Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta (, ) on Suomen työtapaturmavakuutuksen lakisääteinen muutoksenhakuelin. Lautakunnan nimi oli vuoteen 2005 tapaturmalautakunta.


Lautakunta käsittelee ensimmäisenä muutoksenhakuasteena tapaturmavakuutuslainsäädäntöön kuuluvia valitusasioita. Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakuntaan valitetaan vakuutuslaitoksen lakisääteistä tapaturmavakuutusta koskevista päätöksistä, jotka koskevat lähinnä työtapaturmia, ammattitauteja, maatalousyrittäjien työvahinkoja sekä varusmiesten sotilastapaturmia ja palvelussairauksia. Vuonna 2013 käsiteltiin 4 609 asiaa ja käsittelyaika oli keskimäärin 184 päivää.


title: Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta

text: Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan lainvoimainen päätös pannaan täytäntöön niin kuin riita-asiassa annettu lainvoimainen tuomio. Valittajana on yleensä vahingoittunut. Tapaturmavakuutuksen ottaneella työnantajalla ei yleensä ole valitusoikeutta. Poikkeuksena ovat niin sanotut perustevalitukset, jotka koskevat tapaturmavakuutuksen vakuutusmaksun perustetta.


text: Lautakunnan päätöksistä haetaan muutosta vakuutusoikeuteen.


text: Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnalla on päätoiminen puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa, kolme lakimies- ja lääkärijäsentä sekä kuusi työmarkkinajärjestöjen nimeämää jäsentä. Valtioneuvosto nimittää puheenjohtajan toistaiseksi ja jäsenet viideksi vuodeksi kerrallaan.


text: Lautakunnan kustannuksista vastaavat vakuutusyhtiöt maksutulojensa mukaisessa suhteessa.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: Jäänmurtaja Murtaja oli Suomen ensimmäinen varsinaisesti jäänmurtajaksi rakennettu alus.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: Alus tilattiin ruotsalaiselta Bergsunds Mekaniska verkstad Ab:lta ja se valmistui keväällä 1890. Sen mitat olivat pituus 47,6 metriä, leveys 11 metriä ja syväys 5,5 metriä. Aluksessa oli 1 600 hevosvoiman höyryhiilikoneisto. Keulan kaltevuuskulma oli 33 astetta. Aluksessa oli ajan tavan mukaan myös purjeet, jotka poistettiin korjauksessa 1920-luvulla.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: Alusta suunniteltaessa siihen pyrittiin saamaan mahdollisimman hyvin jäähän pystyvä rakenne: keulaan ehdotettiin monenlaisia sahoja ja moukareita, mutta lopulta valittiin alaspäin murtava ns. lusikkakeula. Luovutustarkastuksessa todettiin aluksen olevan syväykseltään noin puoli metriä sovittua suurempi, mutta sen katsottiin jopa parantavan ominaisuuksia.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: Alus saapui Helsinkiin huhtikuussa 1890. Sitä vastassa oli suuri joukko ihmisiä, ja suurta ihmetystä herätti aluksen kuuden solmun vauhti halki Kruunuvuorenselän jo hauraiden kevätjäiden. Suuri ihme oli myös sähkövalaistus, kun aluksen päällikkö merikapteeni Gustaf Rein antoi suuritehoisen valokaarella toimivan valonheittimensä keilan pyyhkiä laitureita ja katuja. Aluksessa oli sen koko toiminta-ajan vanhanaikainen avoin komentosilta.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: Joulukuussa 1890 alkoi varsinainen jäänmurtotyö. "Murtaja" osoittautui toivottua heikommaksi, ja se särki useita kertoja ainoan potkurinsa ahtojäissä. Korjaaminen oli hidasta ja vaikeata. Se helpottui vasta paljon myöhemmin, kun alukseen saatiin uudentyyppinen kotimainen vaihtolapapotkuri ja kypäräsukeltajia vaihtotyötä tekemään.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: Kun uusi ja tehokkaampi "Sampo" otettiin käyttöön, "Murtaja" sai osalleen helpoimmat työt. Sitä tarvittiin kuitenkin välttämättömästi, koska jäänmurtajista oli kova puute.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: Saksan keisarikunnan laivaston risteilijä "SMS Kolberg" kaappasi "Murtajan" Saaristomerellä keväällä 1918, kun alus oli venäläisten miehittämänä. Alus avusti saksalaisia maihintulossa huhtikuussa 1918 ja se palautettiin suomalaisille rauhan tultua.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: "Murtaja" oli käytössä vielä sotien jälkeenkin. Koskaan siihen ei kuitenkaan asennettu tuhkaejektoria eikä kattiloita muutettu öljylämmitteisiksi. Lopulta vuonna 1958 jäänmurtaja "Karhun" valmistuessa se todettiin niin huonokuntoiseksi, että sille annettiin romutustuomio.


title: Jäänmurtaja Murtaja

text: Vuosi romuttamisen jälkeen palvelukseen astui uusi Karhu-luokan jäänmurtaja, joka sai nimen "Murtaja". Se palveli Suomen merenkulkua yli kaksi vuosikymmentä, kunnes romutettiin.


title: Myyttikritiikki

text: Myyttikritiikki tai mytologinen kritiikki (englanniksi "myth criticism" tai "mythological criticism") on taiteen kriittiseen tarkasteluun soveltuva väline.


title: Myyttikritiikki

text: Mytologinen kritiikki perustuu uskonnollisuuden ja "pyhän" käsitteen laajempaan kontekstiin erityisesti yksilöpsykologisessa mielessä. Se tutkii, miten taide pureutuu alitajuntaan ja näkee pyhyyden erityisissä myyteissä ja rituaaleissa, salaperäisyydessä, sankaruudessa ja myös sankarihahmoissa.


title: Myyttikritiikki

text: Myyttikritiikin juurien katsotaan olevan Carl Jungin ja Mircea Eliaden teorioissa uskonnollisuuden ja psykologian yhteydestä. Nykyisiin myyttikriitikoihin luetaan esimerkiksi James Fraser sekä Claude Lévi-Strauss.


title: Myyttikritiikki

text: Myyttikritiikki käsittelee usein amerikkalaiseen elokuvaan kohdistuvaa tutkimusta. Eräät tutkijat katsovat, että elokuvan uskonnollista sisältöä voidaan käsitellä kolmella tavalla: teologisesti, myyttisesti ja aatteellisesti. Teologinen tapa tutkii heidän käsityksensä mukaan elokuvan ihmisen suhdetta juutalais-kristilliseen Jumalaan ja siihen liittyen synnin ja anteeksiannon käsitteitä. Ideologinen tapa taas miettii elokuvan uskonnon yhteiskunnallisia vaikutuksia.


title: Juhlalevy (Reijo Viidan albumi)

text: Juhlalevy on Reijo Viidan kokoelma-albumi, jonka on koonnut tamperelainen Salix Ay. Alkuperäisäänitteinä on käytetty alkuperäisiä masternauhoja. Kullervo Linna -säätiö on tukenut levyn tekoa.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Jääkarhu oli suomalainen Merenkulkuhallituksen höyrykäyttöinen jäänmurtaja, joka oli käytössä vuosina 1926-1972.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Suomeen vuonna 1918 kaapattu jäänmurtaja "Wäinämöinen" oli jouduttu Tarton rauhansopimuksen perusteelle luovuttamaan syksyllä 1922 Virolle. "Wäinämöisen" menetys jätti suuren loven Suomen jäänmurtajalaivastoon, josta puuttui tehokas, leveää uomaa murtava alus.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Suomen puuteollisuus alkoi näihin aikoihin, 1920-luvun alkuvuosina, lisätä vientiään Atlantin takaisiin maihin. Kuljetukset tapahtuivat meritse, ja tätä liikennettä hoitavat suuret valtamerialukset alkoivat liikennöidä yhä tiheämmin Suomen satamiin ympäri vuoden. Talviliikenteen ongelmana oli, että suomalaisten valtionjäänmurtajien avaama uoma oli näille aluksille usein liian kapea. Aluksia avustamaan tarvittiin joko kaksi murtajaa, tai vaihtoehtoisesti ränni oli avattava kahteen kertaan, mikä sitoi resursseja ja hidasti avustusta. Eduskunta varasikin vuoden 1923 lisäbudjetissa ensimmäiset määrärahat uuden avomerijäänmurtajan hankkimista varten.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Aluksen perussuunnittelu annettiin Merenkulkuhallituksen yli-insinööri Ossian Tybeckin ja laivanvarustaja K. Albin Johanssonin tehtäväksi. Päälähtökohtana alukselle oli vähintään 18 metrin leveys. Aluksen muut mitat määräytyivät sen perusteella. Suunnittelijoiden työn pohjana oli nelisen vuotta käytössä ollut "Wäinämöinen".


