title: Suomen työväen vasemmistoryhmä

text: Keväällä vasemmistoryhmä vastusti SAJ:sta irtautuneiden sosialidemokraattien johtamien liittojen hajottamista ja uusien SAJ:n alaisten liittojen perustamista. Samanaikaisesti SKP vahvisti asemiaan ammattiliitoissa ja kolme vasemmistoryhmää kannattanutta ay-johtajaa joutui eroamaan tehtävästään. Lähteä saivat Wälläri (Kuljetustyöläisten liitto), Nurminen (Rakennustyöläisten liitto) ja Nestori Aronen (Puuteollisuustyöväen liitto). Nurminen erosi SAJ:n toimeenpanevasta valiokunnasta. Kusti Kulo erotettiin SAJ:n valistustyön johdosta kesäkuussa. Kesällä vasemmistoryhmä esitti SAJ:n johdolle, että se järjestäisi SDP:n kanssa yhteistoimintaa lapuanliikkeen vastustamiseksi, mutta SAJ torjui aloitteen. Heinäkuussa viranomaiset kielsivät kaiken SAJ:n alaisen toiminnan ja sen järjestöt lakkautettiin.


title: Suomen työväen vasemmistoryhmä

text: Suomen sosialististen työväenyhdistysten keskuskomitea osallistui Suomen ammattiyhdistysten keskusliiton perustamiseen yhdessä SDP:n kanssa. SDP-johtoisen Ammatillisten järjestöjen valtuuskunnan ja sosialistien keskuskomitean välinen yhteistyösopimus allekirjoitettiin Helsingissä 31. heinäkuuta 1930.


title: Suomen työväen vasemmistoryhmä

text: Vasemmistoryhmän toimintaa jatkoi "Helsingin työväenyhdistyksen kirjallisuusseura Arla", jonka sosialistijohto perusti yhdyssiteekseen 18. helmikuuta 1931. Arla toimi (ainakin) 1930-luvun alkupuolen. Vuonna 1935 Wälläri seuraajineen liittyi SDP:hen, jossa hänen suuntauksensa tukikohdaksi muodostui Kuljetustyöväen sosialidemokraattinen yhdistys.


title: Escape (Enrique Iglesiasin albumi)

text: Escape on espanjalaislaulaja Enrique Iglesiasin viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Lisäksi vuoden 2002 loppupuolella julkaistiin erikoispainos, joka sisälsi kaksi uutta kappaletta.


title: Escape (Enrique Iglesiasin albumi)

text: "Escapen" tunnetuin kappale on singlenäkin julkaistu "Hero", josta albumilla on myös espanjankielinen versio "Héroe" ja nopeatempoisempi Metro Mix -versio. Espanjankieliset versiot on tehty lisäksi kappaleista "Escape" ("Escapar") ja "Don't Turn Off the Lights" ("No Apagues la Luz"). Singleinä julkaistiin "Heron" lisäksi "Escape", "Don't Turn Off the Lights", "Love to See You Cry", "Maybe" ja "To Love a Woman".


title: Escape (Enrique Iglesiasin albumi)

text: Yhteensä albumilla on kymmenen kappaletta, joiden lisäksi se sisältää kolme espanjankielistä versiota sekä "Heron" Metro Mix -version. Erikoispainoksen kaksi uutta kappaletta olivat Mark Taylorin tekemä remix "Maybe"-kappaleesta ja Lionel Richien kanssa laulettu duetto "To Love a Woman".


title: Escape (Enrique Iglesiasin albumi)

text: "Escape" debytoi Billboard 200 -listalla sijalla 2. myyden 267 000 kappaletta ensimmäisen viikon aikana. Se oli Iglesiasin korkein debytointi kyseisellä listalla. Samanaikaisesti albumin tunnetuin kappale, "Hero" nousi Ison-Britannian listakärkeen tehden Iglesiasista ensimmäisen latinoartistin, joka on pitänyt yhtä aikaa hallussaan sekä albumi- että singlelistan kärkipaikkaa.


title: Escape (Enrique Iglesiasin albumi)

text: Yhdysvalloissa "Escape" myi triplaplatinaa, Isossa-Britanniassa nelinkertaista platinaa, Irlannissa viisinkertaista platinaa, Kanadassa kuusinkertaista platinaa, Australiassa viisinkertaista platinaa, Intiassa triplaplatinaa ja Saksassa tuplaplatinaa. Toistaiseksi albumia on myyty maailmanlaajuisesti yli yhdeksän miljoonaa kappaletta, mikä tekee siitä Iglesiasin myydyimmän albumin.


title: Villi lapsi (Pelle Miljoonan albumi)

text: Villi lapsi on Pelle Miljoona & Rockers -yhtyeen albumi vuodelta 2002. Poptorin julkaisema albumi sisältää uusia versioita Pelle Miljoonan vuosien 1978–1980 hiteistä sekä Ratsia-coverin ”Lontoon skidit”.


title: Villi lapsi (Pelle Miljoonan albumi)

text: Kaikki kappaleet sovittanut Rockers.


title: Walter Hagen

text: Walter Charles Hagen (21. joulukuuta 1892 – 6. lokakuuta 1969) oli yhdysvaltalainen golfaaja. Hagenin ensimmäisen merkittävä saavutus oli U.S. Openin voitto vuonna 1914. Hän saavutti urallaan kaikkiaan 11 major-turnausvoittoa, mikä on historian kolmanneksi suurin määrä.


title: Walter Hagen

text: Hagen oli nuoruudessaan myös lahjakas baseballpelaaja, mutta muutti urasuunnitelmiaan ja saavutti menestystä golfissa jo 1910-luvulla.


title: Walter Hagen

text: Hagen kuoli Michiganin Traverse Cityssä 76 vuoden ikäisenä. Hän on golfin historian tunnetuimpia pelaajia, ja "Golf Digest" -lehti nimesikin hänet vuonna 2000 lajin kaikkien aikojen seitsemänneksi suurimmaksi mestariksi. Hagen kelpuutettiin World Golf Hall of Fameen vuonna 1974.


title: UAE

text: UAE on alun perin Bernd Schmidtin kehittämä emulaattoriohjelma, joka emuloi Commodoren Amiga-tietokonemallistoa. Se on GNU GPL:llä julkaistu vapaaohjelma.


title: UAE

text: UAE tuli alun perin sanoista "Unusable Amiga Emulator" (), koska se ei toiminut. Sittemmin siitä tuli "Unix Amiga Emulator" ja monia muita. Koska mikään pitemmistä nimistä ei nykyisin kuvaa ohjelmistoa, on sen nimi pelkästään UAE.


title: UAE

text: Ensimmäinen versio ohjelmasta julkaistiin 1995. UAE oli pitkään käytännössä käyttökelvoton, koska 1990-luvun puolivälin PC:eiden laskuteho ei riittänyt Amigan emulointiin. Ohjelmiston kehittyessä ja PC:eiden tehon kasvaessa se pikkuhiljaa saavutti kyvyn reaaliaikaiseen emulointiin, pystyen vuoteen 1998 mennessä emuloimaan Amiga 500:aa suurin piirtein täydellä nopeudella.


title: UAE

text: Nykyisin UAE on tehokas ja liki kattava Amiga-emulaattori. Se emuloi Amigan OCS-, ECS- ja AGA-piirisarjoja sekä Amigan I/O-laitteita ja prosessoreita (Motorolan 68k-sarjaa). UAE on käännetty useille käyttöjärjestelmille, mukaan lukien Microsoft Windows, Linux, MacOS, RISC OS, Xbox-konsoli ja jopa AmigaOs ja AROS, joissa se mahdollistaa Amigan piirejä vaativien ohjelmien ajamisen PowerPC-laitteistoissa. UAE käyttää Amigan levykkeistä tehtyjä levykuvia. Useimmat Amigan ohjelmat saa toimimaan UAE:lla, mutta jotkin ohjelmat vaativat käytettävän prosessorin ja piirisarjojen tarkkaa konfigurointia.


title: UAE

text: UAE vaatii toimiakseen Amigan Kickstart-ROM:ien sisällöt, jotka ovat tekijänoikeudella suojattuja, ja joita on vaikea hankkia laillisesti, ellei omista Amigaa.


title: UAE

text: UAE:sta on kaksi päähaarautumaa: Windowsille tehty WinUAE, joka on projekteista aktiivisempi, ja muille järjestelmille tehty E-UAE. WinUAE:ta kehittää suomalainen Toni Wilen, E-UAE:ta Richard Drummond.


title: Tony Laureano

text: Tony Laureano on alun perin Puerto Ricosta kotoisin oleva extreme metal -rumpali. Hän on soittanut lukuisissa death ja black metal -kokoonpainoissa, kuten Dimmu Borgir, Nile, Malevolent Creation ja Aurora Borealis. Dimmu Borgirissa ja 1349:ssä Laureano toimii tuuraavana keikkarumpalina. Hän soittaa nykyään Belphegor-nimisen black metal -yhtyeen riveissä.


title: Pierre Savorgnan de Brazza

text: Pierre Paul François Camille Savorgnan de Brazza (; 1852 – 1905) oli tutkimusmatkailija. Alun perin italialainen de Brazza hankki Ranskan kansalaisuuden ja auttoi Ranskaa varmistamaan itselleen Ranskan Kongon siirtomaan. Hänen mukaansa on nimetty nykyisen Kongon tasavallan pääkaupunki Brazzaville.


title: Pierre Savorgnan de Brazza

text: De Brazza syntyi alkujaan nimellä Pietro di Brazza Savorgnani Italiassa paikalliseen yläluokkaan kuuluneille vanhemmille. Hän haaveili nuorena urasta laivastossa, mutta Italian laivasto ei häntä houkutellut. Niinpä hän aloitti opiskelut Ranskan laivastoakatemiassa vuonna 1870. 21-vuotiaana de Brazzasta tuli Ranskan kansalainen ja hän vaihtoi nimensä ranskalaiseen muotoon.


title: Pierre Savorgnan de Brazza

text: Palveltuaan Saksan–Ranskan sodassa de Brazza osallistui ranskalaisten orjuudenvastaiseen retkikuntaan nykyisen Gabonin alueella. Siellä hän alkoi kiinnostua Afrikan sisäosien tutkimisesta. Alue oli vielä tuolloin eurooppalaisille paljolti tuntematon. De Brazza palasi läntiseen Keski-Afrikkaan vuonna 1875 ja teki ensimmäisen tutkimusmatkansa mantereen sisäosiin. Tutkimusmatkojensa takia hän sai työtarjouksen Belgian kuningas Leopold II:lta, joka yritti tuolloin turvata Kongojoen aluetta oman valtansa alle. De Brazza teki kuitenkin seuraavan tutkimusmatkansa taas Ranskan alaisuudessa kilpaillen nyt Kongon varmistamisesta Leopod II:lle työskennelleen Henry Morton Stanleyn kanssa. De Brazza saavutti Kongojoen vuonna 1880 ja neuvotteli sopimuksen paikallisten tekejen kuningas Makokon kanssa muodostaen Ranskan Kongon protektoraatin edeltäjän. Samana vuonna de Brazza perusti myös ranskalaisen siirtokunnan Malebon altaan rannalle. Paikasta tuli myöhemmin de Brazzan mukaan nimetty Brazzavillen kaupunki.


title: Pierre Savorgnan de Brazza

text: Vuoden 1884 Berlinin konferenssin jälkeen de Brazza nimettiin Ranskan Kongon kenraalikomissaariksi. Hän jatkoi Ranskan vaikutusvallan kasvattamista alueella, josta tuli lopulta kolme kertaa itse Manner-Ranskan kokoinen. De Brazza tuki reiluja palkkoja afrikkalaisille työläisille ja rakennutti kouluja ja sairaaloita. Hän oli saavuttanut sankarin maineen Ranskassa, mutta hänen nimeään alettiin mustamaalata, koska hän ei ollut valmis luovuttamaan maata yksityisille intresseille. Hän menetti lopulta virkansa vuonna 1898. Virkansa menetyksen jälkeen olot Ranskan kongossa alkoivat nopeasti muistuttaa oloja Belgian kuninkaan Kongon vapaavaltiossa, joka tuli tunnetuksi paikallista väestöä vastaan tehdyistä hirmutöistä. De Brazza suostui vastenhakoisesti lähtemään tutkimaan Ranskan Kongon olosuhteita. Sairas ja heikkokuntoinen de Brazza kuoli vuonna 1905 ollessaan palaamassa Ranskaan Dakarissa, nykyisessä Senegalissa vuonna 1905.


title: Todistaja (albumi)

text: Todistaja on Pelle Miljoona & Ylivoima -yhtyeen ainoaksi jäänyt, Pelle Miljoonan 24., albumi. Se julkaistiin 22. marraskuuta 2002. Albumi sisältää Pelle Miljoonan sekä vanhoja että uusia reggae-kappaleita sekä kahden vierailevan artistin kappaleet.


title: Mauro Gianetti

text: Mauro Gianetti (s. 16. maaliskuuta 1964 Lugano) on entinen sveitsiläinen maantiepyöräilijä, yhden päivän kilpailujen erikoismies.


title: Mauro Gianetti

text: Gianetti voitti vuonna 1995 sekä Liège-Bastogne-Liègen että Amstel Gold Racen. Seuraavana vuonna hän sai hopeaa MM-kilpailujen maantieajossa syntymäkaupungissaan Luganossa Johan Museeuwin jälkeen sekä voitti maailmancupiin kuuluneen Japan cup -kilpailun.


title: Mauro Gianetti

text: Ammattilaisuransa vuonna 2002 lopettanut Gianetti toimii tällä hetkellä Saunier Duval - Prodir -tallin managerina.


title: Michel Eugène Chevreul

text: Michel Eugène Chevreul (31. elokuuta 1786 – 9. huhtikuuta 1889) oli ranskalainen kemisti, jolle myönnettiin vuoden 1857 Copley-mitali.


title: Michel Eugène Chevreul

text: Chevreul syntyi Angersissa lääkärisukuun. Hän lähti nuoruusvuosinaan Pariisiin, ja vuonna 1813 hänestä tuli Lycée Charlemagnen kemian professori. Hän liittyi vuonna 1826 tiedeakatemiaan, ja samana vuonna hänet valittiin Lontoon Royal Societyn ulkomaalaisjäseneksi.


title: Michel Eugène Chevreul

text: Chevreul pääsi professorina Muséum national d'histoire naturelleen, jota hän myös johti 1860-luvulta alkaen. Hän kuoli tuohon aikaan erittäin poikkeuksellisessa 102 vuoden iässä luotuaan pitkän ja monipuolisen tutkijanuran.


title: Michel Eugène Chevreul

text: Kemistinä Chevreul osoitti, että rasvat ovat glyserolin ja rasvahappojen yhdisteitä, ja hän eristi ensimmäisenä useita rasvahappoja.


title: Michel Eugène Chevreul

text: Chevreulin vaikutus kuvataiteessa oli suuri. Hänen teoriansa värikontrasteista ja diffuusista värisekoituksesta olivat yksi tekijä, joka vaikutti impressionisteihin ja taiteen murrokseen 1800-luvun loppupuolella. Erityisesti hänen teoksensa "De la loi du contraste simultané des couleurs et de l'assortiment des objets colorés" vuonna 1839 ja sen toinen, kuvataiteisiin sovitettu painos, joka ilmestyi vuonna 1855 englanniksi nimellä "The Principles of Harmony and Contrast of Colours, and Their Applications to the Arts". Chevreulin tutkimukset vaikuttivat paljon myös gobeliini- ja kangasteollisuuteen. Väriopissa ja taiteen värinkäytössä ne avasivat uuden luvun.


title: Tähtivaeltaja (albumi)

text: Tähtivaeltaja on Pelle Miljoona & Rockers -yhtyeen albumi, joka julkaistiin toukokuussa 2003. Poptorin julkaisema albumi sisältää uusia versioita Pelle Miljoonan vuosien 1987–2001 valikoiduista kappaleista sekä uuden kappaleen ”Äiti maa”.


