title: Algerian jalkapallomaajoukkue

text: Toisessa ottelussaan se sai vastaansa kotikentällään Gambian 7. lokakuuta 2006. Algerian liitto oli myös sopinut harjoitusottelun Burkina Fasoa vastaan, joka pelattaisiin 15. marraskuuta 2006 Ranskassa. Karsintaottelussa Algerialla oli tilaisuus avata voittotili Gambiaa vastaan, jossa se myös onnistui. Ottelun 1–0 ja ratkaisumaalin teki Karim Ziani rangaistuspotkusta 75 minuutin kohdalla. Pelillisesti se ei vakuuttanut, mutta keräsi siitä huolimatta tärkeät kolme pistettä. Harjoitusottelussa Burkina Fasoa vastaan Cavalli teki poikkeuksen ja kasasi joukkueen, jossa pelasivat vain Euroopan kentillä pelaavat algerialaiset. Lukuun ottamatta maalivahteja, jotka tulivat kotimaan sarjasta. Tulos ei vastannut odotuksia Algerian hävitessä ottelun maalein 1–2. Maan ainoan maalin teki Rafik Saïfi rangaistuspotkusta ottelun 86 minuutin kohdalla, joka kavensi ottelun.


title: Algerian jalkapallomaajoukkue

text: Kahden kuukauden tauon jälkeen Cavallin Algeria pelasi aluksi 7. helmikuuta 2007 harjoitusottelun Libyaa vastaan. Ottelua varten Cavalli kutsui kolme uutta pelaajaa Hameur Bouazzan, Karim Matmourin ja Sofiane Younesin. Algeria onnistui myös voittamaan Libyan huolimatta ollessaan toisen puoliajan alussa 0–1 tappiolla. Tunnin pelaamisen jälkeen Algeria teki tarvittavat kaksi maalia viiden minuutin sisällä, joista vastasivat Rafik Saïfi ja Mehdi Meniri. Kuukautta myöhemmin Algeria kohtasi seuraavassa ottelussaan, Afrikan kisojen karsinnoissa kotikentällään Kap Verden 24. maaliskuuta 2007. Maata pidettiin ennakkoon lohkon heikoimpana joukkueena, jolla tiedettiin kuitenkin olevan nopealiikkeinen ryhmä. Algeria onnistui voittamaan ottelun maalein 2–0. Voitto tiesi myös Algerian pitävän oman lohkonsa kärkipaikkaa seitsemällä pisteellä, kun puolet karsintojen otteluista oli pelattu. Lohko oli tasainen, kun toisena ollut Gambia keräsi kolmen ottelun jälkeen kuusi pistettä ja kolmantena ollut Guinea neljä pistettä.


title: Algerian jalkapallomaajoukkue

text: Poikkeuksellisesti Cavalli ei järjestänyt Algerialle harjoitusotteluita ennen kesäkuussa jatkuvia karsintoja varten. Sen sijaan Algeria kohtasi suoraan lohkon viimeisenä olleen Kap Verden vieraskentällä 2. kesäkuuta 2007. Algeria sai hyvän alun, kun puolustaja Madjid Bougherra vei maansa 0–1 johtoon. Seitsemän minuuttia myöhemmin Algerian maalivahti Lounès Gaouaoui sai suoran punaisen viisi minuuttia ennen ensimmäisen puoliajan päättymistä. Tämä hankaloitti Algerian peliä ja Kap Verde onnistui nousemaan tasoihin 65 minuutin jälkeen. Kuusi minuuttia ennen loppua viime aikoina Algerialle maaleja tasaisesti tehnyt Saïfi vei maansa takaisin johtoasemaan. Kap Verde onnistui kuitenkin tekemään 2–2 tasoitusmaalin ottelun viime sekunneilla. Tasapelistä huolimatta Algeria säilytti lohkon kärkipaikan, kun Guinea otti vierasvoiton Gambiasta ja nousi toiseksi, ja samalla pisteen päähän Algeriasta.


title: Algerian jalkapallomaajoukkue

text: Ennen karsintaottelua Cavalli oli ehtinyt ilmoittaa Algerian pelaavaan harjoitusottelun Argentiinaa vastaan Espanjassa, Camp Noulla. Cavalli halusi samalla valmistautua ottelulla tulevaa karsintaottelua Guineaa vastaan ja kokeili tulevaa puolustavaa systeemiään. Ottelu pelattiin 5. kesäkuuta 2007, jossa Argentiina siirtyi jo kahden minuutin jälkeen 1–0 Carlos Tevezin rangaistuspotku maalilla. Seitsemän minuuttia myöhemmin Algeria nousi kuitenkin tasoihin puolustaja Antar Yahian maalilla. Ennen ensimmäisen puoliajan päätöstä Algeria siirtyi 1–2 johtoon Nadir Belhadjin vapaapotkusta. Toisella puoliajalla Argentiina siirtyi lopulta 3–2 johtoon kahden minuutin sisällä Lionel Messin ja Esteban Cambiasson maaleilla. Messi vei Argentiinan vielä 4–2 johtoon 73 minuutilla, kunnes kaksi minuuttia myöhemmin Algerian laitapuolustaja Belhadj kavensi toistamiseen vapaapotkusta loppunumerot 4–3.


title: Algerian jalkapallomaajoukkue

text: 16. kesäkuuta 2007 karsinnat jatkuivat viidennellä kierroksella Guineaa vastaan. Algeria kärsi 0–2 tappion ja oli nyt tasapisteissä Guinean kanssa. Tulos tarkoitti Algerian pakkovoittoa Gambiasta mikäli haluaisi päästä vuoden 2008 Afrikan kisoihin. Ennen syksyllä pelattavaa viimeistä karsintaottelua Algeria pelasi vieraskentällä harjoitusottelun Brasiliaa vastaan. Tulos oli hieman selvempi Argentiina-otteluun nähden, kun Algeria kärsi Brasilialle 2–0 tappion.


title: Algerian jalkapallomaajoukkue

text: 9. syyskuuta 2007 käytiin viimeinen karsintaottelu, jonka Algerian oli voitettava jatkopaikan toivossa. Myös Guinean oli voitettava ottelunsa. Sen tehtävä oli hieman helpompi, kun vastaan asettui lohkon jumbo, Kap Verde. Algeria sai omassa ottelussaan hyvän alun, kun Rafik Saïfi vei maansa 0–1 johtoon toisella karsintamaalillaan. Algerian toivo kesti kuitenkin vain 19 minuuttia, kun Gambia tasoitti ottelun 1–1 rangaistuspotkusta. Minuuttia myöhemmin Algerialle tarjottiin mahdollisuutta miesylivoimaan, kun Gambian pelaaja Diallo sai suoraan punaisen kortin. Tästä huolimatta Gambia teki neljä minuuttia ennen loppua 2–1 voittomaalin. Tämä tarkoitti myös Algerian jäämistä Afrikan karsintojen ulkopuolelle, kun Guinea voitti oman ottelunsa.


title: Algerian jalkapallomaajoukkue

text: Karsintojen jälkeen syyskuussa Algerian jalkapalloliitto antoi potkut Cavallille.


title: Kustavilaisuus

text: Kustavilaisuudella tai kustavilaisella tyylillä () tarkoitetaan ruotsalaista uusklassismia, joka vaikutti kuningas Kustaa III:n (hallitsi 1771–1792) ja hänen poikansa Kustaa IV Aadolfin (hallitsi 1796–1809) hallintokausilla. Kustavilainen tyyli, joka on nimetty kuningas Kustaa III:n mukaan, voidaan karkeasti jakaa kolmeen vaiheeseen: varhaiskustavilaiseen, kustavilaiseen ja myöhäiskustavilaiseen tyyliin. Tyylillä tarkoitetaan erityisesti arkkitehtuurityyliä, mutta myös sisustustyyliä.


title: Kustavilaisuus

text: "Varhaiskustavilainen arkkitehtuurityyli" (1760-luku–1785) alkoi sen jälkeen, kun ruotsalaiset arkkitehdit saivat 1740- ja 1750-luvuilla Ranskaan ja Italiaan tekemillään matkoilla vaikutteita eurooppalaisesta uusklassismista. Keskeinen varhaiskustavilaisuuden vaikuttaja oli ruotsalainen arkkitehti ja yli-intendentti Carl Fredrik Adelcrantz. Adelcrantzin suunnittelema Vaasan hovioikeudentalo (1786), nykyinen Mustasaaren kirkko, on huomattavin varhaiskustavilaisuuden edustaja Suomessa.


title: Kustavilaisuus

text: "Kustavilainen arkkitehtuurityyli" (1785–1795) alkoi kuningas Kustaa III:n 1783–1784 tekemän Italian matkan jälkeen. Tyyliä kuvaa ankaran yksinkertainen klassinen arkkitehtuurityyli. Kustavilaisen tyylin tärkein vaikuttaja on Louis Jean Desprez, jonka Kustaa III tapasi matkallaan Roomassa ja palkkasi hoviarkkitehdikseen. Louis Jean Desprezin suunnittelema Hämeenlinnan kirkko (1798) on kustavilaisuuden tyylipuhtaimpia edustajia Suomessa.


title: Kustavilaisuus

text: "Myöhäiskustavilainen arkkitehtuurityyli" (1795–1816) alkoi kuningas Kustaa III:n kuoleman jälkeen ja vaikutti erityisesti Kustaa IV Aadolfin valtakaudella 1796–1809. Myöhäiskustavilaisuudessa tyyli muuttui vieläkin pelkistetymmäksi, ja sitä kuvaa varsinkin julkisivujen selkeys ja koruttomuus. Suunnittelussa otettiin huomioon käytännöllisyys, hyödyllisyys ja taloudellinen järkevyys. Interiöörit saattoivat sen sijaan olla koristellumpia. Carl Christoffer Gjörwellin suunnittelema Turun Akatemiatalo (1817) on huomattavimpia esimerkkejä myöhäiskustavilaisuudesta Suomessa. Sen julkisivussa ei ole pylväikköjä eikä ornamentteja, vaan pelkkä päätykolmio.


title: Matti Varstala

text: Martti Varstala (ent. Villman; 31. lokakuuta 1919 Vaasa – 25. kesäkuuta 1944 Konkkala) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 26. Vänrikki Varstala nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 16. lokakuuta 1941. Hänet ylennettiin luutnantiksi 31. toukokuuta 1942 Varstala toimi jatkosodassa joukkueenjohtajana ja kaatui 25. kesäkuuta 1944.


title: Matti Varstala

text: Ritariksi nimittämistä koskevissa perusteissa mainittiin seuraava:Varstalan kaatumisesta kertoo muistelman muodossa alikersantti Pohjola (JR 48:n I pataljoona) Paavo Rintalan kokoamassa teoksessa "Sodan ja rauhan äänet".


title: Nappulakenkä

text: Nappulakenkä on urheilijoiden, etenkin rugbyä ja jalkapalloa harrastavien käyttämä jalkine. Nimitys tulee kenkien pohjaan lisätyistä ulokkeista, joiden on tarkoitus lisätä pitoa. Nappuloita on sekä kiinteitä että irrotettavia, ja käytetyt nappulat riippuvat pelialustasta ja sääolosuhteista. Esimerkiksi hiekka- ja nurmikentälle ja märälle nurmelle on omat nappulansa.


title: Nappulakenkä

text: Nappulakenkävalmistajia ovat muun muassa Adidas, Nike, Puma ja Umbro.


title: Nappulakenkä

text: On myös jalkapallokenkiä, jotka on tarkoitettu futsaliin eli sisäjalkapalloon.


title: Ahti Heino

text: Ahti Heino (20. syyskuuta 1921, Koivisto – 14. tammikuuta 1942, Krivi) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 27.


title: Ahti Heino

text: Sotamies, konepistoolimies Heino sai Mannerheim-ristin ritarin arvon 19. lokakuuta 1941. Jatkosodassa hän palveli jalkaväkirykmentti 5:n toisen pataljoonan viidennessä komppaniassa. Hänet ylennettiin korpraaliksi 10. tammikuuta 1942. Heino kaatui 14. tammikuuta 1942 Krivillä. Heino oli nuorin ritari, joka kaatui. Hän kaatui 20-vuotiaana. Hän oli myös ensimmäinen kaatunut ritari, jonka kuolema pystyttiin varmasti todistamaan.


title: Kauko Vilanti

text: Kauko Johannes Vilanti (1. marraskuuta 1915 Iisalmi – 20. maaliskuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 190. Komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 9:ssä toiminut Vilanti nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 10. helmikuuta 1945. Vilanti oli nimityshetkellä sotilasarvoltaan kapteeni.


title: Kauko Vilanti

text: Mannerheim-ristin virallisissa nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa Vilannin toiminta kiväärikomppanian päällikkönä vaikealla ja vastuunalaisella lohkolla sekä henkilökohtainen johtaminen vaikeimmissa paikoissa. Lisäksi Vilantia kuvaillaan suomalaisen upseerin perikuvaksi; tarmokkaaksi, sitkeäksi, erittäin rohkeaksi ja oma-aloitteiseksi.


title: Kaarlo Linnakko

text: Kaarlo Olavi Linnakko (entinen "Lindström") (9. kesäkuuta 1918 Inkeroinen – 6. marraskuuta 1989 Heinola) oli suomalainen kapteeni, henkilöstöpäällikkö ja Mannerheim-ristin ritari numero 188. Komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 25:ssä toiminut Linnakko nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 10. helmikuuta 1945. Nimityshetkellä Linnakko oli sotilasarvoltaan luutnantti. Sotien jälkeen Linnakko työskenteli Tampellan palveluksessa.