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Piirustukset ja erittelyt olivat jo vuoden 1923 alussa niin pitkällä, että tarjouskilpailu voitiin aloittaa. Merenkulkuhallitus sai aluksesta kaikkiaan 24 tarjousta muun muassa saksalaisilta, hollantilaisilta, ranskalaisilta, ruotsalaisilta ja englantilaisilta telakoilta. Kilpailun voitti hollantilainen, Rotterdamissa sijaitseva telakka Machiehefabriek en Scheepswerf van P. Smit Jr.. Sen tekemä tarjous oli halvimpia, 26 miljoonaa silloista markkaa. Lisäksi suomalaiset varustamot pitivät telakkaa hyvämaineisena. Se oli rakentanut FÅA:lle neljä talviliikenteeseen soveltuvaa kauppa-alusta. Sopimus aluksen rakentamisesta allekirjoitettiin alkuvuodesta 1924.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Suuremman kokonsa lisäksi "Jääkarhussa" oli monia teknisiä uudistuksia aiempiin murtajiin verrattuna.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Aluksen höyrykattilat olivat öljylämmitteisiä. Tästä oli aiemmissa murtajissa käytettyyn kivihiileen nähden useita etuja. Ensinnäkin aluksen toimintasäde piteni lähes nelinkertaiseksi. Polttoöljyä riitti normaaleissa jäissä ajettaessa noin kuukaudeksi kerrallaan. Hiililämmitteisenä, samankokoisilla säiliöillä varustettuna alus olisi joutunut hiilestämään noin kerran viikossa. Myös satamakäynnit lyhenivät, koska polttoöljyn ottaminen oli huomattavasti nopeampaa kuin nostureilla tai jopa miesvoimin tapahtuva hiilestys.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Öljylämmityksen ansiosta "Jääkarhun" lämmittäjien työolosuhteet olivat myös huomattavasti inhimillisemmät entiseen verrattuna. Raskaan ja pölyisen hiilen lapioinnin sijaan lämmittäjien tehtävänä oli öljypolttimien käyttö ja valvonta. Työn kevennyttyä lämmittäjien määrä oli noin puolet pienempi kuin vastaavassa hiililämmitteisessä aluksessa. Kattiloiden sytyttäminen ja sammuttaminen kulloinkin tarvittavan konetehon mukaan oli myös helpompaa, joten aluksen käyttö oli taloudellisempaa.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Aluksessa oli myös molemmilla sivuilla kallistustankit, kuten "Wäinämöisessäkin". Näiden avulla alusta saatiin kallistettua viisi astetta kymmenessä minuutissa jommallekummalle puolelle. Niiden avulla alus voitiin irrottaa kovissa jääoloissa. Lisäksi aluksen pituussuuntaista trimmiä saatiin muutettua niin ikään vesipainolastin avulla.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: "Jääkarhun" miehistön majoitustilat olivat ajanmukaisia. Yhteisten skanssien sijasta aluksen kansi- ja konemiehet asuivat neljän hengen hyteissä. Kun yhden vahdin kansi- ja konemiehistö pystyttiin majoittamaan omiin hytteihinsä, parani myös miehistön lepomahdollisuus. Taloushenkilökunta ja päivämiehet oli majoitettu kahden hengen hytteihin.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Myös aluksen mahdollinen sotilaallinen käyttö oli huomioitu jo rakennusvaiheessa. "Jääkarhussa" oli valmiina kannella paikat tykkien asentamiseksi, ja keulan ja perän varastotilat voitiin muuttaa tarvittaessa ammusvarastoiksi.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Kaikesta huolimatta laivatekniikan kehitys kulki nopeasti eteenpäin ja dieselmoottorit tekivät tuloaan. Jääkarhu olikin viimeinen Suomeen hankittu höyrykäyttöinen jäänmurtaja.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Uusi murtaja laskettiin vesille ja kastettiin keväällä 1925. Rakennustyöt jatkuivat aina seuraavan vuoden alkupuolelle saakka, ja "Jääkarhu" oli valmis koeajoihin tammikuussa 1926.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Koeajoissa aluksen todettiin täyttävän kaikki sille hankintasopimuksessa asetetut edellytykset, öljylämmitystä lukuun ottamatta. Ongelmana oli öljyn ja ilman mittasuhteiden yhteensovittaminen riittävän tehokkaan palamisen aikaansaamiseksi. Siinä telakka ei yrityksistä huolimatta onnistunut. Aluksen koneteho jäi siten alhaisen höyrynpaineen vuoksi vaadittua alhaisemmaksi. Siksi Merenkulkuhallituksen vastaanottokomitea ei suostunut ottamaan alusta vastaan ennen kuin vika olisi korjattu.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Koska murtajalle olisi kuitenkin jo samana keväänä ollut Suomessa tarve, asiasta päätti lopulta Suomen hallitus. Telakka sitoutui säätämään öljylämmityksen kohdalleen seuraavana kesänä. Ratkaisu oli tyydyttävä, joten "Jääkarhu" otettiin virallisesti vastaan ja liitettiin Merenkulkuhallituksen laivastoon 2. maaliskuuta 1926. Kotimatkalle kohti Suomea alus lähti seuraavana päivänä, ja se saapui Hankoon 8. maaliskuuta 1926.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text:
Jääkarhu herätti Suomessa runsaasti mielenkiintoa sekä lehdistössä että yleisön keskuudessa suuren kokonsa, konetehonsa ja teknisten ominaisuuksiensa takia. Lehdistö ylisti alusta monenlaisilla superlatiiveilla kutsuen sitä jopa maailman voimakkaimmaksi jäänmurtajaksi. Väite ei kuitenkaan pitänyt paikkaansa, sillä Venäjällä oli tuohon aikaan suurempi, 15 000 hevosvoiman tehoinen, murtaja "Svjatogor'.
Koska "Jääkarhun" käyttökustannukset olivat muita jäänmurtajia korkeammat, sen käyttöä pyrittiin säännöstelemään. Normaalisti se lähti avustustehtäviin viimeisenä murtajista ja lopetti ne keväisin ensimmäisenä. 1920- ja 1930-luvuilla Suomella oli vain kaksi varsinaista talvisatamaa (Hanko ja Turku), jotka pidettiin auki kaikkina talvina. Jääolosuhteiden salliessa avustettiin liikennettä usein kuitenkin myös Helsinkiin, Kotkaan, Raumalle ja Mäntyluotoon. Jääkarhu avusti liikennettä kuitenkin etupäässä Suomenlahdella.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Polttoaineena "Jääkarhu" käytti 1930-luvun loppupuolelta lähtien virolaisesta öljyliuskeesta valmistettua polttoöljyä.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Sydäntalven koittaessa vuonna 1929 koko Itämeri jäätyi kauttaaltaan niin, että jopa Kielin kanava joudittiin sulkemaan liikenteeltä. Ainoat liikennöitävät reitit Itämereltä ulos kulkivat Tanskan salmien kautta, joissa jääolosuhteet olivat myös erittäin vaikeat. Muiden Itämeren maiden tapaan Suomikin lähetti alueelle jäänmurtaja-apua. "Jääkarhu" lähti 24. helmikuuta 1929 Helsingistä kohti Tanskaa pari viikkoa kestäneelle avustusmatkalle. Matkan aikana "Jääkarhu" avusti yli kolmeakymmentä kauppa-alusta ja saapui Suomeen tulossa olleen saattueen kanssa Hankoon 12. maaliskuuta.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Talvisodan syttyessä "Jääkarhu" aseistettiin muiden jäänmurtajien tapaan tykein, ja alus liitettiin Merivoimien alaiseen jäänsärkijälaivueeseen. Jäänmurtajien päätehtävä oli sama kuin rauhankin aikana, talvimerenkulun turvaaminen. Toiminta-alue kuitenkin muuttui. Sotatoimien takia ulkomaille suuntautuva meriliikenne hoidettiin saatettuna Turun ja Pohjanlahden satamien kautta. Talvisodan päätyttyä "Jääkarhu" osallistui Hangon evakuointiin.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Vaikka lähes kaikille muille suomalaisille jäänmurtajille sattui sodan aikana vahinkoja, Jääkarhu selvisi sekä talvi- että jatkosodasta lähes ilman vaurioita. Alusta pommitettiin moneen otteeseen, ja helmikuussa 1940 se ajoi merenkulku-upseerin erehdyksen takia kahdesti miinoitettua jääränniä pitkin, mutta miinat eivät kuitenkaan räjähtäneet. Hyvän onnensa takia alusta alkoivat jotkut nimittää "Lentäväksi Hollantilaiseksi."