title: Tähtivaeltaja (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pelle Miljoona sekä sovittanut Rockers.


title: Jon Vesano

text: Jon Vesano on yhdysvaltalainen extreme metal -basisti, joka on toiminut muun muassa Nilen basistina sekä yhtenä laulajana. Hän liittyi yhtyeeseen ennen In Their Darkened Shrines -albumin nauhoituksia, eikä ehtinyt opetella neljää, juuri ennen studioon menoa kirjoitettua kappaletta bassolla. Siksi levyn bassot soittaa Dallas Toler-Wade ja Vesano mainitaan kansilehdessä vain vierailevana laulajana. Vesano erosi yhtyeestä helmikuussa 2005.


title: Catherine Plewinski

text: Catherine Plewinski (s. 12. heinäkuuta 1968, Courrières) on entinen ranskalainen uimari, joka voitti uransa aikana kaksi olympiapronssia; Soulissa 1988 100 metrin vapaauinnista ja Barcelonassa 1992 100 metrin perhosuinnista. Hän voitti urallaan myös lukuisia MM- ja EM-mitaleja.


title: Orp-Jauche

text: Orp-Jauche () on kunta Belgiassa, Vallonian Brabantin provinssissa. Pinta-alaa Orp-Jauchella on 50,5 neliökilometriä. 1. tammikuuta 2007 kunnassa oli 7 932 asukasta ja asukastiheys oli 157 as./km². Kunnan pormestarina toimii Hugues Ghenne.


title: Kaisu Mikkola

text: Kaisu Marjatta Mikkola (o.s. Tuominen, 5. maaliskuuta 1942 Oulu – 30. syyskuuta 2018 Oulu) oli suomalainen toimittaja ja kulttuurivaikuttaja. Mikkola teki työuransa pääasiassa Kalevassa vuodesta 1963 alkaen. Kalevan kulttuuritoimittajana hän toimi vuodesta 1968 ja kulttuuriosaston päällikkönä vuosina 1971–2005. Hän käytti pakinoissaan nimimerkkiä ”Bast”. Koulutukseltaan Mikkola oli yhteiskuntatieteiden maisteri. Mikkola oli vuodesta 1962 lähtien naimisissa oululaisen taidemaalari Matti Mikkolan kanssa.


title: Kaisu Mikkola

text: Mikkola kuoli tapaturman seurauksena Oulun yliopistollisessa sairaalassa syyskuussa 2018.


title: Kaisu Mikkola

text: Mikkola oli Taiteen keskustoimikunnan jäsen vuosina 1992–1997 ja 2001–2003, Valtion näyttömötaidetoimikunnassa 1983–1988, Finland Festivalsin neuvottelukunnan jäsenenä vuosina 1992–1993 ja puheenjohtajana 1994–1998. Mikkola oli vuoden 2007 Finlandia-palkinnon valitsija, ”diktaattori”. Aikaisemmin hän oli kahdesti esivalintaraadin jäsen. Vuonna 1975 Mikkola sai Valtion tiedonjulkistamispalkinnon ja Valtion journalistipalkinnon vuonna 2004.


title: Gary Holton

text: Gary Holton (22. syyskuuta 1952 – 25. lokakuuta 1985) oli englantilainen näyttelijä ja muusikko. Hän tuli monelle suomalaiselle tutuksi TV-sarjasta Näkemiin vaan, muru! (Auf Wiedersehen Pet), jossa hän näytteli Waynea.


title: Gary Holton

text: Ennen näyttelijän uraansa Holton vaikutti laulajana Heavy Metal Kids -yhtyeessä, jossa hän oli mukana sen perustamisesta 1973 vuoden 1978 jäähyväiskeikalle asti. Vuosina 1981–1983 Holton julkaisi neljä albumia yhdessä norjalaisen Casino Steelin kanssa. Kaksikko oli suosittu erityisesti Norjassa.


title: Gary Holton

text: Gary Holton menehtyi lokakuussa 1985 alkoholin ja huumausaineiden yliannostukseen.Heavy Metal Kids


title: Gary Holton

text: Gary Holton & Casino Steel


title: Automobili Turismo e Sport

text: Automobili Turismo e Sport oli italialaisen Carlo Chitin perustama Formula 1 -talli, joka kilpaili F1-sarjassa viidessä osakilpailussa kaudella . ATS oli entisen Ferrari-tallin henkilökunnan projekti. Talli kuitenkin osoittautui suureksi pettymykseksi menestyksiin tottuneelle ryhmälle. Phil Hillin ajama 11.sija tallin kotikilpailussa Italian GP:ssä jäi parhaimmaksi saavutukseksi.


title: Anita (elokuva)

text: Anita on suomalainen Peter Lindholmin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1994. Käsikirjoittaja Olli-Pekka Parviainen sai idean "Anitaan" 1980-luvun lopulla vaikuttaneesta naishuijarista. Hän valmisti ensin luonnoksen, josta työstettiin edelleen elokuvakäsikirjoitus. Elokuva ei kuitenkaan pohjaudu suoraan tositapahtumiin. Lindholm määritteli "Anitan" "metaforaksi suomalaisesta yhteiskunnasta 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa." Elokuvasta tehtiin myös kolmiosainen televisiosarja nimellä "Huijarinainen".


title: Anita (elokuva)

text: Elokuva alkaa oikeussalista, josta tapahtumia aletaan syventää ja taustoittaa kertojaäänten avulla. On ruskeasilmäinen, nuori ja viettelevä Anita Virtanen, joka juhlii yökerhoissa varakkaiden miesten kanssa, menee heidän kanssaan sänkyyn ja vie rahat. Häntä varjostaa komisario Härkönen, joka tuntee Anitan liukkauden ja härskiyden. Anitaa on helppo seurata, koska hän jättää paljon jälkiä. Sen sijaan häntä ei ole helppoa ottaa kiinni. Huijarit ovat Härköselle tuttuja; hän on aiemmin seurannut erään Niilo Rotkon tempauksia. Yhtenä päivänä Anita "unohtaa" korttinsa pankkiautomaatille, jolloin hänen jälkeensä tuleva asioija juoksee hänet kiinni. Näin Anita saa koukkuunsa Joonakseen, sosiologin, jonka kanssa yrittää elää normaalia elämää. Hän ottaa jopa päivätyön rahoitusyhtiöstä. Jouluna Anita kyllästyy "normaaliin elämään" ja häviää autolla, jonka on maksattanut Joonaksella. Hän asuu hotelleissa ja vaihtaa kaupunkia, jos tilanteet käyvät liian kuumiksi. Eräässä pikkukaupungissa Anita "laittaa koko hotellin sekaisin" ja aiheuttaa vakavan mustasukkaisuuskohtauksen.


title: Anita (elokuva)

text: Ulkomaisia liikemiehiä kuhisevaan lentokenttähotelliin Anita kirjautuu nimellä Johanna Rantala. Härkönen seuraa häntä sinne ja vie poliisiasemalle, jossa kuitenkin selviää erään Anitan huijaaman ukkomiehen luopuneen syytteistä. Anitan elämä ei silti jatku entisellään. Hän tapaa hotellissa Niilo Rotkon, joka esiintyy nimellä J.W. Nilsson. Niilo houkuttelee Anitan kopioimaan luottokortteja. Hän ottaa selvää Anitan taustasta ja alkaa kouluttaa Anitasta hienoa naista, jonka nimeksi tulee Helena Svanström. Huijaripari pitää piilopaikkaansa pienen laivan suojissa. Härkönen huomaa, että Anitaan liitetään yhä useammin joku "tyylikäs liikemies". Kestää aikansa, ennen kuin hän tajuaa Nilssonin Rotkoksi. Anita puolestaan saa toimia rauhassa Svanström-nimen turvissa. Kuvioihin tulee ay-johtaja Lauri Manner, joka yrittää huijata Anitaa ja Niiloa osakekaupoissa. Manner tulee kuitenkin itse huijatuksi monimutkaisessa rahansiirtokikkailussa. Saatuaan käsiinsä suuren summan rahaa Niilo ja Anita sopivat tapaavansa ulkomailla. Mutta Niilopa tekeekin oharit ja jää Suomeen. Anitan panikoidessa lähdössä olevassa matkustajakoneessa Härkönen ilmestyy Niilon luo. Laivan uumenissa hän surmaa Niilon käsiaseella. Härkönen tuomitaan vankilaan taposta, mutta Anita välttää syytteet. Epiloginomaisessa viimeisessä kohtauksessa Anita tapaa Joonaksen nakkikioskilla. Joonas on mennyt naimisiin ja hänen yllätyksekseen Anita tyttärineen poistuu paikalta vanhalla avoautolla.


title: Anita (elokuva)

text: Katson Antti Lindqvist arvioi "Anitaa": "Yritys on kiitettävän kunnianhimoinen, kokonaisvaltainenkin, mutta lopputulos jää tunteettomaksi ja selitteleväksi." Kriitikot pohtivat myös, onko elokuvan päähenkilö lopulta uhri vai syyllinen. Tommi Aition mukaan Anita on "nainen ilman omaatuntoa ja elokuvan esittelemän tunteettoman tavaramaailman makaaberein symboli." Kertojaäänten käytöllä viitataan klassisen mustan rikoselokuvan tyylikeinoihin.


title: Anita (elokuva)

text: Sivuosissa nähdään useita 1990-luvun suosittuja näyttelijöitä Pertti Koivulasta Carl-Kristian Rundmaniin. Remu Aaltosen osa jää verraten pieneksi. "Anita" on aikansa suomalaiseksi elokuvaksi nopeatempoinen, siinä on yhteensä 244 kohtausta. Televisioversiossa on osin eri kohtauksia ja eri henkilöitä kuin elokuvaversiossa. Muun muassa Pentti Auer ja Ritva Oksanen jätettiin pois elokuvaversiosta. "Anita" keräsi elokuvateattereissa 5 923 katsojaa.


title: Irina Jusupova

text: Irina Jusupova, syntyjään ruhtinatar "Irina Aleksandrovna Romanova", (, 15. heinäkuuta 1895 Pietarhovi, Venäjä – 26. helmikuuta 1970 Pariisi) oli Romanovien hallitsijasukuun syntynyt venäläinen aatelisnainen, joka oli naimisissa rikkaan ruhtinas Feliks Jusupovin kanssa. Jusupov tunnetaan munkki Grigori Rasputinin murhaajana.


title: Irina Jusupova

text: Irina oli suuriruhtinas Aleksanteri Mihailovitš Romanovin ja suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanovan ainoa tytär. Ksenia oli keisari Aleksanteri III:n neljäs lapsi ja vanhin tytär, keisari Nikolai II:n sisar. Irina vietti vanhempiensa kanssa paljon aikaa Etelä-Ranskassa vuoden 1906 jälkeen, koska hänen isänsä oli riidoissa Nikolai II:n kanssa tämän poliittisten päätösten takia. Vuonna 1913 Irina kihlautui ruhtinas Feliks Jusupovin kanssa ja pari avioitui 9. helmikuuta 1914. Pari sai yhden lapsen, ruhtinatar Irina Feliksovana Jusupovan (1915–1983).


title: Irina Jusupova

text: Tuore aviopari oli häämatkalla Euroopassa ja Lähi-idässä ensimmäisen maailmansodan syttyessä. Tilanteen kääntyessä vakavaksi he olivat Berliinissä. Irina pyysi serkkuaan kruununprinsessa Cecilietä vetoamaan appeensa keisari Vilhelm II:een, jotta tämä sallisi heidän matkustaa Saksan kautta Venäjälle. Keisari lupasi asettaa Jusupovit erääseen maaseutuhuvilaan, kunnes sota loppuisi. Feliksin isä vetosi kuitenkin Espanjan Saksan-suurlähettilääseen, joka antoi Jusupovien matkustaa Tanskan kautta Suomen suuriruhtinaskuntaan ja sieltä edelleen Venäjälle


title: Irina Jusupova

text: Joulukuun 16. ja 17. päivän välisenä yönä vuonna 1916 joukko vaikutusvaltaisia venäläisiä aatelisia – joihin kuului muiden muassa keisarin serkku Dmitri Pavlovitš Romanov ja Feliks Jusupov, kutsuivat Rasputinin Moikan palatsiin ja tappoivat hänet. Rangaistukseksi Jusupov ja kaksi muuta salaliittolaista määrättiin sisäiseen karkotukseen Pietarin ulkopuolelle.


title: Irina Jusupova

text: Nikolai II:n luopuessa kruunusta ja Venäjän vallankumouksen aikana Jusupov palasi takaisin Pietariin, meni palatsiinsa ja otti mukaansa muutamia arvoesineitä ja suuntasi Krimille, josta hän matkusti brittiläisellä sotalaiva HMS Marlborough'lla Mustanmeren poikki Jaltasta Maltalle ja sieltä Italiaan. Italiasta hän matkusti junalla Pariisiin. Italiassa hän lahjoi virkamiehet timanteilla, jotta saisi viisumin. Pariisissa hän asui muutaman päivän Hotelli Vendômessa. Pariisista hän matkusti Lontooseen. Vuonna 1920 hän muutti takaisin Ranskaan, josta hän osti talon Rue Gutenbergilta Boulogne-Billancourtista Pariisista, jossa hän asui koko loppuikänsä. Ranskaan Jusupov onnistui tuomaan palatsistaan Rembrandtin maalauksia, jotka hän myi Pariisissa. Jusupovien Pariisin-kodista tuli venäläisten emigranttien keskus sekä poliittisesti että taloudellisesti. Maapaossa Irina ja Felix elivät hyvää elämää Pariisissa . Jusupovit perustivat muotitalon jonka nimi oli Ifre (eli Irina ja Felix).


title: Irina Jusupova

text: Vuonna 1932 Jusupovit haastoivat yhdysvaltalaisen elokuvayhtiö Metro-Goldwyn-Mayerin oikeuteen elokuvasta "Rasputin and the Empress" (Rasputin ja keisarinna). Elokuvassa esitettiin, että Rasputinin murhan syynä olisi ollut Irinan suhde munkkiin. Irinan nimi oli filmissä vaihdettu ruhtinatar Natashaksi. Jusupovit sai 25 000 punnan korvaukset. Vuonna 1965 he haastoivat amerikkalaisen kaapelitelevisio yhtiön CBS:n, joka oli tehnyt näytelmän Rasputinin murhasta. Syyte oli, että tietyt kohtaukset olivat fiktiivisiä. Jusupovit hävisivät jutun.


title: Irina Jusupova

text: Feliks Jusupov kuoli vuonna 1967 ja Irina Jusupova kolme vuotta myöhemmin vuonna 1970. Hänet on haudattu Sainte-Geneviève-des-Bois'n venäläiselle hautausmaalle.


title: Irina Jusupova

text: Jusupovien tytär Irina meni naimisiin kreivi Nikolai Šeremetjevin (1904–1979) kanssa ja sai yhden lapsen, Ksenian (s. 1942).


title: Carl Edward Hellmayr

text: Carl Edward (Eduard) Hellmayr (29. tammikuuta 1878 Wien − 24. helmikuuta 1944 Orselina, Sveitsi) oli itävaltalainen lintutieteilijä.


title: Carl Edward Hellmayr

text: Hellmayr opiskeli Wienin yliopistossa. 1903 hän liittyi Münchenin museon lintuosaston henkilökuntaan ja 1908 hänet nimitettiin osaston intendentiksi. Hän erikoistui neotrooppisen alueen lintuihin ja tutki Johann Baptist von Spixin kokoelman Brasilian linnuista. 1904–1905 hän vietti pitkiä aikoja Pariisin luonnonhistoriallisessa museossa tutustuen erityisesti Alcide d'Orbignyn Etelä-Amerikasta kerättyyn kokoelmaan. 1905 hän siirtyi kolmeksi vuodeksi Walter Rothschildin museoon Tringissä Englannissa, missä hän työskenteli Ernst Hartertin opastuksen alaisena. Münchenissä hän sai professorin arvonimen. Hän oli Baijerin lintutieteellisen seuran pääsihteeri ja seuran lehden "Verhandlungen"in toimittaja vuoteen 1921.


