: Marzena Godecki (s. 28. syyskuuta 1978, Bytom, Puola) on australialainen näyttelijä. Hänet muistetaan erityisesti vuosina 1994–1997 valmistuneesta televisiosarjasta Merenneito. Hän oli mukana myös muun muassa Ice Maidenissa.


title: Töyhtöparatiisimonarkit

text: Töyhtöparatiisimonarkit ("Trochocercus") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintusuku.


title: Töyhtöparatiisimonarkit

text: Töyhtöparatiisimonarkit elävät erityyppisissä metsissä laajalla alueella Afrikassa Saharan eteläpuolella.


title: Sami Niemi

text: Sami Niemi (s. 16. helmikuuta 1991 Rovaniemi) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, joka edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa.


title: Sami Niemi

text: Niemi selviytyi joulukuussa 2007 karsinnasta Kuusamon maailmancupin osakilpailuun, jossa hän sijoittui 35:nneksi. Myöhemmin samassa kuussa hypättiin Sveitsin Engelbergissä kaksi kilpailua, joihin molempiin Niemi selviytyi mukaan, mutta hän jäi molemmissa osakilpailuissa ensimmäiselle kierrokselle. Hän tuli mukaan vuoden 2007–2008 Keski-Euroopan mäkiviikon kahteen viimeiseen kilpailuun, jotka molemmat hypättiin Bischofshofenissa huonojen sääolojen estäessä kilpailemisen toisen kilpailun alkuperäisessä kisakaupungissa Innsbruckissa. Ensimmäisessä kilpailussa Niemi jäi karsintaan, mutta toisessa kilpailussa hän selvitti tiensä toiselle hyppykierrokselle sijoittuen 27:nneksi ja saavuttaen uransa ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Mäkiviikon lopputuloksissa hän oli 57:s kerättyään 201,1 pistettä. Niemi oli mukana myös mäkiviikolla 2008–2009. Parhaimmillaan Niemi on sijoittunut maailmancupissa 24:nneksi Klingenthalissa marraskuussa 2014.


title: Sami Niemi

text: Niemi voitti kultaa joulukuussa 2013 Universiadeissa normaalimäessä. Hän voitti Universiadeissa myös suurmäen hopeaa ja sekajoukkuekilpailussa hopeaa Julia Kykkäsen kanssa. Niemi valittiin Vuoden opiskelijaurheilijaksi 2013. Niemi voitti normaalimäen SM-kultaa maaliskuussa 2014 Rovaniemen Ounasvaaralla yhden kierroksen kilpailussa.


title: Hasdrubal Gisco

text: Hasdrubal Gisco (k. 202 eaa.) oli karthagolainen kenraali, joka taisteli Rooman tasavaltaa vastaan Hispaniassa ja pohjois-Afrikassa toisessa puunilaissodassa. Hasdrubal Giscoa ei pidä sekoittaa toiseen karthagolaiseen kenraaliin, Hasdrubal Barkaan.


title: Hasdrubal Gisco

text: Hasdrubal Gisco lähetettiin vuonna 215 eaa. Iberiaan (Hispania), jossa hän Mago Barkan ja Masinissan kanssa voitti Rooman armeijan Castulon lähellä käydyssä taistelussa.


title: Hasdrubal Gisco

text: Roomalainen kenraali Publius Cornelius Scipio voitti Hasdrubal Giscon johtaman karthagolaisarmeijan Ilipan taistelussa 206 eaa.


title: Hasdrubal Gisco

text: Hasdrubal Gisco teki itsemurhan Karthagossa vuonna 202 eaa.


title: Paratiisimonarkit

text: Paratiisimonarkit ("Terpsiphone") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Sukuun kuuluu 15 lajia.


title: Paratiisimonarkit

text: Paratiisimonarkit ovat kotoperäisiä Madagaskarilla ja Komoreilla Intian valtamerellä. Ne ovat hyvin värikkäitä ja useimmilla lajeilla keskimmäiset pyrstösulat ovat pidentyneet. Paratiisimonarkit ovat hyönteissyöjiä, jotka sieppaavat saaliin lennosta. Naaras munii noin kolme munaa, joita haudotaan 14−16 päivää. Poikaset lähtevät pesästä 11−12 päivän ikäisinä.


title: Lady Vengeance

text: Lady Vengeance (, myös Sympathy for Lady Vengeance) on vuonna 2005 valmistunut eteläkorealainen jännitysdraamaelokuva, jonka on ohjannut Park Chan-wook. Se on Parkin "Vengeance"-trilogian viimeinen osa ensimmäisen ollessa "Sympathy for Mr. Vengeance" (2002) ja toisen ollessa "Oldboy" (2003).


title: Hermeettinen

text: Hermeettinen voi tarkoittaa:


title: Ferrari F2008

text: Ferrari F2008 on Formula 1 -auto, jota Ferrari-talli käytti kaudella . Auto julkistettiin 6. tammikuuta 2008 Fioranossa. F2008 on 54. Ferrarin valmistama F1-auto. Autoa kilpailuissa ajoivat hallinnut maailmanmestari Kimi Räikkönen ja Felipe Massa.


title: Ferrari F2008

text: Julkisuuteen päästettiin auton esittelyn jälkeen vain tallin itse kuvaamaa materiaalia ja valokuvaajilta oli pääsy kielletty tilaisuuteen. Tällä tavoin Ferrari halusi varmistaa, ettei viimevuotinen tietovuoto toistu.


title: Ferrari F2008

text: Testit Ferrari aloitti uudella autollaan heti julkaisupäivän jälkeen, 7. tammikuuta. Fioranon testiradalla autolla ajoi ensimmäisenä Kimi Räikkönen. Tapahtuma oli suljettu medialta. Viimeksi uusi Ferrari on nähty näin aikaisin radalla vuonna 1993.


title: Ferrari F2008

text: Uusi F2008 on sen edeltäjäänsä, F2007:mää, viisi kilogrammaa painavampi sääntömuutosten takia. Auton yhteispainoksi ilmoitetaan nyt 605 kg, joka sisältää myös nesteiden ja kuljettajan painon.


title: Ferrari F2008

text: Myös pyörien akseliväliä oli viimevuotiseen autoon verrattuna lyhennetty, jotta se soveltuisi paremmin Monacon kaltaisille hitaille radoille.


title: Ferrari F2008

text: Yksi tärkeimmistä uudistuksista on standartoitu elektroniikkajärjestelmä, SECU (Standard Electronic Control Unit). Järjestelmä on pakollinen kaikilla talleilla. Järjestelmän myötä kaikki kuljettajien elektoniset apulaitteet (luistonesto) poistuvat käytöstä.


title: Ferrari F2008

text:
Aerodynamiikka on myös kokonaan uusittu, mutta se muuttui vielä ennen kauden avauskilpailua.
Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja "kursivointi" kilpailun nopeinta kierrosta.


title: Johan Fredrik Carpelan

text: Johan Fredrik Carpelan (14. joulukuuta 1745 Halikko – 27. joulukuuta 1808 Göteborg, Ruotsi) oli suomalainen virkamies, sotilas ja vapaaherra.


title: Johan Fredrik Carpelan

text: Carpelan kirjoitti ylioppilaaksi Turussa 1759, jonka jälkeen hän aloitti sotilasuransa Västerbottenin rykmentissä vain viidentoista vuoden ikäisenä. Kahdenkymmenen vuoden palveluksen jälkeen hänet ylennettiin majuriksi vuonna 1779. Kun Oulun läänin maaherra Adolf Tandefelt siirtyi Vaasan läänin maaherraksi vuonna 1785, Carpelan nimitettiin hänen seuraajakseen Oulun läänin maaherraksi. Samoihin aikoihin hänen veljensä Simon Wilhelm Carpelan nimitettiin Kuopion läänin maaherraksi.


title: Johan Fredrik Carpelan

text: Carpelan toimi Oulun läänin maaherrana vuodet 1785–1800. Toimikauteen sisältyi sekä rauhan että sodan aikaa: vuosina 1788–1790 käytiin Ruotsin ja Venäjän välillä . Maaherrana Carpelan keskittyi talouden ja hallinnon kehittämiseen. Hän teki maakuntamatkoja, joiden aikana tutustui läänin maatalouteen. Maanviljelijöiden opastukseksi hän jopa julkaisi kirjasen "Neuvo ja johdatus maan viljelemisen ja huonenhallituxen parandamiseen" vuonna 1793. Carpelan kiinnitti huomiota myös Oulun kauppiaiden tärkeimpien vientituotteiden tervan, voin ja suolalohen laadun parantamiseen ja valvomiseen. Juuri ennen Carpelanin toimikauden alkua valmistunut Tervahovi auttoi ainakin tervan laadun parantamisessa.


title: Johan Fredrik Carpelan

text: Carpelanin aikaan otettiin myös käyttöön silloisella Polttimosaarella sijainnut kruununpolttimon päärakennus uudeksi läänin hallintorakennukseksi ja maaherran virka-asunnoksi. Saarta alettiin myös kutsua Maaherransaareksi, kunnes lääninsairaala muutti saareen vuonna 1834, jolloin se sai nykyisen nimensä Lasaretinsaari (myös Sairaalasaari).


title: Johan Fredrik Carpelan

text: Norrköpingin valtiopäivillä 1800 Carpelan nimitettiin vastoin omaa tahtoaan Göteborgin ylikomendantiksi ja myöhemmin samana vuonna Göteborgin ja Bohusin läänin maaherraksi.


title: Rochester (täsmennyssivu)

text: Rochester voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Rosvo-Roope

text: Rosvo-Roope on Hannu Lemisen ohjaama suomalainen seikkailu- ja komediaelokuva vuodelta 1949. Se perustuu Rafael Ramstedtin tunnettuun, vuonna 1931 levytettyyn laulelmaan "Balladi Rosvo-Roopesta". Elokuva sijoittuu 1700-luvulle fantasianomaisesti Karibianmerta muistuttavan merirosvomiljöön Itämerelle ja Suomenlahdelle. Rosvo-Roope on ensimmäinen televisiossa esitetty suomalainen elokuva; se esitettiin teekkarien tv-kerhon koelähetyksessä 25. maaliskuuta 1956, jolloin televisiovastaanottimia oli Helsingin seudulla muutama sata.


title: Rosvo-Roope

text: Elokuvan juoni seuraa Rosvo-Roope-balladia. Roope (Tauno Palo) on nuori mies, joka lähtee merille jouduttuaan lemmittynsä (Helena Kara) pettämäksi.


title: Rosvo-Roope

text: Roopesta tulee merirosvo. Hän hurmaa ja hylkää monta naista: näitä ovat Pietarin nainen (Juliska Koka), Oolannin impi (Ghedi Lönnberg) ja Viron rannikon neito (Kirsti Ortola). Elokuvassa nähdään muutama taistelukohtaus. Lopuksi Roope palaa leskeksi jääneen petollisen rakkaansa luo.


title: Karjalainen kansallinen piirikunta

text: Karjalainen kansallinen piirikunta () oli hallinnollinen alue Neuvostoliiton Kalininin alueella 8.7.1937–25.2.1939.. Piirikunnan pinta-ala oli 5 769 km² ja sen asukasluku noin 170 000, joista noin 95 000 oli karjalaisia.


title: Karjalainen kansallinen piirikunta

text: Piirikunta käsitti tverinkarjalaisten ydinalueen. Siihen kuuluivat Lihoslavlin, Novokarelskin, Rameškin, Maksatihan ja Kozlovon piirit, ja sen keskuksena oli Lihoslavlin kaupunki


title: Karjalainen kansallinen piirikunta

text: On epäselvää, miksi kansallinen piirikunta perustettiin. Todennäköisesti piirikunnan tarkoituksena oli edistää Karjalan autonomisessa sosialistisessa tasavallassa meneillään ollutta suomalaishanketta, johon liittyen suomen kieli korvattiin Neuvostoliiton karjalaisille suunnatulla uudella karjalan kirjakielellä.