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Jatkosota päättyi syyskuussa 1944. Välirauhansopimuksen mukaan Jääkarhu jouduttiin luovuttamaan Neuvostoliitolle ensimmäisten sotakorvausten mukana. Alus lähti saman vuoden joulukuussa kohti Leningradia, ja se luovutettiin Neuvostoliitolle yhdessä "Voiman" kanssa 24. helmikuuta 1945.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Neuvostoliitossa "Jääkarhu" sai nimen "Sibrjakov". Murtaja avusti 1950- ja 1960-luvuilla edelleen pääosin liikennettä Suomenlahdella, välillä myös Suomen aluevesillä. 1950-luvulla alus peruskorjattiin rakentajatelakalla Rotterdamissa, jolloin muun muassa sen kansirakennetta muutettiin.


title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: "Sibrjakov" palveli Neuvostoliiton jäänmurtajalaivastossa vuoteen 1972 asti. Keväällä 1972 alus myytiin romuksi Italiaan, ja se saapui La Speziaan 16. lokakuuta 1972.Lyhytelokuva: Jäänmurtaja Jääkarhu Helsinkiin. Tuotanto / Production: Veikko Itkonen. Yle Elävä arkisto


title: Olli-Matti Multamäki

text: Olli-Matti Multamäki (18. huhtikuuta 1948 Iitti – 7. tammikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen upseeri, kenraaliluutnantti ja maavoimapäällikkö.


title: Olli-Matti Multamäki

text: Multamäki valmistui Kadettikoulusta 1971 ja Sotakorkeakoulusta 1985. Hän suoritti maisterin tutkinnon (M.Sc.) turvallisuusstrategiassa Yhdysvalloissa 1994.


title: Olli-Matti Multamäki

text: Hän palveli YK:n apulaisedustajan sotilasavustajana Afganistanissa ja Pakistanissa (UNGOMAP) 1988–1989 ja YK:n pääsihteerin erityisedustajan sotilasneuvonantajana Afganistanissa (UNAMA) 2003. Hän toimi myös yhteysupseerina Yhdysvalloissa ja apulaissotilasedustajana EU:ssa ja NATO:ssa.


title: Olli-Matti Multamäki

text: Hän oli Porin Prikaatin komentaja 1997–2000 ja toimi Pääesikunnan maavoimapäällikkönä 1. elokuuta 2004 – 31. joulukuuta 2006. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 6. joulukuuta 2006. Multamäki menehtyi äkilliseen sairauteen vuoden 2007 alussa.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Jäänmurtaja "Wäinämöinen" oli vuosina 1918–1922 Suomen jäänmurtajalaivastoon kuulunut, itsenäisyystaisteluissa suomalaisten haltuun joutunut virolainen alus.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Alus rakennettiin Tallinnan satamaa varten Vulcanin telakalla Stettinissä Saksassa vuonna 1914. Se oli hiililämmitteinen, 2 622 tonnin uppoamainen, 6 900 hevosvoiman tehoinen, 75,4 metrin pituinen 19,2 metrin levyinen ja syväykseltään 5,7 metriä, ja siinä oli uutuuksina täydellinen sähköistys ja kallistustankit, joiden avulla se saattoi irtautua jäistä helposti. Lisäksi aluksessa oli yhden keulapotkurin lisäksi yhden sijasta kaksi peräpotkuria. Alus sai nimen "Tsar Mihail Feodorovits" (Царь Михаилъ Феодоровичъ).


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Venäläiset valtasivat aluksen lokakuussa 1917 ja antoivat sille uuden nimen "Volynets" ( ’volynialainen’) Volynian rykmentin kunniaksi, koska kyseinen joukko-osasto oli yksi ensimmäisistä, jotka hylkäsivät Aleksandr Kerenskin hallituksen ja siirtyivät kannattamaan bolševikkeja.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Jäänmurtaja lähetettiin huhtikuussa 1918 avustamaan Helsingistä evakuoitavia venäläisiä sotalaivoja läpi jäiden Pietariin.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Suomalaiset vastustivat saksalaisten ja venäläisten sopimusta, jolla viimeksi mainitut saivat viedä sotalaivansa pois Suomesta: laivoja pidettiin Suomen valtion omaisuutena, mutta saksalaiset eivät suostuneet yhteistyöhön vaan pitivät kiinni sopimuksesta, koska heille oli elintärkeää, että juuri solmittu Brest-Litovskin rauha bolsevikkihallinnon kanssa ei särkyisi.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Suomalaiset eivät kuitenkaan antaneet sovinnolla periksi vaan tekivät erilaatuista vastarintaa, missä vain suinkin pystyivät: kapteeni Yrjö Roosin johtamat suojeluskuntalaiset kaappasivat jäänmurtaja "Tarmon", joka oli ollut myös avustamassa sotalaivojen evakuointia, ja sen onnistuttua toinen ryhmittymä heitä merikapteeni Theodor Segersvenin johdolla päätti kaapata myös jäänmurtaja "Avancen". Tämä ei kuitenkaan onnistunut, joten suomalaiset vaihtoivat kohdetta ja päättivät yrittää kaapata "Volynetsin".


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: "Volynetsin" päällikkö, joka oli puolalaissyntyinen, Viron kansalaisuuden saanut merikapteeni Stanislaus Juhnevictz, saatiin juoneen mukaan. Kaappaajat nousivat alukseen naamioituneina työmiehiksi, ja heillä oli väärennetty määräys kuljettaa heidät Isosaaren luo jäälle.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Suomenlinnan ulkopuolella kaappaajat murtautuivat aluksen asevarastoon ja ottivat vallan. Venäläinen komissaari ja koko aluksen kansimiehistö riisuttiin aseista ja teljettiin putkaan. Konemiehistö jätettiin vartioituina hoitamaan tehtäviään, ja kaappaajat suuntasivat aluksen kohti Tallinnaa. Matkan aikana vallankumouslippu vaihdettiin leijonalippuun.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Saksalaiset olivat miehittäneet Tallinnan 25. helmikuuta 1918 hyökätessään 10. helmikuuta 1918 alkaen Baltian kautta kohti Petrogradia. Suomessa oli käynnissä sisällissota.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: "Volynets" sai jo Tallinnassa uuden nimen "Wäinämöinen", ja sillä nimellä se palveli aina vuoteen 1922. Kaappauksen suorittajat harmistuivat, sillä he olivat jo valinneet aluksen uudeksi nimeksi ""Leijona"".