title: Toivo Korhonen (Mannerheim-ristin ritari)

text: Toivo Johannes Korhonen (14. toukokuuta 1916 Kuopion maalaiskunta – 22. syyskuuta 1969 Vehmersalmi) oli suomalainen kapteeni, toiminnanjohtaja ja Mannerheim-ristin ritari numero 187. Mannerheim-risti hänelle myönnettiin 10. helmikuuta 1945. Jatkosodassa hän hankki arvokkaita vihollistietoja 64 kaukopartiomatkallaan n. 3400 kilometriä. Niissä tuhottiin 109 vihollista, siepattiin viisi vankia ja tuhottiin paljon kalustoa.


title: Jouko Kiiskinen

text: Jouko Paavo Olli Kiiskinen (21. marraskuuta 1918 Rantasalmi – 30. joulukuuta 1985 Espoo) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 186. Kapteeni Kiiskinen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 10. helmikuuta 1945. Myöhemmin hän loi uran valtion virkamiehenä.


title: Jouko Kiiskinen

text: Rantasalmen kunnankirjurin poika Jouko Kiiskinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1936. Talvisodassa Kiiskinen toimi Savonlinnan suojeluskuntapiirin esikunnassa toimistoupseerina sekä joukkueenjohtajana Polkupyöräpataljoona 6:ssa. Jatkosodassa alkuvaiheessa Tyrjän taisteluiden jälkeen 8. elokuuta 1941 silloinen luutnantti Jouko Kiiskinen sai I/JR 7:n kolmannen komppanian päällikkyyden, jota tehtävää hän hoitikin menestyksekkäästi haavoittumiseensa saakka. Luutnantti Kiiskisen saatua mainitun komppanian päällikkyyden (sen menetettyä aiemmin muutaman tunnin kuluessa peräti viisi komppanianpäällikköä ja ollessa liki hajoamaisillaan) hän kykeni nopeasti muodostamaan siitä ensiluokkaisen taisteluyksikön, joka toimi useasti JR 7:n ns. kärkikomppaniana. Hyökkäysvaiheen aikana vuonna 1941 luutnantti J. Kiiskinen sai muun muassa purkautumassa olleen motin joukoille pitämällään "venäjänkielisellä" puheella yli 300 vastustajaa antautumaan.


title: Jouko Kiiskinen

text: Kannaksen suurhyökkäyksen aikana vuonna 1944 kapteeni J. Kiiskisen komppania toimi lukuisia kertoja menestyksekkästi muun muassa vastahyökkäyksissä ja puolustuksessa jopa tilanteissa, joissa puna-armeijan panssarivaunujen oli onnistunut kiertää komppanian selustaan.


title: Jouko Kiiskinen

text: Perusteluissaan ritarinimitykselle 2. divisioonan komentaja A.E. Martola mainitseen mm., että kapteeni Kiiskinen haavoituttuaan molempiin jalkoihin ilmoitti tapahtumasta rauhallisesti esimiehelleen, mutta jatkoi komppaniansa johtamista, kunnes taistelun kriittinen vaihe oli sivuutettu ja hän pystyi poistumaan tarvitsemaansa hoitoon.


title: Jouko Kiiskinen

text: Kiiskinen palveli sodan jälkeen toimistoupseerina Kotkan ja Helsingin sotilaspiirien esikunnissa ja viimeksi pääesikunnassa, vuodet 1950–1955. Myöhemmin hän siirtyi siviiliuralle valtion virkamieheksi. Vuosina 1955–1963 Kiiskinen toimi virastotarkastajana Valtiovarainministeriössä, 1963–1965 järjestelyelimen päällikkönä Kulkulaitosministeriössä ja Autorekisterikeskuksen johtajana 1966–1981.


title: Emma Väänänen

text: Emma Maria Väänänen (avionimi Emma Heino, 22. joulukuuta 1907 Mikkelin maalaiskunta – 20. helmikuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Väänäsen näyttelijäntyön on sanottu kummunneen hänen omaperäisestä huumoristaan ja jäntevästä voimastaan. Väänäsellä oli lukuisia teatterikiinnityksiä 1930- ja 1940-luvuilla, sittemmin hän teki useita teatterivierailuja. 1950-luvulla Väänänen oli Yleisradion Radioteatterin keskeinen voima ja 1960-luvulla hän kuului Televisioteatterin näyttelijäkaartiin. Väänänen oli myös elokuvanäyttelijä ja aikansa filmitähti. Hänet palkittiin osistaan "Niskavuori"-elokuvissa sekä osastaan kanavanvartijan vaimona elokuvassa "Elokuu". Taiteelliselta rekisteriltään laaja-alainen Väänänen säkenöi myös useissa Valentin Vaalan komedioissa, kuten "Gabriel, tule takaisin". Hänet palkittiin Pro Finlandialla vuonna 1958.


title: Emma Väänänen

text: Emma Väänäsen lapsuudenperhe oli suuri. Hän ei ollut erityisen kiinnostunut näyttelemisestä lapsuudessaan. Muutos tuli 11-vuotiaana, jolloin hän näki Suomen Kansallisteatterissa näytelmän "Tukkijoella". Hän eläytyi sen tapahtumiin niin perusteellisesti, että takana istunut yleisö joutui pyytämään häntä hillitsemään itsensä. Väänänen muutti nuorena Helsinkiin ja toimi avustajan tehtävissä sikäläisillä näyttämöillä. Esiintymisjännityskään ei lopulta muodostunut esteeksi Väänäsen näyttelijänuralle.


title: Emma Väänänen

text:
Väänänen aloitti uransa Sörnäisten Työväen Näyttämöltä, missä hän näytteli Tohvelisankarin rouvaa vuonna 1927. Seuraavana vuonna hän pääsi Suomen Näyttämöopistoon.
Väänäsen uran alku oli joltisenkin ohdakkeinen, mutta pian seurasi sarja teatterikiinnityksiä:Väänäsen menestysrooleja olivat muun muassa pääosa näytelmässä "Äiti tietää rakkaudesta". Näytelmää esitettiin yli sata kertaa. Hänen muita näyttämötehtäviään olivat esimerkiksi Katri (kappaleessa "Daniel Hjort"), Portia ("Venetsian kauppias"), Läpikäytävän Henna ja Tuomari Martta.


title: Emma Väänänen

text: Toisen maailmansodan aikana Väänänen oli mukana rintamakiertueilla, kuten ajan suomalaisnäyttelijöillä oli tapana. Kesällä 1955 hänet nähtiin Pyynikin Kesäteatterissa klassikkonäytelmässä "Putkinotko". Kaksitoista vuotta myöhemmin hän näytteli samassa näytelmässä Mikkelin Naisvuoren kesäteatterissa.


title: Emma Väänänen

text: Valkokankaalla Väänänen teki lukuisia henkilötutkielmia vaikeassa elämäntilanteessa olevista naisista, mutta mukaan mahtui muutama komediallinen hahmokin. Hänen filmiuransa alkoi vuonna 1941 pienellä sivuosalla elokuvassa "Suomisen perhe", varsinainen läpimurto oli pääosa elokuvassa "Kirkastettu sydän" vuonna 1943. Elokuvatöistään Väänänen sai kaikkiaan neljä Jussi-palkintoa, jokaisen naispääosasta. Ensimmäinen, vuonna 1947 palkittu suoritus oli nimiosa elokuvassa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä". Vuonna 1952 hän sai Jussin tulkinnastaan miehenkipeänä vanhanapiikana Valentin Vaalan ohjaustyössä "Gabriel, tule takaisin". Viisi vuotta myöhemmin palkittiin Väänäsen vahva tulkinta kanavanvartijan vaimona elokuvassa "Elokuu". Vuonna 1958 hänelle myönnettiin Jussi-palkinto Loviisan roolista värielokuvassa "Niskavuoren naiset". Väänänen itse piti nuorta Loviisaa mielenkiintoisimpana elokuvatehtävänään, joten myös vanhan Loviisan tulkitseminen oli hänelle mieluinen kokemus. Vaalan teos on Väänäsen ainoa värielokuva. Väänänen sai tunnustusta myös ennen Jussi-palkinnon perustamista. Hänet palkittiin Joel Rinteen kanssa vuosien 1943–1945 parhaina näyttelijöinä pääosista Ilmari Unhon elokuvassa "Kirkastettu sydän". Väänänen näytteli niin ikään muutamissa lyhyissä fiktioissa.


title: Emma Väänänen

text: Emma Väänänen näytteli Radioteatterissa vuodesta 1949 vuoteen 1961. Hänellä oli rooleja niin draamoissa, komedioissa kuin jännityskuunnelmissakin. Persoonallisen äänensä ansiosta hän sai usein tulkittavakseen merkittäviä roolitehtäviä, ja jos niitä ei ollut, hän vieraili puhenäyttämöillä. Kriitikot arvostivat Väänäsen myötäelämisen kykyä, taidokkaita luonnekuvauksia ja erinomaista radioääntä.


title: Emma Väänänen

text: Väänäsen taiteellisia voittoja olivat muun muassa kerjäläisnainen Pär Lagerkvistin kuunnelmassa "Pyöveli" ja Elisabetin osa Friedrich Schillerin "Maria Stuartissa". Väänänen teki erinomaista työtä myös Riikana Ilmari Kiannon romaaniin perustuvassa näytelmässä "Punainen viiva"; hänen tulkintaansa on luonnehdittu riipaisevaksi. Ferdinand Brucknerin kuunnelmassa "Englannin Elisabet" Väänänen sai oivan tilaisuuden koko taiteellisen asteikkonsa esiintuomiseen: rooli tarjosi mahdollisuuden ilmentää sekä Elisabetin turhamaisuutta että tämän kylmää laskelmoivuutta. Radiohistoriaan on jäänyt myös Onni Hallan sovitus Alan Patonin romaanista "Liian myöhään vesipääsky", jossa Väänänen näytteli kertojan ja tarkkailijan roolit.


title: Emma Väänänen

text: Väänänen ei vierastanut myöskään uusia medioita: uransa viimeisessä vaiheessa 1961–1969 hän työskenteli Televisioteatterissa. Elokuvan keinot hallinneena hän menestyi myös televisiossa. Väänäsen ensimmäinen rooli oli Maijan osa Maiju Lassilan näytelmässä "Kun lesket lempivät" (1961). Kaikkiaan hän oli mukana yli 40 televisionäytelmässä.


title: Emma Väänänen

text: Emma Väänänen avioitui kuvaaja Eino Heinon kanssa kesäkuussa 1945. Pariskunta oli tavannut muutamaa vuotta aiemmin elokuvan "Neljä naista" kuvauksissa.


title: Carl Fredrik Adelcrantz

text: Carl Fredrik Adelcrantz (30. tammikuuta 1716 Tukholma, Ruotsi – 17. maaliskuuta 1796 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen arkkitehti ja vapaaherra. Hänen vanhempansa olivat olivat Göran Josuæ Adelcrantz ja Anna Maria Köhnmann. C. F. Adelcrantz tunnetaan keskeisenä vaikuttajana varhaiskustavilaisessa arkkitehtityylissä.


title: Carl Fredrik Adelcrantz

text: Työuransa C. F. Adelcrantz aloitti isän toivomuksesta virkamiehenä. Vasta isänsä kuoltua 1739, lähti hän Ranskaan ja Italiaan neljäksi vuodeksi opiskelemaan taiteita. Tultuaan takaisin valvoi hän yhdessä Carl Hårlemanin kanssa, Nicodemus Tessin nuoremman suunnitteleman, Tukholman kuninkaallisen linnan rakennustöiden loppuunsaattamista.


title: Carl Fredrik Adelcrantz

text: Seuraavina vuosina C. F. Adelcrantzin ura lähti jyrkkään nousuun. Vuonna 1750 hänestä tuli hovi-intendentti, vuonna 1757 yli-intendentti ja vuonna 1766 hänet korotettiin vapaaherraksi.


title: Carl Fredrik Adelcrantz

text: C. F. Adelcrantzin merkittävimpiä luomuksia ovat Drottningholmin linnateatteri (1766), Kiinalainen paviljonki (1769), Aadolf Fredrikin kirkko (1774) ja Kustaa III:n aikana rakennetteu Ruotsin kuninkaallinen ooppera (1782), joka kuitenkin purettiin 1891 nykyisen tieltä. Suomeen hän on myös suunnitellut Vaasan hovioikeuden talon (1786), joka muutettiin Vaasan palon jälkeen Mustasaaren kirkoksi.


title: Antti Hänninen

text: Antti Vilho Valmis Voitto Hänninen (s. 20. marraskuuta 1904 – k. 10. tammikuuta 1969) oli suomalainen majuri ja Mannerheim-ristin ritari numero 185. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 10. helmikuuta 1945.


title: Antti Hänninen

text: Jatkosodassa Hänninen toimi Jalkaväkirykmentti 57:n II pataljoonan komentajana alusta loppuun. Hän niitti mainetta hyökkäysvaiheen aikana Simpeleen läpimurrossa, Elisenvaaran valtauksessa ja Kilpolan taisteluissa.


title: Antti Hänninen

text: Jatkosodan vetäytymisvaiheen aikana Hänninen johti pataljoonaansa ensin menestyksekkäästi viivystystaisteluissa. Ratkaisuhetkillä pataljoona osallistui Äyräpään sillan puolustukseen 2. divisioonalle alistettuna 7.–9.7.1944 ja heti perään Panssaridivisioonalle alistettuna Vuosalmen torjuntataistelussa.


title: Antti Hänninen

text: Jatkosodan päätyttyä Hänninen johti asekätkentää Pohjois-Satakunnan suojeluskuntapiirissä asemapaikkanaan Kankaanpää. Hän oli jutun vuoksi pidätettynä 15 kuukautta, minkä jälkeen hänet tuomittiin 14 kuukaudeksi vankeuteen.