title: Ethan Gold

text: Ethan Gold oli toissijainen hahmo "Queer as Folkin" (suom. "Älä kerro äidille") Yhdysvaltojen versiossa toisella ja kolmannella tuotantokaudella.


title: Ethan Gold

text: Ethan on äärimmäisen taitava viulisti, ja käy samaa koulua Justin Taylorin kanssa. Justin huomaa hänen ainutlaatuiset taitonsa konsertissa, jonne hän menee Lindsayn ja Melanien kanssa syntymäpäivänään. Justin alkaa pitää Ethanista enemmän kuin silloisesta poikaystävästään Brian Kinneystä, koska Ethan on romanttisempi ja sympaattisempi kuin Brian. Toisella tuotantokaudella, huolimatta siitä että Brian järjestää kalliin juhlan hänen sarjakuvansa ensiesiintymiselle, Justin jättää Brianin ja lähtee Ethanin mukaan.


title: Ethan Gold

text: Kolmannella tuotantokaudella Ethan ja Justin asuvat yhdessä, ja suurin osa uskoo, että Ethan on parempi poikaystävä Justinille, koska on lähempänä tämän ikää kuin Brian. Ethan osallistuu viulistien kykykilpailuun, eikä voita sitä. Yksi tuomareista kuitenkin huomaa tämän taidot ja tarjoaa mahdollisuutta levytyssopimukseen. Ethan kieltäytyy, koska osana sopimusta on, että hän ei saa olla julkisesti homoseksuaali. Hän kuitenkin lopulta päätyy allekirjoittamaan sopimuksen, kun Brian kertoo hänelle rikkaan elämän plussapuolista. Pian Ethan pääsee soittamaan toisessa kaupungissa pidettävään konserttiin peruutuspaikalle soittamaan. Hän ei halua Justinin tulevan mukaan kulujen vuoksi. Justin kuitenkin menee konserttiin parhaalta ystävältänsä Daphneltä lainaamallansa autolla ja huomaa flirttailun Ethanin ja tämän suuren ihailijan välillä. Justin tulee epäileväiseksi ja seuraa sivusta, kun Ethan ja ihailija poistuvat paikalta yhdessä. Kun Justin ja Ethan ovat juhlistamassa konserttia myöhemmin kotonaan, ilmaantuu sama ihailija heidän asuntonsa ovelle kädessään kimppu ruusuja. Näin paljastuu, että Ethan on matkansa aikana pettänyt Justinia. Justin jättää Ethanin (myöhemmin tuotantokaudella hän menee takaisin yhteen Brianin kanssa), eikä Ethanista kuulla enää mitään koko sarjan aikana.


title: Ethan Gold

text: Sarjassa Ethania näyttelee kanadalaisnäyttelijä Fabrizio Filippo.


title: Smurffit (animaatiosarja)

text: Smurffit () on Yhdysvaltojen ja Belgian yhteistyöllä tuotettu animaatiosarja, joka palkittiin muun muassa kaksi kertaa Daytime Emmyllä. Sarjaa esitettiin ensi kerran Yhdysvalloissa syyskuussa vuonna 1981 ja sen esitys päättyi lopulta joulukuussa 1989, jonka aikana Smurffeista oli tuotettu yhteensä yhdeksän kautta ja 421 jaksoa, joista seitsemän oli erikoisjaksoja.


title: Smurffit (animaatiosarja)

text: Sarja kertoi sadoista pienistä sinisistä smurffeista, jotka ovat kolmen omenan korkuisia ja he asustavat sienikylässä. Heidän johtajanaan on 542-vuotias Pappasmurffi (suomiversiossa Suursmurffi), joka yhdessä muiden smurffien kanssa joutuu varomaan ilkeää velhoa, joka Rontti-kissansa kanssa yrittää kaapata smurffit suupaloiksi tai muihin tarkoituksiin.


title: Smurffit (animaatiosarja)

text: Suomessa Smurffeja on julkaistu VHS:llä Golden Voicen ja PVP Voicen jälkiäänityksillä. 2000-luvulla sarjaan tehtiin uusi jälkiäänitys.Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Smurffit sijalle 58 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 97.


title: Live from Austin, TX (Eric Johnson)

text: Live From Austin, TX on yhdysvaltalaisen kitaristi Eric Johnsonin vuonna 2005 julkaistu live-albumi. Albumin materiaali on nauhoitettu Johnsonin vuoden 1988 "Austin City Limits"-keikalta.


title: Live from Austin, TX (Eric Johnson)

text: Albumista on julkaistu myös samanniminen DVD.


title: Samuel Fredrik von Born

text: Samuel Fredrik von Born (2. heinäkuuta 1782 Loviisa – 15. marraskuuta 1850 Helsinki) oli suomalainen virkamies ja sotilas.


title: Samuel Fredrik von Born

text: Monien muiden aikansa virkamiesten tavoin von Bornin ura alkoi armeijasta. Hän kävi Haapaniemen kadettikoulun ja aloitti upseerina armeijassa. Von Born otti osaa Suomen sotaan 1808-1809. Hän erosi Ruotsin armeijan palveluksesta everstiluutnanttina vuonna 1810 ja muutti takaisin Suomeen.


title: Samuel Fredrik von Born

text: Von Born nimitettiin Oulun läänin maaherran Carl Henrik Ehrenstolpen sijaiseksi vuonna 1819 ja seuraavana vuonna varsinaiseksi maaherraksi. Von Bornin virkakauteen sijoittuu Oulun suurpalo vuonna 1822. Varsin lyhyeksi jääneen virkakauden tärkeimpiin saavutuksiin kuuluukin lähinnä palon tuhojen helpottaminen ja palon jälkeisen jälleenrakennuksen aloittaminen.


title: Samuel Fredrik von Born

text: Von Bornin maaherrakausi päättyi vuonna 1826 kun hänet nimitettiin Suomen senaatin talousosaston varapuheenjohtajaksi.


title: Samuel Fredrik von Born

text: Samuel Fredrik von Bornin pojanpoika oli poliitikko ja vapaaherra Viktor Magnus von Born.


title: Samuel Fredrik von Born

text: Hautalan mukaan von Born on Ruotsin pitkäaikaisen pääministerin Olof Palmen isänäidin isoisä.


title: Beothukit

text: Beothukit (beothukin kielellä "ihmiset", "hyvät ihmiset" tai "suku") olivat intiaaneja, jotka asuivat Newfoundlandin saarella Kanadassa. Beothukit asuivat alkujaan tuohesta tehdyissä kodissa ja kiertelivät vuodenaikojen mukaan ravinnon saannin kannalta sopiville seuduille muun muassa kalastaen ja karibua metsästäen.


title: Beothukit

text: Eurooppalaisten tunkeuduttua heimon alueille beothukit välttelivät parhaan kykynsä mukaan eurooppalaisia. Silti he varastelivat muun muassa eurooppalaisten metalliesineitä tehden näistä työkaluja. Kun englantilaiset tunkeutuivat 1720-luvulla beothukien lohestus- ja riistamaille beothukit alkoivat surmata tunkeilijoita. Englantilaiset kostivat tämän tappamalla jokaisen näkemänsä beothukin. Beothukeilla oli vihollisinaan myös valkoisten kanssa paremmin toimeentulevat micmacit. Eurooppalaiset toivat mukanaan tappavia tauteja. Aikaa myöten micmacit ja englantilaiset ajoivat beothukit sisämaahan, missä ravinnoksi kelpaavaa kalaa ja riistaa oli niukasti. Niinpä beothukeja kuoli joukoittain nälkään ja beothukien heimo hävisi 1820-luvulla.


title: Beothukit

text: Entisellä beothukien asuinalueella Newfoundlandissa kasvaa subarktista, kuusipitoista havu- ja sekametsää. Saaren eteläosissa on avointa ruohikkoista tundramaastoa metsän seassa. Ilmastossa tuntuu meren vaikutus. Talvi on suhteellisen leuto ja kesä melko lämmin Kanadan subarktisen alueen mittojen mukaan. Ilmasto on liian kylmä maissin viljelyyn ja siksi beothukit eivät viljelleet maata. Metsämaan karibu viihtyy saarella. Ikiroutaa saarella on vain paikoin saaren pohjoiskärjessä.


title: Beothukit

text: Beothukit elivät pääosin karibun metsästyksellä, hylkeenpyynnillä ja lohen kalastuksella. He liikkuivat pieninä sukuryhminä vuotuiskierron mukaan ollen kesällä sisämaassa ja talvella rannikolla. Tällöin beothukit olivat puolinomadeja metsästäjä-keräilijöitä. Beothukien kannatti liikkua muiden subarktisten intiaanien tapaan vuodenajan mukaan riistan ja kalan saannin kannalta edullisimmasta paikasta toiseen. Syksyllä karibuja pyydettiin ajamalla niitä kaadetuista puista tehtyihin aitauksiin. Lihaa säilöttiin talveksi. Kesällä asuttiin veden äärellä kalastaen.


title: Beothukit

text:
Beothukien talvielämä muistutti muiden subarktisten intiaanien, mm. algonkinien sukuisten elämää, mutta kesäinen meripyynti eskimoiden elämää.
Luultavasti meripyynnin takia väestö oli paljolti keskittynyt rannikolle, jolloin he välttivät myös sisämaan ankaran ilmaston.


title: Beothukit

text: Jotkut ryhmät elivät vuoden ympäri rannikolla, josta talvella lähti pieniä metsästysseurueita vähän matkan päähän sisämaahan.


title: Beothukit

text: Karibu oli lähes ainoa suuri riistaksi kelpaava maaeläin Newfoundlandissa, toisin kuin Pohjois-Amerikan mantereella Labradorissa, jossa eli monia suuria maaeläimiä. Luultavasti riistalajien harvinaisuuden takia meripyynnillä oli suuri merkitys. Karibujen vaikeasti ennustettava liikehdintä vaikeutti riistan saantia. Karibuja pyrittiin ajamaan aitauksiin ansoihin. Rannikolla oli saatavilla runsaasti kalaa, simpukoita ja hylkeitä. Merilohen pyynti oli tärkeää. Merinisäkkäitä pyydystettiin harppuunoin.


title: Beothukit

text:
Beothukit pukeutuivat pitkään karibunnahkaiseen mekkoon, jossa oli joskus majavasta tai saukosta tehty kaulus. Jalassa oli säärykset ja mokkasiinit, päässä talvella karvahattu. Joskus heillä oli päässä sulkia.
Beothukit tunnetaan punaisella okravärillä tehdyistä ihomaalauksista, joita tehtiin uskonnollisista syistä tai suojaksi hyönteisiltä. Okralla värjättiin myös vaatteita ja tarvikkeita. Beothukien viholliset mi'kmaqit kutsuivatkin heitä ”punaisiksi intiaaneiksi”. Nimitys ”punanahka” saattaa juontua beothukeista. Vaatteiden valmistusta varten pyydystettiin monenlaisia turkiseläimiä. Naisen asema oli beothukien parissa melko hyvä, kun miehet tekivät enimmät työt.