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Alus osallistui yhdessä jäänmurtaja "Tarmon" kanssa 5. huhtikuuta 1918 osasto Brandensteinin kuljettamiseen Tallinnasta Suomeen ja myös muihin saksalaisten toimintaa Suomessa 1918 tukeneisiin tehtäviin.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Aluksen päällikkönä oli syksyyn 1919 merikapteeni Juhnevictz, kunnes hän pyysi saada erota ja jäädä eläkkeelle. Juhnevictzin jälkeen aluksen päällikkyyden sai talveksi 1920 merikapteeni Nikolai Nyberg. Talven 1921 helppouden vuoksi alus seisoi miehittämättömänä, mutta tammikuussa 1922 jäätilanne muuttui nopeasti niin kriittiseksi, että "Wäinämöinen" miehitettiin; sen viimeiseksi suomalaiseksi kapteeniksi nimitettiin jäänmurtaja "Sammon" ensimmäinen perämies, merikapteeni Selim Eklund, joka toimi virassa aluksen luovutukseen asti.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Vuoden 1919 keväällä alettiin merenkulkuhallituksessa suunnitella "Wäinämöisen" telakointia. Viimeisimmästä telakoinnista oli kulunut kolme vuotta, ja raskaassa jääajossa aluksen pohja rasittui nopeasti. Vikalistalla oli mm. paljon irronneita niittejä, lisäksi potkuriakselien hylsyt vuotivat.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Aluksi pyydettiin tarjouksia ruotsalaisilta ja tanskalaisilta telakoilta, mutta sitten todettiin, että polttoainekulujen ja Itämeren miinavaaran vuoksi telakointi olisi parasta tehdä Suomessa.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Ongelman tuotti se, että Suomenlinnan allastelakka oli ainoa, jonka altaan kynnys olisi riittävän syvä näin isolle alukselle. Venäläiset olivat laskeneet Helsingistä lähtiessään telakka-altaan vettä täyteen, eikä Suomessa ollut ketään, joka olisi osannut käyttää telakan pumppuja ja sulkulaitteita. Lisäksi telakan pohjarakenteen väitettiin olevan liian heikko näin suurelle alukselle. Allasta oli juuri ennen sotaa syvennetty ja väitettiin, että pääosa uuden pohjan valusta oli tehty heikolle pohjalle. Lisäpulmana oli se, että vedenpinnan olisi oltava korkealla, jotta murtaja mahtuisi telakan kynnyksen yli.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Telakan porttilaitteet ja pumppukoneistot olivat lähes samanlaisia kuin Hietalahden telakan, jonka johtaja ja insinööri Theodor Höijer suostui lähtemään telakan käyttöönottoprojektin johtajaksi. Portti suljettiin ja allas pumpattiin tyhjäksi hyvissä ajoin ennen syysmyrskyjen alkua, jotta päästiin tutkimaan pohjan kantavuus ja rakentamaan jäänmurtajalle riittävän vahvat pohjatuet aluksen piirustuksien avulla. Koeporauksin todettiin altaan olevan kauttaaltaan tukevan peruskallion päälle rakennettu.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Etelätuuli nosti 13. syyskuuta 1919 vedenpinnan riittävän korkealle, ja "Wäinämöinen" tuotiin sisään altaaseen ja uitettiin pohjatukien kohdalle. Portti suljettiin, allas pumpattiin tyhjäksi ja kypäräsukeltaja varmisti, että alus asettui kohdalleen.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Telakoinnin aikana vedettiin potkuriakselit ulos kunnostusta varten, aluksen pohja puhdistettiin ja käytiin läpi, jokainen niitti tarkastettiin ja vuotavat kappaleet uusittiin. Vuotaneet potkurihylsyt uusittiin kokonaan, jääkaivot ja pohjaventtiilit korjattiin ja lopuksi akselit asennettiin paikalleen sekä pohja maalattiin. Työt olivat valmiit 22. lokakuuta 1919.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Alusta ei voitu kuitenkaan ottaa ulos altaasta, koska vedenpinta pysytteli liian alhaalla. Lopulta reilun kuukauden odotuksen jälkeen 24. marraskuuta 1919 tuuli kääntyi pohjoiseen ja nosti merenpintaa riittävästi.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: "Wäinämöisen" telakoinnin jälkeen Suomenlinnan telakka otettiin uudelleen käyttöön, ja siellä telakoitiin mm. jäänmurtajia 1970-luvulle asti.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text:
"Wäinämöinen" luovutettiin Tarton rauhan ehtojen mukaisesti 20. marraskuuta 1922 Viron valtiolle, joka antoi sille uuden nimen "Suur Tõll" tarustoonsa kuuluvan Saarenmaan jättiläisen mukaan.
Aluksen tilalle ostettiin John Nurminen Oy:ltä keskeneräinen jäänmurtaja "Hanse", joka rakennettiin loppuun Hietalahden telakalla ja joka sai uuden nimen "Voima".


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: "Suur Tõll" joutui venäläisille vuonna 1940, ja taas siitä tuli "Volynets". Alus kävi Raumalla telakoitavana vuosina 1951–1952, jolloin se muutettiin hiililämmitteisestä öljylämmitteiseksi. Polttimiksi asennettiin amerikkalaisella lisenssillä valmistetut Ray Oil burner -höyryturbiinipolttimet. Samalla aluksen ulkoasu muuttui: se maalattiin sotalaivanharmaaksi, ja nimi maalattiin keulan kylkeen pienellä kyrillisin kirjaimin, kuten neuvostotapana oli.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Alus toimi Leningradin ja Kronstadtin satamamurtajana aina vuoteen 1987 asti, jolloin se aiottiin muuttaa uivaksi polttoainesäiliöksi. Sitä varten alus hinattiin Lomonosovin sotasatamaan. Odotusaikana alus toimi uivana höyrynantoasemana; se antoi erillisen putkiston kautta höyryä muiden alusten lämmitykseen ja kansikoneisiin sekä myös sataman höyrykäyttöisiin laitteistoihin.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Virolaiset saivat tietää suunnitelmasta ja Viron varapääministeri hankki aluksen Viron merimuseolle 13. lokakuuta 1988. Aluksesta maksettiin 300 tonnia romurautaa.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Venäläiset irrottivat aluksesta kaiken irti lähtevän ennen luovutusta: esimerkiksi ruorin paikalle ilmestyi viimeisenä yönä kuorma-auton ratti. Suuri työ tuli myös aluksen siivoamisesta: esimerkiksi iso 50 kuution lastiruuma oli täynnä ruuanjätteitä ja muuta roskaa.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Veteraanimurtaja hinattiin Tallinnaan, ja siellä se aivan ensimmäiseksi sai kylkiinsä vanhan nimensä "Suur Tõll"; sotalaivanharmaat kyljet, kansirakenteet ja savupiiput saivat saman tien entisen musta-keltaisen värityksensä.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Alusta alettiin heti Tallinnaan päästyä kunnostaa ajokuntoon. Vastaavaksi päälliköksi nimitettiin merikapteeni Olof Vaarmaa, jonka asiantuntemus onkin ollut enemmän kuin tarpeen työn edistymisen kannalta. Samoin alus sai uuden henkilökunnan.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Eräs hauska yksityiskohta kalustosta on salongin alkuperäinen saksalainen piano. Se on säilynyt, koska se on rakennettu kiinteästi tilojen yhteyteen eikä sitä pystytty viemään pois purkamatta rakenteita. Eräs virolainen harrastaja teki toista vuotta työtä ja sai pianon takaisin alkuperäiseen kuntoonsa.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Suurimmat työkohteet ovat olleet kansien ja sisätilojen kunnostaminen. Kahdessa kattilassa voidaan pitää höyryä päällä ja peräkonetta voidaan pyörittää – ei tosin ajaa sillä, vaan alusta liikutellaan hinaajan voimin ainakin toistaiseksi. Koneiden ja kattiloiden täyskunnostus on suunnitelmissa, ja haaveena olikin, että alus liikkuisi omin konein satavuotisjuhlassaan vuonna 2014.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Tammikuussa 1992 "Suur Tõll" otettiin virallisin juhlamenoin Viron vastaperustettuun laivarekisteriin, jossa se sai vertauskuvallisen numeron 1.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: Vuonna 1994 alus vieraili Suomessa Kotkan Meripäivillä.


title: Jäänmurtaja Wäinämöinen

text: "Suur Tõll" on toukokuussa 2012 avatun Tallinnan merimuseon nähtävyys. Museossa on myös Eino von Bellin leijonalippu, joka hinattiin aluksen salkoon vuonna 1918.


title: Työntekijäin ryhmähenkivakuutus

text: Työntekijäin ryhmähenkivakuutus on suomalaisten työmarkkinajärjestöjen sopimukseen perustuva vakuutusjärjestely, josta maksetaan työntekijän kuollessa korvaussumma hänen perillisilleen. Työntekijäin ryhmähenkivakuutuksen tarkoituksena on turvata perheen välitön toimeentulo puolison tai lasten huoltajan kuoleman jälkeen. Vakuutuksen perusteella maksetaan vakuutussumma vakuutuksen ottaneen työnantajan palveluksessa olleen työntekijän kuoltua. Kuolemantapauskorvauksen edunsaajia ovat vainajan puoliso sekä alle 22-vuotiaat lapset.