title: Carl Edward Hellmayr

text: 1922 Hellmayr nimitettiin Chicagon museon ("Field Museum in Chicago") eläintieteen avustavaksi intendentiksi. Hänen päätehtävänsä oli toimittaa vastikään kuolleen Charles Barney Coryn aloittama "Catalogue of Birds of the Americas" loppuun. Tähän tehtävään hän paneutui vuosiksi. 1931 hän muutti takaisin Wieniin ja asui siellä, kunnes natsit pidättivät ja vangitsivat hänet vuonna 1938. Hellmayr sairastui ja vietti seitsemän viikkoa sairaalassa. Suhteidensa ansiosta hän kahden kuukauden päästä onnistui pääsemään pois Itävallasta ja muutti Sveitsiin, jossa asui kuolemaansa saakka. Sveitsissä hän viimeisteli teossarjaa, joka kuitenkin jäi hieman kesken.


title: Carl Edward Hellmayr

text: Hellmayr oli American Ornithologists’ Unionin kunniajäsen vuodesta 1911 alkaen, ja myös British Ornithologists’ Unionin kunniajäsen. Hän julkaisi noin 160 tieteellistä artikkelia.


title: Carl Edward Hellmayr

text: Hellmayrin kunniaksi on nimetty ruskojuovanapsija ("Mecocerculus hellmayri"), punaolkaorneero ("Gyalophylax hellmayri"), viitaorneero ("Hellmayrea gularis"), viirulakkiorneero (" Cranioleuca hellmayri") ja arokirvinen ("Anthus hellmayri"). Hellmayr itse nimesi suuren joukon lintulajeja ja alalajeja, muun muassa kalliovarpusen alalajin "exigua" 1902.


title: Ernie Els

text: Theodore Ernest ”Ernie” Els (s. 17. lokakuuta 1969, Johannesburg) on eteläafrikkalainen golfaaja. Hän pelasi lapsuudessaan myös erinomaisesti tennistä, mutta myöhemmin hän päätti keskittyä yksinomaan golfiin, jonka hän aloitti kahdeksanvuotiaana.


title: Ernie Els

text: Els on 191 cm pitkä, ja hän on saanut suuresta koostaan ja rauhallisesta lyöntityylistään johtuen lempinimen ”The Big Easy”.


title: Ernie Els

text: Els voitti vuonna 1984 juniorimaailmanmestaruuden 13–14-vuotiaiden poikien ryhmässä. Toiseksi ylsi Phil Mickelson. Elsista tuli golfammattilainen vuonna 1989.


title: Ernie Els

text: Els on saavuttanut urallaan neljä major-voittoa. Hän on voittanut U.S. Openin vuosina 1994 ja 1997 sekä British Openin vuosina 2002 ja 2012.


title: Ernie Els

text: Hänen peliuransa oli katkolla vuonna 2005 joitakin kuukausia lomalla vasempaan polveen tulleen vamman vuoksi.


title: Aleksandra Iosifovna

text: Suuriruhtinatar Aleksandra Iosifovna (; 8. heinäkuuta 1830 Altenburg – 6. heinäkuuta 1911 Pietari) oli suuriruhtinas Konstantin Nikolajevitš Romanovin puoliso. Suuriruhtinas oli Venäjän keisari Nikolai I:n toiseksi vanhin poika. Syntyjään Aleksandra Iosifovna oli Saksi-Altenburgin hallitsijasukuun syntynyt prinsessa Alexandra.


title: Aleksandra Iosifovna

text: Nikolai I huomasi tytön vuonna 1846 tämän ollessa 16-vuotias ja lähetti poikansa Konstantin Nikolajevitšin vierailulle Altenburgiin jo saman vuoden syksyllä. Nuorten ensitapaaminen oli järisyttävä elämys, ja 18-vuotias Konstantin rakastui suuresti nuoreen prinsessaan. Kihlajaiset pidettiin 30.8.1848. Kääntyessään ortodoksiseen uskontoon prinsessa otti nimen Aleksandra Iosifovna.


title: Aleksandra Iosifovna

text: Aleksandralle ja Konstantinille syntyi kuusi lasta:Aleksandra viihtyi seurapiireissä hyvin eikä suuremmin ikävöinyt kotimaataan. Hovinainen Anna Tjutševan mukaan Aleksandra ei ollut erityisen sivistynyt tai älykäs: "– – hän on saanut suvun keskuudessa hemmotellun lapsen aseman, ja hänen monia tahdittomuuksiaan ja lipsahduksiaan pidetään vain hauskana kujeiluna." Tilanne oli tällainen kuitenkin vain aivan alussa, sillä Aleksandrasta kehittyi dynastian piirissä vähitellen vahva ja kunnioitettu henkilö.


title: Aleksandra Iosifovna

text: Aleksandra oli sukupolvensa pitkäikäisin henkilö. Saatuaan iäkkäänä sydänkohtauksen hän menetti liikuntakykynsä ja joutui pyörätuoliin, minkä jälkeen hänen perheensä suojeli häntä kaikilta ikäviltä uutisilta.


title: Aleksandra Iosifovna

text: Aleksandra Iosifovna kuoli Marmoripalatsissa omassa huoneessaan heinäkuussa 1911 vain kaksi päivää ennen 81. syntymäpäiväänsä.


title: Kefalosporiinit

text:
Kefalosporiinit ovat ryhmä beetalaktaameihin kuuluvia antibiootteja. Niiden vaikutusmekanismi on sama kuin penisilliinien, eli ne estävät bakteerin soluseinän peptidoglykaanin synteesiä. Runsaasti erilaisia kefalosporiineita on kehitetty muuntelemalla niiden runkoa ja sivuketjujen rakennetta. Kefalosporiinit ryhmitellään sukupolviin (tällä hetkellä 1.–4.) käyttämällä kriteereinä muun muassa beetalaktamaasin sietoa, antibakteerista kirjoa, keksimisajankohtaa ja antotapaa.
Ensimmäisen polven kefalosporiinit ovat ryhmän vanhimpia lääkeaineita, ja niillä on hyvä teho grampositiivisiin bakteereihin. Ne eivät kuitenkaan kestä gramnegatiivisten bakteerien tuottamia beetalaktamaaseja eivätkä siksi tehoa kyseisiin mikrobeihin. Ensimmäisen polven kefalosporiinit kuuluvat anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa luokkaan J01DB.Toisen polven kefalosporiinit kestävät beetalaktamaasia paremmin kuin ensimmäisen polven lääkkeet, koska niiden molekyylistä löytyvä steerinen este (esimerkiksi -OCH-ryhmä) estää beetalaktamaasin kiinnittymistä. Vaikutuskirjo on laajempi kuin ensimmäisen polven kefalosporiineilla, ja ne myös pääsevät kudoksiin perille jonkin verran paremmin. Ryhmän lääkkeet tehoavat useisiin anaerobisiin mikrobeihin, mutta eivät esimerkiksi pseudomonakseen. Toisen polven kefalosporiinit kuuluvat anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa luokkaan J01DC.Kolmannen polven kefalosporiinit tehoavat gramnegatiivisiin bakteereihin paremmin kuin toisen polven lääkkeet, mutta teho grampositiivisiin bakteereihin on heikompi. Kolmannen polven kefalosporiinit kuuluvat anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa luokkaan J01DD.Neljännen polven kefalosporiinit kuuluvat anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa luokkaan J01DE.


title: Sekstetti

text: Sekstetti on kuuden soittajan tai laulajan ryhmä, joka esittää musiikkia.


title: Septetti

text: Septetti on seitsemän soittajan tai laulajan ryhmä, joka esittää musiikkia.


title: M/S Tor Baltica

text: M/S Tor Baltica () on Balticum Shippingin omistuksessa oleva ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1977 Ulsanissa, Etelä-Koreassa. "Tor Baltica" on rekisteröity Latvian lipun alle ja sen kotisatama on Riika. Nykyisin DFDS Tor Line liikennöi aluksella Saksan Kielin ja Venäjän Pietarin välillä.


title: M/S Tor Baltica

text: Pituutta Tor Balticalla on 163,61 metriä, leveyttä 22,9 metriä ja syväys on 7,52 metriä. Laivan koko tilavuus (bruttovetoisuus) on 6 182 bruttorekisteritonnia ja matkustus- ja lastitilojen tilavuus (nettovetoisuus) 2 802 nettorekisteritonnia. Aluksen kuollut paino eli kantavuus on 8 593 tonnia. Aluksen lastikapasiteetti on 1 886 kaistametriä. Laivan huippunopeus on noin 17 solmua.


title: M/S Tor Baltica

text: Laivan pääkoneina on kaksi Pielstick 12PC2-5V-400 V-dieselmoottoria, jotka yhdessä kehittävät 11 475 kilowatin tehon.


title: M/S Tor Baltica

text: Tor Baltica on ro-ro-alus ("roll on roll off"), eli sen lastaus tapahtuu perästä pyörien päällä ilman nosturia. Ro-ro-alus on kaikkein kilpailukykyisin ratkaisu nopeutta vaativissa ja lyhyissä kuljetuksissa, sillä se on nopea lastata ja purkaa. Rahtitilaan jää aina paljon käyttämätöntä tilaa, minkä vuoksi aluksia ei juuri valtameriliikenteessä käytetä.


title: M/S Tor Baltica

text: 21. kesäkuuta 1977 alus laskettiin vesille eteläkorealaisella Hyundai Shipbuilders & Heavy Industriesin telakalla (nyk. Hyundai Heavy Industries). Aluksen rakennusnumero on 645. Alus valmistui joulukuun lopulla kolmantena 11 aluksen sarjasta, jonka muodostavat valmistumisjärjestyksessä M/S Global Freighter (nimi valmistuessa "Merzario Ausonia"), M/S Stena Transfer ("Stena Runner"), M/S Kilmore ("Norsky"), uponnut M/S Finnbirch ("Stena Prosper"), M/S Finnforest ("Stena Project"), M/S Atlantic Freighter ("Tor Felicia"), M/S Stena Partner ("Alpha Enterprise"), M/S Stena Transporter ("Merzario Espania") ja M/S Diplomat ("Stena Trader"). Aluksista yhdessä käytetään nimitystä "Stena Searunner"-sarja ja kaikki alukset ovat tanskalaisen Knud E. Hansen A/S:n suunnittelemia.


title: M/S Tor Baltica

text: 28. joulukuuta alus luovutettiin Stena Linen omistukseen, joka rekisteröi aluksen "Elk" -nimisenä Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alle. Kotisatamaksi tuli Lontoo. Tämän jälkeen laiva aikarahdattiin eli vuokrattiin P&O Ferries -varustamolle, jonka jälkeen P&O Ferrymasters aloitti liikennöinnin sillä Göteborgin ja Middlesbroughin välillä. Vuonna 1978 Standard Chartered Merchant Bank osti Elkin. 10. maaliskuuta 1979 alus ajoi karille Göteborgin edustalla. Kolmen päivän kuluttua se irrotettiin karilta ja hinattiin telakalle korjattavaksi. 5. joulukuuta 1981 North Sea Ferries B.V. vuokrasi Elkin tekemään yhden Rotterdamin ja Ipswichin välisen matkan. 9. ja 13. joulukuuta sama toistui. Huhtikuussa 1982, Falklandin sodan aikana, Britannian puolustusministeriö tilasi Elkin kuljettamaan kalustoa Falklandinsaarille. 12. heinäkuuta 1982 alus meni Smit Shiprepairsin telakalle Plymouthiin, Englantiin. Kuukauden kuluttua se palasi takaisin Göteborgin ja Middlesbroughin välille. Syyskuussa alus siirtyi Elk Leasing Co Ltd:n haltuun. Vuonna 1986 P&O Ferries osti Elkin, jonka jälkeen laiva meni pidennettäväksi Reunis Du Nord et de I´Ouestin telakalle Dunkerqueen, Ranskaan.


title: M/S Tor Baltica

text: Joulukuussa 2000 DFDS Tor Line osti aluksen. Kesäkuussa 2001 laivan nimi vaihtui "Tor Balticaksi". Syyskuussa 2001 laiva aikarahdattiin Yhdysvaltain puolustusministeriön liikenteeseen. Myöhemmin samana vuonna rahtaussopimus päättyi ja Tor Baltica siirtyi Göteborgin ja Harwichin väliseen liikenteeseen.


title: M/S Tor Baltica

text: Elokuussa 2003 Baltica Shipping & Trading Co. Ltd. osti aluksen, rekisteröi sen Belizen lipun alle ja teki vuokrasopimuksen, jolla alus siirtyi DFDS Tor Linen liikenteeseen kolmeksi vuodeksi. Syyskuun alussa Tor Baltica aloitti liikennöinnin linjalla Fredericia–Kööpenhamina–Klaipėda. Seuraavana vuonna reitti vaihtui: Göteborg–Harwich–Rotterdam. Vuonna 2005 reitti vaihtui kahdesti: ensin Immingham–Zeebrugge ja sen jälkeen Kiel–Pietari.


title: M/S Tor Baltica

text: Marraskuussa 2007 Balticum Shipping osti laivan ja aikarahtasi sen DFDS Tor Linen liikenteeseen. Tor Baltica myös rekisteröitiin samalla Latvian lipun alle ja kotisatamaksi tuli Riika.


title: 1. jääkärirykmentti

text: 1. jääkärirykmentti eli Oulun rykmentti oli valkoisten itäarmeijan 1. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.


title: 1. jääkärirykmentti

text: Komentaja: eversti Eduard Ausfelt myöh. jääkärimajuri Erik Jernström.


title: 1. jääkärirykmentti

text: Mannerheim ilmoitti 16. toukokuuta 1918 Valkoisen armeijan voitonparaatissa, että hän oli päättänyt senaatin suostumuksella nimetä rykmentin Kaartin jääkärirykmentiksi. Rykmentti kuitenkin hajotettiin jo 14. kesäkuuta, jolloin kaksi pataljoonista liitettiin perustettavaan Suomen valkoiseen kaartiin.


title: 1. jääkärirykmentti

text:
Komentaja: jääkärimajuri Gustaf Taucher.
Komentaja: jääkärimajuri Nils Gadolin, jääkärikapteeni Olof Lagus, jääkärikapteeni Uno Fagernäs, jääkärikapteeni Arvi Grönberg myöh. Kalsta.
Komentaja: jääkärikapteeni Eric Schauman.
Komentaja: jääkäriyliluutnantti Hjalmar Palmgren, Pataljoonan kutsuntapiiri oli Oulu ja sijoituspaikkakunta Seinäjoki.


title: 1. jääkärirykmentti

text: Adjutanttina Per von Bonsdorff (siirrettiin 1. jääkäriprikaatiin), lähettiupseerina ja intendenttinä jääkäriluutnantti Kurt Bruncrona, konekivääriupseerina jääkärikapteeni Selim Isakson, työskenteli rykmentin esikunnassa jääkärialiupseeri Väinö Karvonen, työskenteli rykmentin esikunnassa Jääkärivaravääpeli Karl Geijer myöh. Keiri, kuormastopäällikkönä rykmentin esikunnassa jääkärivääpeli Antti Kunttu (siirrettiin 21. huhtikuuta 2. jääkärirykmentin täydennyspataljoonaan), rykmentin esikuntapäällikkönä jääkärimajuri Karl Mandelin (siirrettiin 24. maaliskuuta 3. jääkärirykmentin komentajaksi), rykmentin intendentti jääkäriyliluutnantti August Mäkiniemi (siirrettiin 21. maaliskuuta komppanianpäälliköksi 3. jääkäripataljoonaan), rykmentin esikunnassa adjutanttina jääkäriluutnantti Väinö Paananen, jääkärialiupseeri Aapo Teofiilus Puskala, rykmentin puhelinpäällikkönä jääkärivaravääpeli Lauri Vihtori Salonen, esikunnan lähettialiupseeri jääkärialiupseeri Pekka Aapo Tepsa (siirrettiin 1. toukokuuta 2. jääkäripataljoonaan), esikunnassa kuormastonjohtajana jääkärialiupseeri Matti Vähämäki.