title: Beothukit

text:
Asumukset olivat yleensä tuohella ja nahalla päällystettyjä kartiomaisia kotia, ”mamateeks”. Talvella kota kaivettiin osin maahan, kesäkota oli maan pinnalla. Pientä telttasaunaa käytettiin menoihin, joissa koetettiin parantaa sairaita. Kesäasumuksina käytettiin joskus suuria nelikulmaisia, kotamaisia rakennuksia.
Eurooppalaisten tulon jälkeen 1700-luvulla beothukit rakensivat muun muassa pitkätaloja ja wigwameja. Noin vuonna 1800 jotkut beothukien tukeista rakentamat asunnot Exploits-joella muistuttivat valkoisten tekemiä. Beothukit varastivat eurooppalaisilta runsaasti metallisia tarve-esineitä ja työkaluja, joiden käyttöä he monesti suosivat unohtaen perinteiset välineet.


title: Beothukit

text: Käsin vedettävää kelkkaa käytettiin talvisin tavaroiden kuljetukseen. Beothukit käyttivät muiden subarktisten intiaanien tavoin lumikenkiä. Beothukit purjehtivat pitkiäkin matkoja kanooteilla, jopa kymmenien kilometrien päähän Atlantille. Kanootit olivat korkeakaulaisia ja -peräisiä, ja myös niiden keskiosa oli korkealla niin, että niiden ylälaita muistutti sivulta katsoen matalaa W-kirjainta.


title: Beothukit

text:
Beothukeista tiedetään hyvin vähän, koska he pyrkivät välttelemään eurooppalaisia. Tämän vuoksi heidän kieltäänkään ei tunneta tarkkaan. Beothukeja pidetään monesti algonkinien sukuisina, erään käsityksen mukaan pikemmin keski-algonkinien kuin naapuriensa itä-algonkinien sukuisina. Algonkin-sukulaisuutta on myös todistettu vuonna 2007 tehdyllä tutkimuksella, jonka mukaan beothukeilla ja algonkin-ryhmän heimoilla oli samoja geenejä.
Monissa tarkasteluissa silti beothukit kuuluivat omaan kielikuntaansa, koska harvojen tiedossa olevien sanojen pohjalta kielisukulaisuutta ei monien asiantuntijoiden mielestä kyetä todistamaan.


title: Beothukit

text: Arviot beothukien alkuperäisestä määrästä eurooppalaisten saapuessa vuonna 1497 vaihtelevat yleensä välillä 500–700, jopa 2000–3000. Jotkut väittävät beothukeja olleen hyvin runsaasti, ehkä 25 000–50 000.


title: Beothukit

text: Kun eurooppalaiset valtasivat rannikon, beothukit joutuivat vetäytymään sisämaahan, jossa ruokavarantoja oli niukasti. Siksi he kuolivat pääosin nälkään, toisin kuin monet muut Amerikan intiaanit, jotka kuolivat enimmäkseen sodissa eurooppalaisten mukana tulleisiin sairauksiin.


title: Beothukit

text: Beothukit olivat rohkeita sotureita ja ottivat kaatuneelta viholliselta pään. Beothukien vihollisia olivat Labradoriin esihistoriallisella ajalla saapuneet eskimot, joiden kanssa beothukit kahakoivat Belle Islen salmen rannalla. Beothukien välit montagnaisiin olivat hyvät, samoin kuin alkuun micmacien kanssa.


title: Beothukit

text: Kun Kanadan yllä ollut valtava jäävaippa jääkauden lopussa suli ja vetäytyi, Newfoundlandin saarelle saapui 9 000 vuotta sitten ihmisiä, jotka eivät liene olleet beothukeja. Näistä jäi maritime archaic -kulttuuri, joka kesti noin vuoteen 1200 eaa. Tämän jälkeen saapuivat paleo-eskimot, ensin Groswaterin ja sitten Dorsetin kulttuuri. Noin 200 jaa. beothukeja asui ensi kertaa Newfoundlandin rannikolla. Dorsetin ja beothukien kulttuurit elivät saarella muutaman sadan vuoden ajan rinnakkain, luultavasti erillään. Noin 600 jaa. Dorsetin kulttuuria ei enää tavata. Viimeistään tällöin beothukit asuivat saarella. Noin 1000 jaa. viikingit lienevät käyneet siellä. Monet uskovat, että viikinkien skreaelingeiksi nimittämä heille vihamielinen kansa saattoi olla beothukeja, koska viikinkien mukaan skraelingeilla oli punaiset vaatteet ja korkeakeulaiset ja -peräiset kanootit. Yhtä hyvin skraelingit saattoivat olla micmaceja tai innuja. Viikinkien asumus oli beothukien alueella. Viikingit hylkäsivät pian asumuksensa omien sanojensa mukaan vihamielisten skraelingien takia.


title: Beothukit

text: Beothukien uskotaan olleen alkujaan algonkineja, jotka ajoivat Dorsetin kulttuurin ihmiset pois noin 1000 jaa. Saarelle he saapuivat jo ajanlaskun alun tietämissä ja kehittyivät kolmessa noin 500 vuotta kestäneessä kulttuurivaiheessa nykyiselleen. Silti he eivät kuulu algonkinien kielikuntaan, vaan saattavat olla kielellisesti montagnais- ja naskapi-kansojen sukulaisia. Näihin heimoihin beothukeilla oli hyvät välit.


title: Beothukit

text:
Beothukeilla oli vihamieliset, mutta harvoin sotiin johtaneet välit sekä Labradorin eskimoihin että eurooppalaisten tulon jälkeen saarelle saapuneisiin mi'kmaq-intiaaneihin ja eskimoihin. Beothukit välttelivät eskimoita.
Eurooppalaiset levittäytyivät saarelle 1500-luvulta alkaen. He etsiskelivät Newfoundlandin läheisiltä matalilta vesiltä kalaa, myöhemmin sisämaasta turkiksia ja viljelymaita.


title: Beothukit

text: Giovanni Caboto löysi Newfoundlandin 1497, jos viikinkien retkiä ei oteta huomioon. Caboto eli Cabot kertoi Newfoundlandin vesillä olevan runsaasti kalaa, mikä oli aivan totta toisin kuin monet siihen aikaan Euroopassa kerrotut Amerikkaa koskevat tarinat.


title: Beothukit

text: Vuonna 1501 portugalilainen Gaspar Corte-Real otti löytöretkellään 60 beothukia orjiksi, ja nämä hukkuivat yhdessä Corte-Realin kanssa purjehtiessaan Eurooppaan. Myös vuonna 1507 norjalainen kalastaja kaappasi 7 beothukia orjiksi Eurooppaan. Erimaalaiset, mm. portugalilaiset, ranskalaiset, baskit, norjalaiset ja englantilaiset, alkoivat kalastaa joka kesä Newfoundlandin vesillä. Vuonna 1519 englantilaiset alkoivat nousta Newfoundlandissa maihin kalasaalistaan kuivattamaan, jolloin beothukit oppivat välttelemään heille vihamielisiä eurooppalaisia.


title: Beothukit

text: Verrazzani ja Cartier saapuivat vuosina 1523 ja 1524. Välit eurooppalaisten, lähinnä ranskalaisten kalastajien kanssa, paranivat 1500-luvun lähetessä loppuaan.


title: Beothukit

text: Vuonna 1578 Newfoundlandin vesillä kävi noin 400 valkoisten kalastusalusta joka kesä. Kalastajat olivat rakentaneet ainakin 50 huteraa talontapaista asumusta rannikolle. Yksikään valkoihoinen kalastaja ei silti halunnut talvehtia Newfoundlandissa. Näin kehittyi kuvio, jossa beothukit välttelivät eurooppalaisia kesäisin ja varastelivat tavarat näiden syksyllä tyhjilleen jättämistä asumuksista.


title: Beothukit

text:
Englantilainen John Guy perusti Newfoundlandiin ensimmäisen englantilaisen siirtokunnan Kanadan alueella vuonna 1610 ja solmi rauhaan tähtäävät kauppasuhteet
beothukien kanssa. Kuitenkin Guy palasi vuonna 1613 Eurooppaan. Kun beothukit menivät vastaanottamaan Englannista saapunutta laivaa, laivan kapteeni uskoi beothukien hyökkäävän valkoisten kimppuun ja ampui näitä tykillä. Beothukit hajaantuivat ja turkiskauppa raukesi tähän.


title: Beothukit

text: 1600-luvulla beothukien välit eurooppalaisiin huononivat.


title: Beothukit

text: Vihanpito sai alkunsa vuonna 1613 erään beothukin yritettyä ryöstää eurooppalaismiestä, joka kuitenkin tappoi intiaanin. Beothukit kostivat tämän surmaamalla 37 ranskalaista kalastajaa. Tähän ranskalaiset vastasivat alkamalla aseistaa kiväärein mantereella asuneita micmac-intiaaneja, joille lupasivat palkkion beothukien päänahoista. Ei ole kuitenkaan todisteita, että ranskalaiset olisivat näitä palkkioita todella maksaneet.


title: Beothukit

text:
Micmacien asutus alkoi levittäytyä Newfoundlandin etelärannikolla. Se oli ensimmäinen pysyvä ei-beothukien asutus beothukien aikana. Mohawkit hakivat beothukeja orjiksi. Lohen- ja hylkeenpyyntipaikoista taisteltiin, ja micmacit onnistuivat ajamaan beothukit valtaamaltaan rannikkokaistalta sisämaahan. Kiväärein varustautuneet micmacit tappoivat beothukeja sukupolvien ajan ajaen heidät Newfoundlandin itäiseen sisämaahan. Myös muut intiaanit, mm. naskapit ja eskimot, surmasivat beothukeja.
Samoihin aikoihin Englannin tällä kertaa pysyvä asutus perustettiin itärannikolle, mikä ajoi tämänkin alueen beothukit sisämaahan. Beothukit pyrkivät välttelemään englantilaisia, mistä oli se etu, että he välttyivät näiden tuomilta taudeilta.


title: Beothukit

text:
Beothukit varastelivat valkoisten tavaroita, mm. hyödyllisiksi havaitsemiaan työkaluja, mikä raivostutti valkoisia.
Beothukeilla ei toisten tavaroiden vieminen ollut rikos. Beothukit käyttivät mm. valkoisilta otettuja nauloja ja muita metalliesineitä työstettyinä nuolen- ja keihäänkärkinä, harppuunankärkinä ja kaapimina.


title: Beothukit

text: Beothukeja ei kiinnostanut saada käyttöönsä eurooppalaisten tuliaseita, mihin syytä ei tiedetä. Beothukit eivät myöskään harjoittaneet pysyvää turkiskauppaa eurooppalaisten kanssa. Näin osaltaan beothukeja ajoi tuhoon heidän haluttomuutensa omaksua eurooppalaisia vaikutteita.


title: Beothukit

text: Beothukit pyrkivät välttelemään eurooppalaisia, ja välit olivat yleensä huonot. Eurooppalaiset käyttäytyivät monesti hyökkäävästi beothukeja kohtaan, minkä nämä puolestaan kostivat.


title: Beothukit

text: Noin vuonna 1700 käydyt kaksi Ranskan ja Englannin välistä sotaa ulottuivat Newfoundlandiinkin, minne saapui Englantia vastaan taistelemaan Ranskan micmac- ja abenaki-liittolaisia. Beothukit osin hyötyivät Englannin ja Ranskan välisistä sodista, koska ne pitivät siirtolaisasutuksen minimissään. 1700-luvun alussa harva eurooppalainen uskaltautui vihamielisten beothukien takia Newfoundlandin sisämaahan. Englanti-Ranska -sotien aikana kuitenkin Englannin asutus Newfoundlandin itärannikolla levisi pohjoiseen katkaisten beothukien viimeisen meriyhteyden. Tällöin monet beothukit kuolivat nälkään, koska eivät saaneet kyllin riistaa sisämaasta.