title: Työntekijäin ryhmähenkivakuutus

text:
Korvaus maksetaan kaikista kuolemantapauksista kuoleman syystä riippumatta.
Velvollisuus vakuutuksen ottamiseen koskee kaikkia työnantajia, joita sitovassa työehtosopimuksessa on tai joiden alalla voimassa olevassa yleisessä valtakunnallisessa työehtosopimuksessa on ryhmähenkivakuutusta koskevat määräykset.Ryhmähenkivakuutuksen ovat velvollisia ottamaan sellaiset työnantajat, joiden solmimassa työehtosopimuksessa on määräys tällaisesta vakuutuksesta. Vakuuttamisvelvollisia ovat lisäksi työnantajat, joiden toimialalla on vakuuttamismääräyksen sisältävä yleinen valtakunnallinen työehtosopimus. Merkitystä ei ole sillä, onko työnantaja järjestäytynyt työnantajajärjestöön vai ei.


title: Työntekijäin ryhmähenkivakuutus

text: Vakuutuksia myöntävät suomalaiset henkivakuutusyhtiöt. Vakuutusmaksu määrätään samasta palkkasummasta kuin entisen lakisääteisen tapaturmavakuutuksen eli nykyisen työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksen vakuutusmaksu.


title: Työntekijäin ryhmähenkivakuutus

text: Vakuutusyhtiöt tilittävät keräämänsä vakuutusmaksut "Työntekijäin Ryhmähenkivakuutuspoolille". Korvaukset käsitellään Tapaturmavakuutuskeskuksessa (www.tvk.fi).


title: Työntekijäin ryhmähenkivakuutus

text: Korvaussummat määritellään vuosittain. Voimassa olevan korvaustaulukon voi tarkistaa Työntekijäinryhmähenkivakuutussivuilta. Vakuutuskorvausta korotetaan, mikäli kuolleella on lapsi tai mikäli kuolema on sattunut tapaturmaisesti.


title: Risin’ Outlaw

text: Risin' Outlaw on Hank Williams III:n vuonna 1999 julkaistu debyyttialbumi.


title: Hokkanen

text: Hokkanen on sukunimi. Nimen tunnettuja kantajia ovat:


title: Seittitakiainen

text: Seittitakiainen ("Arctium tomentosum") on suurikokoinen joutomaiden asterikasvi. Se on Suomen yleisin takiaislaji, mutta takiaiset risteytyvät helposti eikä lajinmääritys ole aina helppoa. Seittitakiainen risteytyy sekä isotakiaisen ("Arctium lappa") että pikkutakiaisen ("Arctium minus") kanssa.


title: Seittitakiainen

text: Seittitakiainen kasvaa 50–120 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat suuret, kolmiomaiset ja aaltoilevareunaiset. Lehtiruodit ovat punertavat. Kukinnossa on vaaleaa seittiä. Kukat ovat purppuranväriset, siemenkehto harmahtavanvihreä ja piikkinen.


title: Seittitakiainen

text: Seittitakiaista tavataan Etelä- ja Keski-Suomessa, Etelä-Ruotsissa, Itä-Euroopassa ja Venäjällä. Se on Suomessa muinaistulokas.


title: Seittitakiainen

text: Seittitakiainen viihtyy tienvarsilla ja pihoilla.


title: Seittitakiainen

text: Takiaisen juurta voi syödä keitettynä. Sen lehtiä on käytetty rohdoksena.


title: Tampereen helluntaiseurakunta

text: Tampereen Helluntaiseurakunta on Tampereella toimiva helluntaiseurakunta, joka on perustettu 21.1.1921. Seurakuntaa johtaa pastori Usko Katto. Uskon lisäksi seurakunnassa työskentelee useita muita työntekijöitä.


title: Tampereen helluntaiseurakunta

text: Tampereen helluntaiseurakuntaan kuuluu noin 2500 jäsentä ja sillä on runsaasti viikoittaista toimintaa eri ikäisille ihmisille.


title: Tampereen helluntaiseurakunta

text: Seurakunnan rukoushuone sijaitsee Tampereen keskustassa, osoitteessa Aleksanterinkatu 18. Rukoushuone valmistui vuonna 1958 ja sen on suunnitellut Bertel Strömmer yhdessä Pentti Turusen kanssa. Rukoushuone oli edellä aikaansa, niinpä se palvelee hyvin tänäänkin seurakunnan monia toimintamuotoja. Seurakunta omistaa yhdessä Helsingin Saalem-seurakunnan kanssa leirikeskuksen Pälkäneellä.


title: AC Sparta Praha

text: AC Sparta Praha on tšekkiläinen jalkapalloseura. Sparta Prahalla on myös jääkiekko-osasto HC Sparta Praha. Seura on perustettu vuonna 1893 ja on yksi maansa menestyksekkäimmistä. Se on voittanut Tšekkoslovakian mestaruuden 24 kertaa ja Tšekin mestaruuden 11 kertaa. Lisäksi seura on voittanut edesmenneen Mitropa Cupin kolme kertaa ja ollut säännöllinen edustaja Euroopan kentillä pelaten muun muassa Mestarien liigassa. Sparta Prahan paikallisvastustaja ja pahin kilpailija on SK Slavia Praha.


title: HC Sparta Praha

text: HC Sparta Praha on tšekkiläinen jääkiekkoseura Prahasta. Sparta Prahalla on myös jalkapallo-osasto AC Sparta Praha. Seura on perustettu vuonna 1903, mutta virallisesti seura perustettiin vasta vuonna 1909. Sparta Praha on yksi maansa menestyksekkäimmistä jääkiekkoseuroista.


title: Vaaleanpunainen kohina

text:
Vaaleanpunainen kohina eli 1/f -kohina on kohinaa, jonka kohinateho ei ole jakaantunut tasan eri taajuuksille, vaan siten että jokaisella taajuusdekadilla on yhtä paljon kohinatehoa. Kohinan teho on kääntäen verrannollinen
taajuuteen ja kohinataso laskee noin 3 dB:iä oktaavia kohden. Vaaleanpunaisen kohinan kohinataso siis laskee taajuuden kasvaessa ja vastaavasti sen kohinataso kasvaa taajuuden pienentyessä, eli sen kohinateho on voimakkaampaa matalilla taajuuksilla.


title: Vaaleanpunainen kohina

text: Vaaleanpunaisen kohinan nimi juontuu siitä, että sen spektrin muoto (taajuusriippuvuus 1/"ƒ") on välimuoto valkoisesta (taajuusriippuvuus 1/"ƒ") ja punaisesta kohinasta (taajuusriippuvuus 1/"ƒ"). Vaaleanpunainen kohina on yleistä. Sitä esiintyy luonnossa ja useissa systeemeissä, eikä sen laskemiseksi ole voitu johtaa tarkkaa matemaattista kaavaa. Jokaisessa laitteessa esiintyy vaaleanpunaista kohinaa.


title: Power Macintosh

text: Power Macintosh (myöhemmin Power Mac) on joukko Applen suunnittelemia ja markkinoimia, PowerPC-suorittimella varustettuja, työpöytäkäyttöön tarkoitettuja tietokoneita. Power Macintoshit syrjäyttivät Applen aiemman Quadra-malliston. Ensimmäiset Power Macintoshit olivat Power Macintosh 6100, 7100 ja 8100, jotka käyttivät 60–110 MHz:n PowerPC 601 -suorittimia. 12 vuoden aikana Apple kehitti Power Macintosheja varten useita koteloita ja laitteissa käytettiin viiden sukupolven (603, 604, G3, G4 ja G5) PowerPC-suorittimia. Elokuussa 2006 Steve Jobs ilmoitti Power Macintosh -sarjan lakkauttamisesta Intel-pohjaisten Mac Pro -tietokoneiden tieltä. Viimeiseksi Power Macintosh -sarjan malliksi jäi lokakuussa 2005 julkaistu, kahdella tuplaytimisellä 2.5 GHz:n PowerPC G5 -suorittimella varustettu Power Macintosh G5.