title: 2. jääkärirykmentti

text: 2. jääkärirykmentti oli valkoisten itäarmeijan 1. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentti koottiin Vaasassa. Komentajina toimivat jääkärimajuri Gabriel von Bonsdorff.


title: 2. jääkärirykmentti

text: 1. jääkäriprikaatiin kuulunut rykmentti perustettiin kenraali Mannerheimin 3. maaliskuuta 1918 allekirjoittamalla Suomen Tasavallan sotajoukkojen Ylipäällikön päiväkäskyllä N:o 9, jolloin yksikön nimenä oli II Jääkärirykmentti ja komentajana saksalainen majuri Rainer Stahel. Sen nimeksi vaihdettiin 22. maaliskuuta 2. jääkärirykmentti ja samana päivänä rykmentin komentajana perustamisesta alkaen toiminut saksalainen majuri Rainer Stahel siirrettiin 3. jääkäriprikaatin komentajaksi. Rykmentin komentajaksi määrättiin 4. jääkäripataljoonan komentaja majuri von Bonsdorff, joka luovutti pataljoonansa kapteeni Edvard Hanellille. Yksikkö perustettiin 25. helmikuuta Vaasaan saapuneista Kuninkaallisessa Preussin jääkäripataljoona 27:ssä koulutetuista jääkäreistä sekä palvelukseen kutsutuista asevelvollisista. Rykmenttiin kuului kolme 1875 miestä käsittänyttä jääkäripataljoonaa ja sen esikunnan sijoituspaikkana oli Vaasa.


title: 2. jääkärirykmentti

text: Rykmentti siirtyi Vehmaisiin, jonne se saapui 27. maaliskuuta. Se osallistui Kalevankankaan taisteluun jo seuraavana päivänä. Taistelussa rykmentti menetti 378 miestä kaatuneina ja haavoittuneina. 6. jääkäripataljoona osallistui Tampereen taistelun 3. huhtikuuta alkaneeseen rynnäkköön ja kolmen seuraavan päivän aikana kaikki muutkin rykmentin pataljoonat osallistuivat taisteluihin. Prikaatinsa mukana rykmentti siirrettiin Karjalan kannakselle, jossa se osallistui 20.-29. huhtikuuta taisteluihin.


title: 2. jääkärirykmentti

text: Sisällissodan päätyttyä muodostettuun 2. divisioonaan liitetty rykmentti oli Ollilassa Karjalan kannaksella rajavartiotehtävissä. Sen nimi muutettiin kesäkuun alussa 1918 Jääkärirykmentti N:o 2:ksi ja edelleen 23. elokuuta 1918 annetulla määräyksellä Porin Jalkaväkirykmentti N:o 2:ksi.. Rykmentti siirrettiin maaliskuussa 1919 1. divisioonasta 3. divisioonaan ja sen nimeksi vaihdettiin Savon jääkärirykmentti. Rykmentin esikunta sekä I ja III pataljoona olivat Kouvolassa ja II pataljoona Korialla. Rykmentin II pataljoonan 4. komppania oli sijoitettuna Kuopioon. Rykmentti siirrettiin 2. divisioonaan vuonna 1921. Rykmentin nimi vaihdettiin kesäkuun alussa 1927 Savon prikaatiksi ja pataljoonat nimettiin syyskuussa 1930 Savon (Viipuri), Käkisalmen (Käkisalmi) ja Vuoksen jääkäripataljoonaksi (Sakkola)..


title: 2. jääkärirykmentti

text: Prikaati määrättiin uudelleen muodostettavaksi siten, että se muodostaa jälleen Savon jääkärirykmentin 1. toukokuuta 1934. Samalla lakkautettiin jääkäripataljoonien erityisnimet. Käkisalmen jääkäripataljoonasta muodostettiin rykmentin I pataljoona, Savon jääkäripataljoonasta II pataljoona ja Vuoksen jääkäripataljoona irrotettiin rykmentistä.


title: 2. jääkärirykmentti

text:
Komentaja: jääkärikapteeni Edvard Hanell.
Komentaja: jääkärikapteeni Alonzo Sundman.
Komentaja: jääkärikapteeni Edvard Kumlin myöh. Kairela (haavoittui 23. huhtikuuta) myöh. jääkäriluutnantti Johannes Väisänen.Komentaja: jääkärikapteeni Olof Prytz (siirrettiin 14. jääkäripataljoonaan), jääkäriyliluutnantti Rafael Kajander, pataljoonan kutsuntapiiri oli Vaasa ja sijoituspaikka Vaasa.


title: 2. jääkärirykmentti

text: Rykmentin esikunnassa lähettiupseerina jääkärivänrikki Walter Gejtel, intendenttinä jääkäriluutnantti Herman Holmberg, rykmentin esikunnassa adjutanttina jääkäriluutnantti Ruben Lagus, rykmentin muonitusupseerina jääkäriluutnantti Ivar Lidström (siirrettiin 3. jääkäriprikaatiin), rykmentin esikuntavääpelinä jääkärivääpeli Paavo Vihtori Tassari (siirrettiin 14. huhtikuuta 17. jääkäripataljoonaan),konekivääriupseerina ja adjutanttina jääkäriyliluutnantti Lars Melander, rykmentin esikunnassa kuormastoaliupseerina jääkärivaravääpeli Sulo Johannes Rantala (14. huhtikuuta 1918 alkaen).


title: 3. jääkärirykmentti

text: 3. jääkärirykmentti oli valkoisten itäarmeijan 2. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentti koottiin Savonlinnassa. Sen komentajina olivat jääkärimajuri Armas Ståhlberg (siirrettiin Karjalan 3. rykmentiin), jääkärimajuri Karl Mandelin (24. maaliskuuta 1918 alkaen).


title: 3. jääkärirykmentti

text: Sisällissodan päätyttyä 2. divisioonaan liitetty rykmentti oli Lipolan ja Laatokan välillä Itä-Kannaksella. Sen nimi muutettiin kesäkuun alussa 1918 siten, että järjestysnumero siirrettiin nimen loppuun eli Jääkärirykmentti 3:ksi. Se nimettiin 23. elokuuta uudelleen Savon Jääkärirykmentti N:o 3:ksi. 15. maaliskuuta 1919 annetulla käskyllä joukko-osaston nimeksi tuli Uudenmaan rykmentti. Rykmentin esikunta sijaitsi Terijoella, I pataljoona Raivolassa, II pataljoona Jalkalassa ja III pataljoona Kellomäessä. Rykmentti siirrettiin joulukuussa annetulla määräyksellä Haminaan ja edelleen tammikuussa 1921 Helsinkiin, jossa se palveli aina talvisotaan saakka. Uudenmaan rykmentti lakkautettiin 13. kesäkuuta 1940, jolloin siitä, jalkaväkirykmenteistä 9 ja 10 sekä polkupyöräpataljoonasta ja pienemmistä erikoisjoukoista muodostettiin välirauhan ajan 13. prikaati.


title: 3. jääkärirykmentti

text:
Komentaja: jääkärimajuri Leonard Grandell.
Komentaja: jääkärimajuri Erik Heinrichs.
Komentaja: jääkärikapteeni Knut Solin.
Komentaja: jääkärikapteeni Arno Jaatinen (siirretiin 4. huhtikuuta 1918 16. jääkäripataljoonan komentajaksi), jääkäriluutnantti Severus Konkola, jääkäriluutnantti Hans Evald Elénij, jääkäriluutnantti Helge Palmén.


title: 3. jääkärirykmentti

text: Esikuntavääpelinä jääkärivääpeli Valdemar Pirhonen, esikunnassa adjutanttina jääkäriluutnantti Väinö Polttila, puhelinjoukkueenjohtajana jääkärivänrikki Ivar Julius Forssell, lähettiupseerina jääkärivänrikki Mårten Flink, rykmentin esikunnassa konekivääriupseerina 25. maaliskuuta alkaen jääkärikapteeni Verner Gustafsson, rykmentin esikunnassa taistelukuormaston johtaja jääkärivääpeli Adiel Hyden myöh. Havasto, rykmentissä adjutanttina jääkäriyliluutnantti Hilding Hedengren (siirrettiin adjutantiksi 2. jääkäriprikaatiin), palveli rykmentin esikunnassa jääkärialiupseeri Karl Nordman (siirrettiin 17. maaliskuuta 5. jääkäripataljoonaan), rykmentin adjutanttina jääkäriluutnantti Hjalmar Skog (siirrettiin 11. huhtikuuta 6. jääkärirykmenttiin), rykmentin kuormastopäällikkönä jääkärivaravääpeli Paavo Tuononen.


title: Tikkakosken mannekiini

text: Tikkakosken mannekiini on kuvaannollinen sanonta, jolla tarkoitetaan taitavaa konepistooliampujaa. Nimitys viittaa Tikkakosken valmistamaan Suomi-konepistooliin. Sanonnan keksijänä pidetään huumorintajustaan tunnettua alikersantti Viljam Pylkästä. Tällä tittelillä hän esitteli itsensä saksalaisille hänelle myönnetyn Rautaristin luovutustilaisuudessa.


title: Tikkakosken mannekiini

text: Käsitettä ei tunnettu yleisesti jatkosodan aikana, vaan se vakiintui myöhemmin vuonna 1954 julkaistun Väinö Linnan teoksen Tuntematon sotilas myötä, jossa sitä käytettiin alikersantti Antero Rokan sanomana:


title: Tikkakosken mannekiini

text: Alikersantti Väinö Linna kuului jatkosodan aikana samaan komppaniaan kuin Viljam Pylkäs, joka Linnan Pylkkäälle lähettämän kirjeen mukaan oli Antero Rokan esikuva.


title: 4. jääkärirykmentti

text:
4. jääkärirykmentti oli valkoisten itäarmeijan 2. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.
Sodan jälkeen rykmentistä muodostettiin Jääkäripataljoona N:o 4 ja edelleen Jääkäripataljoona N:o 2 ja edelleen Pohjolan jääkäripataljoona ja edelleen Kajanin sissipataljoona


title: 4. jääkärirykmentti

text:
Komentaja: jääkärimajuri Nils Ero Gadolin (22. maaliskuuta alkaen).
Komentaja: jääkärikapteeni Karl Lennart Oesch.
Komentaja: jääkärimajuri Harald Öhquist.
Komentaja: jääkärikapteeni Karl Gunnar Heinrichs.
Komentaja: jääkäriluutnantti Väinö Heikki Vainio (17. huhtikuuta 1918 alkaen)


title: 4. jääkärirykmentti

text: Muonitusupseerina jääkärivänrikki Ivar Johannes Heinrich Alexander Hinz (siirrettiin 30. huhtikuuta 2. jääkäriprikaatin esikuntaan), jääkärialiupseeri Heikki Nurmi (siirrettiin 12. huhtikuuta 9. jääkäripataljoonaan), kuormastovääpelinä jääkärivaravääpeli Toivo Pihlainen, rykmentin esikunnassa adjutanttina jääkäriluutnantti Berndt Eino Edvard Polón (palveli nimellä Pälve), rykmentin vääpelinä jääkärivaravääpeli Feeli (Feliks) Iisakki Rinta, rykmentin esikunnassa viestiosaston johtajana jääkärivaravääpeli Paavo Elias Roos, esikuntavääpelinä jääkärialiupseeri Gunnar Eliel Willberg, konekivääriupseerina jääkärikapteeni Claës Bertel Napoleon Winell (siirrettiin 3. toukokuuta 2. jääkäriprikaatin esikuntaan).


title: 200 po vstretšnoi

text: 200 po vstretšnoi () on venäläisen popduon t.A.T.u:n ensimmäinen venäjänkielinen albumi. Se julkaistiin alun perin 21. toukokuuta 2001 ja uudestaan hieman poikkeavalla kappalelistalla helmikuussa 2002. Albumia myytiin noin kaksi miljoonaa kappaletta Venäjällä.


title: 200 po vstretšnoi

text: Albumin englanninkielinen versio "200 km/h in the Wrong Lane" julkaistiin joulukuussa 2002.


title: 5. jääkärirykmentti

text: 5. jääkärirykmentti oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli jääkärimajuri Hugo Viktor Österman (11. huhtikuuta 1918 alkaen).


title: 5. jääkärirykmentti

text: Rykmentistä muodostettiin sodan jälkeen Kuopion jalkaväkirykmentti N:o 4 ja edelleen Tampereen Rykmentti.


title: 5. jääkärirykmentti

text:
Komentaja: kapteeni Huyssen.
Komentaja: jääkärikapteeni Olof Lars Alarik Prytz.
Komentaja: jääkärimajuri Lars Birger Homén. Yksikkö oli kenttälennätinpataljoona ja luonteeltaan kolmikomppaniainen merkinantojoukko, joita myöhemmin alettiin kutsua radiojoukoiksi. Viestijärjestelmän alueellisena ja valtakunnallisena runkona se toimi hajautetusti eri paikkakunnilla siten, että 1. komppania oli Vaasassa, 2. komppania Pietarsaaressa ja 3. komppania Savonlinnassa.


title: 5. jääkärirykmentti

text: Päällikkö: jääkäriyliluutnantti Rafael Johannes Kajander, pataljoona kutsuntapiiri oli Pohjois-Pohjanmaa ja sijoituspaikka Vaasa.


title: 5. jääkärirykmentti

text: Adjutanttina jääkärivänrikki Karl-Vilhelm Emil Jürgen Grünn, muonitus- ja rehumestarina jääkärivääpeli Paavo Jalmari Haanpää, lähettiupseerina rykmentin esikunnassa jääkärivänrikki Taito Juho Nurminen, adjutanttina jääkäriluutnantti Erkki Johannes Raappana, täydennyskomppanian päällikkönä huhtikuun lopulta jääkärivääpeli Mikko Rossi (siirrettiin 2. toukokuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Karjalan 2. rykmentin 5. pataljoonan 2. komppaniaan).


title: 6. jääkärirykmentti

text: 6. jääkärirykmentti oli valkoisten Itäarmeijan 3. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli jääkärimajuri Maximilian Savonius (15. huhtikuuta alkaen).


title: 6. jääkärirykmentti

text: Rykmentti perustettiin maaliskuussa 1918 Savon asevelvollisista ja se osallistui huhtikuussa Karjalan kannaksen taisteluihin osana 3. jääkäriprikaatia. Viipurin valtauksen jälkeen rykmentti siirrettiin koottavaksi Säiniölle. Toukokuun puoleen väliin mennessä pääosa asevelvollisista oli kotiutettu ja supistetuneesta rykmentistä muodostettiin 8. kesäkuuta 1918 Jääkäripataljoona N:o 6. Pataljoona siirrettiin Lahteen, jossa joukko-osasto 30. heinäkuuta 1918 uudelleen nimettiin Jääkäripataljoona N:o 3:ksi.


title: 6. jääkärirykmentti

text: Pataljoona lähetettiin elokuussa Lappiin, mutta sen matka keskeytyi Oulussa. Sen pääosa oli Oulussa lukuun ottamatta Kajaaniin sijoitettua komppaniaa. Pataljoona nimettiin 23. elokuuta Kajaanin Sissipataljoonaksi ja edelleen 15. maaliskuuta 1919 Pohjanmaan Jääkäripataljoonaksi.


title: 6. jääkärirykmentti

text: Pataljoona joutui itsenäisyyden alkuaikoina useaan otteeseen auttamaan rajavartioinnissa. Muun muassa helmikuussa 1922 torjumaan rajan ylittäneita venäläisiä Sallassa ja Savukoskella. Pataljoonan ehkä tunnetuin hahmo Nikke Pärmi johti 1930-luvulla Nivalan konikapinaa tukahduttamaan lähetettyä osastoa.