title: Beothukit

text: Välit eurooppalaisten ja beothukien välillä katkesivat lopullisesti 1720-luvulla. Tällöin Skaffington ja muut lohentuottajat laajensivat alueensa Bonavistan lahdelta Notre Damen lahdelle. Beothukit kostivat lohimaidensa kaappamisen murhaamalla valkoisia lohestajia ja muutamaa vuotta myöhemmin myös turkiseläinten ansapyytäjiä. 1720-luku oli beothukeille muutenkin huonoa aikaa, koska micmacien kanssa puhjenneessa selkkauksessa beothukit joutuivat vetäytymään Saint Georgen lahdelta eli suuresta osasta aluettaan.


title: Beothukit

text: Beothukit tappoivat 1700-luvulla Exploitsin lahden linnoitetun aseman rakentaneen laivamestari Scottin ja viisi hänen miehistään. Myös Hallin lahden ensiasuttajilla kävi samalla tavoin. 1700-luvun puolivälissä siirtolaisasutus levisi koko Newfoundlandiin, mikä kutisti beothukien elintilaa olemattomiin. Beothukit kuolivat eurooppalaisten surmaamina, näiden tuomiin tauteihin ja koska heidät ajettiin pois kalastuspaikoiltaan. Turkismetsästäjät pystyttivät omia ansojaan beothukien maille. Siirtolaiset menestyivät beothukeja paremmin sekä metsästyksessä että sodassa ylivoimaisen varustuksensa turvin.


title: Beothukit

text: 1600-luvun lopussa beothukit asuivat pääosin sisämaassa, mutta heillä oli vielä pääsy merelle.


title: Beothukit

text:
Beothukit pyrkivät yhä välttelemään valkoisia ja varastelemaan heiltä. Tämän takia britit alkoivat ampua beothukeja jos sattuivat näitä näkemään ja joskus ottivat heitä palvelijoikseen.
Vuonna 1768 beothukeja lienee ollut lähinnä Exploits-joen laaksossa noin 400. Tällöin kuvernöörin käskystä toiminut luutnantti Cartwright yritti turhaan etsiä beothukeja.


title: Beothukit

text: Väkivalta jatkui yhä kiivaampana valkoisten ja beothukien välillä Cartwrightin epäonnistuneen retken jälkeen. Beothukit väijyttivät ja tappoivat muutaman valkoisen kalastajan, mihin valkoiset vastasivat verisillä kostohyökkäyksillä beothukien leireihin. 1781 John Peyton vanhempi hyökkäsi miehineen beothukien kylään. Hyökkääjät ampuivat beothukien majoja, ja ottivat pakenevia beothukeja kiinni surmatakseen heidät mm. hakkaamalla.


title: Beothukit

text: Väkivallasta huolimatta myönteisiäkin tapahtumia ja mielipiteitä oli. Vuonna 1787 neljä ranskalaista merimiestä haaksirikkoutui Shoe Coven lähelle La Sciestä etelään. Tällöin beothukit kohtelivat valkoisia yllättäen hyvin. Jo vuonna 1784 George Cartwright alkoi puhua beothuk-reservaatin perustamisen puolesta. Tämä sai lopulta valkoisten hallinnon kiinnostumaan beothukien kohtalosta, mutta beothukien määrä oli vuoteen 1800 mennessä huvennut niin pieneksi, että oli vain ajan kysymys, milloin kansa häviäisi.


title: Beothukit

text: 1800-luvun alussa eli vain muutama beothuk-ryhmä sisämaassa yrittäen tulla toimeen saatavilla olevilla luonnonantimilla.


title: Beothukit

text: Viimein vuonna 1810 valkoinen hallitus alkoi ajaa ajatusta rauhanomaisesta yhteydenotosta beothukeihin, mutta brittiläiset siirtolaiset ampuivat beothukeja yhä vuonna 1817 eivätkä myöskään beothukien tavat muuttuneet. Kun samana vuonna luutnantti Buchan jätti beothukien leiriin kaksi miestään ystävyyden osoitukseksi nukkumaan, valkoiset löysivät miehet surmattuina ja silvottuina. Beothukit olivat kadonneet. Vuosina 1819–1823 koetettiin valkoisten puolelta ottaa yhteyttä monia kertoja, hieman paremmin tuloksin kuin vuonna 1817, mutta taistelut olivat yleisiä.


title: Beothukit

text: Viimeiset beothukit elivät Exploits Riverillä 1823 ja kuolivat joko valkoisten surmaamina tai he lähtivät pakoon Labradoriin.


title: Beothukit

text: Vuonna 1819 valkoiset kostivat pienen beothuk-ryhmän vuotta aikaisemmin tekemän veneen ja kalastustarvikkeiden ryöstön. Tässä yhteydessä jäi "Demasduit"-niminen nuori beothuk-nainen englantilaisen John Peytonin vangiksi, ja hänen aviomiehensä Nonosbawsut surmattiin.


title: Beothukit

text: John Peyton suhtautui ystävällisesti beothukeihin, toisin kuin hänen samanniminen isänsä, joka vihasi beothukeja sydämensä pohjasta. Kirkon pappi otti Demasduitin huostaansa. Newfoundlandin hallinto toivoi, että Demasduitin avulla voitaisiin rakentaa rauha vielä jäljellä olevien beothukien kanssa, ja pyrki pitämään Demasduitista hyvää huolta. Demasduit opetti valkoisille beothukien kielen 200 sanaa. Hän oli eräs viimeisistä beothukeista ja kuoli tuberkuloosiin vuonna 1820.


title: Beothukit

text: Viimeisenä beothukina pidetään naispalvelija Shanawdithitiä, joka kuoli myös tuberkuloosiin vuonna 1829.


title: Beothukit

text: Tästä huolimatta muutamia naapuriheimoihin paenneiden beothukien jälkeläisiä eli vielä vuoden 1900 paikkeilla naapuriheimoissa mikmaceissa, mohawkeissa ja innuissa. Vuonna 1910 Santu Toney-niminen 75-vuotias vanha micmaceissa elänyt nainen väitti olevansa bethuk-äidin ja micmac-isän jälkeläinen.


title: Beothukit

text: Nykyään ei elä todistettavasti yhtään beothukien jälkeläistä. Islannista on löydetty valkoisten perimästä amerikkalaista tyypin C1 mitokondrion DNA:ta, joka saattaa olla peräisin viikinkin retkestä ehkä beothukien maille.


title: Elokuvavuosi 1986

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1986 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1985

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1985 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Suomessa ensi-iltaan vuonna 1985 tuoduista elokuvista eniten teatterikatsojia sen vuoden aikana saivat:


title: Edgar Reitz

text: Edgar Reitz (s. 1. marraskuuta 1932) on saksalainen elokuvaohjaaja. Hän syntyi Morbachissa ja opiskeli ylioppilaskirjoitustensa jälkeen Münchenissä.


title: Edgar Reitz

text: Reitz on tullut tunnetuksi varsinkin "Kotiseutu (Heimat)"-trilogiallaan, jonka osat ilmestyivät vuosina 1984, 1992 ja 2004. Hän oli vuosina 1968 ja 2005 tuomariston jäsenenä Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa.


title: Edgar Reitz

text: Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi Reitzille vuoden 2004 Carl Zuckmayer -mitalin. Hän on naimisissa näyttelijä Salome Kammerin kanssa.


title: Salome Kammer

text: Salome Kammer (s. 17. tammikuuta 1959) on saksalainen näyttelijä, laulaja ja sellisti. Hän on naimisissa ohjaaja Edgar Reitzin kanssa, jonka "Heimat"-trilogian kahdessa jälkimmäisessä osassa hän esiintyi Clarissa Lichtblaun roolissa.


title: Salome Kammer

text: Kammer syntyi Niddassa, Hessenissä kuudesta lapsesta neljäntenä ja muutti 8-vuotiaana perheineen Frankfurtiin. Hänen isänsä toimi protestanttipappina.


title: Salome Kammer

text: Sellistinä ja laulajana Kammer on menestynyt nykymusiikin tulkitsijana.


title: Elokuvavuosi 1984

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1984 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Suomessa ensi-iltaan vuonna 1984 tuoduista elokuvista eniten teatterikatsojia sen vuoden aikana saivat:


title: Elokuvavuosi 1983

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1983 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1983

text: Suomalaiset kävivät elokuvateattereissa vuonna 1983 kaikkiaan noin yhdeksän miljoonaa kertaa, mikä oli 0,4 prosenttia enemmän kuin vuonna 1982. Vuoden lopussa Suomessa oli 368 elokuvateatteria, jotka järjestivät vuoden 1983 aikana yhteensä 167 089 näytöstä. Teattereissa kiersi 1 622 elokuvaa. Ensi-iltaelokuvia tuotiin teattereihin 224, ja niistä oli suomalaisia 14.


title: Elokuvavuosi 1983

text: Vuoden katsotuimmaksi elokuvaksi nousi jo edellisvuonna ensi-iltansa saanut "E.T." 517 191 katsojalla. Vuonna 1983 ensi-iltaan tulleista elokuvista eniten teatterikatsojia vuoden aikana saivat:


title: Tanssijat

text: Tanssijat (Pipridae) on heimo pienenkokoisissa varpuslinnuissa. Niitä löytyy luonnonvaraisina trooppisilta ja subtrooppisilta alueilta Keski- ja Etelä-Amerikasta sekä Trinidadista ja Tobagosta. Tanssijat ovat pieniä lintuja, jotka viihtyvät metsissä. Koirastanssijat ovat yleensä värikkäitä ja naarastanssijat ovat yksivärisempiä, yleensä vihertäviä lintuja. Tanssijat syövät hedelmiä, marjoja ja myös hyönteisiä. Naaraat hoitavat poikasia yksin, ja normaalissa pesässä on kaksi munaa.


title: Tanssijat

text: Heimoon kuuluu 53 lajia ja 17 sukua. Suvuista suurimpaan, lakkitanssijoihin kuuluu 8 lajia.


title: Luettelo televisiosarjan Kotikatu jaksoista

text: Tämä on luettelo TV1:llä esitetyn "Kotikatu"-sarjan jaksoista.


text: Tällä tuotantokaudella siirryttiin televisiosarjan esittämisessä kahden viikkoesityksen tahtiin, jolloin osia esitettiin torstaisin ja perjantaisin niin, että ensimmäinen osa jaksosta esitettiin torstaina ja loppuosa perjantaina. Koko jakso esitettiin lauantaina.


title: Elokuvavuosi 1982

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1982 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1982

text: Suomalaiset kävivät elokuvateattereissa vuonna 1982 kaikkiaan noin yhdeksän miljoonaa kertaa, kun vuonna 1981 luku oli ollut 9,4 miljoonaa. Keskimäärin kukin suomalainen kävi elokuvissa 1,89 kertaa. Vuoden lopussa Suomessa oli 357 elokuvateatteria, jotka järjestivät vuoden 1982 aikana yhteensä 164 000 näytöstä. Teattereissa kiersi 1 669 eri elokuvaa. Ensi-iltaelokuvia tuotiin teattereihin 214, ja niistä oli suomalaisia 19.


title: Elokuvavuosi 1982

text: Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1982 olivat:Keväällä ensi-iltaan tuotu Mikko Niskasen "Ajolähtö" sai kiitettävästi katsojia, mutta muut 13 suomalaista ensi-iltaelokuvaa huomattavasti vähemmän – poikkeuksena "Uuno Turhapuro menettää muistinsa", joka keräsi jo kuudessa viikossa 280 000 katsojaa ja nousi vuoden toiseksi katsotuimmaksi. Mainittujen jälkeen eniten teatterikatsojia (vuonna 1982 ja sen jälkeen) ovat vuoden kotimaisista ensi-iltaelokuvista saaneet "Ulvova mylläri" (126 477), "Kuningas jolla ei ollut sydäntä" (103 100), "Likainen tusina" (81 642) ja "Arvottomat" (70 214).