title: Power Macintosh

text: Power Macintosh -mallit voidaan jakaa kahteen joukkoon niiden käyttämän, ROM-muistille tallennetun käyttöjärjestelmän osan (kts. Macintosh Toolbox) mukaisesti.G3, G4 ja G5 -sarjan tietokoneita ei numeroitu yksilöllisesti vanhempien mallien tapaan, vaan saman suoritintyypin sisältävät koneet pysyivät saman nimisinä, kellotaajuuden, keskusmuistin ja muiden komponenttien päivityksistä huolimatta. Eri suoritintyypin mallit on helppo erottaa toisistaan kotelosta, joka pysyy samana kullekin suorittimelle.


title: Mikko Matilainen

text:
Mikko Olavi Matilainen (19. lokakuuta 1920 Liperi - 12. heinäkuuta 1996 Tikkakoski) oli Mannerheim-ristillä n:o 58 palkittu suomalainen sotilas, sotilasarvoltaan korpraali.
Mikko Matilainen meni suorittamaan asepalvelustaan jo ennen talvisotaa, jolta hän kuitenkin välttyi. 18 kuukauden pituinen asepalvelus sai jatkoa toukokuussa 1941, kun asevelvollisia ei kotiutettu Suomen valmistautuessa jatkosotaan.


title: Mikko Matilainen

text: Jatkosodassa Matilainen kuului ns. tuntemattoman sotilaan rykmenttiin JR 8:aan, joka oli varusmiehistä koottu rykmentti. Sitä käytettiin panssarivaunujen puuttuessa jopa hyökkäyksen keihäänkärkenä. Pätevä johto eli rykmentin komentaja Pietari Autti ammattiupseereineen teki rykmentistä erään Suomen parhaista, ja Matilainen oli rykmentin parhaita taistelijoita.


title: Mikko Matilainen

text: Matilainen oli konekiväärikomppanian konekivääriryhmän jäsen, sittemmin ryhmänjohtaja ja lopulta vajaan joukkueen johtaja.


title: Mikko Matilainen

text: Matilainen kertoo, että ensimmäisissä taisteluissa hän tunsi suunnatonta pelkoa, joka kuitenkin muuttui nopeasti eräänlaiseksi huumaksi. Erinomaisena ampujana sekä pelkäämättömänä ja nopeaälyisenä miehenä hän saavutti koko esimiehistönsä vankkumattoman luottamuksen. Matilaisen sankaritekojen esimerkkinä kerrotaan, että kun pataljoonan piti hyökätä yöllä yllätyshyökkäyksellä, lähetettiin sotamies Matilainen yksin vaientamaan vihollisen etuvartiomiehet. Kun tulta ei saanut avata, tappoi Matilainen vastustajan lyömällä häntä käsikranaatilla päähän. Erään kerran kun hyökkäys oli jumissa eikä panssarintorjuntaryhmä uskaltanut toimia, tempaisi sotamies Matilainen panssarintorjuntakiväärin eli Norsupyssyn itselleen ja ampui avoimelta kalliolta vihollisen panssarivaunun tuleen. Matilainen jatkoi ampumista huolimatta siitä, että mainittu tankki ehti ampua neljä kertaa Matilaista kohti.


title: Mikko Matilainen

text: Rohkeus, ampumataito, kunto, toveripiirin ihailu sekä aloitekyky olivat Matilaisen parhaita ominaisuuksia. Hän oli myös aina ritarillinen vastustajia kohtaan. Kunnostauduttuaan 1944 mm. Loimolan taistelussa joukkueen johtajana, joutui alikersantti Matilainen vielä Lapin sotaan. Siellä hän toimi pataljoonansa luottomiehenä tehden partioita myös yksinään. Jotain kertoo Matilaisesta se, että ennen lähtöään sodasta hän oli riitaantunut nuoren luutnantin kanssa lähinnä ylimääräisestä kp-tarkastuksesta, ja hänestä oli tehty käytöstä koskevat kantelut oikeuteen. Alaistensa ihailemaa Matilaista ei kyvykkyydestään huolimatta siksi ylennetty korpraalia korkeampaan sotilasarvoon, joka hänen ansioidensa perusteella olisi todennäköisesti hänelle kuulunut. Mikon perheeseen kuuluu myös Eino Armas Matilainen (1923, 94v) ,joka oli myös sotimassa. Mikon syntymäkodin seinässä on laatta, jossa kerrotaan: "Tässä sijaitsee Ristinritari Mikko Matilaisen synnyinkoti."


title: Mikko Matilainen

text: Matilainen kirjoitti JR 8:n sotilaiden vaiheita jatkosodan aikana kuvailleen muistelmateoksen "Korpisoturit : muistelmia JR 8:n sotilaitten vaiheista sodassa 1941-44" (WSOY 1960).


title: Sauli

text: Sauli on suomalainen miehen etunimi. Nimi on annettu toukokuun 2017 loppuun mennessä 6 207 suomalaiselle. Nimi tulee Raamatun Saul-kuninkaasta, joka oli Israelin ensimmäinen kuningas noin 1025–1005 eaa.


title: Onni (nimi)

text: Onni on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2015 loppuun mennessä 33 841 suomalaiselle miehelle. Onnin nimipäivä on 28. helmikuuta (ennen vuotta 1997 se oli kuitenkin karkausvuosina 29. helmikuuta).


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit (Podocarpaceae) on havupuihin (Pinophyta) kuuluva paljassiemenisten kasvien heimo. Siihen kuuluu 18–19 sukua ja noin 170–180 lajia ainavihantia puita ja pensaita. Se on siten lajimäärältään mäntykasvien (Pinaceae) jälkeen toiseksi suurin havupuuheimo. Valtaosa heimon edustajista kasvaa luonnonvaraisena eteläisen pallonpuoliskon ja tropiikin vuoristometsissä. Monimuotoiseen heimoon kuuluu suuria yli viidenkymmenen metrin korkeuteen ulottuvia puita, maanmyötäisesti kasvavia varpuja sekä ainoa tunnettu loiskasvina elävä havupuu, podori ("Parasitaxus usta"). Podokarpuskaveille tunnusomaisia piirteitä ovat rakenteeltaan vaihtelevat mehevät kävyt, jotka muistuttavat monesti koppisiemenisten kasvien hedelmiä, ja monimuotoiset lehdet, jotka vaihtelevat havupuille tyypillisen neulasmaisesta lehtipuiden lehtiä suuresti muistuttaviin leveisiin lehtiin.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Ne voivat olla puita, pensaita tai varpuja. Kaikki podokarpuskasvit ovat ainavihantia säilyttäen eläviä lehtiä ympäri vuoden. Podokarpuskasvit ovat yleensä kaksikotisia, jolloin hede- ja emikukinnot kehittyvät eri kasviyksilöihin, mutta jotkin lajit voivat olla yksikotisia. Heimon kasvit ovat pihkaisia. Varsinaisia pihkatiehyitä on lähinnä lehdissä, kun taas puuaineksessa on ainoastaan pihkaista tylppysolukkoa.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit saavat tavallisesti energiansa lehtivihreän avulla yhteyttämällä auringonvalosta. Heimoon kuuluva podori ("Parasitaxus usta") on kuitenkin havupuiden keskuudessa ainutlaatuinen loiskasvi. Yhteyttämiskyvytön podori saa energiansa isäntäkasviltaan, jonka juuristoon kiinnittyneenä se kasvaa. Myös podorin isäntälajina oleva siipipodokki ("Falcatifolium taxoides") kuuluu podokarpuskasveihin.


title: Podokarpuskasvit

text: Puutunut varsi muodostaa yleensä pystyn rungon, mutta joillakin pensasmaisilla lajeilla päävarret voivat myös olla kohenevia tai rentoja. Haarautuminen on varsijatkoista. Pystyrunkoisen kasvin oksat siirottavat usein lähes vaakasuuntaisesti. Kuori on yleensä ohutta. Vanhemman kasvin rungon kuori yleensä halkeilee tai hilseilee liuskoina.


title: Podokarpuskasvit

text: Puuaines koostuu pääasiassa putkisoluista eli trakeideista, joiden seassa on tylppysolukosta koostuvia ydinsäteitä ja joskus myös pitkittäistä tylppysolukkoa. Puun vuosilustot voivat olla toisistaan selkeästi erottuvia tai huomaamattomia. Sydänpuu saattaa olla selvästi väritykseltään pintapuusta erottuvaa, huomaamatonta tai se voi jäädä kokonaan puuttumaan. Puuaineksessa ei ole havupuille tavanomaisia pihkatiehyitä, mutta tylppysolukko on usein pihkaista.