title: Antti Hänninen

text: Sotavuosien jälkeen Hänninen työskenteli muun muassa Karhulan-Kymin Säästöpankin toimitusjohtajana.


title: Wake Up

text: Wake Up voi tarkoittaa:


title: Nakano (Tokio)

text: Nakano () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa kaupungin länsiosassa Tokion keisarillisen palatsin länsipuolella ja rajautuu Neriman, Shibuyan, Shinjukun, Suginamin ja Toshiman erillisalueisiin. Nakanossa on 327 879 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 15,59 neliökilometriä.


title: Nakano (Tokio)

text: Nakanon erillisalueella on 19 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 85 osa-alueeseen (). Yhteen kaupunginosaan kuuluu kahdesta kuuteen osa-aluetta.Nakano sijaitsee aivan vilkkaan Shinjukun alueen länsipuolella ja on pääasiassa asuinaluetta. Alueen läpi virtaa useita jokia, joista merkittävimpiin kuuluu Kanda.


title: Deianeira

text: Deianeira () oli kreikkalaisessa mytologiassa Herakleksen kolmas vaimo.


title: Deianeira

text: Deianeira oli Althaian ja Oineuksen, Kalydonin kuninkaan, tytär ja Meleagroksen sisar. Hänen isänsä lupasi hänet kauhistuttavannäköiselle jokijumala Akhelookselle, mutta Deianeira itse ei halunnut olla missään tekemisissä härkää muistuttavan sulhasehdokkaansa kanssa. Herakleksen ja Akhelooksen välillä syntyikin kamppailu Deianeiran kädestä, ja sen aikana Akheloos muutti muotonsa häräksi ja käärmeeksi. Herakles kuitenkin sai kukistettua Akhelooksen maahan ja katkaistua tältä toisen sarvista ja voitti siten oikeuden saada Deianeira puolisokseen.


title: Deianeira

text: Hyginuksen version mukaan Deianeira olisi ollut Deksamenoksen, Olenoksen kuninkaan, tytär. Herakleksen rikottua lupauksensa naida tämä kentauri Eurytion oli pyytänyt Deianeiraa vaimokseen, johon isä oli peloissaan suostunut. Hääpäivänä Herakles kuitenkin keskeytti menot tappaen kentaurin ja vieden kihlattunsa takaisin kotiin. Tämä versio on kuitenkin ristiriitainen toisten kertomusten kanssa, joissa Herakleen kerrotaan tappaneen Eurytionin Hippolyteen tai Mnesimakheen vuoksi.


title: Deianeira

text: Deianeira tunnetaan kuitenkin parhaiten osuudestaan tarinassa Nessoksen viitasta. Kentauri Nessos kantoi selässään matkalaisia Euenos-joen yli maksua vastaan. Ollessaan matkalla maanpakoon Herakles ja Deianeira saapuivat joelle. Herakles antoi vaimonsa Nessoksen kuljetettavaksi, mutta hän itse lähti kahlaamaan joen yli. Kesken matkaa Nessos kuitenkin yritti maata väkisin Deianeiran, ja Herakleksen kuultua huudon hän ampui Hydran vereen kastetun nuolen suoraan kentaurin sydämeen tämän noustua takaisin maalle. Kuoleva Nessos kertoi Deianeiralle, että mikäli tämä halusi valmistaa lemmenjuoman Heraklesta varten, tämän tulisi sekoittaa hänen siementään ja nuolen tekemästä haavasta valuvaa verta keskenään. Deianeira tekikin näin ja myöhemmin, kun hän sai kuulla Herakleksella ihastuneen Ioleen, hän sekoitti tekemänsä seoksen Herakleksen paitaan toivoen tämän elvyttävän miehensä rakkauden itseensä. Herakleksen palvelijan Likhaksen haettua paidan Deianeira huomasi maahan tippuneiden pisaroiden alkavan palaa auringon osuessa niihin. Tajutessaan Nessoksen valehdelleen hänelle hän kauhuissaan lähetti miehen estämään Heraklesta pukemasta paitaa päällensä. Herakles oli kuitenkin ehtinyt jo pukea paidan ylleen ja siinä oleva myrkky oli jo alkanut hitaasti vaikuttamaan ja polttamaan hänen ihoaan, jolloin hän tuskan käydessä sietämättömäksi heittäytyi hautarovioon hyläten siten kuolevaisen elämänsä. Herakleksen kohtalosta aiheuttavasta häpeästä johtuen Deianeira päätti itse päivänsä.


title: Nerima

text: Nerima () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa kaupungin pohjoisosassa Tokion keisarillisen palatsin luoteispuolella ja rajautuu Itabashin, Nakanon, Suginamin ja Toshiman erillisalueisiin, Tokion metropolin Musashinon ja Nishitōkyōn kaupunkeihin sekä Saitaman prefektuurin Wakōn, Asakan ja Niizan kaupunkeihin. Nerimassa on 726 809 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 48,08 neliökilometriä.


title: Nerima

text:
Neriman erillisalueella on 46 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 202 osa-alueeseen (). Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä yhdeksään osa-aluetta.
Nerima on pääasiassa asuinaluetta, mutta alueella on myös eniten maatalousmaata kaikista Tokion erillisalueista. Nerimassa sijaitsee useita anime-tuotantoyhtiöitä, kuten Toei Animation, Mushi Production ja Anime International Company.


title: Anebyn kunta

text: Anebyn kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Aneby.


title: Anebyn kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 517,68 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 537 henkeä (31.12.2015).


title: Anebyn kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 55,89 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Anebyn kunta

text:
Anebyn kunnan alueella oli vuonna 1863 kahdeksan pitäjää, kun uudet kunnallislait astuivat voimaan. Jokaisesta pitäjästä muodostettiin maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa ne yhdistettiin kahdeksi "suurkunnaksi":
Nämä kaksi yhdistettiin Anebyn maalaiskunnaksi vuonna 1967, ja vuonna 1971 nimi lyheni nykyiseksi Anebyn kunnaksi. Nykyinen kunta sai nimensä Anebyn taajaväkisen yhdyskunnan mukaan, joka oli vuosina 1923–1966 sijainnut Bredestadin ja Bälarydin pitäjissä.


title: Anebyn kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 43 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Anebyn kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 40 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Anebyn kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 165 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 58 000 kruunua.


title: Anebyn kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Anebyn kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Anebyn kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 60,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 511 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Anebyn kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Anebyn kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Anebyn kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Anebyn kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Anebyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Anebyn kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Anebyn kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Anebyn kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Bjuvin kunta

text: Bjuvin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Bjuv.


title: Bjuvin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 115,31 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 962 henkeä (31.12.2015).


title: Bjuvin kunta

text: Bjuvin naapurikuntia ovat Svalöv, Åstorp ja Helsingborg.


title: Bjuvin kunta

text: Kunnassa sijaitsee Vrams Gunnarstorpin linna.


title: Bjuvin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 92,13 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 79,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Bjuvin kunta

text: Vuonna 1891 Bjuvin maalaiskuntaan perustettiin Bjuvin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1946 koko maalaiskunta muutettiin Bjuvin kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Risekatslösa, Norra Vram ja Södra Vram yhdistettiin Billesholmin "suurkunnaksi". Bjuvin kauppalaan ja Ekebyn maalaiskuntaan uudistus ei vaikuttanut. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kauppala ja maalaiskunnat muutettiin kunniksi, mutta kuntaliitoksia ei tehty. Nykyiset rajansa Bjuvin kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin Billesholmin ja Ekebyn kunnat.


title: Bjuvin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 187 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bjuvin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 11,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 216 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bjuvin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 923 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 38 000 kruunua.


title: Bjuvin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Bjuvin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Bjuvin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 91,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 219 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Bjuvin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Ekebyn taajaman nimenä on joskus ollut myös Skromberga.


title: Bjuvin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Bjuvin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Olstorp on sittemmin kasvanut yhteen Bjuvin ja Södra Vram Billesholmin taajaman kanssa.


title: Bjuvin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Bjuvin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bjuvin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Bjuvin kunta

text: Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Ruotsidemokraatit sai Bjuvissa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa.


title: Bjuvin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Bjuvin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Bjuvin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Bollebygdin kunta

text: Bollebygdin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Bollebygd.


title: Bollebygdin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 263,16 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 799 henkeä (31.12.2015).


title: Bollebygdin kunta

text: Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta.


title: Bollebygdin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 6,55 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Bollebygdin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Bollebygdin maalaiskunta yhdistämällä aiemmat Bollebygdin ja Töllsjön maalaiskunnat. Maalaiskunta muutettiin vuonna 1971 Bollebygdin kunnaksi ilman rajamuutoksia. Vuonna 1974 Bollebygd liitettiin Boråsin kuntaan. Vuonna 1995 se erotettiin Boråsista jälleen omaksi kunnakseen.


title: Bollebygdin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 138 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bollebygdin kunta

text: Vuoden 1984 lopun tietoja ulkomailla syntyneistä ja Suomessa syntyneistä Bollebygdin kunnassa ei ole saatavilla, sillä tuolloin alue kuului vielä Boråsin kuntaan.


title: Bollebygdin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 208 547 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 113 000 kruunua.


title: Bollebygdin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Bollebygdin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Bollebygdin kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 57,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 590 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Bollebygdin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Bollebygdin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Bollebygdin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bollebygdin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1991 luvut ovat nollia, koska tuolloin Bollebygd oli vielä osa Boråsin kuntaa.


title: Bollebygdin kunta


title: Bollebygdin kunta


title: Bollebygdin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Bollebygdin kunta on vielä osa Boråsin kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Boxholmin kunta

text: Boxholmin kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Boxholm.


title: Boxholmin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 525,74 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 328 henkeä (31.12.2015).


title: Boxholmin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 34,47 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Boxholmin kunta

text: Vuoden 1862 kunnallislakien jälkeen Boxholmin alueelle muodostettiin viisi maalaiskuntaa. Jo vuonna 1880 osia Torpasta ja Ekebystä erotettiin uudeksi Blåvikin maalaiskunnaksi. Vuonna 1904 Ekebyn ja Åsbon kuntien alueelle perustettiin Boxholmin taajaväkinen yhdyskunta. Sen Åsbohon kuulunut osa siirrettiin vuonna 1926 Ekebyhyn. Vuonna 1947 koko Ekebyn kunta muutettiin Boxholmin kauppalaksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":Boxholmin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Södra Göstring sai nimensä siitä, että se sijaitsi historiallisen Göstringin kihlakunnan eteläosassa. Nykyinen kunta muodostettiin yhdistämällä kauppalaan Södra Göstring sekä Rinnan seurakunta jaetusta Folkungan kunnasta. Muut Folkungan osat liitettiin Vadstenan ja Mjölbyn kuntiin.


title: Boxholmin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Boxholmin kauppalan vaakuna. Myös Folkungan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Boxholmin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 48 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 50 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Boxholmin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 238 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 64 000 kruunua.


title: Boxholmin kunta


title: Boxholmin kunta


title: Boxholmin kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 69,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 617 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Boxholmin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Boxholmin kunta


title: Boxholmin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Boxholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Boxholmin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Boxholmin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Boxholmin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Brandon (artisti)

text: Brandon Bauer (s. 31. lokakuuta 1984 Tallahassee, Florida, Yhdysvallat) on Helsingissä asuva hip hop -artisti.


title: Brandon (artisti)

text: Brandon muutti äitinsä mukana Suomeen lapsena. Hän kävi peruskoulun Helsingin Käpylässä. Muun ohella hän harrasti korkeushyppyä Helsingin Kisa-Veikoissa ja otti osaa nuorten SM-kisoihin.


title: Brandon (artisti)

text: Vuonna 2004 Elastinen tarjosi Brandonille levytyssopimusta Rähinä Recordsin uuden alalevymerkin Alarm Entertainmentin kanssa. Jo samana kesänä Alarm Entertainment julkaisi Brandonin ensimmäisen äänitteen nimeltään "This Town: The Mixtape".


title: Brandon (artisti)

text: Brandonin ensimmäinen täyspitkä albumi "The Outcome" julkaistiin 17. elokuuta 2005. Vierailijoina albumilla ovat muun muassa Elastinen, Boy Mike ja Mike Mechanix ruotsalaisesta Spotrunnazista.


title: Brandon (artisti)

text: Brandon on vieraillut mm. Signmarkin, Boy Miken ja Luminaten julkaisuilla. Hän on ollut myös mukana DJ Mike Lawryn sekä DJ K2:n ja Skemin mixtapeilla. Brandon on lämmitellyt mm. The Gamen, Lloyd Banksin, D12:n, Afu-Ran ja De La Soulin Suomen keikoilla.


title: Brandon (artisti)

text: Brandon kirjoitti yhteistyössä Signmarkin kanssa Signmarkin Breaking the Rules -albumin kappaleet ja antoi äänensä levylle.


title: Päivästtoiseen

text: Päivästtoiseen on suomalaisen rap-yhtye Kapasiteettiyksikön esikoisalbumi, joka julkaistiin Warner Music Finlandin kautta 27. helmikuuta 2001. Albumilta lohkaistiin singlet "Etenee", "4elementtii", "Heineidit" ja "A-Ay!", jolla on mukana norjalainen rap-artisti Diaz. Viimeksi mainitusta kappaleesta on tehty myös musiikkivideo. Albumin tuotannosta vastasivat Ääretön, Elastinen, Wretch, Hawk, Kkassi ja Iso H.


title: Päivästtoiseen

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 11.Levyn ensimmäisessä kappaleessa "Valuuttaintro", kuullaan yhtyeen lisäksi Jussi Valuuttaa. Kappale "Hei neidit" oli alun perin Uniikin idea, jota Ääretön ja Tasapaino eivät aluksi halunneet toteuttaa.