title: 6. jääkärirykmentti

text: Armeijan uudelleen järjestelyt 1933 johtivat Jääkäriprikaatin lakkauttamiseen, mikä johti lopulta myös pataljoonan lakkauttamiseen. Heinäkuussa komentajan siirtyessä uusiin tehtäviin ei uutta enää tehtävään määrätty. Divisioonan komentaja piti viimeisen koulutustarkastuksen tammikuussa 1934 ja pataljoonan lippu luovutettiin Sotamuseolle huhtikuussa. Miehistö lähti 3. toukokuuta junalla Kuopioon liityen Pohjan rykmenttiin.


title: 6. jääkärirykmentti

text:
Komentaja: jääkärikapteeni Arno Jaatinen.
Komentaja: jääkärikapteeni Per Ekholm.
Komentaja: jääkärikapteeni Oscar Nordenswan.
Komentaja: jääkäriluutnantti Konkola siirrettiin Lappeenrantaan jolloin päällikkyyden otti vastaan eversti Georg Fredrik Palmroth, pataljoonan kutsuntapiiri oli Kuopio ja sijoituspaikka Kuopio.


title: 6. jääkärirykmentti

text: Lähettiupseerina jääkärivänrikki Reino Ericsson, adjutanttina jääkäriluutnantti Hjalmar Skog, rykmentin esikunnassa kuormastopäällikkönä jääkärivaravääpeli Ville Timonen.


title: Ihar Astapkovitš

text: Ihar Astapkovitš (, , 4. tammikuuta 1963 Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on Neuvostoliittoa ja Valko-Venäjää moukarinheitossa edustanut yleisurheilija.


title: Ihar Astapkovitš

text: Astapkovitšin suurin saavutus oli Euroopan-mestaruus vuonna 1990. Hän oli jo aiemmin voittanut universiadeissa vuosina 1987 Zagrebissa ja 1988 Duisburgissa. Vuosina 1991 Tokiossa, 1993 Stuttgartissa ja 1995 Göteborgissa hän saavutti MM-hopeamitalit sekä vuonna 1994 Helsingissä EM-hopeaa. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän päätyi hopealle neuvostokoulun käyneen tadžikiztanilaisen Andrei Abduvalijevin jälkeen, ja vuonna 2000 Sydneyssä hän saavutti pronssia.


title: Ihar Astapkovitš

text: Ihar Astapkovitš on aviossa kiekonheittäjä Iryna Jattšankan kanssa.


title: Buddhalainen konfirmaatioleiri

text: Buddhalainen konfirmaatioleiri () on buddhalaisuuden opetuksiin perustuva aikuistumisleiri, jonka Zenbuddhistiska Samfundet on järjestänyt Ruotsissa, Zengårdenin temppelissä vuodesta 2005 lähtien. Leirin tavoitteena on tutustuttaa nuoret buddhalaisuuden teoriaan ja käytäntöihin ja siten antaa heille hengellistä ja moraalista johdatusta.


title: Buddhalainen konfirmaatioleiri

text: Leiri on suunnattu 14-16-vuotiaille nuorille, ja buddhalaisuuden opetuksen lisäksi se sisältää toimintaa kuten melontaa, näyttelemistä tai aikidoa.


title: Buddhalainen konfirmaatioleiri

text: Leirin lopussa pidetään seremonia, jossa halukkaat leiriläiset "ottavat vastaan" buddhalaisuuden käskyt, ja heille lausutaan sanat "olet nyt osa Buddhan perhettä". Tämä ei kuitenkaan ole muodollinen kääntymys buddhalaisuuteen, vaan leirin käyneet voivat halutessaan kuulua mihin tahansa uskonnolliseen yhteisöön, jos se tuntuu heistä oikealta.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1993–1994

text: Kausi 1993–1994 oli jääkiekon SM-liigan 19. kausi. Helsingin Jokerit voitti historiansa kolmannen Suomen mestaruuden. Toiseksi tuli Turun Palloseura ja kolmanneksi Rauman Lukko. Runkosarjan pistepörssin voitti toista kertaa peräkkäin Esa Keskinen ja pudotuspelien pistepörssin Jere Lehtinen. Kauden lopuksi Reipas Lahti putosi sarjasta. Sen tilalle nousi liigakarsinnat voittanut TuTo Turusta.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1993–1994

text: Tällä kaudella Turun Palloseurasta tuli ensimmäinen jääkiekon Euroopan cupin voittanut suomalaisjoukkue.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1993–1994

text: Kausi 1993–1994 oli monelle nykyajan huippukiekkoilijalle lopullinen läpimurtokausi SM-liigaan, kuten Jere Lehtiselle, Saku Koivulle ja Sami Kapaselle.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1993–1994

text: SM-liigan runkosarja oli keskikastista ennätystasainen, sillä ensimmäisen pudotuspelien ulkopuolelle jääneen joukkueen HPK:n erotti liigan kakkospaikasta vain kahdeksan pistettä. Runkosarjan kahdeksan parasta eteni pudotuspeleihin ja jumbojoukkue Reipas Lahti joutui liigakarsintaan, jossa se hävisi liigaan nousseelle TuTolle.


title: Outotec

text: Outotec Oyj on suomalainen teknologia-alan pörssiyhtiö, joka syntyi vuonna 2006 Outokumpu Oyj:n erottaessa teknologiatoimintansa omaksi yhtiökseen. Se on enemminkin suunnittelu- ja asiantuntijayritys kuin valmistaja ja se ostaa valtaosan tuotteidensa valmistuksesta alihankintana, vain avainkomponentit se tekee itse. Valmistusta tehdään Outotecin Outokummun konepajalla, joka tekee laitteistoja, ja Lappeenrannassa entisen Laroxin tehtaalla, joka valmistaa teollisia suodattimia.


title: Outotec

text: Outotec on paitsi teknologiayhtiö myös projektiyritys, joka myy monimutkaisia kaivosteknologia- ja laitoshankkeita, jotka se ensin suunnittelee ja sitten toteuttaa itse tai yhdessä kumppaniensa kanssa. Outotec kokoaa toimitusketjun, suunnittelee ja toimittaa prosessin ja kouluttaa asiakkaan hoitamaan sitä.


title: Outotec

text: Outotec toimittaa teknologiaansa ja prosessejaan metallurgiaan ja mineraalien jalostukseen. Outotecin teknologioita käytetään muun muassa perusmetallien tuotantoon, rautamalmin, ferroseoksien ja titaanipitoisten raaka-aineiden prosessointiin, rikkihapon tuotantoon, sekä alumiinioksidin ja kevytmetallien tuotantoon, poistokaasujen käsittelyyn, koksitukseen, bioenergian tuottamiseen, öljyliuskeen ja öljyhiekan jalostamiseen sekä teollisuusvesien käsittelyyn. Outotecin kehittämien prosessien avulla alumiinipitoinen savi, paperiliete ja prosesissa syntyvä kuonakasa muuttuvat synteettisen safiirin, biojalostamon tai kuparin raaka-aineeksi.


title: Outotec

text: Perinteisen malmi- ja metalliteknologian rinnalle on noussut Outotecin ympäristö- ja energialiiketoiminta. Kaivokset ja jalostamot kuluttavat suuret määrät vettä ja energiaa, mutta Outotecin sovellusten avulla kulutus pienenee merkittävästi.


title: Outotec

text: Vuonna 2017 Outotecin toiminnassa oli kaksi lähes yhtä suurta osaa, joista toinen keskittyi kaivosteknologiaan ja toinen metallien jalostukseen toimitettaviin tekniikoihin. Yrityksen kolmas tukijalka oli ympäristö- ja energialiiketoiminta, joka vauhdittui yhtiöön vuonna 2011 ostetun Energy Products of Idahon myötä. Vuonna 2017 yrityksen tekemästä suunnittelutyöstä huomattava osa tehtiin Suomessa. Espoon pääkonttorissa työskenteli 800 ihmistä, toinen iso suunnitteluyksikkö oli Saksassa.


title: Outotec

text: Vuonna 2017 Outotecillä oli myynti- ja palvelukeskuksia 34 maassa kuudella mantereella.


title: Outotec

text:
Heinäkuussa 2013 tapahtuneen organisaatiomuutoksen jälkeen Outotecillä oli kaksi liiketoimintayksikköä.
Huhtikuussa 2017 toimintansa aloitti näiden lisäksi kolmas liiketoimintayksikkö, Services.


title: Outotec

text: Outotecin kilpailutilanne vaihtelee eri teknologioittain, mutta sen kilpailuasema on vahva esimerkiksi liekkisulatuksessa, rikastamoiden vaahdotuskennoissa ja jauhatusmyllyissä. Vahva alue on myös kuparikaivokset, joiden kaikki päälaitteet kuuluvat yrityksen valikoimaan.


title: Outotec

text: Metals, Energy & Water -alueen johtaja on Kalle Härkki.


title: Outotec

text: Vuonna 2012 liiketoiminta perusmetalliteknologioista toi liikevaihdosta 80 prosenttia ja energia, kevytmetalli- ja ympäristöratkaisut muodostivat lähes puoli miljardia euroa liikevaihdosta. Vuonna 2016 liikevaihdosta noin 72 prosenttia koostui metalliteknologioista (kupari 28 %, jalometallit 12 %, rauta 11 %, alumiini 11 %, nikkeli 5 %, ferroseokset 3 % ja sinkki 2 %) ja 12 energian tuotantoon liittyvistä teknologioista. 16 prosenttia liikevaihdosta tuli muilta alueilta.


title: Outotec

text: Yksikön tuotteisiin ja palveluihin kuuluvat:


title: Outotec

text: Toimitusjohtaja Korhonen arvioi vuonna 2010, että kasvihuonepäästöjen vähentämistavoitteet edistävät yhtiön tuotteiden kysyntää, kun kehittyvät taloudet haluavat päästä eroon vanhanaikaisista, saastuttavista ja energiaa tuhlaavista prosesseistaan. Tulevaisuudessa halutaan säästää myös vettä, sillä ennustuksen mukaan vuonna 2030 neljä miljardia ihmistä elää ilman riittävää määrää puhdasta vettä. Öljyä aletaan enenevissä määrin erottaa öljyä sisältävästä liuskeesta ja hiekasta (joissa on öljyenergiaa moninkertaisesti tunnettuihin öljylähteisiin verrattuna). Outotecin kehittämällä menetelmällä Virossa erotetaan öljyä palavasta kivestä ympäristöystävällisellä tavalla Outotecin ja Eesti Energian perustamassa Enefit Outotec Technology -yhteisyrityksessä.


title: Outotec

text: Minerals Processingin johtaja on Kimmo Kontola.


title: Outotec

text: Kaivosteollisuuden mineraalinjalostukseen keskittyneessä liiketoiminta-alueessa tehdään esimerkiksi esisoveltuvuustutkimuksia mutta toteutetaan myös kokonaisia tuotantolaitoksia ja tuetaan niitä niiden elinkaarien eri vaiheissa.


title: Outotec

text: Services-yksikön palvelut ulottuvat yksittäisistä varaosatoimituksista laajoihin pitkäkestoisiin käyttö- ja kunnossapitosopimuksiin.. Keväällä 2017 perustetun Services-liiketoimintayksikön johtajana toimii yrityksen toimitusjohtaja Markku Teräsvaara, kunnes elokuussa 2018 yksikön johtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi nimettiin Tomas Hakala aloittaa työnsä. Hän toimi aiemmin Wärtsilän 4 Stroke Engine Services -yksikön johtajana.


title: Outotec

text: Valtion kupariyhtiö Outokummulla oli 1940-luvun lopussa ongelma: se tarvitsi sähköä metallin jalostamiseen, mutta Suomessa oli pulaa sähköstä. Ongelmaan löytyi ratkaisu, kun syntyi idea valmistaa kuparia ilman ulkopuolista energiaa. Liekkisulatusmenetelmässä käytetään malmin omaa rikkiä. Keksinnöstä sai alkunsa Outotecin tarina, sillä liekkisulatuksen menestyksen seurauksena valtionyhtiö Outokumpu perusti teknologiayksikön, jonka nimeksi tuli sittemmin Outokumpu Technology. 1950-luvulla keksinnöstä kiinnostuivat japanilaiset ja intialaisista saatiin asiakkaita 1970-luvulla. Nykyään yli puolet maailman kuparista valmistetaan liekkisulatusteknologian avulla.


title: Outotec

text: Keksinnön avulla Outokumpu menestyi kansainvälisesesti kupari-, nikkeli-, koboltti-, sinkki-, teräs- ja rikkihappoteknologioissa ja alkoi perustaa myyntikonttoreita Kanadaan, Yhdysvaltoihin, Meksikoon, Brasiliaan, Chileen ja Peruun. Outokumpu kasvatti teknologiaosaamistaan yritysostojen avulla, esimerkiksi hankkimalla alumiiniosaamista Kanadasta ja Saksasta ja kaasunkäsittelyn sekä jalometallien prosessitekniikkaa Ruotsista. Vuonna 2001 tehtiin tärkeä yrityskauppa, kun Saksasta ostettiin satavuotias Lurgi Metallurgie, jonka osaamiseen kuului muun muassa rikkihapon tuotantotekniikka. Toimitusjohtaja Korhonen arvioi vuonna 2010, että Outotec on menestyksestään yhtä paljon velkaa Lurgille kuin Outokummun teknologiayksikölle.


title: Outotec

text: Outokumpu Oyj muodosti keväällä 2006 teknologiatoimialastaan "Outokumpu Technology Oyj" -nimisen yhtiön ja myi saman vuoden syksyllä 80 % yhtiön osakekannasta ulkopuolisille sijoittajille. Yhtiö listautui Helsingin pörssiin lokakuussa 2006 ja muutti nimensä Outotec Oyj:ksi huhtikuussa 2007. Pörssiin viennin yhteydessä Outokumpu sai teknologiayksiköstään 360 miljoonaa euroa.


title: Outotec

text: Vuonna 2007 Outotecin markkina-arvo nousi jo lähes 2,5 miljardiin euroon ja vuosina 2005-2008 yhtiön liikevaihto kasvoi yli kaksinkertaiseksi, puolesta miljardista eurosta yli 1,2 miljardiin. Vuonna 2008 yhtiöön sijoitettu pääoma tuotti huimat 67 prosenttia. Vuonna 2013 Outotec oli jo markkina-arvoltaan suurempi kuin Outokumpu.


title: Outotec

text: Vuonna 2007 Outotec osti Chenan ja seuraavana vuonna Auburn Groupin.


title: Outotec

text:
Yhtiön toimitusjohtajaksi tuli vuonna 2010 Pertti Korhonen, kun hänen edeltäjänsä Tapani Järvinen jäi eläkkeelle. Samana vuonna tehtiin myös monta yritysostoa: Larox, Millteam, Ausmelt ja Edmeston
ja Outotec teki päätöksen erikoistua mineraalien ja metallien jalostustekniikan lisäksi uusiutuvan energian ja vesien puhdistamiseen tarkoitetun tekniikan kehittämiseen.


title: Outotec

text: Yritysostot jatkuivat myös seuraavana vuonna, jolloin ostettiin Kiln Services Australia, Energy Products of Idaho, VPF, ASH DEC Umwelt. Vuonna 2012 taas hankittiin Numcore, Demil Manutenção Industrial, TME Group ja Backfill Specialists.


title: Outotec

text: Vuonna 2012 Outotec sai vahvan tilauskannan ja uusia kasvumahdollisuuksia. Yhtiöllä oli kasvua metalliteknologiassa ja ympäristö-, vesi- ja energiaratkaisujen toimittajana. Liikevaihtoa sillä oli yli kaksi miljardia euroa ja tilauskertymää 4 % enemmän kuin edellisenä vuonna. Outotec osti Yhdysvalloista Energy Products of Idaho -yrityksen, joka tekee jätteistä ja biomassasta energiaa Pohjois-Amerikassa, mutta myös Japanissa.