title: Podokarpuskasvit

text: Kasvuversot päättyvät usein silmusuomujen peittämiin silmuihin. Lapakkapuilla ("Phyllocladus") pienet kasvuversot ovat litteitä ja leveitä laakavarsia. Lehtivihreälliset laakavarret toimivat lapakkapuiden pääasiallisina yhteyttävinä eliminä lehtien sijaan.


title: Podokarpuskasvit

text: Juuristo koostuu puuvartisista juurista ja ohuista sienijuurista eli mykorritsasta. Sienijuuret ovat kaikilla tutkituilla heimon kasveilla tyypiltään juuriston solujen seinämät läpäiseviä keräsienijuuria eli arbuskelimykorritsaa.


title: Podokarpuskasvit

text: Lehdet ovat monivuotisia, yksinkertaisia ja usein johteisia. Lehtiasento on yleensä kierteinen, mutta voi olla myös ristikkäisen vastakkainen. Lehtien muoto vaihtelee suuresti pienistä suomulehdistä kapeisiin neulasiin ja suurempiin litteisiin lehtiin. Yhdellä kasvilla voi esiintyä useaa eri lehtityyppiä; esimerkiksi useilla heimon edustajilla nuorten kasvien varhaislehdet ovat neulasmaisia, mutta vanhempien kasvien myöhäislehdet ovat suomumaisia. Lehdet voivat olla pehmeitä ja joustavia tai nahkeita ja jäykkiä.


title: Podokarpuskasvit

text: Lehden lavassa saattaa olla voimakas keskisuoni tai useita rinnakkaisia pääsuonia. Lehdessä voi olla yksi keskisuonta pitkin kulkeva pihkatiehyt. Ilmarakoja saattaa esiintyä amfistomaattisesti eli lehden kummallakin pinnalla, tai hypostomaattisesti eli ainoastaan lehden alapinnalla.


title: Podokarpuskasvit

text: Kukinnot jakaantuvat erillisiin yksineuvoisiin hede- ja emikukintoihin. Podokarpuskasvit ovat yleensä kaksikotisia, jolloin hedekukinnot eli hedekävyt kasvavat hedekasveissa ja emikukinnot eli emikävyt kasvavat emikasveissa. Kukinnot voivat kehittyä hanka- tai kärkisilmuista, ja olla perällisiä tai perättömiä.


title: Podokarpuskasvit

text: Hedekäpy on rangasta ja sen ympärille kierteisesti asettuneista hedelehdistä muodostuva kukinto. Se on yleensä yksinkertainen, mutta joillakin suvuilla useasta pienestä hedekävystä voi muodostua suurempi tähkämäinen kukinto. Hedekäpy on usein muodoltaan pitkän lieriömäinen, ja muistuttaa norkkoa. Hedelehden hedekävyn rangasta poispäin suuntautuneella pinnalla on tavallisesti kaksi pitkittäin avautuvaa siitepölyä tuottavaa pölylokeroa.


title: Podokarpuskasvit

text: Emikäpy eli varsinainen käpy on rangasta ja sen ympärille kierteisesti tai vuorottaisesta asettuneista emi- ja peitinsuomuista muodostuva kukinto. Emisuomulla on yksi siemenaihe. Jokainen emisuomu on kiinnittynyt suuremman peitinsuomun hankaan. Peitinsuomuja on kävyssä vähintään kaksi, mutta niitä voi olla huomattavasti enemmänkin. Monilla heimon kasveilla vain yksi siemenaihe voi kehittyä siemeneksi, ja muiden siemenaiheiden kehitys keskeytyy ensimmäisen hedelmöityttyä. Siemenaihe on kehityksensä alkuvaiheessa pysty ja suorasuuntainen, mutta kääntyy yleensä kehittyessään alaspäin ollen tavallisesti pölytysvaiheessa vastasuuntainen eli anatrooppinen.


title: Podokarpuskasvit

text: Käpy on suurimmalla osalla heimoa kypsänä jossakin määrin mehevä, mutta mehevä rakenne voi muodostua eri tavoin eri suvuilla. Useimmilla podokarpuskasveilla siemenaiheeseen kiinnittynyt emisuomu, joka aluksi ympäröi vain siemenaiheen tyveä maljamaisena rakenteena, laajenee huomattavasti muodostaen siementä ympäröivän mehevän vaipan, josta käytetään nimitystä epimatium. Monilla heimon kasveilla kävyn peitinsuomut kasvavat yhteen ja turpoavat, jolloin niistä muodostuu kehittyvän siemenen tyvelle mehevä pohjus tai perä (). Lapakkapuilla siemenkuoren ulkokerroksesta muodostuu siemenen ympärille siemenvaippa eli arillus. Monilla podokarpuskasveilla kävyn pääasiallinen mehevä osa on peitinsuomujen muodostama pohjus, mutta joillakin suvuilla se on emisuomun muodostama epimatium. Kävyn mehevä osa on usein kirkkaan värinen ja houkuttaa siemeniä levittäviä lintuja.


title: Podokarpuskasvit

text: Siemenet ovat yleensä hieman litistyneen munanmuotoisia. Ne ovat lenninsiivettömiä ja niillä on kova siemenkuori. Itäminen on epigeeistä, mikä tarkoittaa sirkkalehtien nousevan maan pinnalle. Sirkkalehtiä on kaksi.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit ovat monivuotisia kasveja, jotka voivat elää satoja vuosia vanhoiksi. Vanhinmmat tunnetut heimon edustajat kuuluvat lajiin "Lagarostrobos franklinii". Lajista tunnetaan puita, jotka ovat rungon vuosirengasnäytteiden perusteella ainakin 2 500 vuotta vanhoja. "Lagarostrobos franklinii" muodostaa lisäksi kasvullisesti lisääntymällä klooniyhdyskuntia, joista vanhimman on arveltu voivan olla yli 10 000 vuotta vanha.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit voivat lisääntyä sekä suvullisesti että kasvullisesti. Elinkiertoon kuuluu sukupolvien vuorottelu, jossa kasvi eli sporofyytti tuottaa suvuttomasti itiöitä, joista kehittyy suvullisesti lisääntyviä gametofyyttejä. Siitepölyhiukkasia muodostavat koirasgametofyytit kehittyvät sporofyytin hedekäpyjen pölylokeroissa, kun taas naarasgametofyytti eli alkiorakko muodostuu sporofyytin emikävyn siemenaiheen sydämeen eli nukellukseen. Pölytys tapahtuu siitepölyhiukkasen laskeutuessa nukelluksen pinnalle, jolloin siitepölyhiukkanen kasvattaa nukelluksen läpäisevän siiteputken, jota pitkin koirassukusolut siirtyvät alkiorakolle hedelmöittämään naarassukusolua.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit ovat kaikkien havupuiden tavoin tuulipölytteisiä siitepölyhiukkasten varistessa hedekävystä ilmaan tuulen vietäväksi. Useimmilla heimon kasveilla siitepölyhiukkasessa on kaksi tai kolme ilmaonteloa. Joillakin lajeilla siitepölyhiukkasen ilmaonteloita voi olla jopa 4–6, mutta prinssinkuusilta ("Saxegothaea") ja lapakkapuilta ("Phyllocladaceae") ne puuttuvat käytännössä kokonaan.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvien emikäpyjen paljaat siemenaiheet tuottavat pölytyspisaran. Pölytyspisara on siemenaiheen kärjessä sijaitseva nestepisara, johon tuulen mukana leijailevat siitepölyhiukkaset tarttuvat kiinni. Useimmilla podokarpuskasveilla vastasuuntaisen siemenaiheen kärki ja sen pölytyspisara osoittavat alaspäin. Tyypillisesti epäsäännöllisen muotoinen pisara on painautunut kävyn muita osia vasten. Osuttuaan pölytyspisaraan ilmaontelollinen siitepölyhiukkanen kelluu pisaran nesteessä ylöspäin kohti siemenaiheen sydäntä. Tämäntyyppinen pölytyspisara on usein hyvin lyhytikäinen, mutta siitepölyhiukkasen ei välttämättä tarvitse osua suoraan pisaraan, vaan se voi laskeutua kävylle jo ennen pölytyspisaran erittymistä, ja tulla myöhemmin käpyä vasten painautuneen pisaran poimimaksi.