title: Ōta (Tokio)

text: Ōta () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee Tokionlahden rannalla kaupungin eteläosassa Tokion keisarillisen palatsin eteläpuolella ja rajautuu Kōtōn, Meguron, Setagayan ja Shinagawan erillisalueisiin sekä Kanagawan prefektuurin Kawasakin kaupunkiin. Kawasakin vastaisen rajan muodostaa Tamajoki. Ōtassa on 722 099 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 60,75 neliökilometriä.


title: Ōta (Tokio)

text: Tokion kansainvälinen lentoasema (Hanedan lentoasema) sijaitsee Ōtassa. Useilla yhtiöillä on pääkonttorinsa alueella: niihin kuuluvat esimerkiksi Canon, Namco ja Sega.


title: Ōta (Tokio)

text: Ōtan erillisalueella on 61 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 216 osa-alueeseen (). Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä kahdeksaan osa-aluetta.


title: Lauri Äijö

text: Lauri Alfred Äijö (17. toukokuuta 1917 Kauhajoki – 20. tammikuuta 2004 Mikkeli) oli Suomen ilmavoimien tähystäjä ja Mannerheim-ristin ritari. Äijö lensi jatko- ja Lapin sodassa pommikoneen tähystäjänä kaikkiaan 110 sotalentoa. Luutnantti Äijö nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944 numerolla 182, viimeisenä Suomen ilmavoimien 19:stä ritarista. Hän oli myös viimeisenä elossa ollut lentäjäritari.


title: Lauri Äijö

text: Äijö syntyi Kauhajoella, Etelä-Pohjanmaalla, maanviljelijä Alfred ja Maria (o.s. Pakkala) perheeseen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kauhajoen yhteiskoulusta vuonna 1938, jonka jälkeen hän astui suorittamaan asepalvelustaan 3. lokakuuta 1938 Kenttätykistörykmentti 3:een Viipuriin. Äijö siirtyi vapaaehtoisena tykistöstä ilmavoimiin, Kauhavan ilmasotakouluun, jossa hän suoritti Tähystäjäkurssi 2:en. Kurssi loppui juuri ennen kuin talvisota päättyi, ja vänrikiksi ylennetty Äijö siirrettiin reserviin 6. toukokuuta 1940.


title: Lauri Äijö

text: Jatkosodan alkaessa Äijö komennettiin Lentolaivue 44:ään 17. kesäkuuta 1941. Hän lensi Bristol Blenheim -pommikoneen tähystäjänä 13. toukokuuta 1942 asti, jolloin hänet komennettiin Lentolaivue 48:an yhteydessä toimivaan erilliseen valokuvauslentueeseen (Lentue Ahtiainen). Joulukuussa 1942 hänet komennettiin takaisin Lentolaivue 44:ään, jossa hän lensi sodan loppuun Junkers Ju 88 -koneen tähystäjänä. Hänet kotiutettiin 25. marraskuuta 1944. Luutnantti Äijö nimitettiin ilmavoimien komentajan 7. heinäkuuta 1944 tekemän nimitysesityksen perusteella Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944.


title: Lauri Äijö

text: Siviilissä Äijö jatkoi keskeytyneitä opintojaan valmistuen maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi. Hän toimi vuoteen 1980 asti Savo-Karjalan Meijeriliiton toiminnanjohtajana. Äijö ylennettiin reservissä kapteeniksi 6. joulukuuta 1968. Maanviljelysneuvoksen arvonimi myönnettiin Äijölle vuonna 1978. Äijö osallistui myös Mannerheim-ristin ritarien Säätiön toimintaan ollen säätiön valtuuskunnan varajäsen vuosina 1976–77, hallituksen varajäsen vuosina 1977–87 sekä jäsen vuodesta 1987 aina kuolemaansa vuonna 2004 asti.


title: Tauno Suhonen

text: Tauno Suhonen (18. helmikuuta 1918 Tuupovaara – 7. joulukuuta 1999 Tuupovara) oli panostaja ja Mannerheim-ristin ritari numero 179.


title: Tauno Suhonen

text: Suhonen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944. Sotilasarvoltaan Suhonen oli sodan aikana korpraali ja toimi konepistoolimiehenä ja ryhmänjohtajana.


title: Tauno Suhonen

text: Hänet ylennettiin reservissä alikersantiksi 10. maaliskuuta 1966. Hän osallistui jatkosodan hyökkäysvaiheen aikana Syvärin sillanpääaseman muodostamiseen johtamalla hyökkäystä Lotinanpellossa ja myöhempiin viivytystaisteluihin ampuen henkilökohtaisesti 30 vihollista hänen ryhmänsä murtautuessa ulos saartorenkaasta. Esityksen tehnyt Jalkaväkirykmentti 9:n komentajan viransijainen everstiluutnantti Viljo Laakso toteaa esityksessään: "Korpraali Suhonen on osoittautunut esimerkillisen rohkeaksi taistelijaksi ja partionjohtajaksi".


title: Nessos

text: Nessos () oli kreikkalaisessa mytologiassa tunnettu kentauri, jonka Herakles tappoi jousellaan, ja jonka myrkytetty veri puolestaan tappoi myöhemmin Herakleen. Hän oli Iksionin ja Nefelen, pilven, jälkeläinen.


title: Nessos

text: Nessos osallistui kentaurien ja lapiittien väliseen taisteluun, jonka aikana hänelle ennustettiin hänen oma kohtalonsa kuolla Herakleksen jousesta. Myöhemmin hänestä tuli lautturi Euenos-joelle.


title: Nessos

text: Nessos tunnetaan parhaiten osuudestaan tarinasta Nessoksen viitasta. Ollessaan matkalla maanpakoon Herakles ja Deianeira saapuivat joelle. Herakles antoi vaimonsa Nessoksen kuljetettavaksi, mutta hän itse lähti kahlaamaan joen yli. Kesken matkaa Nessos kuitenkin yritti maata väkisin Deianeiran, ja Herakleksen kuultua huudon hän ampui Hydran vereen kastetun nuolen suoraan kentaurin sydämeen tämän noustua takaisin maalle. Kuoleva Nessos kertoi Deianeiralle, että mikäli tämä halusi valmistaa lemmenjuoman Heraklesta varten, tämän tulisi sekoittaa hänen siementään ja nuolen tekemästä haavasta valuvaa verta keskenään. Deianeira tekikin näin, ja myöhemmin, kun hän sai kuulla Herakleen ihastuneen Ioleen, hän sekoitti tekemänsä seoksen Herakleksen viittaan toivoen tämän elvyttävän miehensä rakkauden itseensä. Herakleen palvelijan Likhaan haettua paidan Deianeira huomasi maahan tippuneiden pisaroiden alkavan palaa auringon osuessa niihin. Tajutessaan Nessoksen valehdelleen hänelle hän kauhuissaan lähetti miehen estämään Heraklesta pukemasta viittaa päällensä. Herakles oli kuitenkin ehtinyt jo pukea sen ylleen, ja siinä oleva myrkky oli jo alkanut hitaasti vaikuttamaan ja polttamaan hänen ihoaan, jolloin hän tuskan käydessä sietämättömäksi heittäytyy hautarovioon polttaen itsensä mieluummin elävältä.


title: Nessos

text: Nessoksen viitta, esikuvansa mukaisesti, merkitsee kielikuvana sitoutumista tuhoon johtavaan tavoitteeseen – mahdollisesti petoksen uhrina – josta on mahdotonta enää myöhemmin päästä irti.


title: China National Petroleum Corporation

text: China National Petroleum Corporation (CNPC) (kiinaksi "Zhongguo Shiyou") on Kiinan kansantasavallan kansallinen öljy- ja kaasuyhtiö. Tämä erittäin suuri yhtiö harjoittaa tytäryhtiöineen öljynetsintä-, -poraus- ja jalostustoimintaa. Vuoden 2017 Fortune Global 500 -listalla yhtiö luokiteltiin 262,5 miljardin dollarin liikevaihtonsa perusteella maailman neljänneksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi.


title: China National Petroleum Corporation

text: Konserniyhtiöllä oli vuoden 2016 lopussa yhteensä 1,4 miljoonaa työntekijää.


title: China National Petroleum Corporation

text: CNPC:n öljyreservit ovat noin 3,7 miljarda barrelia, ja kotimaista toimintaa hoitaa pörssiissä noteerattu PetroChina. CNPC:llä on hankkeita monissa maissa, kuten Azerbaidžanissa, Indonesiassa, Kanadassa, Myanmarissa, Omanissa, Perussa, Sudanissa, Thaimaassa, Turkmenistanissa ja Venezuelassa.


title: China National Petroleum Corporation

text: CNPC aloitti lokakuussa 2004 putken rakentamisen Keski-Aasiasta Xinjiangiin. Elokuussa 2005 CNPC:n ilmoitettiin olevan halukas ostamaan PetroKazakhstanin 4,2 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. 26. lokakuuta 2005 kanadalainen tuomioistuin torjui LUKoilin vaatimuksen torjua kauppa, minkä jälkeen kauppa toteutui.


title: Valter Sipiläinen

text: Valter Sipiläinen (29. tammikuuta 1923 Muolaa – 29. joulukuuta 1995 Kauniainen) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 178. Jalkaväkirykmentti 2:ssa taistelulähettinä palvellut sotamies Sipiläinen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944. Siviiliammatiltaan Sipiläinen oli koneenhoitaja. Hänet ylennettiin korpraaliksi 6. joulukuuta 1968.


title: Aarne Salonen

text: Aarno Kaarle Valtteri Salonen (10. tammikuuta 1923 Porin maalaiskunta – 5. heinäkuuta 2003 Pori) oli suomalainen ylikersantti ja Mannerheim-ristin ritari numero 177. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 21. joulukuuta 1944. Sotavuosien jälkeen Aarne Salonen työskenteli autoilijana.


title: Location: COLD

text: Location: COLD on Catamenian seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 25. elokuuta 2006. Se jatkaa viimeisimpien albumien tapaan aggressiivista, raskasta ja melodista linjaa.


title: Location: COLD

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Catamenia, ellei toisin mainittu.


title: Arvo Pentti

text:
Arvo Veikko Pentti (13. helmikuuta 1915 Hämeenkyrö – 1. helmikuuta 1986 Hämeenkyrö) oli suomalainen keskustalainen poliitikko, sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 29. Mannerheim-ristin ritariksi hänet nimitettiin 19. lokakuuta 1941. Sotilasarvoltaan Pentti oli everstiluutnantti. Myöhemmin hän toimi myös puolustusministerinä ja suojelupoliisin päällikkönä.
Pentin muistolaatta on kiinnitetty Hämeenkyrön kunnantalon seinään. Maanviljelijä Pentti toimi kansanedustajana 1958–1970 ja hoiti neljästi puolustusministerin tehtäviä. Suojelupoliisin päällikkö hänestä tuli 1972.


title: Arvo Pentti

text: Pentti osallistui asekätkentään toimimalla kätkennän johtajana Etelä-Satakunnan suojeluskuntapiirissä asemapaikkanaan Vammala. Hän oli pidätettynä 22 kuukautta, minkä jälkeen hänet tuomittiin kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeuteen.


title: Arvo Pentti

text: Pentin puoliso oli Margrethe Marie Pentti (o.s. Torp), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1942. Heidän poikansa Klaus Pentti (s. 1943) oli keskustan kansanedustajana 2003–2011.


title: Arvo Pentti

text: KGB:n arkistohoitajan taltioiman raportin mukaan peitenimelle ”Mauri” myönnettiin rahasumma, 150 000 markkaa, yhteistyöstä KGB:n kanssa Nato-maiden tiedustelupalvelujen toiminnan paljastamiseksi. On arvioitu, että ”Maurin” liikkeet vastaisivat Pentin liikkeitä hänen toimiessaan Supon päällikkönä. Ei kuitenkaan tiedetä varmasti, että Pentti olisi koskaan vastaanottanut KGB:ltä raportissa mainittua summaa. Supon vastavakoilu näki KGB:n agenttien ja Pentin tapaamisia, jotka tämä myönsikin. Tähän liittyy KGB:tä 20 vuotta avustaneen tullihallituksen yliaktuaari Olavi Pihlmanin pidätys, jonka jälkeen Pentin ja KGB:n suhteet viilenivät.


title: Vennolan I hallitus

text: Vennolan I hallitus työskenteli 15. elokuuta 1919 – 15. maaliskuuta 1920 213 päivän ajan. Järjestyksessään hallitus oli Suomen 5. hallitus. Vennolan I hallitus oli Juho Vennolan johtama, Maalaisliiton ja Edistyspuolueen muodostama vähemmistöinen keskustahallitus ja ensimmäinen tasavallan presidentin nimittämä hallitus.


title: Vennolan I hallitus

text: Juho Vennola, joka oli siviiliviraltaan kansantaloustieteen professori Helsingin yliopistossa, yritti aluksi muodostaa yleisporvarillisen enemmistöhallituksen edeltäjänsä Kaarlo Castrénin tavoin. Valtiomuototaistelun ja presidentinvaalin jättämät arvet eivät kuitenkaan olleet umpeutuneet ja Ruotsalainen kansanpuolue kieltäytyi tulemasta hallitukseen. Myös Kokoomus jäi Vennolan taivutteluista huolimatta oppositioon. Näin K. J. Ståhlbergin presidenttikauden ensimmäisestä hallituksesta tuli edeltäjäänsä nähden muutosten hallitus, vaikka presidentti ei toivonutkaan näin käyvän. Edellisen hallituksen ministereistä jatkoi entisessä tehtävässään ulkoministeri Rudolf Holsti.