title: Elokuvavuosi 1982

text: Lokakuun 1982 "Helsingin Sanomissa" Helena Ylänen ja elokuvatutkija Sakari Toiviainen keskustelivat vuoden 1982 kotimaisista ensi-illoista ja Suomen elokuvan tilasta laajemminkin otsikolla ”Voisiko suomalaisessa elokuvassa olla jotain vikaa?”. Toiviainen näki ongelmana muun muassa Elokuvasäätiön tavan antaa tuki synopsiksen ja käsikirjoituksen perusteella ja laiminlyödä sitten varsinaisen tuotannon kontrollointi kokonaan. Silloin käsikirjoitukset kirjoitetaan miellyttämään tukipäättäjiä eikä tuottamaan hyvää elokuvaa. Toiviaisen mielestä elokuvanteon ammattimaistuminen, värimateriaalin käyttöönotto ja ammattiyhdistysliikkeen vaatimukset olivat nostaneet elokuvanteon kustannuksia 1970-luvun alkupuolelta lähtien niin, että olisi entistä tärkeämpää huolehtia siitä, että elokuva tuo edes kustannuksensa takaisin. Tässä mielessä hän piti Spede Pasasta ja Visa Mäkistä rehellisimpinä elokuvantekijöinä ja näki suurempana ongelmana tekijät, jotka tekevät kalliin elokuvan joka saa vain vähän katsojia. Hänestä Heikki Partasen "Ramses ja unet" (1982) ja Markku Lehmuskallion "Korpinpolska" (1989) olivat katsojamääränsä puolesta oikein mitoitetuilla budjeteilla tehtyjä pienen yleisön elokuvia.


title: Elokuvavuosi 1982

text: Kotimaiset ensi-iltaelokuvat:


title: Elokuvavuosi 1982

text: Elokuvien vuokraus videovuokraamoista valtasi alaa 1980-luvun alussa, joskin vuoden 1981 lopussa vasta yhdellä prosentilla kotitalouksista oli käytössään videonauhuri. Ruotsissa niitä oli tuolloin jo 8,5 prosentilla talouksista. Vuoden 1982 syksyllä videonauhureiden myynti alkoi Suomessakin kasvaa nopeasti. Tätä auttoi se, että videokasetilla oli Suomessa julkaistu jo runsaat 500 elokuvaa.


title: Elokuvavuosi 1982

text: Elokuun 1982 suosituimmat vuokravideot Suomessa olivat "Katso"-lehden mukaan seuraavat:


title: Karkkilan kaupunginvaltuusto

text: Karkkilan kaupunginvaltuusto on Karkkilan kaupungin ylin päättävä elin. Valtuustossa on 35 jäsentä, jotka valitaan neljän vuoden välein kunnallisvaaleilla. Valtuusto on pitkään ollut vasemmistoenemmistöinen. SKDL:llä oli enemmistö valtuutetuista vuosina 1945–1964.


title: Karkkilan kaupunginvaltuusto

text: Valtuusto kokoontuu Karkkilasalissa Anttilankadulla.


title: Kaksi kulttuuria

text: Kaksi kulttuuria on brittiläisen tieteenharjoittajan ja romaanikirjailijan C. P. Snow'n vaikutusvaltaisen Rede-luennon otsikko vuodelta 1959. Luento on ilmestynyt myös omana kirjanaan. Kahden kulttuurin käsitteeseen viitataan usein keskusteltaessa tieteen asemasta yhteiskunnassa sekä luonnontieteiden ja humanististen tieteiden välisestä suhteesta.


title: Kaksi kulttuuria

text: Luonnontieteiden ja humanismin lähentämiseksi on otettu käyttöön käsite kolmas kulttuuri. Fyysikko Kari Enqvist katsoo, että kolmas kulttuuri nousee luonnontieteellisestä tiedosta ja ajattelusta. Enqvist on huolissaan siitä, että esimerkiksi suomalaisten koulujen historiankirjojen todellisuuskäsitys ei ota huomioon luonnontieteitä. ”Napoleonin kaltaisten pikkuruhtinaiden yhdentekevät sotaretket mielletään paljon tärkeämpinä kuin samaan aikaan syntymässä ollut luonnontiede”.


title: Rok Urbanc

text: Rok Urbanc (s. 28. helmikuuta 1985, Jesenice, Jugoslavia) on slovenialainen mäkihyppääjä.


title: Rok Urbanc

text: Hän voitti kaikkien yllätykseksi maailmancupin osakilpailun Puolan Zakopanessa tammikuussa 2007. Ennen Zakopanen kilpailua Urbancin paras maailmancup-sijoitus oli 17. Hän oli mukana Sapporon maailmanmestaruuskilpailuissa 2007, jossa hänen paras sijoituksensa oli suurmäen 33.


title: Elokuvavuosi 1981

text: Elokuvavuosi 1981 oli "Helsingin Sanomien" Helena Yläsen mukaan ”ontuva”, mikä johtui muun muassa lakkojen ja muiden talousmyllerrysten aiheuttamasta amerikkalaiselokuvien tuotannon hidastumisesta. Suomen elokuvateattereissa yhdysvaltalaisten laatuelokuvien puutetta paikattiin hänestä pikemminkin saman maan ala-arvoisella kauhu- ja väkivaltatuotannolla kuin eurooppalaisella laatuelokuvalla. Neuvostoliittolaista elokuvatarjontaa ”hirveine viihdepaketteineen” Ylänen piti erityisen kehnona. Elokuvateatterivuoden pelastajina hän näki Mika Kaurismäen esikoiselokuvan "Valehtelija" sekä monet klassikkoelokuvien uusintaensi-illat, joissa nähtiin muiden muassa "Ninotchka" (1939), Ozun "Perhetarina" (1961) ja Kurosawan "Seitsemän samuraita" (1954) 40 minuuttia aiempaa pidempänä versiona.


title: Elokuvavuosi 1981

text: Suomalaiset kävivät elokuvateattereissa vuonna 1981 kaikkiaan noin 9,7 miljoonaa kertaa. Keskimäärin kukin suomalainen kävi elokuvissa 2,03 kertaa. Vuoden lopussa Suomessa oli 362 elokuvateatteria, jotka järjestivät vuoden 1981 aikana yhteensä 176 309 näytöstä. Teattereissa kiersi 1 686 elokuvaa. Ensi-iltaelokuvia tuotiin teattereihin 262, ja niistä oli suomalaisia 16.


title: Elokuvavuosi 1981

text: Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1981 olivat:


title: Elokuvavuosi 1980

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1980 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Suomalaisissa elokuvateattereissa myytiin vuoden 1980 aikana noin 10 miljoonaa pääsylippua. Väestöön suhteutettuna jokainen suomalainen kävi elokuvissa keskimäärin 2,09 kertaa, mikä edusti samaa tasoa kuin kävijämäärät läpi 1970-luvun. Suomessa oli tuolloin 352 elokuvateatteria, jotka toivat ensi-iltaan 237 uutta elokuvaa. Ensi-illoista kymmenen oli kotimaisia uutuuselokuvia, ja niiden osuus kaikista katsojista oli 15,3 prosenttia. Näytöksiä elokuvateattereissa järjestettiin yhteensä 164 409.


title: Elokuvavuosi 1980

text: Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1980 olivat:Suomen elokuvakerhojen liiton lehti Projektio kokosi luettelon Suomen johtavien kriitikoiden parhaaksi arvioimista vuonna 1980 Suomen-ensi-iltansa saaneista elokuvista:Vuoden 1980 parhaaksi suomalaiselokuvaksi äänestettiin Tapio Suomisen "Täältä tullaan elämä!", joka oli myös vuoden katsotuin elokuva Suomessa.


title: Elokuvavuosi 1980

text: Elokuvakerhotoiminta oli vilkasta Suomessa 1980-luvun taitteessa. Näytäntökaudella 1979–1980 eniten kerhoesityksiä saaneet 10 elokuvaa olivat:


title: Orpokoti (elokuva)

text: Orpokoti ("El Orfanato") on Juan Antonio Bayonan ohjaama espanjalainen kauhuelokuva, jonka pääosissa on Belén Rueda, Fernando Cayo, Mabel Rivera, Roger Príncep ja Geraldine Chaplin. Elokuvan ensi-ilta oli Cannesin elokuvajuhlilla 20. toukokuuta 2007 ja se sai 14 Goya-ehdokkuutta.


title: Orpokoti (elokuva)

text: Laura muuttaa poikansa Simónin ja miehensä Carlosin kanssa entiseen orpokotiin, jossa on itsekin elänyt. Talossa kuitenkin tuntuu kummittelevan, kuuluu narahduksia ja ovia sulkeutuu itsestään. Simón saa uusia mielikuvitusystäviä, joiden läsnäolo alkaa tuntua todellisemmalta. Mielikuvitusystävät ovat Lauran lapsuuden ystäviä, jotka elivät hänen kanssaan samaan aikaan orpokodissa. Kumma kyllä yksikään lapsista ei ole vanhentunut.


title: Orpokoti (elokuva)

text: Eräänä päivänä oveen kolkuttaa vanha nainen, sosiaalityöntekijäksi ilmoittautuva Benigna Escobeda, joka on kiinnostunut Simónista ja kenties uudesta hoidosta Simónin sairauteen. Myöhemmin Laura yllättää naisen yöllä hiippailemasta pihavarastosta, mutta hän pakenee.


title: Orpokoti (elokuva)

text: Simón leikkii mielikuvitusystäviensä kanssa aarteenetsintäleikkiä, ja löytää paperit, joissa kerrotaan hänen olevan adoptoitu ja sairastavan HIV:tä. Laura ja Simón riitelevät orpokodissa vammaisille lapsille järjestettyjen naamiaiskutsujen aikana, joiden aikana Simón katoaa, ja huppua päässään pitävä poika lukitsee Lauran kylpyhuoneeseen. Laura uskoo poikansa menneen piiloon rannan luolaan, josta häntä ei löydetä. Viranomaiset arvelevat jonkun siepanneen Simónin.


title: Orpokoti (elokuva)

text: On kulunut yhdeksän kuukautta Simónin katoamisesta, eikä häntä olla vieläkään löydetty. Laura ja hänen miehensä Carlos asuvat edelleen entisessä orpokodissa.


title: Orpokoti (elokuva)

text: Eräänä päivänä he ovat ajelulla ja pysähtyvät liikennevaloihin. Laura näkee ensimmäistä kertaa poikansa katoamisen jälkeen Benigna Escobedan, joka taluttaa lastenvaunuja. Nainen huomaa Lauran ja Carlosin ja kiirehtii suojatien yli, kunnes yllättäen auto ajaa hänen ylitseen. Nainen on mennyttä, mutta Laura löytää lastenvaunuista poikanuken, jolla on säkki päässään. Paljastuu että Benigna on ollut ennen orpokodissa työntekijänä, ja hänen oma poikansa Tomás asui siellä. Poika pidettiin eristyksissä muista, sillä hän oli syntymästä asti ollut poikkeavan näköinen, ja joutui käyttämään päässään huppua. Tomás kuoli, kun muut lapset veivät hänen huppunsa, jolloin hän piiloutui rannan luolaan, jossa hukkui nousuveden tullessa.