title: Outotec

text: VUonna 2012 yhtiö teki myös strategisesti tärkeän sopimuksen Zürichin kaupungin kanssa Sveitsin suurimmasta ja uudenaikaisimmasta jätevesilietteen polttolaitoksen suunnittelusta ja rakentamisesta. Sopimuksen arvo oli 50 miljoonaa euroa ja sen katsottiin parantavan yrityksen mahdollisuuksia voittaa vastaavia tarjouskilpailuja muuallakin. Laitoksessa poltetaan jätevesilietettä, josta saadaan energiaa eli sähköä ja lämpöä. Prosessissa syntyy tuhkaa, josta voidaan ottaa talteen ravinteena käytettävä fosfori. Werdhölzlin jätevesilietteen polttolaitoksessa käsitellään vuosittain noin 100 000 tonnia, josta saadaan sähköä 875 kW:a ja lämpöä 4 450 kW:a.


title: Outotec

text: Vuosien 2009–2012 välillä yhtiön nettotulos nousi 45 miljoonasta eurosta 115 miljoonaan, Talouselämä 500 -listalla Outotec oli vuonna 2013 sijalla 34 ja sitä pidettiin poikkeuksellisena suomalaisena menestystarinana. Menestyksen tärkein syy oli panostus kehittyville markkinoille, kaksi kolmannesta liikevaihdosta tuli Aasiasta, Latinalaisesta Amerikasta, Afrikasta ja Itä-Euroopasta.


title: Outotec

text: Vuonna 2013 Outotec osti australialaisen ohjelmistoteknologiayritys Scanalysen ja aloitti työntekijöiden osakesäästöohjelman. Kuukausittain työntekijät saivat ohjata 2-5 prosenttia bruttopalkastaan yhtiön osakkeiden ostoon. Osakeostoihin osallistunut työntekijä voi kolmen vuoden kuluttua merkata säästämäänsä kahta osaketta vastaan yhden osakkeen yhtiön piikkiin. Ohjelman tavoite on antaa rivityöntekijöillekin mahdollisuus nauttia yrityksen menestyksestä. Ohjelmaan ilmoittautui noin kolmannes työntekijöistä 22 eri maassa ja se palkittiin Global Equity Organizationin palkinnolla.


title: Outotec

text: Joulukuussa 2013 Outotec sai päätökseen yt-neuvottelut, joiden tuloksena vähennettiin yhteensä 101 työpaikkaa. Vähennyksistä noin puolet oli irtisanomisia Espoon, Porin, Lappeenrannan ja Turun toimipaikoista, loput eläkkeelle siirtymisiä ja määräaikaisten työsuhteiden päättymisiä. Yt-neuvotteluiden taustalla oli kaivosteollisuuden heikentynyt investointitahti ja kustannusleikkaukset.


title: Outotec

text:
Keväällä 2014 Outotec osti yhdysvaltalaisen Republic Alternative Technologies Inc -yhtiön. Se oli suhteellisen pieni yritys, joka suunnittelija ja valmisti metallien tuotannossa käytettäviä pinnoitettuja titaanianodeja. Yhtiön palveluksessa oli 18 ihmistä ja sen liikevaihto oli vuonna 2013 noin yhdeksän miljoonaa euroa. Kesällä Outotec osti selvitystilassa olleen itävaltalaisen Kalogeo Anlagenbaun liiketoiminnot ja teollisuusoikeudet tarkoituksenaan kasvattaa sen liiketoiminnan noin 15-20 miljoonan euron vuosiliikevaihtoon vuodesta 2016 alkaen. Kalogeon tuotteet ovat liittyneet biomassan, lietteen ja jäteveden käsittelyyn. Se on myös suunnitellut, rakentanut ja käyttänyt useita leijukerrosteknologiaan perustuvia lietteenpolttolaitoksia.
Vuonna 2015 Outotec teki neljä yritysostoa: Kempe Engineering, Biomin, Kovit Engineering ja Sinter Plant Services.. Se osti Kempe Engineeringin alumiiniteknologiat sekä Lähi-idän ja Afrikan palvelu- ja varaosaliiketoiminnat. . Biominista se osti South African osake-enemmistön ja osuuden sveitsiläisestä Biomin Technologiesistä, minkä lisäksi yhtiölle siirtyivät teollis- ja markkinointioikeudet BIOX-biohapetusteknologiaan. Se on biologinen menetelmä vaikeasti käsiteltävien kultamalmien liuotukseen. Kanadalainen Kovit Engineering Limited oli erikoistunut ratkaisuihin, joilla käsitellään malminrikastuksesta ylijäävää rikastushiekkaa. Sinter Plant Services täydensi Outotecin palvelutarjontaa erityisesti Etelä-Afrikan ferrokromitehtailla. Outotec kertoi myös aloittavansa 70 miljoonan euron säästöohjelman, syynä kaivos- ja metalliteollisuuden viime vuosien aikana heikentynyt markkinatilanne. Kaivosalan markkinat alkoivat piristyä vuonna 2016.


title: Outotec

text:
Kesällä 2016 toimitusjohtaja Pertti Korhonen erotettiin
ja hänen tilalleen nimitettiin Markku Teräsvasaran alkaen 1.10.2016. Ennen nimitystään Teräsvasara toimi Atlas Copcon Mining and Rock Excavation Service -divisioonan johtajana.


title: Outotec

text: Toukokuussa 2017 Teräsvasara kommentoi, ettei yrityksen pitäisi laskukaudella "käpertyä kulujen karsintaan ja väenvähennyskierteeseen. Silloinkin voi tehdä kauppaa: eivät kaivokset ja jalostamot lopeta toimintaansa, ja osa asiakkaista tekee huonoinakin aikoina pieniä, välttämättömiä investointeja. Ja kunnossapitotöitä tietysti riittää.”


title: Outotec

text: Yksi ensimmäisistä Teräsvasaran ajamista muutoksista oli Outotecin Services-liiketoiminnan eriyttäminen omaksi yksikökseen.


title: Outotec

text: Vuonna 2012 myynnistä 46 prosenttia kohdistui EMEA-alueelle eli EU:hun, Ivy-maihin, Lähi-itään ja Afrikkaan. Afrikkaa pidetään yhtiössä selkeänä kasvualueena, samoin kuin Intiaa ja Kiinaa, joissa ympäristölainsäädäntö on kiristymässä.


title: Outotec

text: Esimerkiksi Zürichin kaupunki on ostanut Outoteciltä modernin jätevesilietteen polttolaitoksen ja Turkissa tehdään sellujätteestä energiaa Outotecin teknologialla.


title: Outotec

text: Outotec suunnitteli Saudi-Arabiaan maailman suurimman rikkihappoa valmistavan tehdaskompleksin, yhteensä 240 miljoonan dollarin sopimuksesta teknologian arvo oli puolet. Tehtaan tuottamasta rikkihaposta tehdään lannoitteita.


title: Outotec

text: Kaikkien aikojen suurin kauppa tehtiin vuonna 2012 Cristal Global -yrityksen kanssa: Saudi-Arabiaan hankittiin 350 miljoonan euron ilmeniittisulatto.


title: Outotec

text: Keväällä 2013 Outotec sopi Russian Copper Companyn kanssa uuden kuparirikastamon suunnittelusta ja toteutuksesta Tšeljabinskiin Venäjälle. Tilauksen arvo oli yli 50 miljoonaa euroa ja kauppaan kuuluu muun muassa vaahdotuskennot, sakeuttimet, analysaattorit ja automaatio.


title: Outotec

text: Keväällä 2014 Outotec sai 50 miljoonan euron tilauksen Alumina do Norte do Brasililta (lyhyesti Alunorte). Pääosin norjalaisen alumiinintuottajan Norsk Hydro ASA:n omistaman Alunorten alumiinioksidijalostamo on maailman suurin.Barcarenassa Pohjois-Brasiliassa sijaitsevan jalostamoon tilattiin uusi suodatuslaitos, jonka avulla kuivavarastoidaan liuotusjäännökset. Laitos on määrä ottaa käyttöön maaliskuussa 2016.


title: Outotec

text:
Outotec saa asiakkaita myös ns. pakon edessä. Namibialaisessa Tsumebin pikkukaupungissa oli vaikea hengittää, sillä kuparisulatosta oli tullut vuosikymmenten ajan ilmaan rikkikaasuja. Kun sulatto vaihtoi omistajaa, kanadalainen kaivosyhtiö Dundee joutui panemaan päästöt aisoihin säilyttääkseen toimilupansa. Se tilasi Outoteciltä 130 miljoonaa euroa maksaneen rikkihappotehtaan, joka käsittelee kuparin sulatuksessa syntyvät kaasut ja on mittausten mukaan pienentänyt rikkipäästöjä yli 80 prosenttia.
Keväällä 2017 Outotec sai suurimman tilauksensa kahteen vuoteen. Bahrainilainen Aluminium Bahrain tilasi umiinisulattonsa laajennusta varten anodien viimeistelylaitoksen suunnittelun ja toimituksen. Viimeistelylaitoksen lisäksi kauppaan kuuluu käytettyjen anodien talteenotto ja käsittelyn ratkaisu sekä yhtiön tuotekehitykseen perustuvat prosessilaitteet.


title: Outotec

text: Outotec käyttää tuotekehitykseen noin viisi prosenttia liikevaihdostaan, vuonna 2016 summa oli 55 miljoonaa euroa. Vuoden 2016 lopussa Outotecillä oli 786 patenttiperhettä, joihin sisältyi yhteensä 6 772 kansallista patenttia tai patenttihakemusta, ja se oli Suomen suurimpien patentinhakijoiden joukossa.


title: Outotec

text: Outotecillä on kolme tutkimuskeskusta, Frankfurtissa tutkitaan rautamalmin ja alumiinin jalostukseen liittyviä teknologioita ja leijupetitekniikkaa, Lappeenranta jossa tutkitaan prosesseja jotka liittyvät suodatukseen, sakeuttamiseen ja selkeyttämiseen sekä materiaalien hallintaan, erityisesti jätevesi- ja vesiviljelmiin ja Porissa taas perusmetalleja. Niissä tutkitaan mm. asiakkaiden lähettämiä malminäytteitä. Analyysin perusteella voidaan esittää prosessiratkaisu, jolla kyseinen malmi voidaan hyödyntää tehokkaimmin. Näytteitä on kertynyt jo lähes kaikista maailman kaivoksista. Lisäksi yhtiöllä on Lappeenrannassa vedenpoistoon keskittynyt laboratorio.


title: Outotec

text: Outotec on keksinyt leijupetiteknologian. Alan osaamista se vahvisti ostamalla 2000-luvun alussa saksalaisen Lurgi-yhtiön. Teknologiaa Outotec käyttää metallurgisissa prosesseissa ja uusiutuvissa ja vaihtoehtoisissa energioissa.


title: Outotec

text: Vuosi 2012 oli Outotecille ennätyksellinen patenttihakemuksissa: se haki 70 uutta patenttia ja sai 286 kansallista patenttia ja oli Suomen neljänneksi eniten patentteja hakenut yritys. Vuonna 2013 Outotec oli Suomen eniten patentteja hakenut yritys 68 hakemuksellaan.


title: Outotec

text: Tammikuussa 2013 Outotec haastoi Outokummun oikeuteen ferrokromin valmistusmenetelmään liittyvän keksinnön oikeuksista. Elokuussa 2015 annettiin välitystuomio, jonka mukaan omistusoikeus kuuluu yhteisesti kummallekin yhtiölle.


title: Outotec

text: Outotecin arvoihin kuuluu luonnonvarojen kestävän käytön edistäminen. Se on tukenut Baltic Sea Action Groupin toimintaa vuodesta 2009 lähtien sekä lahjoituksin että erilaisin Outotecin strategiaan sidotuin sitoumuksin. Yhteistyön tavoite on tarjota teknologisia ratkaisuja Itämeren ravinnekuorman hillitsemiseksi ja kaivosteollisuudesta tulevien päästöjen vähentämiseksi. WWF Suomen kanssa Outotec teki yhteistyötä vuosina 2014-2016 muun muassa liikkeenjohdolle suunnattujen seminaarien merkeissä.


title: Outotec

text: Sitra perusti vuonna 2014 kuuden suuryrityksen kanssa Climate Leadership Council -yhdistyksen vauhdittamaan Suomen elinkeinoelämän ja tutkimuslaitosten toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Sen tavoitteena on saada aikaan kestävää ja kannattavaa liiketoimintaa, joka vastaa globaaleihin ympäristöhaasteisiin. Sitran ja Outotecin lisäksi yhdistyksessä ovat mukana Neste Oil, Fortum, Kone, Caverion ja St1.


title: Outotec

text: Outotec on palkittu vastuullisuusraporttikilpailussa vuosina 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015.


title: Barbien perhe ja ystävät

text: Tässä artikkelissa esitellään Barbien perhe ja ystävät. Pian Barbie (Roberts) -nuken valmistuksen aloittamisen jälkeen Barbielle alettiin kehitellä ystäviä ja perhettä. Vuosien varrella tämä joukko on kasvanut varsin mittavaksi.


title: 13. jääkäripataljoona

text: 13. jääkäripataljoona oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 5. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.


title: 13. jääkäripataljoona

text:
Komentaja: Kapteeli Huyssen
Päällikkö: jääkäriluutnantti Martti Olavi (Olli) Paloheimo.


title: 13. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriyliluutnantti Sven Åke Sumelius (1. huhtikuuta alkaen, toimi aikaisemmin Oulun suojeluskunnan komentajana).


title: 13. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: Karl Edvin Söderholm.


title: 13. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkärivänrikki Jarl Anton Bertil Heinrichs.


title: 13. jääkäripataljoona

text: Koulutus- ja muonitualiupseerina jääkärivaravääpeli Samuli Inkinen, pataljoonan esikuntavääpelinä jääkärivaravääpeli Anton Mäkelä, pataljoonan adjutanttina jääkärivänrikki Sigurd Albion Söderberg, jääkärialiupseeri Frans Viktor Wallenius myöh. Venho.


title: 14. jääkäripataljoona

text: 14. jääkäripataljoona oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 5. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkärikapteeni Olof Lars Alarik Prytz.


title: 14. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriyliluutnantti Ernst Alfred Lillbroända.


title: 14. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Magnus Oskar Severin Ekblad.


title: 14. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Axel Arvid Bäckman.


title: 14. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: W. Viitala, jääkärivääpeli Emil Edvard Björkas (17. huhtikuuta alkaen).


title: 14. jääkäripataljoona

text: Pataljoonan muonitusmestarina jääkärivääpeli Gustaf Ossian Backström (17. huhtikuuta alkaen), esikuntavääpelinä jääkärivaravääpeli Bror Johan Torsten Hallonblad, varusmestarina jääkärialiupseeri Frithiof Stor.


title: 15. jääkäripataljoona

text: 15. jääkäripataljoona aik. Kenttälennätinpataljoona oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 5. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.


title: 15. jääkäripataljoona

text: Pataljoona muodostettiin aluksi Kenttälennätinpataljoonaksi ja käsitti kolme komppaniaa, jotka muodostettiin 5. maaliskuuta 1918 Mikkelissä. Sen 1. komppania toimi Vaasassa, 2. komppania Pietarsaaressa ja 3. komppania Savonlinnassa.


title: 15. jääkäripataljoona

text:
Komentaja: jääkärikapteeni Lars Birger Homén
Päällikkö: komppanianpäällikkönä jääkäriyliluutnantti Eric Alexander Amandus Heimbürger (siirrettiin 6. huhtikuuta päämajaan radioaseman päälliköksi), jääkärivänrikki Bertel Ragnar Fallenius (6. huhtikuuta 1918 alkaen), jääkäriyliluutnantti Väinö Armas Pasanen.


title: 15. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: Uuno Vilhelm Tiirikkala.


title: 15. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Mauno Samuel Liesi.


title: 15. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkärivänrikki Otto Harald Lilja.