title: Vennolan I hallitus

text: Uusi hallitus joutui käsittelemään jo aikaisemmin kiistaa aiheuttanutta kysymystä sotaväen ylipäällikön viran haltijasta. Hallitus asettui kenraalimajuri Karl Fredrik Wilkmanin (Wilkama) kannalle, mikä merkitsi varovaisempaa ja vähemmän sotaisaa suhtautumista Venäjän sisällissotaan. Lokakuun lopussa 1919 hallitus torjui kenraali Nikolai Judenitšin ja Luoteis-Venäjän valkoisen hallituksen pyynnön hyökkäyksestä Petrogradiin. Hallituksen kantaan vaikutti se, että Venäjän valkoisen luoteisen rintaman komentaja amiraali Aleksandr Koltšak ei tunnustanut Suomen itsenäisyyttä.


title: Vennolan I hallitus

text: Hallituksen toimikaudella juhlistettiin joulukuun 6. päivää ensimmäisen kerran Suomen itsenäisyyspäivänä. Samoin uudistettiin asetus ylioppilastutkinnosta siten, että jokainen ylioppilaskokelas suoritti tutkinnon omassa koulussaan tarvitsematta enää tehdä sitä varten matkaa Helsingin yliopistoon. Tammikuussa 1920 annettiin ensimmäinen punavankien armahduslaki, jonka nojalla vapautettiin kaksi kolmasosaa vajaasta 4 000 vangista ja palautettiin kansalaisluottamus noin 40 000 entiselle punakaartilaiselle.


title: Vennolan II hallitus

text:
Vennolan II hallitus työskenteli 9. huhtikuuta 1921 – 2. kesäkuuta 1922 419 päivää. Se oli järjestyksessä Suomen 7. hallitus. Vennolan II hallitus oli Juho Vennolan johtama, Maalaisliiton ja Edistyspuolueen muodostama vähemmistöinen keskustahallitus.
Vennolan hallitus keskittyi toimikaudellaan ulkopolitiikkaan. Viimeisten Itä-Karjalaan siirtyneiden sissien palattua Suomeen ja Sallan ja Savukosken kuntien alueilla sattuneen ns. läskikapinan rauettua tyhjiin Suomi ja Neuvosto-Venäjä allekirjoittivat sopimuksen rajarauhan turvaamisesta. Kysymys Ahvenanmaan asemasta ratkesi Kansainliitossa Suomelle myönteiseen päätökseen ja eduskunta hyväksyi sitä vastaavat lait. Lisäksi armahdettiin separatistien vangitut johtomiehet Julius Sundblom ja Carl Björkman.


title: Vennolan II hallitus

text: Sotaministeri Onni Hämäläinen joutui eroamaan virastaan suojeluskuntaselkkauksen vuoksi ja hänen tilalleen tuli kenraali Bruno Jalander. Vuosien 1921–1922 sisäpoliittinen kriisi johti lopulta siihen, että hallituksen sisäministeri Heikki Ritavuori ammuttiin kotiovelleen Helsingissä 14. helmikuuta 1922. Ampuja Ernst Tandefelt toimi ilmeisesti yksin, vaikka liikkeellä oli huhuja myös laajemmasta salaliitosta.


title: Vennolan II hallitus

text: Hallitus joutui eroamaan siksi, että sen ulkoasiainministeri, Rudolf Holsti, oli allekirjoittanut reunavaltiopolitiikkaa tarkoittavan Varsovan sopimuksen, jota eduskunta kieltäytyi ratifioimasta. Näin hallitus joutui eroamaan eduskunnan luottamuksen puutteesta ja Suomeen nimitettiin Suomen tasavallan itsenäisyyden ajan ensimmäinen virkamieshallitus.


title: Dreams of the Black Earth

text: Dreams of the Black Earth on Throes of Dawnin toinen pitkäsoitto. Albumilla yhtye on ottanut askeleen "Pakkasherra"-albumin black metal-soundista tunnelmallisempaan ja melankolisempaan soundiin, eikä blast beatia kuulla enää ollenkaan. Levyllä on myös enemmän puhtaita vokaaleja kuin debyytillä.


title: Cajanderin I hallitus

text: Cajanderin I hallitus oli Aimo Kaarlo Cajanderin johtama virkamieshallitus 2. kesäkuuta 1922 – 14. marraskuuta 1922. Hallitus toimi 165 päivän ajan. Järjestyksessään Cajanderin I hallitus oli Suomen 8. hallitus.


title: Cajanderin I hallitus

text: Edeltäneen Vennolan hallituksen ulkoministeri Rudolf Holsti joutui eroamaan saatuaan eduskunnalta epäluottamuslauseen sen jälkeen, kun hän oli allekirjoittanut Suomen puolesta Varsovan sopimuksen, joka olisi sitonut Suomen ns. reunavaltiopolitiikkaan. Ulkoministerin ero merkitsi Holstille lojaalin pääministeri Juho Vennolan mukaan koko hallituksen eroa. Vennolan hallituksen erottua ei saatu syntymään uutta poliittista hallitusta, koska poliitikkojen katseet olivat jo enemmän lähestyvissä eduskuntavaaleissa kuin hallitusvastuun kantamisessa. Uuden hallituksen muodosti lopulta metsähallituksen pääjohtaja ja Metsäntutkimuslaitoksen perustaja Aimo Cajander.


title: Cajanderin I hallitus

text: Parlamentarismista poiketen Cajanderin hallitus ei jättänyt paikkaansa täytettäväksi eduskuntavaalien 1922 jälkeen.


title: Cajanderin I hallitus

text: Cajanderin hallituksen lyhytikäisyydestä huolimatta sen toimikaudella pantiin toimeen tai hyväksyttiin joukko tärkeitä lakeja. Aviottomat lapset saivat tasa-arvoisen aseman muiden kanssa ja kuntiin nimettiin lastenvalvojat valvomaan aviottomien lasten ja heidän äitiensä etuja. Uusi asevelvollisuuslaki määräsi varusmiespalveluksen pituudeksi yhden vuoden. Maantieliikenteen vilkastuessa määrättiin autoasetuksen nojalla kaikki autot ja moottoripyörät rekisteröinti- ja katsastusvelvollisuuden alaisiksi. Uudistuksista tärkein ja kiistellyin oli Lex Kallioksi ristitty asutuslaki, joka mahdollisti uusien tilojen muodostamisen ja niiden luovuttamisen tilattomalle väestölle valtion myöntämien lainojen ja tarvittaessa pakkolunastusten turvin.


title: Cajanderin II hallitus

text: Cajanderin II hallitus oli Aimo Kaarlo Cajanderin johtama virkamieshallitus 18. tammikuuta 1924 – 31. toukokuuta 1924. Hallitus toimi 135 päivän ajan. Järjestyksessään Cajanderin I hallitus oli Suomen 10. hallitus.


title: Cajanderin II hallitus

text: Cajanderin hallitus seurasi Kallion hallitusta, jonka ministerit presidentti K. J. Ståhlberg vapautti tehtävistään eduskunnan hajottamisen yhteydessä tammikuussa 1924. Eduskunnan hajottaminen oli seuraus Sosialistisen Työväenpuolueen kansanedustajien elokuussa 1923 tapahtuneesta vangitsemisesta. Eduskuntavaalit toimitettiin huhtikuun alussa 1924, ja uusi poliittinen hallitus astui toimeensa professori Lauri Ingmanin johdolla toukokuun lopussa. Cajanderin hallituksen aikana asetettiin puolustusneuvosto tasavallan presidentin ylimmäksi neuvottelukunnaksi maanpuolustuskysymyksissä.


title: Agusta A129 Mangusta

text: Agusta A129 Mangusta on AgustaWestlandin valmistama taisteluhelikopteri. Se on ensimmäinen Euroopan unionissa suunniteltu ja valmistettu taisteluhelikopteri.


title: Agusta A129 Mangusta

text: Agusta A129 Mangustan suunnittelu alkoi vuonna 1978, kun helikoptereita valmistava italialainen Agusta-yhtiö sai Italian armeijalta pyynnön rakentaa taisteluhelikopteri. Helikoptereita rakennettiin viisi prototyyppiä, joista ensimmäinen suoritti ensilentonsa 15. syyskuuta 1983. Vuonna 2000 Agusta ja brittiläinen Westland fuusioituivat AgustaWestlandiksi omistajakonsernien Finmeccanican ja GKN:n solmiman sopimuksen ansiosta.


title: Agusta A129 Mangusta

text: Toistaiseksi A129 Mangusta on ainoastaan Italian armeijan käytössä, mutta Turkin armeija on neuvotellut AgustaWestlandin kanssa taistelukopterien ostamisesta. Helikopteria on käytetty myös Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaoperaatioissa Angolassa ja Somaliassa.


title: Agusta A129 Mangusta

text: A129 Mangustan pääasiallisena tehtävänä on panssarintorjunta, minkä vuoksi sen voi aseistaa AGM-114 Hellfire - ja BGM-71 TOW -panssarintorjuntaohjuksilla. Jotta kopteri kykenisi puolustamaan itseään suihkuhävittäjiltä, Agusta A129 Mangustan voi varustaa myös FIM-92 Stinger- ja Matra Mistral -ilmatorjuntaohjuksilla. Erilaisten ohjusten ohella vakiovarustukseen kuuluu konetykki.


title: Agusta A129 Mangusta

text: Kopterin avioniikkaan kuuluvat tutka, pimeänäkölaitteisto ja nykyaikaiset sensorijärjestelmät. Miehistöön lukeutuvat lentäjä ja ampuja.


title: Ingmanin II hallitus

text: Ingmanin II hallitus oli Lauri Ingmanin johtama porvarillinen enemmistöhallitus, joka työskenteli 31. toukokuuta 1924 – 31. maaliskuuta 1925, yhteensä 305 päivää. Hallituksen muodostivat Maalaisliitto, Kokoomus, RKP ja Kansallinen Edistyspuolue. Ingmanin II hallitus oli järjestyksessä Suomen 11. hallitus.


title: Ingmanin II hallitus

text: Huhtikuun alussa 1924 pidetyissä ennenaikaisissa eduskuntavaaleissa vasemmisto menetti porvaripuolueille kaksi paikkaa. Vaalien jälkeen porvaripuolueet pääsivät nopeasti yhteisymmärrykseen uuden hallituksen pohjasta, ja kokoomuslainen Helsingin yliopiston teologian professori, myöhempi arkkipiispa Lauri Ingman muodosti uuden hallituksen. Yleinen poliittinen virtaus näytti vievän oikealle, ja Sosialistisen Työväenpuolueen kohtalon jälkeen sosialidemokraatit alkoivat pelätä joutuvansa äärioikeiston painostuksen kohteeksi. Kaiken julkisen sosialismin vastaiset äänet voimistuivatkin, ja niiden vahvimmaksi puhetorveksi nousi Suomen Suojelusliitto. Niinpä SDP omaksui aikaisempaa jyrkemmän oppositioasenteen.


title: Ingmanin II hallitus

text: Ingmanin hallitus jätti paikkansa vuoden 1925 presidentinvaalin jälkeen.


title: Rangellin hallitus

text: Rangellin hallitus oli Jukka Rangellin johtama koalitiohallitus, joka työskenteli 3. tammikuuta 1941 – 5. maaliskuuta 1943 yhteensä 790 päivän ajan. Hallituksen muodostivat Maalaisliitto, Kokoomus, Edistyspuolue, Suomen sosialidemokraattinen puolue, Ruotsalainen kansanpuolue ja Isänmaallinen kansanliike.


title: Rangellin hallitus

text: Edellinen pääministeri Risto Ryti oli tullut valituksi uudeksi tasavallan presidentiksi joulukuussa 1940 ja hän antoi uuden hallituksen muodostamisen hyvän ystävänsä, Suomen Pankin johtokunnan jäsenen Jukka Rangellin tehtäväksi. Rangellilla ei kuitenkaan ollut sanottavaa poliittista eikä varsinkaan ulkopoliittista kokemusta. Ulkoministerinä jatkoi RKP:n Rolf Witting ja muutoinkin hallitus oli kokoonpanoltaan paljolti edeltäjänsä kaltainen. Suurin muutos hallituspohjaan oli Isänmaallisen kansanliikkeen mukaantulo Helsingin yliopiston taloushistorian professorin Vilho Annalan saadessa toisen kulkulaitosministerin salkun.


title: Rangellin hallitus

text: Järjestyksessään Rangellin hallitus oli Suomen 25. hallitus. Hallitus joutui heti vaikeuksiin evakkoja koskevan pika-asutuslain ja vastikemaakysymyksen osalta. Vastakkain olivat käytännössä maalaisliitto ja RKP. Koska ratkaisu ei tyydyttänyt RKP:tä, sisäministeri v. Born erosi jo keväällä hallituksesta.


title: Rangellin hallitus

text: Hallituksesta tuli jatkosodan hallitus leimautuen vahvasti saksalaissuuntautuneeksi hallitukseksi. Ernst von Bornin tilalle toukokuussa 1941 sisäministeriksi tullut kokoomuksen ammattiministeri Toivo Horelli teki jopa päätöksen Saksan alueilta paenneiden juutalaisten luovuttamisesta saksalaisille. Luovutukset lopetettiin kuitenkin muun muassa sosiaaliministeri Karl-August Fagerholmin painostuksesta.


title: Rangellin hallitus

text: Kauppa- ja teollisuusministeriksi tuli heinäkuussa 1941 SDP:n vahva mies Väinö Tanner, joka oli elokuussa 1940 joutunut Neuvostoliiton painostuksesta eroamaan edeltäneen Rytin hallituksen kansanhuoltoministerin paikalta. Toukokuussa 1942 Tanner siirtyi Mauno Pekkalan paikalle valtiovarainministeriksi. Tannerin seuraajaksi kauppa- ja teollisuusministerinä tuli OTK:n johtaja Uuno Takki, joka oli siitä lähtien valtioneuvoston jäsenenä yhtäjaksoisesti lähes kahdeksan vuotta maaliskuuhun 1950 saakka.