title: Orpokoti (elokuva)

text: He kutsuvat taloon meedion, joka tuntee lasten läsnäolon. Laura yrittää kaikin keinoin saada lapsuudenystäviään esiin, mutta ei onnistu, kunnes hän leikkii lasten kanssa aarteenetsintäleikkiä, joka johdattaa hänet ulkovajaan, josta Laura löytää orpolasten jäännökset, jotka vanha nainen oli surmannut. Lauran mies saa tarpeekseen ja haluaa muuttaa pois. Hän yrittää saada vaimoaan mukaan, mutta Laura haluaa selvittää orpokodin salaisuuden. Laura pyytää itselleen kaksi päivää aikaa selvittääkseen itse poikansa kohtalon.


title: Orpokoti (elokuva)

text: Lauran pelatessa peliä lasten kanssa, hän huomaa lapsen piiloutuvan komeroon ja menee hänen peräänsä. Hän menee komeroon, ja löytää tapettien alta salaoven, joka johtaa Tomásin asuinpaikkaan, pimeään huoneeseen kellariin, josta hän löytää poikansa kuolleena. Laura tappaa itsensä lääkkeillä jäädäkseen Simónin ja muiden lasten luo ikuisesti. Lopuksi Lauran mies seisoo muistomerkillä, joka on omistettu muille orpokodin lapsille, Simónille ja Lauralle.


title: Elokuvavuosi 1979

text:
Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1979 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.
Suomalaiset kävivät elokuvateattereissa vuonna 1979 kaikkiaan noin 10,1 miljoonaa kertaa, mikä oli 3,6 prosenttia enemmän kuin vuonna 1978. Vuoden 1979 lopussa Suomessa oli 336 elokuvateatteria, jotka järjestivät vuoden aikana yhteensä 143 947 näytöstä. Teattereissa kiersi 1 580 elokuvaa. Ensi-iltaelokuvia tuotiin teattereihin 227, ja niistä oli suomalaisia yhdeksän.


title: Elokuvavuosi 1979

text: Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1979 olivat:


title: Elokuvavuosi 1979

text: Suomen elokuvakerhojen liiton lehti Projektio julkaisi luettelon Suomen johtavien kriitikoiden parhaaksi äänestämistä vuonna 1979 Suomen ensi-iltansa saaneista elokuvista:


title: Elokuvavuosi 1979

text: Suomalaisista ensi-iltaelokuvista eniten ääniä saivat "Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti, Kainuu 39" ja "Ihmemies".


title: Elokuvavuosi 1979

text: Elokuvakerhotoiminta oli vilkasta Suomessa 1980-luvun taitteessa. Näytäntökaudella 1978–1979 eniten kerhoesityksiä saaneet 10 elokuvaa olivat:


title: Elokuvavuosi 1979

text: Risto Jarvan johtaman Elokuvapoliittisen komitea vuonna 1974 tekemän esityksen mukaisesti Suomen Elokuva-arkisto (nyk. Kavi) valtiollistettiin vuonna 1979.


title: Uzbekistanin jalkapallomaajoukkue

text: Uzbekistanin jalkapallomaajoukkue edustaa Uzbekistania kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa, ja sitä hallinnoi Uzbekistanin jalkapalloliitto. Joukkue pelasi ensimmäisen ottelunsa Neuvostoliitosta irtautumisen jälkeen 17. kesäkuuta 1992 Tadžikistania vastaan. Uzbekistan on ollut vahvin joukkue uusista Keski-Aasian valtioista (Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan).


title: Uzbekistanin jalkapallomaajoukkue

text: Uzbekistan oli jo melko lähellä MM-kisoja, kun se selvitti tiensä jatkokarsintaan, jossa vastaan asettui Bahrain. FIFA määräsi ensimmäisen osaottelun uusittavaksi tuomarivirheen takia, ja Uzbekistan voitti sen 1-0. Uusinnassa joukkueet pelasivat kaksi tasapeliä (0-0 ja 1-1), ja niin Bahrain pääsi vierasmaalisäännön ansiosta jatkokarsinnan toiseen vaiheeseen.


title: Every Day Is Exactly the Same

text:
Every Day Is Exactly the Same (tunnetaan myös nimellä Halo 21) on Nine Inch Nails -yhtyeen With Teeth (2005) albumilta julkaistu kolmas single. Single julkaistiin 4. huhtikuuta 2006 vinyylilevynä.
Kappale on yksi suosituimmista albumin kappaleista The Hand That Feeds ja Onlyn lisäksi. Kappale on soinut Wanted nimisessä elokuvassa.


title: Every Day Is Exactly the Same

text: Kappale oli ehdolla Best Hard Rock Performance -palkinnon saajaksi vuoden 2007 Grammy-gaalassa.


title: Florian Liegl

text: Florian Liegl (s. 1. helmikuuta 1983, Innsbruck, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja nykyinen mäkihyppyvalmentaja.


title: Florian Liegl

text: Liegl voitti urallaan yhden maailmancupin osakilpailun Kulmin lentomäessä vuonna 2003. Saman kauden maailmancupin kokonaiskilpailussa hänen loppusijoituksensa oli viides. Kaiken kaikkiaan Liegl sijoittui maailmancupin osakilpailuissa kolmen parhaan joukkoon kahdeksan kertaa. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2003 hän sijoittui suurmäessä kahdeksanneksi ja normaalimäessä 25:nneksi sekä kuului joukkuemäessä Itävallan viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen.


title: Florian Liegl

text: Liegl voitti vuoden 2007 universiadeissa joukkuemäen kultaa sekä sijoittui normaalimäessä viidenneksi ja suurmäessä seitsemänneksi. Tuon talven jälkeen hän lopetti mäkihyppäämisen motivaation puuttumisen vuoksi. Hän toimii nykyisin Itävallan naisten mäkihyppymaajoukkueen kakkosvalmentajana.


title: Gary Anderson

text: Gary Anderson (s. 9. maaliskuuta 1951 Coleraine, Pohjois-Irlanti) on brittiläinen entinen Formula 1 -autojen suunnittelija.


title: Gary Anderson

text: Andersonin ura F1:ssä alkoi Brabham-tallin mekaanikkona vuonna 1975. Ensimmäisen F1-auton hän suunnitteli Jordanille kaudeksi . Anderson toimi Jordanin suunnittelijana vuosina 1991–1998 ja 2002–2003. Vuosina 1998−2000 hän suunnitteli autoja Jaguarille ja Stewartille.


title: Gary Anderson

text: Vuonna 2001 hän työskenteli Pohjois-Amerikassa, CART-sarjassa kilpailevassa Reynard-tallissa.


title: Gary Anderson

text: Nykyään Anderson toimii Dallaran neuvonantajana ja Irlannin television kommentaattorina.


title: Ivor Gurney

text: Ivor Gurney (28. elokuuta 1890 – 26. joulukuuta 1937) oli brittiläinen säveltäjä ja runoilija. Hän syntyi Gloucesterissä ja lauloi vuosina 1900–1906 kuoropoikana Gloucesterin katedraalissa, jossa hän sai opettajakseen Herbert Brewerin.


title: Ivor Gurney

text: Gurney pääsi vuonna 1911 stipendillä Royal College of Musiciin, jossa häntä opetti kuuluisa irlantilainen Charles Villiers Stanford.


title: Ivor Gurney

text: Gurney kärsi jonkinlaisesta maanis-depressiivisyydestä ja vietti aikuisiällään runsaasti aikaa psykiatrisissa sairaaloissa. Hän menehtyi tuberkuloosiin 47-vuotiaana.


title: Ivor Gurney

text: Säveltäjänä Gurney tunnetaan varsinkin lauluistaan. Häneltä on myös säilynyt satoja runoja.


title: Stephan Hocke

text: Stephan Hocke (s. 20. lokakuuta 1983 Suhl, Itä-Saksa) on saksalainen entinen mäkihyppääjä ja joukkuemäen olympiavoittaja Salt Lake Citystä 2002. Samojen kisojen suurmäessä hän oli kahdestoista, samoin Liberecin MM-suurmäessä 2009.


title: Stephan Hocke

text: Hocke voitti urallaan yhden maailmancuposakilpailun, Sveitsin Engelbergissä joulukuussa 2001. Saman kauden maailmancupissa hänen lopullinen sijoituksensa oli yhdeksäs.


title: Stephan Hocke

text: Hocke aloitti yhdistetyn 9-vuotiaana isäänsä seuraten. Hän kuitenkin vaihtoi lajia viiden vuoden kuluttua mäkihyppyyn. Kaudella 1997-1998 hän sai ensimmäisen arvokisavoittonsa saavuttaen ykkössijan Saksan nuorten mestaruuskilpailuissa. Hocken ensimmäiset kansainväliset kilpailut olivat kesäkisat 2001.


title: Stephan Hocke

text: Kausi 2001-2002 oli Hocken ensimmäinen maailmancupissa. Hänen alkukautensa oli lupaava, sillä Hocke oli toistuvasti kymmenen kärjessä. Hocke sai myös muutaman palkintopallisijoituksen. Hän voitti jo avauskaudellaan yhden osakilpailun, joulukuussa Sveitsissä käydyn suurmäen osakilpailun, mikä myös jäi hänen ainoakseen. Hocken tahti hiipui hieman loppukautta kohden, mutta hän sijoittui lopullisessa pistetaulukossa yhdeksänneksi.


title: Stephan Hocke

text: Hocke valittiin edustamaan Saksaa olympialaisiin. Hän edusti Saksaa suurmäessä sijoittuen kahdenneksitoista sekä joukkuekilpailussa, jonka Saksa voitti. Hocke hyppäsi kolmannella osuudella ja sai kultamitalin.


title: Stephan Hocke

text: Seuraava kausi ei sujunut Hockelta edellisen veroisesti. Hänen sijoituksensa jäivät useimmiten 20:n huonommalle puolelle, joten Hocke kilpaili kauden loppuun Continental cupissa. Hänen loppusijoituksensa maailmancupissa oli vasta 52.


title: Stephan Hocke

text: Kesällä 2003 Hocke kaatui harjoitellessaan ja loukkasi itsensä. Koko alkukausi jäi häneltä väliin. Hän palasi maailmancupiin marraskuussa 2003. Keväällä hän osallistui sekä Continental cupiin että maailmancupiin. Talvella 2004-2005 Hocke kilpaili maailmancupissa ja ylsikin kerran viidenneksi. Se oli Hocken paras sijoitus muutamaan vuoteen. Hänet valittiinkin Saksan joukkueeseen MM-kilpailuihin. Hocke toimi kilpailuissa kuitenkin vain varamiehenä eikä päässyt kilpailemaan. Loppukaudesta hän hyppäsi vielä henkilökohtaisen ennätyksensä 208,5 metriä Planican lentomäestä. Hocke jäi maailmancupissa sijalle 27.


title: Stephan Hocke

text: Kesällä 2005 Hockella oli vaikeuksia yltää toiselle kierrokselle kesäkiertueen osakilpailuissa. Hän aloittikin kauden Continental cupin puolella. Siellä Hocke ylsi usein kymmenen kärkeen, mutta maailmancupissa toiselle kierrokselle pääseminen tuotti vaikeuksia. Hocke ylsi sinne vain kerran ja silloinkin jäi 29:nneksi.


title: Stephan Hocke

text: Kesäkiertueella 2006 Hocke ylsi sijalle 17. Hänen maailmancupkautensa meni kuitenkin pilalle, sillä hän loukkaantui harjoitusleirillä marraskuussa. Hocke palasi kuitenkin Continental cupiin jo seuraavan kuukauden aikana. Hyvien suoritustensa johdosta Hocke palasi tammikuussa maailmancupiin. Hänet valittiin Saksan joukkueeseen MM-kilpailuihin. Hocke osallistui kaikkiin kolmeen kilpailuun. Hän oli normaalimäessä 27. ja karsiutui täpärästi toiselta kierrokselta suurmäessä. Hocke hyppäsi Saksan joukkueessa joukkuemäen avausosuuden. Loppukauden maailmancuposakilpailuissa Hocke ei saanut pisteitä ja sijoittui pistetaulukossa sijalle 65.