title: 15. jääkäripataljoona

text: Joukkueenjohtajana jääkärivaravääpeli Urho August Pikkarainen (siirrettiin 4. huhtikuuta 16. jääkäripataljoonaan), pataljoonan kuormastovääpelinä jääkärivaravääpeli Arvo Portin, pataljoonan lähettiupseerina jääkärivänrikki Kosti Edvard Pylkkänen, joukkueenjohtajana jääkärivaravääpeli Paavo Elias Roos (siirrettiin 11. huhtikuuta 4. jääkärirykmentiin), jääkärivänrikki Gustav August Sepperi (siirrettiin 15. huhtikuuta 17. jääkäripataljoonaan), jääkäriluutnantti Woldemar Weselow myöh. Wisa (siirrettiin komppanianpäälliköksi Savon ryhmän Mikelin 2. pataljoonaan), joukkueenjohtajana jääkärivänrikki Väinö Arvid Stenlund myöh. Wäinölä (siirrettiin Päämajaan opetusupseeriksi), joukkueenjohtajana jääkärivänrikki Kosti Eskola (siirrettiin 17. jääkäripataljoonaan), pataljoonan adjutanttina jääkäriyliluutnantti Gustaf Fredrik Helsingius (siirrettiin jääkäriprikaatin ehdysupseeriksi Wilkmanin ryhmään), joukkueenjohtajana jääkäriluutnantti Kaarlo Johannes Kaila (siirrettiin 26. maaliskuuta 1918 Mikkelin 2. pataljoonaan), jääkärivänrikki Bror Albert Sjöberg (siirrettiin maaliskuun alussa 16. jääkäripataljoonaan).


title: 16. jääkäripataljoona

text: 16. jääkäripataljoona oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 6. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.


title: 16. jääkäripataljoona

text:
Komentaja: jääkärikapteeni Arno Emil Jaatinen
Päällikkö: jääkäriyliluutnantti Karl Bruno Enquist.


title: 16. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Väinö Valdemar Kaski.


title: 16. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Erkki Vilho Viitasalo.


title: 16. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Irmer Forsius.


title: 16. jääkäripataljoona

text: Adjutanttina jääkärivänrikki Julius Einari Kärnä (17. maaliskuuta 1918 alkaen), adjutanttina jääkärivänrikki Bror Albert Sjöberg, lääkintäaliupseerina jääkärivaravääpeli Vilho Villiam Tallberg, jääkärivaravääpeli Johan Albin Pekkarinen (17. huhtikuuta alkaen).


title: 17. jääkäripataljoona

text: 17. jääkäripataljoona oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 6. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.


title: 17. jääkäripataljoona

text: Komentaja: jääkärikapteeni Per Ole Ekholm


title: 17. jääkäripataljoona

text:
Sodan jälkeen pataljoonan nimi muutettiin muotoon Jäkäripataljoona N:o 6
Päällikkö: jääkäriluutnantti Gustaf Alku Svinhufvud.


title: 17. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkärikapteeni Johan Hugo Harald (15. huhtikuuta alkaen).


title: 17. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Ivar Magnus Lidström (14. huhtikuuta alkaen).


title: 17. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkärivänrikki Väinö Vilho Räsänen (15. huhtikuuta alkaen).


title: 17. jääkäripataljoona

text: Komppanianpäällikkönä jääkäriluutnantti Karl Waldemar Henriksson, jääkärialiupseeri Eino Albert Snellman (siirrettiin 23. huhtikuuta konekiväärikomppaniaan), esikuntavääpelinä jääkärivaravääpeli Taavetti Tenhunen (15. huhtikuuta 1918 alkaen).


title: 18. jääkäripataljoona

text: 18. jääkäripataljoona oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 6. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.


title: 18. jääkäripataljoona

text:
Komentaja: jääkärikapteeni Oscar Bjarne Hugo Nordenswan (25. maaliskuuta alkaen).
Pataljoonasta muodostettiin sodan jälkeen Kajaanin Sissipataljoona
Päällikkö: jääkäriluutnantti Lennart Wilhelm Hannelius ja jääkärivänrikki Kaarlo Aleksanteri Heiskanen (23. huhtikuuta 1918 alkaen).


title: 18. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: komppanianpäällikkönä Väinö Vilho Räsänen (siirrettiin 15. huhtikuuta konekiväärikomppanian päälliköksi), jääkäriyliluutnantti Arvid Johannes Wennerström (8. huhtikuuta alkaen).


title: 18. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: Karl Waldemar Henrikson.


title: 18. jääkäripataljoona

text: Päällikkö: jääkärikapteeni Ernst Reinhold von Essen (haavoittui hotakassa 23. huhtikuuta 1918), jääkärivänrikki Frans Herman Ilomäki (25. huhtikuuta alkaen).


title: 18. jääkäripataljoona

text: Adjutanttina jääkärivänrikki Kaarlo Aleksanteri Heiskanen (siirrettiin 23. huhtikuuta komppanianpäälliköksi).


title: Kuunnellaan vaan taivasta

text: "Kuunnellaan vaan taivasta" oli Hectorin ensimmäinen single "Ei selityksiä" -albumilta. Kappale ilmestyi vuoden 2003 lopulla. Kappale ottaa kantaa sotaan: laulussa kysytään onko ulkosalla turvallista vai ovatko sekä Allah että Jumala vuorotteluvapaalla. Hector myös jatkaa tässä kappaleessa "Hidas"-levyllä alkanutta uskonnollisfilosofista pohdiskeluaan. Kappaleen sävellys ja sanoitus ovat Hectorin käsialaa.


title: Mark Ryan

text: Mark Ryan (s. 7. kesäkuuta 1956 Doncaster, Yorkshire) on englantilainen näyttelijä ja käsikirjoittaja.


title: Mark Ryan

text: Ryan aloitti näyttelemisen 1970-luvulla tehden useita musikaaleja Lontoossa ja jatkoi esiintymisiään aina 1990-luvulle asti jolloin hän teki teatteri kiertueita myös Euroopassa.


title: Mark Ryan

text: Televisioon Ryan päätyi vuonna 1982 elokuvassa Iskuryhmä S.A.S., jonka jälkeen hän näytteli Nasir nimistä hahmoa televisiosarjassa Robin of Sherwood vuosina 1984–1986. Sarjan jälkeen Ryan teki vierailevia esiintymisiä eri televisiosarjoissa, kuten Taistelupari, Elämä käsissä, Sairaalaelämää, Frasier ja Alias. Hän myös esiintynyt elokuvissa, kuten Korsikan veljekset, Oopperan kummitus, Tuomiopäivän tykki, Charlien enkelit ja "Transformers", johon Ryan tuli alun perin suunnittelemaan useiden robottien puhetta ja niiden muotoilua elokuvaan. Lopuksi elokuvan ohjannut Michael Bay antoi hänelle Bumblebeen ääniroolin elokuvan loppupuolella. Ryan oli myös mukana elokuvaan pohjautuvassa videopelissä "" Ironhiden äänenä. Vuonna 2009 hän antoi äänensä Jetfirelle elokuvassa "" ja vuonna 2014 Lockdownille elokuvassa "Transformers – Tuhon aikakausi".


title: Bergströmin ryhmä

text: Bergströmin ryhmä oli valkoisten länsiarmeijaan kuuluva ryhmä Suomen sisällissodassa.


title: Bergströmin ryhmä

text: Komentaja: everstiluutnantti Maximilian Spåre, v.t. komentaja everstiluutnantti J. A. K. Renvald


title: Bergströmin ryhmä

text: Komentaja: majuri Oskar Wilkman


title: Pipino Cuevas

text: Pipino Cuevas, oikealta nimeltään José Isidro Cuevas Gonzáles (s. 27. joulukuuta 1957 Santo Tomas, Meksiko) on uransa lopettanut meksikolainen välisarjan ammattinyrkkeilijä.


title: Pipino Cuevas

text: Pipino Cuevas saavutti WBA:n maailmanmestaruuden lyötyään tyrmäyksellä puertoricolaisen Ángel Espadan vuonna 1976. Hän puolusti mestaruuttaan menestyksekkäästi seuraavia nyrkkeilijöitä vastaan: Billy Backus, Pete Ranzany, Harold Volbrecht, Clyde Gray ja Scott Clark. Mestaruustittelinsä hän menetti vuonna 1980 Detroitissa Thomas Hearnsille.


title: Pipino Cuevas

text: Nyrkkeilyuraansa Cuevas jatkoi vielä häviten muun muassa Roberto Duránille ja Mauricio Bravolle vielä 1989.


title: Pipino Cuevas

text: Kaikista 50 ammattilaisottelustaan Cuevas voitti 35, joista 31 tyrmäyksellä, mikä on varsin paljon.


title: Pipino Cuevas

text: Nyttemmin Cuevas on menestynyt liike-elämässä muun muassa ravintola-alalla ja on tunnettu kultahampaastaan.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1991–1992

text: Kausi 1991–1992 oli jääkiekon SM-liigan 17. kausi. Kauden päätteeksi Helsingin Jokerit nappasi mestaruuden, toiseksi sijoittui JyP HT ja pronssia sai HIFK Helsingistä. Pudotuspeleissä pistepörssin kärkisijat miehitti Jokerikolmikko Teemu Selänne (10+7), Otakar Janecky (2+11) ja Keijo Säilynoja (5+6). Runkosarjan voitti JyP HT (nyk. JYP) ja pistepörssin kärjessä oli TPS-kaksikko Mikko Mäkelä (25+45) ja Esa Keskinen (24+45).


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1991–1992

text: Uusinta 10.sijasta: Tappara - Hockey-Reipas 2-6


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1991–1992

text: Ässät välieriin voitoin 2–0.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1991–1992

text: HIFK välieriin voitoin 2–1.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1991–1992

text: Jokerit finaaliin voitoin 3–2.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1991–1992

text: JyP HT finaaliin voitoin 3–2.Jokerit mestariksi voitoin 4–1.Kiekko-Espoo nousi liigaan, JoKP putosi.Tappara säilyi SM-liigassa.


title: Tomi Sykkö

text: Tomi Sykkö (s. 21. tammikuuta 1983 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on laitahyökkääjä.


title: Tomi Sykkö

text: TPS-kasvatti Sykkö lähti 19-vuotiaana kasvattajaseurastaan Mestiksessä pelaavaan Kokkolan Hermekseen, jossa hänelle kuitenkin kertyi hyvin vähän peliaikaa ja ei lainkaan tehoja. Sykkö on sen jälkeen edustanut TuToa ja TPS:ää. Kaudella 2007–2008 hän allekirjoitti kahden vuoden sopimuksen JYPin kanssa. Se purettiin syksyllä 2008.


title: Tomi Sykkö

text: JYPistä Sykkö siirtyi Ranskan pääsarjan Ours de Villard-de-Lansiin. Ranskassa Sykkö pelasi kaksi kautta ja palasi sitten kotimaahansa. Kauden 2010–2011 hän pelasi II divisioonassa Kiekkohaissa ja TuKVissa.


title: Tomi Sykkö

text: Sykkö on esiintynyt myös juniorien maajoukkueessa.


title: Tomi Sykkö

text: Sykkö toimii nykyään Länsirannikon 2-divisioonan sarjatasolla TuKV:n apuvalmentajana.


title: Siarnaq (kuu)

text: Siarnaq on Saturnuksen myötäsuuntaan kiertävä kuu, joka löydettiin vuonna 2000. Tuolloin sille annettiin väliaikainen nimi S/2000 S 3.


title: Paaliaq (kuu)

text: Paaliaq on Saturnuksen kuu, joka löydettiin lokakuussa 2000, jolloin sille annettiin väliaikainen nimi S/2000 S 2.


title: Paaliaq (kuu)

text: Inuittiryhmän kuilla Kiviuqilla, Siarnaqilla ja Paaliaqilla ovat väriltään punertavia ja niillä on samanlainen Infrapunaspektri, mikä tukee teoriaa kuitten muodostumisesta suuremmasta taivaankappaleesta.


title: Jönköping (kaljaasi)

text: Jönköping oli ruotsalainen kaksimastoinen kaljaasi, joka upotettiin noin 40 kilometrin päässä Raumalta koilliseen ensimmäisen maailmansodan aikana 3. marraskuuta 1916 sen ollessa matkalla Gävlestä Raumalle. Kaljaasin pysäytti saksalainen sukellusvene "U-22", ja koska kaljaasin lastina oli sotakieltotavaraksi luokiteltua rautatavaraa ja alkoholia, se upotettiin lasteineen laivaan sijoitettujen räjähdyspanosten avulla. Kesällä 1998 hylyn alkoholilastin nostamisesta ja jakamisesta käytiin kova kiista ruotsalaisten ja suomalaisten kesken.


title: Jönköping (kaljaasi)

text: "Jönköping" oli rakennettu Ruotsissa Sjötropsin telakalla Vänernin rannalla vuonna 1896. Sen pituus oli 20,5 metriä ja leveys 6,67 metriä, ja siinä oli myös 18 hv apukone.


title: Jönköping (kaljaasi)

text: "Jönköping" lähti Gävlestä 26. lokakuuta 1916 lastinaan 17 tynnyriä punaviiniä Suomen Pankille, 67 tynnyriä konjakkia ja 50 laatikkoa (5 000 pulloa) samppanjaa Venäjän armeijalle sekä noin 35 tonnia erilaista rautatavaraa. Alus joutui välillä ankkuroitumaan huonon sään takia ja pääsi jatkamaan matkaa vasta 2. marraskuuta. Seuraavan päivän aamuna sen pysäytti saksalainen sukellusvene "U-22", ja laivan kapteeni E. B. Eriksson joutui menemään sukellusveneeseen esittämään laivan ja sen kuljettaman lastin paperit. Sukellusveneen päällikkö Bruno Hoppe päätti upottaa kaljaasin, koska sen lastin joukossa oli sotakieltotavaraksi luokiteltua materiaalia. Kaljaasin runkoon sijoitettiin räjähdyspanoksia, ja laiva upotettiin räjäyttämällä sen jälkeen, kun sen miehistö oli siirretty sukellusveneeseen. Vähän ajan kuluttua upotettiin samalla tavalla toinen, "Agir"-niminen alus, ja myöhemmin kummankin laivan miehistöt jätettiin saksalaisten tarkastuksessa puhtain paperein selvinneeseen ruotsalaisalukseen.


title: Jönköping (kaljaasi)

text: 65 metrin syvyydessä maanneen "Jönköpingin" hylyn löysi vuonna 1997 ruotsalainen sukeltajaryhmä C-Star apunaan suomalainen yritys Idäntie Ky. Laivan alkoholilastista syntyi tämän jälkeen kilpailu ruotsalaisten ja Idäntie Ky:n välille. Idäntie Ky:tä ryhtyi rahoittamaan liikemies Peter Fryckman, jonka mielestä hänellä oli oikeus lastiin sen vuoksi, koska osa siitä oli ollut matkalla Fryckmanin isoisän isän omistamaan liikkeeseen.


title: Jönköping (kaljaasi)

text: Kesä-heinäkuun vaihteessa 1998 "Jönköpingin" uppoamispaikalle saapui sekä Idäntie Ky:n alus että C-Starin vuokraama tanskalainen nosturialus "Pernille Diver". Vakka-Suomen käräjäoikeus päätti 3. heinäkuuta, että "Jönköpingin" lasti kuului ruotsalaisille. Seuraavana päivänä C-Star ja Idäntie Ky pääsivät kuitenkin yhteistyösopimukseen, jonka mukaan Idäntie Ky avustaa hylyn nostossa ja saa neljäsosan nostetusta alkoholilastista. Peter Fryckman jätettiin kuitenkin tämän sopimuksen ulkopuolelle, ja hän vaatikin hylyn nostotöiden keskeyttämistä uhkasakon avulla, mutta Vakka-Suomen käräjäoikeus hylkäsi tämän vaatimuksen.


title: Jönköping (kaljaasi)

text: "Jönköpingin" hylky saatiin nostettua pinnalle 24. heinäkuuta 1998. Hylky oli alun perin tarkoitus kuljettaa Gävleen museoitavaksi, mutta sen havaittiin olevan niin huonokuntoinen, ettei se olisi kestänyt kuljetusta. Hylyn alkoholilasti tuotti kuitenkin nostajille pettymyksen, sillä viinitynnyrit olivat hajonneet ja konjakki oli ehjänä nostetuissa 14 tynnyrissä muuttunut kelvottomaksi. Samppanjapulloista oli sen sijaan 2 100 kappaletta säilynyt hyvänlaatuisena. Lastin tyhjennyksen jälkeen "Jönköpingin" hylky laskettiin takaisin merenpohjaan.