title: Rangellin hallitus

text: Hallituksen ero liittyi Rytin presidenttikauden päättymiseen maaliskuussa 1943. Erotessaan Rangellin hallitus oli noussut hallitusten ikätilaston kolmannelle sijalle Kivimäen hallituksen ja Cajanderin kolmannen hallituksen jälkeen.


title: Binding of the Spirit

text: Binding of the Spirit on Throes of Dawnin kolmas pitkäsoitto. Albumi sisältää kahdeksan kappaletta dark metalia, joksi yhtye musiikkinsa luokittelee. Kappaleet ovat nopeita, mutta sisältävät doom metal -tyyliin kuuluvia hitaita ja raskaita sävelmiä.


title: Linkomiehen hallitus

text: Linkomiehen hallitus oli Edwin Linkomiehen johtama koalitiohallitus, joka työskenteli 5. maaliskuuta 1943 – 8. elokuuta 1944 yhteensä 522 päivän ajan. Hallituksen muodostivat Maalaisliitto, Kokoomus, Edistyspuolue, SDP ja RKP. Järjestyksessään Linkomiehen hallitus oli Suomen 26. hallitus.


title: Linkomiehen hallitus

text: Edellinen pääministeri Jukka Rangell jätti Suomessa vakiintuneen käytännön mukaisesti hallituksensa eronpyynnön vuoden 1943 presidentinvaalin jälkeen. Presidentti Risto Ryti harkitsi aluksi pääministerin paikalle Suomen Berliinin-lähettilästä Toivo Kivimäkeä. Maalaisliitto tarjosi hallituksen muodostajaksi Kansallis-Osake-Pankin johtokunnan jäsentä Tyko Reinikkaa, jota myös SDP:n eduskuntaryhmä asettui tukemaan, mutta asia kaatui Rytin ja valtiovarainministeri Väinö Tannerin vastustukseen. Tämän jälkeen Ryti pyysi Tanneria taivuttamaan sosialidemokraatit eduskunnan varapuhemiehen Edwin Linkomiehen taakse, mutta nämä vierastivat kokoomuslaista pääministeriä. Tannerin ehdotuksesta SDP asetti pääministeriehdokkaakseen eduskunnan puhemiehen Väinö Hakkilan. Hakkilan pääministeriys kariutui Maalaisliiton kielteiseen kantaan, minkä jälkeen presidentti Ryti nimitti hallituksen muodostajaksi Edwin Linkomiehen.


title: Linkomiehen hallitus

text: Edwin Linkomies oli alun perin aikonut muodostaa hallituksensa samalle pohjalle kuin sen edeltäjä oli rakentunut. Linkomiehen mukaan ulkomaille oli tällä tavoin annettava kuva täysin yksimielisestä Suomen kansasta. Isänmaallinen kansanliike, jota oli Rangellin hallituksessa edustanut puolueen johtomiehiin kuulunut Vilho Annala, oli kuitenkin jo etukäteen ilmoittanut, ettei puolue aikonut olla osallisena sellaisessa hallituksessa, jossa edellisen hallituksen sosiaaliministeri, SDP:n Karl-August Fagerholm olisi jäsenenä. IKL:n mukaan Fagerholm oli hallituksen "musta lammas", joka ajoi täysin päinvastaista politiikkaa kuin IKL piti oikeana. Valtiovarainministeri Väinö Tanner puolestaan huomautti, ettei hän hyväksynyt IKL:n sanelua siitä, kuka sosialidemokraatti olisi kelvollinen hallitukseen ja kuka ei. SDP:n eduskuntaryhmä asetti kynnyskysymykseksi puolueen osallistumiselle hallitukseen sen, että kaikki edellisen hallituksen sosialidemokraattiset ministerit ovat mukana myös uudessa hallituksessa. Tämän jälkeen Linkomies jätti IKL:n hallituksen ulkopuolelle, mitä hän piti hallituksen toimintakyvyn kannalta jälkeenpäin vain myönteisenä. Puolustusministerinä jatkoi kenraali Rudolf Walden, jota pidettiin puolustusvoimien ylipäällikön marsalkka Mannerheimin luottomiehenä ja joka oli myös Linkomiehen mielestä ainoa ajateltavissa oleva henkilö tälle paikalle. Saksalaismieliset ulkoministeri Rolf Witting ja sisäministeri Toivo Horelli siirrettiin sivuun ja heidän tilalleen Linkomiehen hallitukseen tulivat Henrik Ramsay ja Leo Ehrnrooth.


title: Linkomiehen hallitus

text: Marraskuussa 1943 sosiaaliministeri K.-A. Fagerholm piti Helsingin ruotsalaisen työväenyhdistyksen Norjan hyväksi järjestämässä myötätuntokokouksessa puheen, jossa hän tuomitsi voimakkain sanoin saksalaisten miehitysviranomaisten Norjassa suorittamat vastarintataistelijoiden teloitukset. Ruotsinkielinen iltapäivälehti "Svenska Pressen" julkaisi otteita Fagerholmin puheesta vastoin sensuurin määräyksiä, mistä aiheutui vakava välikohtaus Suomen ja Saksan suhteissa. Saksan Helsingin-lähettiläs Wipert von Blücher esitti asian vuoksi ulkoministeri Henrik Ramsaylle suuttumuksensa ja raportoi siitä myös Berliiniin, minkä jälkeen Saksa uhkasi Suomea elintarvikeavun lopettamisella. Fagerholm tarjoutui eroamaan kohun vuoksi hallituksesta ja hänelle myönnettiinkin ero joulukuussa 1943.


title: Quicksilver Clouds

text: Quicksilver Clouds on Throes of Dawnin neljäs pitkäsoitto ja se julkaistiin viiden vuoden tauon jälkeen vuonna 2004. Yhtyeen kokoonpano on muuttunut perustajajäseniä, Koivulaa ja Heinolaa, lukuun ottamatta. Albumilla puhtaat vokaalit ovat suuressa roolissa, ja koskettimiin on otettu enemmän konemaisia soundeja mukaan.


title: Bolintin-Vale

text: Bolintin-Vale on kaupunki Romaniassa Giurgiunin piirikunnassa. Kaupungin asukasluku on 12 929 (2011). Kaupungin väestö koostuu pääasiassa romanialaisista, mutta kaupungissa asuu vankka romanivähemmistö.


title: Tarimin allas

text: Tarimin allas on maanpinnan painautuma Tarim-joen laaksossa Kiinan kansantasavallan Sinkiangissa. Sen pinta-ala on 920 000 neliökilometriä. Altaan keskellä on Taklimakanin hiekka-aavikko ja pohjoisreunalla Turfanin hautavajoama, joka ulottuu merenpinnan alapuolelle.


title: Tarimin allas

text: Allasta ympäröivät etelässä Kunlun-vuoret ja pohjoisessa Tienšanin vuoret. Alueen reunoilla on kaupunkeja sekä niitä yhdistävä tie.


title: Tarimin allas

text: Tarimin allas on Kiinan suurin öljyn- ja kaasuntuotantoalue, ja sieltä on löydetty 30 öljy- ja kaasukenttää. Energiateollisuuden keskus alueella on Korlan kaupunki.


title: Tarimin allas

text: Tarimin altaalta on löytynyt satoja pronssikautisia muumioita, joiden asusteet ja DNA osoittavat niiden olevan eurooppalaista alkuperää. Muumiolöydön teki ruotsalainen arkeologi Folke Bergman vuonna 1934. Hänen uiguurisukuinen oppaansa Ördek kertoi hänelle kokonaisesta muumioiden hautausmaasta. Aluksi siitä erottui satojen maahan juntattujen paalujen metsä. Paalut olivat hautojen merkkinä. Muumioiden tausta jäi tuolloin selvittämättä.


title: Tarimin allas

text: Vuonna 2000 kiinalaistutkijat lähtivät selvittämään Bergmanin tietoja. Alueelta löydettiin kaikkiaan 167 muumionhautaa. Ruumiit oli haudattu ylösalaisin käännettyjen veneiden alle. Haudoissa oli ruokaa ja muita hauta-antimia, jotka osoittivat, että haudatut tunsivat karjanhoidon. Muumioiden DNA-näytteet viittasivat ihmisiin, joita nykyään elää Itä-Euroopassa ja Siperiassa. Professori Viktor Mair on esittänyt teorian, että kyseinen kansa hajaantui 2000-luvulla eaa. vaeltamaan eri suuntiin, niin että nykyiset eurooppalaiset lähtivät länteen ja tämä kansa itään. Idässä kansa asettui eristyksissä olleelle Tarimin altaalle, joka tuolloin oli vehreä alue.


title: Gießen

text: Gießen on vanha yliopistokaupunki Saksan Hessenin osavaltiossa. Gießen sijaitsee 70 kilometrin päässä Frankfurt am Mainista pohjoiseen. Se on tunnettu suurten moottoriteiden risteyskohtana. Gießenin läpi virtaa Lahnjoki. 1980-luvun lopulla kaupunki oli muutaman vuoden Lahn-nimisenä yhdistettynä läheiseen Wetzlarin kaupunkiin. Nykyisin kaupungit ovat taas erilliset.


title: Gießen

text: Gießenissä on arviolta 84 455 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 72,56 neliökilometriä.


title: Gießen

text: Gießeniin perustettiin aatelislinna vuonna 1152. Vielä sitäkin vanhempi maininta on Wieseck-nimisestä nykyisestä kaupunginosasta vuodelta 775. 1500-luvulla alue kuului Hessenin-Marburgin maakreivikuntaan ("Landgraf") ja 1600-luvulla Hessenin-Darmstadtin maakreivikuntaan, jotka olivat osa Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa. Kaupungin yliopisto on perustettu 1604. Toisen maailmansodan aikana alueella oli Buchenwaldin keskitysleirin alaleiri ja kaupunki tuhoutui pahoin liittoutuneiden pommituksissa.


title: Gießen

text: Gießenin yliopistolla on pitkät perinteet. Viralliselta nimeltään se on Justus-Liebig-Universität Gießen. Se on saanut nimensä Justus von Liebigin mukaan, joka tuli tunnetuksi maatalouskemian uranuurtajana. Myös radiologian kehittäjä Wilhelm Röntgen toimi yliopistossa jonkin aikaa. Hänen hautansa on Gießenin vanhalla hautausmaalla. Suomalaisittain yliopisto on tunnettu siitä, että Arvo Ylppö on yliopiston kunniatohtori. Monet suomalaiset ovat opiskelleet ja opiskelevat Gießenin yliopistossa. Suosituimpia opiskelijavaihdon aineita ovat eläinlääketiede ja hammaslääketiede.


title: Forests of Witchery

text: Forests of Witchery on Thy Serpentin debyyttialbumi. Kappaleet ovat pitkiä ja osittain hitaita.


title: Forests of Witchery

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Thy Serpent.


title: Christcrusher

text: Christcrusher on Thy Serpentin 2. ja viimeisin pitkäsoitto. Levyllä soittavat trio Tenetz-Azhemin-Agathon.


title: Hiili Hiilesmaa

text: Kai Hiili Markus Hiilesmaa (s. joulukuu 1966 Helsinki) on suomalainen muusikko, tuottaja, miksaaja ja äänittäjä. Hän on tuottanut useiden kansainvälisesti menestyneiden yhtyeiden kuten The 69 Eyesin, Apocalyptican, HIMin, Lordin, Moonspellin, Negativen, Ensiferumin ja Sentencedin julkaisuja.


title: Hiili Hiilesmaa

text: Tuottamisen ohella Hiilesmaa on soittanut rumpuja Road Crew’ssä sekä Kypck:ssä ja koskettimia Itä-Saksassa. Nykyään hän toimii The Skreppersin laulajana.


title: Beninin jalkapallomaajoukkue

text: Beninin jalkapallomaajoukkue on Beninin kansallinen edustusjoukkue jalkapallossa. Joukkuetta hallinnoi Beninin jalkapalloliitto ("Fédération Béninoise de Football"). Benin ei ole kertaakaan esiintynyt jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa, ja Afrikan-mestaruuskilpailuissakin vain kerran, vuonna 2004. Tuolloin Benin hävisi kaikki alkulohko-ottelunsa ja teki vain yhden maalin.


title: Jean Arthur

text: Jean Arthur (oik. Gladys Georgianna Greene, 17. lokakuuta 1900 – 19. kesäkuuta 1991) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän kuului aikansa suosituimpiin komedienneihin. Hänet tunnettiin käheästä äänestään, joka korosti hänen viehättävyyttän ja älyään.


title: Jean Arthur

text: Hän aloitti uransa jo mykän elokuvan kaudella. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli "Kuohuvaa verta" ("Cameo Kirby", 1923). Hänen uransa tunnetuimpia elokuvia ovat mm. "Mr. Deeds tulee kaupunkiin" ("Mr. Deeds Goes to Town", 1936), "Komedia meistä ihmisistä" ("You Can't Take It with You", 1938), "Mr. Smith lähtee Washingtoniin" ("Mr. Smith Goes to Washington", 1939) ja "Berliinin raunioitten keskellä" ("A Foreign Affair", 1948). "Etäisten laaksojen mies" ("Shane", 1953) jäi hänen viimeiseksi elokuvakseen. Hän kuului Frank Capran suosikkinäyttelijöihin, jonka kanssa hän teki monta elokuvaa. Elokuvauransa jälkeen hän palasi Broadwaylle. Hänellä on tähti elokuvaurastaan Hollywood Walk of Famella.