title: Stephan Hocke

text: Kesällä 2007 Hocke hyppäsi lupaavasti. Hän ei kuitenkaan kyennyt pitämään kuntoaan yllä koko vuoden ajan ja siirtyikin jälleen Continental cupiin. Siellä hän hyppäsi seuraavankin kauden. Hän avasi kauden 2008-2009 voittamalla neljä ensimmäistä Continental cupin osakilpailua. Hocke pääsikin näyttämään osaamistaan maailmancupiin ja sijoittui toistuvasti kahdenkymmenen parhaan joukkoon. Hocke sijoittui maailmancupissa sijalle 32. Seuraava kausi oli heikompi, ja hän sai vain kolme pistettä ja sijan 80. Hocke ei edustanut Saksaa olympialaisissa.


title: Stephan Hocke

text: Syksyn 2010 Hocke aloitti Continental cupissa. Hän hyppäsi siellä kuusi kilpailua, joista Hocke voitti kolme. Hän palasikin pian maailmancupiin. Kolmannessa kilpailussaan Hocke sijoittui lupaavasti sijalle viisi. Hocke pääsi edustamaan Saksaa mäkiviikolle. Hän läpäisi karsinnat jokaisessa kilpailussa ja sai pisteitä kolmessa neljästä osakilpailusta. Hyvät otteet poikivatkin Hockelle lisää maailmancup-edustuksia. Loppukaudesta hän joutui muutaman kilpailun ajaksi Continental Cupiin, mutta Hocke sai myös maailmancupin kilpailuja. Kesällä 2011 Hocke osallistui kesä-GP-kiertueelle. Hänen paras sijoituksensa oli kuudes. Hocke pääsi hyppäämään mäkiviikolle yltäen Oberstdorfin kilpailussa kahdeksanneksi. Mäkiviikon lopputuloksissa Hocke oli kuudestoista.


title: Stephan Hocke

text: Hocke ilmoitti joulukuussa 2012 lopettavansa uransa, koska hänen mukaansa harjoitteluolosuhteet olivat huonot ja varustekilpailu on muuttunut liian kovaksi.


title: M/S Westgard

text: M/S Westgard () on suomalaisen Bore -varustamon omistuksessa oleva kuivarahtialus. Alus on rakennettu vuonna 2000 Scheepswerf Petersin telakalla Kampenissa, Alankomaissa. Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 208 ja puutavarakapasiteetti 5 500 m³. Kuollutta painoa "Westgardilla" on 3 790 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy kulkemaan useimmissa jääolosuhteissa yksin. Alus on rekisteröity Alankomaiden lipun alle ja sen kotisatama on Rotterdam.


title: M/S Westgard

text: Westgardin sisaraluksia ovat M/S Ostgard, M/S Sydgard ja M/S Nordgard.


title: M/S Westgard

text: Alus valmistui vuonna 2000 alankomaalaiselta Scheepswerf Petersin telakalta. 16. helmikuuta 2006 alus sai nykyisen "Westgard" -nimensä. Aikaisempi nimi oli "Sabinia".


title: Luettelo Eurovision laulukilpailun voittajista

text: Tämä on luettelo Euroopan yleisradiounionin jäsenmaiden järjestämän vuosittaisen Eurovision laulukilpailun voittajista. Kilpailu on järjestetty vuosittain vuodesta 1956 alkaen ja on siten yksi maailman pisimpään jatkuneista televisio-ohjelmista. Voittaja päätetään käyttäen vaihtelevia äänestystapoja. Eniten pisteitä saanut maa julistetaan voittajaksi.


text: Vuoden kilpailu oli järjestyksessään 63. Kilpailun on voittanut yhteensä 27 maata, yksi voittaja joka vuonna lukuun ottamatta vuotta , jolloin voitto jaettiin neljän maan kesken. Eniten voittoja on Irlannilla, joka on voittanut kilpailun seitsemän kertaa. Pisin kilpailuhistoria ilman voittoja on ollut Portugalilla, joka sai odottaa 53 vuotta ennen kuin voitti vuoden kisat 49. osallistumiskerrallaan. Tällä hetkellä pisimpään ilman voittoa kilpaillut maa on Malta, joka tuli mukaan vuonna . Toisaalta Kyproksella on enemmän osallistumiskertoja (35). Maltalla ja lisäksi Islannilla osallistumisia on 31. Ainoa henkilö, joka on voittanut kilpailun useammin kuin kerran, on Irlannin Johnny Logan: laulajana vuonna 1980, laulaja-lauluntekijänä vuonna 1987 ja kirjoittajana Linda Martinille vuonna 1992.Tasatilanteet on merkitty "kursiivilla".


text: Vuosien 1966 ja 1973 sekä vuosien 1977 ja 1998 välillä esiintyjät saivat laulaa vain oman maansa kielellä, joten tämän vuoksi vain Malta, Iso-Britannia ja Irlanti saivat laulaa englanniksi. Ranskaksi saivat laulaa ainoastaan Ranska, Monaco, Sveitsi, Luxemburg ja Belgia.


title: Hideharu Miyahira

text: Hideharu Miyahira (, s. 21. joulukuuta 1973, Otaru, Hokkaidō) on japanilainen entinen mäkihyppääjä.


title: Hideharu Miyahira

text: Miyahira voitti urallaan yhteensä neljä MM-mitalia, joista henkilökohtaisia vuoden 1999 maailmanmestaruuskilpailuiden normaalimäen hopea ja suurmäen pronssi. Lisäksi hän oli voittamassa Japanin joukkueessa joukkuemäen hopeaa 1999 ja 2003.


title: Hideharu Miyahira

text: Maailmancupin osakilpailuvoittoja Miyahiralla on kaksi kappaletta, joista toinen lentomäessä ja toinen joukkuekilpailussa..


title: Hideharu Miyahira

text: Hän lopetti uransa vuonna 2006.


title: Pydnan taistelu

text: Pydnan taistelu käytiin Rooman tasavallan ja Makedonian valtakunnan välillä 22. kesäkuuta 168 eaa. Taistelussa Lucius Aemilius Paulluksen johtama Rooman armeija voitti kuningas Perseuksen komentaman makedonialaisarmeijan. Sen tuloksena kolmas makedonialaissota päättyi, ja Makedonia sekä myöhemmin koko Kreikka päätyivät roomalaisten haltuun.


title: Pydnan taistelu

text: Perseus kärsi tappion Pydnassa lähinnä Rooman taktisen järjestelmän vuoksi. Osasyy oli myös taistelun hajanainen alku, jonka johdosta makedonialaiset eivät pystyneet ryhmittäytymään kunnolla taistelujärjestykseen. Se osoittikin, että roomalaisten manipuli-taktiikka oli joustavampi kuin kömpelömpi falangi. Taistelua onkin sanottu klassiseksi esimerkiksi legioonan ja falangin kohtaamisesta.


title: Pydnan taistelu

text:
Toisen makedonialaissodan jälkeen Makedonian ja Rooman välit olivat edelleen kehnot, eikä niitä ollut yritettykään parantaa.
Filippos V:n poika Perseus nousi valtaistuimelle vuonna 179 eaa. Isänsä tavoin hän vihasi Roomaa ja alkoikin heti haastaa roomalaisten arvovaltaa eri alueilla. Perseus otti vaimokseen Seleukidien valtakunnan kuninkaan Seleukos IV Filopatorin tyttären Laodiken ja teki liittolaissopimuksia muun muassa Kreikan, Epeiroksen, Seleukidien, Rhodoksen sekä useiden roomalaisvastaisten traakialais- ja illyrialaisheimojen kanssa. Hän marssitti armeijansa sekä Pohjois-Makedoniaan että etelään Kreikkaan ja rikkoi siten Makedonian aiempia sopimuksia Rooman kanssa. Lopuksi Perseus muodosti liiton Akhaian liiton ja muiden Kreikan kaupunkivaltioiden kanssa uhaten roomalaisten määräysvaltaa Makedoniassa ja Kreikassa.


title: Pydnan taistelu

text: Vuonna 172 eaa. Rooman uskollinen liittolainen ja Makedonian vihamies, Pergamonin kuningas Eumenes II tuli epäluuloiseksi ja kertoi roomalaisille Perseuksen toimista syyttäen tätä Pergamonin rajojen loukkaamisesta. Rooman senaatti ei kuitenkaan vielä kiinnittänyt asiaan paljon huomiota, koska roomalaisten huomio oli Illyriassa, missä he joutuivat toistuvasti taistelemaan paikallisia heimoja vastaan. Mielipiteet kuitenkin muuttuivat, kun Illyrian ongelmat ja Eumeneen salamurhayritys yhdistettiin Perseukseen. Senaatti päätti sotilaallisista toimista Perseusta vastaan, ja Rooma lähetti legioonalaisia ja lähettiläitä Epeirokseen ja Kreikkaan turvaamaan hyökkäysreitit Makedoniaan ja varmistamaan kreikkalaisten kaupunkien tuen Roomalle.


title: Pydnan taistelu

text: Sota julistettiin keväällä 171 eaa. Ensimmäisinä viikkoina roomalaiset onnistuivat saamaan lukuisia pieniä voittoja makedonialaisista, mutta Perseus voitti myöhemmin samana vuonna roomalaisen konsuli Publius Licinius Crassuksen johtaman roomalaisarmeijan Kallinikoksen taistelussa Larissan lähettyvillä. 250 roomalaista kaatui ja 6 000 jäi vangeiksi. Crassus ja hänen seuraajansa eivät osoittaneet kovinkaan suurta kyvykkyyttä taistelussa, ja heidän joukkojensa liikkeet olivat huonosti koordinoituja. Samana vuonna taistelun jälkeen preettori Lucretius Galluksen ja myöhemmin L. Hortensiuksen joukot ryöstivät useita makedonialaismielisiä kaupunkeja, mikä lietsoi vihaa kreikkalaisissa.


title: Pydnan taistelu

text: Seuraavina vuosina sota juuttui paikoilleen eikä kumpikaan puoli saanut strategista etua. Roomalaiset päätyivät lähinnä ryöstelemään makedonialaisia ja kreikkalaisia kaupunkeja. Perseus taas siirtyi puolustuskannalle ja keskittyi linnoittamaan asemiaan Makedonian rajalla. Vuonna 169 eaa. konsuli Quintus Marcius Philippus otti Makedoniassa olevan armeijan komentoonsa, muttei pystynyt pakottamaan makedonialaisia ratkaisevaan taisteluun, vaikka hänen onnistuikin murtautua äärimmäisen vaikeakulkuisen vuoristoalueen yli Olymposvuoren lähellä olevalle tasangolle ja vallata Herakleion, Dion sekä muut rannikkoalueen kaupungit.


title: Pydnan taistelu

text: Lucius Aemilius Paullus valittiin uransa toisen kerran konsuliksi 15. maaliskuuta 168 eaa., ja hänestä tuli Makedoniassa olevan armeijan komentaja. Kesäkuun alussa 168 eaa. Paullus saapui Rooman armeijan leiriin lähellä Filan kaupunkia.


title: Pydnan taistelu

text: Roomalaisilla oli noin 35 000–40 000 miestä, mukaan lukien kaksi legioonaa. Näissä legioonissa oli poikkeuksellisesti 6 000 jalkaväkimiestä ja 300 ratsumiestä, kun normaalivahvuus oli 5 200 miestä. Ne olivat myös kokeneita, koska niihin kuului toisen puunilaissodan ja sitä seuranneiden konfliktien veteraaneja. Toisaalta legioonat olivat myös jossain määrin ikääntyneitä.