title: Jönköping (kaljaasi)

text: Elokuun lopulla C-Star ilmoitti, ettei se aikonut maksaa suomalaisille aiemmin sovittua osuutta myyntituloista, koska heidän mielestään riitatilanteessa tehty sopimus ei sitonut heitä. Peter Fryckman taas kertoi, että hän oli onnistunut nostamaan "Jönköpingin" hylystä vuoden 1998 aikana tuhansia pulloja venäläisen sukellusveneen avulla ja että hän aikoi myöhemmin myydä ne New Yorkissa huutokaupalla.


title: S/S Everilda

text: S/S Everilda oli ruotsalaisen Hyperion-varustamon omistama höyrylaiva, joka ajoi miinaan ja upposi 6. joulukuuta 1914 Mäntyluodon eteläpuolella. Laivan 18 hengen miehistöstä jäi henkiin vain perämies.


title: S/S Everilda

text: "Everilda" oli lähtenyt 5. joulukuuta Tukholmasta kohti Mäntyluotoa lastinaan erilaista kappaletavaraa kuten sähkömuuntaja, koneenosia, puuvillaa, teetä, huonekaluja ym. Laiva ohitti seuraavana aamuna Säpin saaren, ja pian laivalta havaittiin meressä kelluva miina. Matkaa jatkettiin erittäin suurta varovaisuutta noudattaen, mutta pian laivan vasemman kyljen kohdalla räjähti toinen miina. Räjähdyksen jälkeen alus kallistui puolelta toiselle ja upposi sitten alle minuutissa. Pelastusveneitä ei ehditty laskea, joten eloonjääneet joutuivat tarrautumaan meren pinnalla kelluviin laivan kappaleisiin.


title: S/S Everilda

text: Paikalle saapunut toinen alus ruotsalainen S/S "Luna" pelasti neljä miehistön jäsentä sekä kapteenin ja perämiehen. Pelastetut perämiestä lukuun ottamatta vietiin "Lunan" salonkiin, mutta juuri samalla hetkellä myös "Luna" ajoi miinaan ja upposi vieden pelastetut miehet mukanaan. "Everildan" perämiestä oli luultu kuolleeksi, ja hänet oli jätetty pelastusveneen pohjalle. Hän oli kuitenkin ainoa "Everildan" miehistöstä, joka lopulta selvisi onnettomuudesta, samoin "Lunan" miehistö pelastui kokonaisuudessaan.


title: S/S Everilda

text: Alukset upottaneet miinat oli laskettu edellisenä yönä saksalaisesta miinalaiva "Deutschlandista," joka laski Mäntyluodon väylälle kaikkiaan 80 miinaa. Vielä kolmaskin ruotsalaislaiva, S/S "Norra Sverige", ajoi näihin miinoihin ja tuhoutui miehistöineen 7. joulukuuta 1914.


title: S/S Everilda

text: Pelastusyhtiö Neptun nosti suurimman osan "Everildan" lastista vuosien 1915–1916 aikana. Nostotöiden aikana yksi Neptunin sukeltajista kuoli ja toinen sairastui vakavasti. Laivan hylky makaa pohjassa 25–33 metrin syvyydessä.


title: S/S Everilda

text: S/S "Everilda" oli rakennettu Englannissa Whitbyssä vuonna 1882. Sen vetoisuus oli 1 390 brt, koneteho 520 hv, pituus 72,9 metriä, leveys 10,4 metriä ja syväys 5,4 metriä. Toinen uponnut alus, S/S "Luna," oli rakennettu vuonna 1905 Norjassa, josta se oli ostettu tukholmalaiselle Svea-varustamolle pari vuotta myöhemmin. "Lunan" vetoisuus oli 1 080 brt, koneteho 675 hv, pituus 66 metriä, leveys 10 metriä ja syväys lastissa 4,9 metriä.


title: Vallankumous kulttuuriin

text: Vallankumous kulttuuriin on Pelle Miljoona & 1980 -yhtyeen kokoelmalevy, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2004. Kokoelma sisältää yhtyeen tunnetuimmat kappaleet vuosilta 1978–1980.


title: Vallankumous kulttuuriin

text: Kokoelman ovat koonneet Tumppi Varonen, Pelle Miljoona sekä Ari Taskinen, ja sen on uudelleenmasteroinut Esa Santonen DER-studiolla tammikuussa 2004.


title: Vallankumous kulttuuriin

text: Kaikki sovitukset 1980, paitsi (12) 1978.


title: Mauno Rosendal

text: Mauno Rosendal (8. syyskuuta 1848 Hämeenkyrö – 21. lokakuuta 1917 Oulu) oli suomalainen kansanedustaja, herännäisjohtaja, kirjailija, poliitikko ja opettaja. Mauno (Magnus) Rosendalin vanhemmat olivat Eva Matilda Holmberg ja Adolf Fredrik Rosendal, Tampereen yläalkeiskoulun rehtori.


title: Mauno Rosendal

text: Rosendal opiskeli filosofian kandidaatiksi, hankki opettajanpätevyyden ja toimi Oulussa oppikoulun opettajana ja rehtorina. Omana aikanaan Rosendal tuli kansallisesti tunnetuksi ensimmäisen sortokauden suomalaisaktivistina, joka joutui maastakarkotettuna oleskelemaan Ruotsissa. Palattuaan hän osallistui vuosien 1905–1906 säätyvaltiopäiville. Eduskuntaan hänet valittiin kerran, vuoden 1908 vaaleissa.


title: Mauno Rosendal

text: Rosendalilla oli voimakas uskonnollinen vakaumus. Hän liittyi herännäisyyteen ja toimi aktiivisesti yhteistyössä Wilhelmi Malmivaaran kanssa muun muassa Hengellisessä Kuukauslehdessä ja Kustannusosakeyhtiö Herättäjässä. Rosendalin kirjallisen tuotannon pääteos on neliosainen herännäisyyden historia.


title: Mauno Rosendal

text: Rosendal kävi lukion Hämeenlinnassa ja tuli ylioppilaaksi 1868. Hän opiskeli pääaineenaan yleistä historiaa ja muina aineina muun muassa filosofiaa, kirjallisuutta, latinaa ja suomea. Filosofian kandidaatin tutkinnon hän suoritti vuonna 1873. Valmistuttuaan hän hoiti yhden lukuvuoden isänsä opettajanvirkaa Tampereella ja ryhtyi samalla hankkimaan uskonnonopettajan pätevyyttä opiskelemalla dogmatiikkaa, etiikkaa ja kirkkohistoriaa. Lukuvuonna 1874–1875 hän kuunteli uskonnonopetusta ja antoi näytetunteja Helsingin ruotsalaisessa normaalilyseossa. Koulun rehtori ja uskonnonopettaja oli nuorena herännäispappien joukkoon kuulunut Alfred Kihlman, joka arvioi Rosendalin opetustaidot erinomaisiksi. Syksyllä Rosendal ryhtyi taas hoitamaan isänsä virkaa ja pääsi vasta seuraavana keväänä suorittamaan teologisten aineiden tutkinnon ja antamaan opetusnäytteet uskonnon lehtorin virkoja varten. Kasvatusopin tutkinnon hän suoritti keväällä 1877.


title: Mauno Rosendal

text: Pian opettajaksi pätevöidyttyään Rosendal nimitettiin Oulun ruotsalaisen lyseon uskonnon ja ruotsin lehtoriksi. Opetustyönsä ohella hän osallistui suomenkielisen opetuksen kehittämiseen. Hän oli jäsenenä uuden Oulun suomalaisen yksityislyseon johtokunnassa ja vuonna 1879 perustetun Oulun suomalaisen tyttökoulun johtokunnassa. Lisäksi hän ylläpiti suomalaista valmistavaa koulua lyseota ja tyttölyseota varten.


title: Mauno Rosendal

text: Oulun suomalaisen klassisen lyseon vastaavaan tehtävään Rosendal siirtyi 1888 toimien vuodesta 1890 kyseisen koulun rehtorina. Innokkaana suomalaisuusmiehenä Rosendal halusi luoda Ouluun venäläisvaikutteisesta valtiovallasta riippumattomamman koulun niin tytöille kuin pojille. Hänen aktiivisen toiminnan ansiosta perustettiin Ouluun vuonna 1902 yksityinen suomenkielinen oppikoulu Oulun suomalainen yhteiskoulu. Mauno Rosendalista tuli myös yhteiskoulun ensimmäinen rehtori, jota tehtävää hän hoiti aina kuolemaansa saakka eli vuoteen 1917. Rosendalin opetustoiminnalle on sanottu olleen tyypillistä syvä uskonnollisuus ja isänmaanrakkaus. Rehtorintoimensa alkuvuosina hän oli ankara ja kiivastui helposti, mutta saattoi myös pyytää oppilailta kiivastumistaan anteeksi. Myöhemmin hänen luottamuksensa oppilaisiin kasvoi ja vastakkainasettelu lieveni.


title: Mauno Rosendal

text: Mauno Rosendalin lapsuuskodin uskonnollisuus oli lähellä herännäisyydestä erkaantunutta evankelisuutta. Rosendalin isä muun muassa avusti evankelisen liikkeen johtohahmoa F. G. Hedbergiä kirjallisissa töissä. Rosendalin vanhemmat varoittelivat poikaansa pietismistä, jota nimitystä tuohon aikaan käytettiin herännäisyydestä.


title: Mauno Rosendal

text: Syvempi uskonnollinen vakaumus Rosendalille kehittyi kuitenkin vasta hänen Oulun-vuosinaan, jolloin hänen elämäänsä ahdistivat niin läheisten kuolemat kuin taloudelliset vaikeudetkin. Hänelle läheisiä uskonnollisia persoonallisuuksia olivat Augustinus, Martti Luther ja Søren Kierkegaard. Suuren uskonnollisen murroksen aiheutti Rosendalien seitsenvuotiaan tyttären kuolema 1886.


title: Mauno Rosendal

text: Mauno Rosendal joutui herätysliikkeiden kanssa tekemisiin Ouluun muutettuaan. Lestadiolaisuus levisi 1870- ja 1880-luvuilla voimakkaasti ja sillä oli paljon kannattajia Oulussakin. Eräässä artikkelissaan Rosendal arvioi lestadiolaisuuden lahkoksi ja näkee sen käsityksissä muiden protestanttisten lahkojen tavoin yhtymäkohtia katolisuuteen. Samalla hän toteaa, että lahkolaisten keskuudessa on paljon todellista kristillisyyttä, josta kirkon muilla jäsenillä olisi oppimista.


title: Mauno Rosendal

text: Herännäisyyteen Rosendal sai tuntumaa Oulussa 1880-luvun alussa, jolloin perheen tuttavapiiriin kuuluivat mm. J. I. Berghin tytär Mimmi Bergh sekä N. G. Malmbergin tytär Lydia Theslöff. Tyttären kuoleman jälkeen Rosendalit alkoivat osallistua Oulun heränneiden seuroihin, joissa luettiin Raamatun lisäksi heränneiden suosimia Anders Nohrborgin, Björkqvistin ja Berghin postilloita. Samoihin aikoihin Rosendal erkani Oulun seurapiirielämästä. Hän tutustui myös Kiuruvedellä apupappina työskentelevään Wilhelmi Malmivaaraan, joka oli N. G. Malmbergin poika.


title: Mauno Rosendal

text: 1890-luvulle tultaessa Rosendalin yhteydet etenkin Kalajokilaakson herännäisyyteen tiivistyivät. Hänestä tuli varsin pian herännäisliikkeen keskeinen henkilö yhdessä Wilhelmi Malmivaaran kanssa. Uskonnollisen kirjallisuuden julkaisutoimintaa varten hän yhdessä Malmivaaran kanssa teki aloitteen kustannusosakeyhtiön perustamisesta hengellisen kirjallisuuden, kuten vanhojen postillojen, julkaisemista varten. Kustannusosakeyhtiö Herättäjä perustettiin Ylivieskassa 6. heinäkuuta 1892. Rosendalista tuli yhtiön johtokunnan ensimmäinen puheenjohtaja. Vuonna 1893 hän ryhtyi Malmivaaran rinnalla toimittamaan tämän 1888 perustamaa Hengellistä Kuukauslehteä. Rosendal oli Herättäjän vuosijuhlien vakiopuhujia. Rosendal oli Kalajoen rovastikunnan maallikkoedustajana kirkolliskokouksessa 1893, jonka keskeisiä kysymyksiä oli katekismuksen uudistaminen. Rosendal kannatti uudistusesitystä.


title: Mauno Rosendal

text: Rosendal tuli tunnetuksi laajasta uskonnollisten kirjojen tuotannostaan. Hänen ensimmäinen teoksensa oli "Sananen kiusatuille sieluille", joka ilmestyi Herättäjän kustantamana jouluksi 1892. Rosendalin uskonnollisista teoksista tunnetuin lienee vuonna 1889 ilmestynyt "Silmäyksiä ristin tien salaisuuteen Johannes Kastajan elämäkerran valossa", josta on ilmestynyt neljä painosta, uusin 1982.


title: Mauno Rosendal

text: Hänen pääteoksenaan pidetään laajaa neliosaista historiateosta, joka käsittelee herännäisyyden vaiheita 1800-luvulla. "Suomen herännäisyyden historia XIX:llä vuosisadalla" ilmestyi vuosina 1902–1917.


title: Mauno Rosendal

text: Rosendal alkoi suunnitella kirkkohistoriaan liittyviä kirjallisia töitä jo 1880-luvun alkupuolella. Hänen ensimmäisenä hankkeenaan oli aluksi kansantajuinen kirkkohistorian esitys, myöhemmin kirkkohistoriaan liittyvien kertomusten kokoelma. Kaksiosainen "Kertomuksia kirkkohistorian alalta" ilmestyi 1887 ja 1890.


title: Mauno Rosendal

text: Herännäisyyden historiateoksen kirjoittaminen alkoi herännäisyyteen liittyvän muistitiedon keruulla, jota varten senaatti oli myöntänyt apurahan. Rosendal teki ensimmäisen ja pisimmän keräysmatkansa vuonna 1896. Hänen käyntikohteitaan Pohjanmaalla olivat olivat Ylivieska, Alavieska, Kalajoki, Nivala, Haapajärvi ja Pyhäjärvi. Savossa hän kävi Lapinlahdella, Kuopiossa sekä Nilsiässä. Savosta Rosendal matkusti Karjalaan käyden Liperissä, Joensuussa, Jaakkimassa, Kirvussa, Viipurissa, Taipalsaarella ja Lappeenrannassa. Sieltä hän matkusti Porvooseen ja Helsinkiin arkistotutkimuksia varten. Helsingistä hän jatkoi Hämeenlinnan kautta Turkuun, josta käsin hän kävi keräämässä tietoja rukoilevaisuudesta. Ensimmäisellä matkallaan Rosendal tapasi muun muassa Paavo Ruotsalaisen tyttären, Jonas Laguksen vävyn ja Lauri Stenbäckin sisaren. Karjalassa hän sai tietoja muun muassa Henrik Renqvististä ja J. F. Berghistä. Helsingissä hän tutustui Juhani Ahoon, joka tarjosi oman kirje- ja aineskokoelmansa Rosendalin käytettäväksi. Porvoossa suorittamiensa arkistotutkimusten perusteella hän päätyi rajamaan työnsä parhaiten tuntemaansa 1800-luvun herännäisyyteen, koska varhaisemman herännäisyyden käsittely olisi aineiston laajuuden ja hajanaisuuden takia ollut liian työlästä. Toisen matkan Rosendal suoritti saman vuoden kesällä Kainuuseen käyden Kajaanissa, Ristijärvellä ja Sotkamossa.