title: Jean Arthur

text: 1930-luvun lopulla Jean Arthur lauloi radiossa “Once in a While” -kappaleen, jota säesti Jan Garber & His Orchestra, mutta lähetyksen tarkkaa ajankohtaa ei tunneta.


title: Kuolemankello

text: Kuolemankello ("Hadrobregmus pertinax") on jumilaji, jonka elinympäristö on lahoava puu. Aikuinen kuolemankello on musta ja noin 4–5 mm pitkä. Etuselän takanurkissa on keltaiset karvatupsut. Toukat ovat noin 5 mm pitkiä, vaaleita ja käyriä. Toukat elävät lahoavassa puussa. Toukkavaihe kestää useita vuosia.


title: Kuolemankello

text: Kuolemankellon nimi tulee kellon tikitystä muistuttavasta äänestä, joka syntyy kun uros iskee päätään puuta vasten. Äänen tarkoitus on naaraiden houkuttaminen.


title: Kuolemankello

text: Kuolemankellot ovat pahimpia rakennusten tuhohyönteisiä Suomessa. Ne kestävät pakkasta, joten talon talveksi kylmilleen jättäminen ei tapa niitä. Koska kuolemankellot elävät vain lahoavassa puussa, niiden esiintyminen talon rakenteissa on viite kosteusvaurioista. Kosteusvaurioiden korjaaminen hävittää myös kuolemankellot.


title: Surfacing

text: Surfacing on kanadalaisen Sarah McLachlanin studioalbumi vuodelta 1997. Sen tuotti Pierre Marchand.


title: Surfacing

text: "Surfacing" oli menestys ja nousi listojen ensimmäiselle tai toiselle sijalle useissa maissa, Kanadan lisäksi mm. Yhdysvalloissa.


title: Surfacing

text: "Surfacing"-albumilta julkaistiin singleinä ”Building a Mystery” (1997), "Sweet Surrender" (1998), "Adia" (1998), "Angel" (1999) ja "I Love You" (2000). Vaikka "Angel" sävellettiin alun perin heroiinin yliannostukseen menehtyneen Jonathan Melvoinin muistolle, se sai laajalti uuden merkityksen 9/11-iskujen jälkeen 2001.


title: Surfacing

text: Kaikki "Surfacing"-albumin laulut ovat Sarah McLachlanin, Pierre Marchandin ja Colleen Wolstenholmen käsialaa.


title: Urho Lehtovaara

text: Urho Sakari Lehtovaara (27. lokakuuta 1917 Pyhäjärvi – 15. tammikuuta 1949 Lapinlahti) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja Mannerheim-ristin ritari. Sotilasarvoltaan hän oli lentomestari. Hän lensi noin 400 taistelulentoa joilla saavutti 44 ilmavoittoa ja tuhosi ainakin 6 veturia, useita junia, kuljetuskolonnia ja useita yksittäisiä ajoneuvoja. Lehtovaara nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 9. heinäkuuta 1944 numerolla 142. Lehtovaara tunnettiin lyhyytensä vuoksi nimellä "Pikku-Jätti".


title: Urho Lehtovaara

text: Urho Lehtovaara syntyi Pyhäjärvellä, Oulun läänissä, liikkeenharjoittaja Emil ja Anni (o.s. Kantonen) Lehtovaaran perheeseen. Perhe muutti Saloon vuonna 1934. Lehtovaara suoritti ohjaajakurssin (RAOK 4) Kauhavan Lentosotakoulussa vuonna 1938.


title: Urho Lehtovaara

text: Helmikuussa 1940 hänet komennettiin Lentolaivue 28:aan, jonka kalustona oli Morane-Saulnier M.S. 406 -koneet. Lehtovaara saavutti ensimmäisen ilmavoittonsa talvisodassa, kun hän ampui alas SB-2 -pommikoneen Kiikalan Rekijoella 2. maaliskuuta 1940.


title: Urho Lehtovaara

text: Jatkosodan Lehtovaara aloitti samassa Morane -laivueessa, ollen lentokonetyypin kärkiässä 15 ilmavoitolla. 28. maaliskuuta 1943 Lehtovaara komennettiin Lentolaivue 34:ään, jossa hän saavutti Messerschmitt Bf 109 -koneilla lentäen 29 ilmavoittoa. Lehtovaara palveli vielä Lentolaivue 28:ssa 15. syyskuuta 1944 alkaen, osallistuen Lapin sotaan.


title: Urho Lehtovaara

text: Lehtovaara erosi palveluksesta 28. marraskuuta 1946, siviilissä hän toimi Lapinlahdella elokuvateatterin toimitusjohtajana. Lehtovaara teki itsemurhan 15. tammikuuta 1949, ja hänet on haudattu samaan hautaan vanhempiensa kanssa Salon hautausmaalle.


title: Mariehäll

text: Mariehäll on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), Sundbybergin kunnan ja Tukholman rajalla, sekä kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on maa-alaltaan 0,72 neliökilometrin suuruinen, ja siellä asuu noin 1600 ihmistä.


title: Võron instituutti

text: Võron instituutti (võroksi "Võro Instituut", ) on Viron valtiollinen tutkimus- ja kehityslaitos, jonka tavoitteena on võron kielen ja kulttuurin kehittäminen ja tutkiminen.


title: Võron instituutti

text: Viron valtio perusti instituutin vuonna 1995 etelävirolaiseen kaupunkiin Võruun. Instituutin johtajina ovat olleet Enn Kasak, Kaido Kama ja Külli Eichenbaum. Nykyisin toimii johtajana Rainer Kuuba.


title: Võron instituutti

text: Instituutilla on monenlaista toimintaa võron kielen ja kulttuurin kehittämisen ja tutkimisen alalla: koulutusohjelmat, kielentutkimus ja kielenhuolto paikannimien tutkimus, kielineuvonta, võronkielisten oppimateriaalien, tieteellisten kokoelmien ja kaunokirjallisuuden julkaiseminen, jokavuotisten kansainvälisten pienten itämerensuomen kielten konferenssien järjestäminen.


title: Võron instituutti

text: Toiminnan päätavoitteena on rohkaista võrolaisia käyttämään heidän omaa kieltään ja säilyttämään heidän perinteistä elämäntapansa.


title: Hässelby gård

text: Hässelby gård on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Hässelby strandin, Hässelby villastadin, Vinstan, Vällingbyn ja Grimstan kaupunginosat. Nykyisen Hässelby gårdin alue on rakennettu pääosin vuosina 1953-1955, mutta alueella on historiaa keskiajalta lähtien. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,34 neliökilometrin suuruinen, ja asukkaita siellä on noin 8 500. Siellä sijaitsee Hässelby gårdin metroasema.


title: Älä riko kaavaa

text: Älä riko kaavaa on Irinan toinen albumi. Se julkaistiin 26. lokakuuta 2005. Albumi sijoittui parhaimmillaan suomen virallisella albumilistalla sijalle #5.


title: Hässelby strand

text: Hässelby strand on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Hässelby gårdin, Hässelby villastadin ja Grimstan kaupunginosat, ja sillä on myös vesirajaa Ekerön kunnan kanssa Mälaren-järven kautta.


title: Hässelby strand

text: Hässelby strandin kaupunginosa muodostettiin vuonna 1954, ja se on maa-alaltaan 0,94 neliökilometrin suuruinen. Asukkaita siellä on noin 6 400. Useimmat Hässelby strandin rakennuksista on rakennettu vuosina 1956–1957.


title: Grimsta

text: Grimsta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Hässelby Strandin, Hässelby Gårdin, Vällingbyn ja Blackebergin kaupunginosat, ja sillä on myös vesirajaa Ekerön kunnan kanssa. Grimsta muodostettiin vuonna 1956. Nykyisin siellä on asukkaita noin 3700. Maa-alaltaan kaupunginosa on noin 2,66 neliökilometrin suuruinen.


title: Vahva (albumi)

text: Vahva on Irinan ensimmäinen albumi. Se julkaistiin 22. maaliskuuta 2004 ja myöhemmin Kultapainoksena 1. lokakuuta 2004. Albumi sijoittui Suomen virallisella albumilistalla kuudenneksi ja kultapainos 24:nneksi.


title: De las Islas del Mar Oceano

text: De las Islas del Mar Oceano on teos, jossa kuninkaan neuvoston jäsen, tohtori Juan López de Palacios Rubios määrittelee Ferdinand Katolilaisen toimeksiannosta kuninkaan oikeuden hallita vallattujen alueiden intiaaneja ja käydä oikeutettua sotaa näitä vastaan. Palacios Rubios sanoo itse, että teos "keskittyy pääasiassa uskontoon ja siihen osuuteen joka uskonnolla on oltava määriteltäessä kastilialaisten ja intiaanien välisiä suhteita". Palacios Rubios omisti teoksensa kuninkaalle.


title: De las Islas del Mar Oceano

text: Kun intiaanien kohtelua säätelevä lakikokoelma oli valmistunut, Saarnaajien sääntökuntaan kuuluva Salamancan yliopiston opettaja Matías de Paz ja kuninkaan neuvoston jäsen tohtori Juan López de Palacios Rubios selvittivät Burgosissa vuonna 1512 perusteellisesti kuninkaan oikeutta ja suhdetta vallattuihin alueisiin ja niiden alkuperäisiin asukkaisiin. Syynä Ferdinandin toimeksiantoon oli Hispaniolasta saapuneen dominikaanin Antonio Montesinosin tekemät paljastukset espanjalaisten vakavista väärinkäytöksistä intiaaneja kohtaan.


title: De las Islas del Mar Oceano

text: Matías de Pazin teos on nimeltään "Del Dominio de los Reyes de España sobre de los Indios" ja sisältyy López de Palacios Rubiosin saamansa tehtävän mukaisesti kirjoittamaan, oikeutettuun sotaan kantaa ottavan teoksen "De las Islas del Mar Oceano".


title: De las Islas del Mar Oceano

text: Bartolomé de las Casas mainitsee Rubios Palaciosta puhuessaan, miten tämä oli eräs niitä harvoja, joka ei tuona helpon saalistamisen aikana sortunut rikkauksien tavoitteluun. Las Casas, josta tuli myöhemmin dominikaani, lausuu kardinaali Cisnerosille vuonna 1516 toimittamassaan muistiossa mielipiteensä Palacios Rubiosin ja Matías de Pazin joistakin teksteistä, että ne olisi lähetettävä painettaviksi.


title: Aku Sumu

text: Toimi Aku Sumu (9. huhtikuuta 1907 Helsinki – 31. heinäkuuta 1988) oli SDP:tä edustanut suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja.


title: Aku Sumu

text: Aku Sumu oli SAK:n sihteeri 1932–1949 ja puheenjohtaja 1949–1954. Hänen kaudellaan SAK oli työväenpuolueiden SDP:n ja SKP:n välisten riitojen näyttämönä. Tyypillisesti kommunistisiipi esitti suurempia palkankorostusvaatimuksia ja laajempia lakkoja kuin SDP. Paljon riitaa syntyi myös niin sanotuista korpilakoista eli epävirallisista paikallisista työtaisteluista, joilla ei ollut ammattiliiton lupaa.


title: Aku Sumu

text: Myös kansainvälinen ammattiyhdistystoiminta jakautui 1940-luvulla. SAK oli aluksi innokkaasti mukana Maailman ammattiyhdistysten liitossa (MAL), mutta vuonna 1949 perustettu Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälinen liitto VAKL sai jäsenikseen muiden Pohjoismaiden ammattiliitot. Suomen SAK pyrki Sumun johtamana tasapainoilemaan asiassa. SAK pysyi MAL:n jäsenenä, mutta ammattiliitot saattoivat SAK:n luvalla liittyä myös VAKL:iin.


title: Aku Sumu

text: Sumu toimi II kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä ja II sosiaaliministerinä Törngrenin hallituksessa 1954 sekä kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä von Fieandtin virkamieshallituksessa vuosina 1957–1958. Hän ei ollut kovin halukas lähtemään ministeriksi, mutta taipui jotta SDP:n ministeriryhmään saatiin ay-liikkeen edustus.


title: Aku Sumu

text: Sumu nimitettiin 14. lokakuuta 1954 Kansaneläkelaitoksen johtajaksi. Vuonna 1961 Helsingin hovioikeus tuomitsi Sumun yhdessä Reino Kuuskosken, Onni Hiltusen ja V. J. Sukselaisen kanssa viralta pantaviksi Kansaneläkelaitoksen hallituksesta virkarikosten ja virheiden vuoksi. Tuomio kuitenkin muuttui Korkeimmassa oikeudessa virkavirheeksi ja Sumu saattoi jatkaa tehtävässään.


title: Bride of Chucky

text: Bride of Chucky (televisioesityksessä käytetty nimeä Chuckyn morsian) on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut Ronny Yun ohjaama kauhuelokuva. Se on neljäs vuonna 1988 ensi-iltansa saaneen "Child’s Play" -elokuvan jatko-osista.


title: Bride of Chucky

text: Tappajanukke Chuckyn entinen tyttöystävä Tiffany Ray haluaa herättää kuolettavan nuken jälleen henkiin, jotta pari voisi mennä vihille. Chucky tappaa kuitenkin Tiffanyn ja siirtää tämän sielun tyttönukkeen. Jotta kummatkin voisivat palata ihmiskehoihin, heidän on päästävä Chuckyn edellisen ihmismuodon, Charles Lee Rayn, haudalle, jossa sijaitsee Damballan sydän -amuletti. Saadakseen haluamansa he salamatkustavat pakomatkalla olevan nuorenparin kyydissä, joiden ruumiita nuket haavittelevat itselleen.