title: Pydnan taistelu

text: Armeija, jonka vahvuus oli 14 000 jalkaväki- ja 600 ratsumiestä, kutsuttiin palvelukseen ja lähetettiin Makedoniaan Paulluksen mukana täydentämään legioonat määrävahvuuteensa. Joukot olivat pääasiassa roomalaisia ja latinalaisia. Liittolaisjoukkoja oli Makedoniassa jo ennestään: itaaleja, kreetalaisia, marrukiineja, pelignejä, traakialaisia ja samnilaisia. Numidialaiset olivat antaneet roomalaisille myös sotanorsuja, ja maavoimien tukena oli preettori Gnaeus Octaviuksen komentama laivastoeskaaderi.


title: Pydnan taistelu

text: Pydnassa legioonat olivat keskustassa, Rooman liittolaiset niiden vieressä, ratsuväki sivustoilla ja 22 norsua oikealla sivustalla.


title: Pydnan taistelu

text: Perseuksen armeijan taktiikka, varustus ja kokoonpano periytyi Aleksanteri Suuren ja Filippos II:n sotavoimista. Armeijaan kuului makedonialaisten värväämiä ulkomaalaisia palkkasoturijoukkoja, mutta sen iskukykyisin voima oli 21 000 miehen suuruinen peitsifalangi, jonka aseena oli "sarissa", noin 6,3 metriä pitkä keihäs. Sarissaa piti käsitellä kahdella kädellä, joten käsivarteen oli kiinnitetty pyöreä kilpi ("pelta"). Lisäksi miehillä oli pronssinen kypärä, kovetetusta pellavasta tehty rintapanssari ja säärisuojat.


title: Pydnan taistelu

text: Falangin iskuvoima suuntautui eteenpäin eikä se voinut puolustautua sivustasta tulevia hyökkäyksiä vastaan, joten sen kylkiä piti suojata muilla jalkaväki- tai ratsuväkiyksiköillä. Falangisotilailla oli tosin miekka, mutta heitä ei ollut yleensä koulutettu miekkamiehiksi. Falangin valio-osasto Pydnassa oli kuninkaallinen kaarti eli "agema", johon kuului 2 000–3 000 miestä ja jota komensivat Leonnatos ja Thrasippos. Loput makedonialaisten falangista oli jaettu pronssikilpiin ("khalkaspides"), jotka taistelivat vasemmalla puolella, ja valkokilpiin ("leukaspides") oikealla puolella.


title: Pydnan taistelu

text: Tiheä keihäsmuuri pelotti useampia vastustajia, ja falangi oli vaikea voittaa edestä päin, kunhan se vain pysyi linjassa. Paullus ei ollut aikaisemmin nähnyt falangia taistelussa, ja myöhemmin hän myönsi, että hänen elämänsä kauhistuttavin näky oli ollut makedonialaisten falangi etenemässä kohti hänen miehiään.


title: Pydnan taistelu

text: Paionialaisten, agrianien ja muiden liittolaisten joukoissa oli 3 000 miestä. Armeijassa oli myös 2 000 galatialaista, 3 000 traakialaista, 3 000 kreetalaista ja jonkin verran kreikkalaisia Leonideksen komennossa. Perseus oli myös kerännyt Makedoniasta 3 000 ratsumiestä, ja lisäksi Odrysian kuningas Kotys VI oli antanut hänelle 1 000 ratsumiestä ja 1 000 jalkaväkimiestä, joten hänen armeijassaan oli yhteensä noin 40 000 jalkaväki- ja 4 000 ratsumiestä.


title: Pydnan taistelu

text: Roomalaisten leiri sijaitsi Filan alueella, mistä sai hyvin huonosti vettä, joten Paullus käski aluksi kaivaa kaivoja vedensaannin turvaamiseksi. Tämän jälkeen hän tiedusteli upseeriensa kanssa Elpeus-joen (nyk. Mavrólongo) aluetta, ja eteni sitten muutaman kilometrin pohjoiseen ja käski armeijan leiriytyä joen etelärannalle. Tiedusteluissa oli saatu selville, että Perseus oli linnoittanut Olymposvuoren ja merenrannan välisen alueen ja kaikki miehet ja naiset oli määrätty rakentamaan linnoituslaitteita. Valleilla oli erikokoisia heittokoneita, joten puolustuslinja oli erittäin vahva ja hyökkäys olisi ollut vaarallinen yritys.


title: Pydnan taistelu

text: Samaan aikaan Paulluksen leiriin tuli tieto Perseuksen liittolaisen tappioista Illyriassa. Se rohkaisi roomalaisia, mutta vielä oli päätettävä, miten hyökkäys toteutettaisiin. Paullus kutsuikin upseerinsa "consiliumiin" keskustelemaan tilanteesta. Jotkut kannattivat suoraa hyökkäystä makedonialaisten puolustuslinjoja vastaan, kun taas toiset ehdottivat, että Octaviuksen laivat hyökkäisivät makedonialaisten kimppuun mereltä kauempana pohjoisessa, jolloin Perseus joutuisi vetämään joukkonsa pois asemista.


title: Pydnan taistelu

text:
Paullus ei kuitenkaan innostunut näistä ehdotuksista, ja kokouksen päätyttyä hän kutsui puheilleen kaksi Perrhaibiasta kotoisin olevaa kauppiasta, jotka tunsivat alueen hyvin. He kertoivat, ettei maasto ollut erityisen vaikeaa mutta Perseus oli asettanut osastoja puolustamaan vuoristoreittejä. Paullus päätti näiden tietojen perusteella lähettää tribuuni Publius Cornelius Scipio Nasican komentaman marssiosaston Herakleionista vuorten yli vihollisen selustaan kauppiaiden opastamina. Paullus toivoi yllättävänsä vihollisen ja valtaavansa sen asemat, jolloin pääjoukko voisi tunkeutua puolustuslinjan lävitse. Taisteluosaston koosta ei ole varmaa tietoa, mutta Livius ja Polybios kertovat siinä olleen 5 000 miestä ja Plutarkhos 8 000 jalkaväki- ja 320 ratsumiestä.
Paullus päätti harhauttaa Perseusta, joten hän käski Octaviuksen laivojen purjehtia Herakleioniin ja kerätä sen jälkeen muonavaroja kymmenen päivää. Myös Nasican osaston piti matkata aluksi Herakleioniin ja antaa näin Perseuksen uskoa, että iskuosaston oli määrä nousta laivoihin ja suorittaa maihinnousu pohjoisessa, makedonialaisten selustassa. Mutta kun osasto oli Herakleionissa, Nasica marssikin oppaiden avulla länteen kohti Pythionin lähellä olevaa solaa, aikeenaan hyökätä makedonialaisten kimppuun selustasta.


title: Pydnan taistelu

text: Seuraavana päivänä Paullus teki harhautushyökkäyksiä makedonialaisten asemia vastaan Elpeus-joella. Tavoitteena oli kiinnittää Perseuksen huomio pois Nasican osastosta. Vaikean maaston takia taisteluita käytiin pääasiassa kevyen jalkaväen kesken. Makedonialaiset olivat vahvoilla, ja roomalaiset kärsivät tappioita vihollisen heittoaseiden takia. Parin päivän taisteluiden jälkeen Paullus kutsui joukkonsa takaisin.


title: Pydnan taistelu

text: Tällä välin Nasica oli päässyt määränpäähänsä ja hyökännyt aamuyöllä. Makedonialaisten asemat vallattiin kiivassa lähitaistelussa, jossa roomalaiset olivat selvästi vahvempia. Tämän jälkeen osasto laskeutui Petran solan kautta tasangolle, lähelle Dionin kaupunkia.


title: Pydnan taistelu

text: Eräs roomalaisten riveissä taistellut kreetalainen siirtyi Perseuksen puolelle ja kertoi, että roomalaisten taisteluosasto oli makedonialaisten selustassa. Perseus kokosi 10 000 palkkasotilasta ja 2 000 makedonialaista ja lähetti nämä Milon komennossa roomalaisia vastaan. Osasto kuitenkin lyötiin, ja Perseus päätti vetäytyä lähelle Katerinin kylää Pydnasta etelään. Tämä maasto sopi myös paremmin falangille. Paullus ylitti joukkoineen Elpeus-joen kohtaamatta lainkaan vastarintaa ja liittyi Nasican osastoon.


title: Pydnan taistelu

text: Perseus oli vaikeassa tilanteessa, sillä hänen täytyi kohdata vihollinen taistelussa, jotta hänen arvovaltansa ei kärsisi. Hän ryhmitti 21. kesäkuuta armeijansa Pydnan eteläpuolella olevalle tasangolle. Paullus hämmästyi vihollisen päättäväisyydestä, mutta ei hyökännyt, vaikka monet hänen miehistään olivatkin eri mieltä. Nasica kehotti Paullusta hyökkäämään viipymättä, koska Perseuksen armeija oli nyt avoimella kentällä, mutta Liviuksen mukaan Paullus oli vastannut:


title: Pydnan taistelu

text: Tämä oli todennäköisesti viisas päätös, sillä roomalaiset olivat uupuneita, kuri uhkasi romahtaa ja kiireesti kootut muodostelmat olivat hajanaisia. Perseuksen armeija oli taas täysissä voimissaan ja valmiina taisteluun. Oli epätodennäköistä, että roomalaiset olisivat voineet lyödä heidät. Paullus käski armeijansa vetäytyä hyvässä järjestyksessä hyökkäysten varalta, ja Perseus sai tyytyä moraaliseen voittoon vihollisen vetäytyessä. Roomalaisten armeija leiriytyi Olympos-vuoren länsirinteille makedonialaisten entisistä asemista länteen.


title: Pydnan taistelu

text: Samana yönä sattui kuunpimennys, joka pelotti makedonialaisia. Liviuksen mukaan tribuuni Gaius Sulpicius Gallus selitti ilmiön roomalaisille, joten heidän leirissään ei syntynyt yhtä suurta paniikkia kuin makedonialaisilla. Paullus käski uhrata yksitoista hiehoa ja yhden härän Herakleelle. Pimennys aiheutti kuitenkin suurta levottomuutta makedonialaisten leirissä, sillä se ennusti yleensä kuninkaan loppua.


title: Pydnan taistelu

text:
Taistelun alusta on monia tarinoita. Lähellä roomalaisten leiriä oli joki, josta roomalaiset ja makedonialaiset hakivat juomavetensä. Liviuksen mukaan roomalaisten puolella puolustivat marrukiinien ja pelignien kohortit, makedonialaisten puolella taas 800 traakialaista. Päivällä 22. kesäkuuta roomalaisorjien kantojuhta pelästyi ja juoksi joen yli kohti traakialaisia, jolloin roomalaiset juoksivat sen perään ja tappoivat yhden traakialaissotilaan. Tästä seurasi ensin pieni kahakka, johon liittyi ensin molempien osapuolten etuvartiot ja sitten pääarmeijat. Plutarkhoksen mukaan Paullus päästi tarkoituksella hevosen juoksemaan vihollisleiriin provosoidakseen taistelun, mutta tämä pitää tuskin paikkansa. Paullus tajusi kuitenkin, että taistelu oli väistämätön, ja kävi leirissä rohkaisemassa sotilaitaan.
Taistelun tarkka sijainti on pystytty kartoittamaan. Antiikin lähteet kertovat Pydnan taistelun sijainnin olleen Pydnan kaupungin eteläpuolella olevalla tasangolla. Plutarkhoksen mukaan tämä maasto oli juuri oikeanlaista falangille ja tasangolle lähellä oleville rinteille pystyttiin sijoittamaan kevytaseisia jalkaväkijoukkoja.