title: Liiba laaba

text: Liiba Laaba on Irinan kolmas albumi. Se julkaistiin 28. maaliskuuta 2007. Albumi myi yhdessä päivässä kultaa ja oli samalla viikolla Suomen virallisen albumilistan ykkössijalla.


title: Liiba laaba

text: Kun albumin ensimmäinen single "Pokka" soitettiin YleX-radiokanavalla, Irina kertoi albumin nimen "Liiba Laaba" tulevan "diiba daaba"sta.


title: Liiba laaba

text: Albumilta julkaistiin neljä singleä, "Pokka", "Miksi hänkin on täällä", "Selkä selkää vasten" ja viimeisenä "Liiba laaba".


title: Liiba laaba

text: Albumin ensimmäinen single "Pokka" soitettiin ensimmäistä kertaa YleX:n aamulähetyksessä helmikuussa vuonna 2007. "Pokka" -kappaleelle on tehty myös musiikkivideo. Videolla esiintyy neljä erilaisiin vaatteisiin pukeutunutta Irinaa. Erikoisefektien avulla kaikki neljä Irinaa ovat videolla yhtä aikaa.


title: Liiba laaba

text: Videosta on kaksi eri versiota. Toinen on alkuperäinen ja toinen on The Voice-tv-kanavan oma versio. The Voicen versio oli alun perin osa huhtikuussa 2007 päättynyttä kilpailua, jossa piti tietää kenen neljästä Irinasta "pokka" pettää videon lopussa.


title: Liiba laaba

text: Albumin toisena singlenä julkaistiin kappale "Miksi hänkin on täällä" 4. kesäkuuta 2007. Kappaleelle on myös musiikkivideo, joka näytettiin ensimmäistä kertaa YLE Extra-kanavan Musiikki-tv ohjelmassa. Kappaleen videon aiheena on Irinan päivä, ja se on kuvattu kaitafilmikameralla. Videolla on myös vanhoja kaitafilmipätkiä Irinan enon arkistoista.


title: Liiba laaba

text: Irinan Liiba laaba levyn kolmas single on "Selkä selkää vasten". Se on paljon rauhallisempi, kuin kaksi edellistä singleä.


title: Liiba laaba

text: Albumin viimeisenä, eli neljäntenä singlenä julkaistaan albumin nimikappale "Liiba laaba". Single oli 26. maaliskuuta 2008 alkaen ladattavissa viikon ajan Nokian musiikkikaupasta ilmaiseksi. Singlellä on mukana silloin ennen julkaisematon kappale "Pidä kii".


title: Brownin luku

text:
Brownin luku on kahden luonnollisen luvun "m" ja "n" muodostama pari, jotka toteuttavat Brocardin ongelman formula_1. Brocardin ongelmalle tiedetään ainoastaan kolme ratkaisuparia
("m", "n"), jotka ovat (5, 4), (11, 5) ja (71, 7). Arvellaan, että muita ratkaisuja ei ole, mutta tätä ei ole todistettu.


title: Arthur ja minimoit

text: Arthur ja minimoit ("Arthur et les Minimoys") on Luc Bessonin ohjaama ranskalainen vuonna 2006 ensi-iltansa saanut elokuva, josta suurin osa on animaatiota ja osa ihmisten näyttelemää. Elokuva perustuu Céline Garcian alkuperäiseen ideaan ja Luc Bessonin kirjoihin. Sen ensi-ilta Suomessa oli 2. maaliskuuta 2007. Elokuvassa ääninä ovat Freddie Highmore, Madonna, Douglas Rand, David Bowie, Snoop Dogg, Mia Farrow, Robert De Niro ja Jason Bateman.


title: Arthur ja minimoit

text: Arthur-elokuvasarja koostuu kolmesta elokuvasta, josta toinen, Arthur ja Maltazard ("Arthur et la vengeance de Maltazard") sai ensi-iltansa joulukuussa 2009. Elokuvan kolmas ja viimeinen osa, Arthur ja kaksi maailmaa ("Arthur et la guerre des deux mondes", Arthur and the war of two worlds) sai ensi-iltansa vuonna 2010.


title: Brinkhallin kartano

text: Brinkhallin kartano on historiallinen kartano rakennuksineen ja puistoineen Kakskerran saarella Turussa. Kartanon tilan historia ulottuu 1500-luvulle. Sen uusklassinen päärakennus on peräisin 1790-luvulta, ja se on tyylilajinsa ensimmäinen Suomessa. Päärakennuksen suunnitteli Turun akatemian professori Gabriel von Bonsdorff. Päärakennuksen sisätilat eivät ole alkuperäisessä asussaan, vaan ne saivat nykyisen klassistisen ilmeensä 1920-luvulla. Päärakennuksen tuntumassa sijaitsee kaksi samanikäistä siipirakennusta. Museovirasto on määritellyt kartanon ympäristöineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennettuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Brinkhallin kartano

text: Kartanon yli 300-vuotias Hedelmäpuutarha on alkuperäisessä ruutukaavassaan. Lisäksi kartanolla on englantilainen maisemapuutarha. Alueen monimuotoinen kasvillisuus ja eläimistö käsittää useita suojeltuja luontotyyppejä.


title: Brinkhallin kartano

text: Vuosina 1998–2002 Brinkhallin kartano oli kuvauspaikkana Yleisradion historialliselle Hovimäki-draamasarjalle sekä Aku Louhimiehen elokuvalle Käsky (2008). Kartanon nykyinen omistaja on Suomen Kulttuuriperinnön Säätiö, joka osti sen vuonna 2001 Turun kaupungilta. Osto pystyttiin toteuttamaan Anna ja Signe von Bonsdorffin sukurahastolta saaduilla lahjoitusvaroilla.


title: Brinkhallin kartano

text: Kartanossa on kahvio ja siellä järjestetään kiertokävelyjä sekä pidetään kokouksia.


title: Romanttinen komedia

text: Romanttinen komedia on elokuvan tyylilaji, joka yhdistää rakkauden ja komedian. Romanttinen komedia on ollut 1990-luvun alusta alkaen toimintaelokuvan rinnalla Hollywood-elokuvan tyypillisimpiä lajityyppejä.


title: Epafos

text: Epafos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Zeuksen ja Ion poika. Zeuksen maattua Ion ja muutettua tämän lehmäksi salatakseen tapahtuneen vaimoltaan Heralta, tämä Heran lähettämän paarman takaa-ajamana pakeni aina Egyptiin saakka, jossa Zeus vihdoin muutti hänet takaisin ihmishahmoonsa ja teki hänet egyptiläisille jumalatar Isikseksi.


title: Epafos

text: Io synnytti Epafoksen Niilin varrella. Egyptiläiset tunsivat hänet nimellä Apis, joskin he itse kielsivät kyseessä olevan saman henkilön vedoten siihen, että Apis oli vieraillut ihmiskunnan luona jo tuhansia vuosia aiemmin, kun taas Epafos olisi syntynyt myöhempinä aikoina. Apiksen kuitenkin kerrotaan syntyneen lehmästä, jonka olisi tehnyt tiineeksi taivaasta osunut salama.


title: Epafos

text: Hera halusi nyt eroon vastasyntyneestä, jonka takia hän lähetti kureetit sieppaamaan tämän. Kun Zeus huomasi tämän, hän löi kureetit kuoliaiksi. Io lähti etsimään poikaansa löytääkseen hänet Syyriasta kuningas Bybloksen vaimon huomasta. Palattuaan poikansa kanssa takaisin Egyptiin hän meni naimisiin Telegonoksen kanssa, joka hallitsi Egyptiä.


title: Epafos

text: Epafoksen perittyä valtaistuimen hän nai Memfisin, Niilin tyttären, jonka mukaan hän nimesi perustamansa Memfisin kaupungin. He saivat tyttären, jonka he nimesivät Libyaksi.


title: Pretty Woman

text: Pretty Woman on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut romanttinen komedia, jonka ohjasi Garry Marshall. Elokuvan miespääosassa on Richard Gere ja naispääosassa läpimurtoroolissaan Julia Roberts. Elokuva kertoo nykyajan tuhkimotarinan prostituoidusta ja rikkaasta liikemiehestä. Julia Roberts sai roolistaan Oscar-ehdokkuuden.


title: Pretty Woman

text: Edward Lewis (Richard Gere) on menestyksekäs liikemies ja ”yrityskaappari”, joka ajaa eräänä iltana Hollywood Boulevardin kautta kysyäkseen ajo-ohjeita hotelliinsa. Ensi alkuun hän ei saa juurikaan apua, mutta kohtaa sitten kauniin prostituoidun nimeltä Vivian Ward (Julia Roberts), joka suostuu näyttämään tien miehen hotelliin.


title: Pretty Woman

text: Seuraavana aamuna Edward palkkaa Vivianin viikoksi seuralaisekseen erilaisiin sosiaalisiin tapahtumiin. Vivian ilmoittaa Edwardille, että ”se tulee maksamaan”, jolloin tämä suostuu antamaan Vivianille 3 000 dollaria sekä oikeuden käyttää luottokorttejaan. Sitten Vivian menee ostoksille Rodeo Drivelle, mutta myyjät kohtelevat häntä törkeästi hänen julkeiden vaatteidensa vuoksi. Myös hotellijohtaja Bernard Thompson (Héctor Elizondo) häkeltyy alussa Vivianin ulkomuodosta , mutta tointuu ja auttaa Viviania löytämään mekon ja antaa tälle jopa opetusta päivällisetiketissä. Edward palaa ja on silminnähden hämmästynyt nähdessään Vivianin ulkoisen muutoksen. Myöhempi liikepäivällinen päättyy kuitenkin huonoissa merkeissä, ja sen jälkeen Edward on liian kiireinen hoitaessaan liikesopimusta ehtiäkseen jakamaan huomiota Vivianille.


title: Pretty Woman

text: Seuraavana aamuna Vivian kertoo Edwardille edellisen päivän halveksivista myyjistä. Edward vie Vivianin ostoskierrokselle. Vivian palaa siihen samaan kauppaan, jossa häntä loukattiin, ja kertoo myyjille, että nämä tekivät ”valtavan virheen”.


title: Pretty Woman

text: Seuraavana päivänä Edward vie Vivianin poolopeliin, missä hän yrittää verkottua liikesopimustaan silmällä pitäen. Vivianin jutustellessa David Morsen (Alex Hyde-White) kanssa, joka Edwardin viimeisimmän sopimuksen toisen osapuolen pojanpoika, Edwadin asianajaja Philip Stuckey (Jason Alexander) epäilee Viviania vakoojaksi. Edward rauhoittelee asianajajaan kertomalla, kuinka hän ja Vivian tapasivat. Kun Philip sitten menee Vivianin luo, hän esittää tälle loukkaavia kommentteja tämän ammatista. Kun Edward ja Vivian palaavat hotellille, Vivian raivostuu Edwardille siitä, että tämä kertoi hänestä Philipille. Vivian aikoo lähteä, mutta Edward pyytää anteeksi ja pyytää tätä jäämään vielä loppuviikoksi.


title: Pretty Woman

text: Seuraavana päivänä Edward lähtee aikaisin töistä ja vie Vivianin yksityiskoneellaan henkeäsalpaaville treffeille San Franciscoon katsomaan oopperaa. Oopperasta selkeästi liikuttunut Vivian sanoo Edwardille: ”Mikäli unohdan myöhemmin sanoa, niin minulla oli todella upea ilta tänään.”


title: Pretty Woman

text: Pelatessaan shakkia Edwardin kanssa Vivian taivuttelee miehen ottamaan vapaapäivän. He viettävät koko päivän yhdessä ja rakastelevat enemmänkin henkilökohtaiseen kuin ammatilliseen tapaan. Juuri ennen nukahtamistaan Vivian myöntää itselleen rakastavansa Edwardia.


title: Pretty Woman

text: Aamiaisella Edward tarjoutuu hankkimaan Vivianille asunnon, jotta hän voisi käydä Vivianin luona jatkossakin. Vivian tuntee itsensä loukatuksi ja sanoo, ettei tämä ole sellainen ”satu”, jollaista hän oli toivonut. Edward lähtee töihin ja jättää tilanteen sikseen. Vivianin ystävä Kit Del Luca (Laura San Giacomo) tulee hotellille ja käsittää, että Vivian on rakastunut Edwardiin.


title: Pretty Woman

text: Edward tapaa herra Morsen ja on lähellä lyödä liikesopimuksensa lukkoon, kun hän muuttaakin mielensä. Vivianin kanssa vietetty aika on näyttänyt Edwardille toisen tavan elää ja työskennellä: hän on saanut ottaa itselleen aikaa ja nauttia sellaisista asioista, joihin hänellä ei alun perin ole ollut aikaa. Sen seurauksena Edward alkaa suunnata mielenkiintoaan myös muuhun kuin liiketoimintaan. Hän päättää haluavansa mieluummin auttaa Morsea kuin vallata tämän yhtiön.


title: Pretty Woman

text: Raivostunut Philip menee hotellille ja tapaa Vivianin. Hän syyttää Viviania Edwardin turmelemisesta, läimäyttää tätä kasvoille ja yrittää raiskata tämän. Edward saapuu paikalle ajoissa, raastaa Philipin pois Vivianin päältä, lyö häntä ja lähettää hänet matkoihinsa.


title: Pretty Woman

text: Edward hoitaa Viviania ja yrittää taivutella Vivianin jäämään hänen luokseen rahan sijaan tämän omasta tahdosta. Vivian kieltäytyy jälleen ja palaa hänen ja Kitin yhteiselle asunnolle. Vivian valmistautuu lähtemään San Franciscoon saadakseen lukionpäättötodistuksen, jotta hän voisi sitten aloittaa paremman elämän.