title: Podokarpuskasvit

text: Muista podokarpuskasveista poiketen, lapakkapuilla pysty siemenaihe ja sen pölytyspisara osoittavat usein ylöspäin, eikä pyöreä pisara ole kosketuksissa kävyn muihin osiin. Osuttuaan pisaraan lapakkapuille ominainen ilmaonteloton siitepölyhiukkanen vajoaa pisaran nesteeseen, josta se päätyy siemenaiheen nukellukseen pisaran imeytyessä takaisin. Lapakkapuiden pölytyspisarat ovat muiden heimon kasvien pölytyspisaroita huomattavasti pitkäikäisempiä, mutta siitepölyhiukkasen tulee osua niihin suoraan päästäkseen siemenaiheeseen.


title: Podokarpuskasvit

text: Useat podokarpuskasvit voivat lisääntyä myös kasvullisesti. Useat niistä tuottavat runko- tai juurivesoja, ja jotkin lajit voivat lisääntyä taivukkaista maahan painautuneiden oksien juurtuessa.


title: Podokarpuskasvit

text: Käytännössä kaikki podokarpuskasvit ovat eläinlevitteisiä. Niiden siemeniä levittävät tavallisesti linnut, jotka syövät meheviä käpyjä ja levittävät siemeniä ympäristöönsä ulosteidensa mukana.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit ovat havupuita. Yleisesti kaikki nykyisin elävät havupuut luokitellaan lahkoon Pinales, mutta podokarpuskasvit on toisinaan luokiteltu myös omaksi Podocarpales-lahkokseen. Podokarpuskasvien heimon lähimpinä sukulaisina pidetään araukariakasvien (Araucariaceae) heimoa. Useita heimon sukuja, kuten lapakkapuita ("Phyllocladus"), prinssinkuusia ("Saxegothaea") ja "Nageiaa", on aiemmissa luokitusjärjestelmissä pidetty erillisinä heimoina. Lapakkapuut on määritelty usein vielä 2010-luvullakin omaksi heimokseen Phyllocladaceae, vaikka useat geneettiset tutkimukset puoltavat suvun sisällyttämistä podokarpuskasvien heimoon.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit jaetaan tavallisimmin 18 sukuun. Heimoon kuuluu lähteestä riippuen noin 173–180 lajia. Seuraava kaavio esittää suvut ja niiden väliset suhteet Royal Societyn vuonna 2011 julkaiseman, Ed Biffinin johtaman tutkijaryhmän geneettisiin tutkimuksiin pohjautuvan mallin mukaisesti. Tämä malli puoltaa voimakkaasti lapakkapuiden sisällyttämistä heimoon.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasveja esiintyy luonnonvaraisena kaikilla mantereilla tropiikissa sekä eteläisellä pallonpuoliskolla laajalti viileänlauhkealle vyöhykkeelle asti ja pohjoisella pallonpuoliskolla harvakseltaan lämpimänlauhkealle vyöhykkeelle asti. Suurin lajirunsaus on Australaasiassa. Podokarpuskasveja kasvaa Amerikassa pohjoisesta Meksikosta ja Karibian saarilta etelään Chileen asti. Saharan Eteläpuolisessa Afrikassa heimon lajeja esiintyy pohjoisimmillaan Nigeriassa ja Etiopiassa sekä eteläisimmillään Etelä-Afrikassa. Aasiassa heimon lajeja esiintyy laajalti Kaakkois-Aasiassa sekä hajanaisesti lännessä Intiaan ja pohjoisessa Japaniin ja Kiinaan asti. Tyynenmeren alueella podokarpuskasveja kasvaa Australian ja Uuden-Seelannin lisäksi lukuisilla läntisen Tyynenmeren saarilla, itäisimmillään Tongassa. Heimon edustajat kasvavat usein vuoristoalueilla. Tämä näkyy selvimmin Etelä-Amerikassa, missä podokarpuskasvien levinneisyys myötäilee läntisessä Etelä-Amerikassa Andien vuoristoa sekä Afrikassa, jossa käytännössä kaikki heimon edustajat kasvavat ainoastaan vuoristometsissä.


title: Podokarpuskasvit

text: Suurin osa podokarpuskasveista, noin sata heimon noin 170–180 lajista, kasvaa saarilla Karibialla, Kaakkois-Aasiassa tai läntisellä Tyynellämerellä. Useilla heimon lajeilla on varsin suppea levinneisyysalue, ja monia niistä esiintyy luontaisena ainoastaan yhdellä saarella tai saariryhmällä.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit ovat tyypillisesti sopeutuneet lämpimien alueiden kosteisiin metsiin, mutta jotkin lajit ovat sopeutuneet kasvamaan viileänlauhkeassa ilmastossa tai vähäravinteisilla pensastomailla. Metsäympäristössä podokarpuskasvit ovat usein suuria latvuskerroksen puita tai sen yläpuolelle kohoavia ylispuita, mutta jotkin lajit kasvavat pensaina tai pieninä puina metsän alemmissa kerroksissa.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvit ovat harvoja tropiikin kosteisiin metsiin sopeutuneita havupuita. Tyypillisesti neulas- tai suomulehtiset havupuut eivät useinkaan ole lehtiensä pienen pinta-alan ja siitä aiheutuvan tehottoman valonsaannin vuoksi menestyneet kosteissa trooppisissa metsissä kilpailussa elintilasta lehtipuiden eli koppisiemenisiin kasveihin kuuluvien leveälehtisten puiden kanssa. Leveät lehdet tehostavat puun valon saantia metsän latvuksen varjostuksessa. Useille podokarpuskasveille on kuitenkin kehittynyt havupuille tyypillistä leveämpiä lehtiä, joita pidetään sopeumana kilpailuun lehtipuiden kanssa kosteassa trooppisessa metsässä.


title: Podokarpuskasvit

text: Joitakin podokarpuskasveja on kaadettu suuria määriä metsäteollisuuden tarpeisiin. Moni heimon edustajista myös kasvaa metsissä, joita uhkaavat hakkuut ja raivaus maanviljelyn tieltä. Tämän vuoksi monia heimon lajeja pidetään nykyisin uhanalaisina.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasvien kehityslinja erosi araukariakasvien (Araucariaceae) kehityslinjasta noin 205 miljoonaa vuotta sitten triaskauden aikana. Heimon kantamuoto kehittyi eteläisellä pallonpuoliskolla Gondwanan mantereella. Heimon levinneisyys painottuu nykyisinkin eteläisen pallonpuoliskon mantereisiin ja saariin, jotka muodostivat osia Gondwanasta, mutta heimo sittemmin levinnyt myös muinaiseen Lauraasiaan kuuluneisiin Pohjois-Amerikkaan ja Aasiaan.


title: Podokarpuskasvit

text: Koppisiemenisiin kasveihin kuuluvien lehtipuiden alkaessa vallata alaa havupuilta ja muilta paljassiemenisiin kasveihin kuuluvilta puilta kenotsooisella maailmankaudella monille podokarpuskasveille alkoi kehittyä leveitä lehtiä, joita pidetään sopeumana kilpailuun lehtipuiden kanssa. Monilla havupuilla lehtien leveyttä rajoittaa havupuille tyypillinen yhteen suureen keskisuoneen perustuva suonitus, mutta podokarpuskasveille on kehittynyt monisuonisia lehtiä ja varsinaisten lehtisuonten ulkopuolisia vettä johtavia verkostoja, jotka mahdollistavat leveämmät lehdet, kun taas lapakkapuilla lehdet ovat pitkälti korvautuneet leveän lehden tavoin toimivilla laakavarsilla. Toinen podokarpuskasveille ominainen sopeuma ovat mehevät kävyt, jotka houkuttavat siemeniä levittäviä lintuja. Ne ovat mahdollistaneet heimon leviämisen kaukaisille saarille


title: Podokarpuskasvit

text: Useilla podokarpuskasveilla on kulttuuriperinteellistä merkitystä. Joitakin vanhoja lajin "Nageia nagi" yksilöitä on pidetty pyhinä puina Japanin shintolaisuudessa. Usealla heimon lajilla on ollut asema Uuden-Seelannin maorien perinteessä. Suuria maorinpodokarpuksia kunnioitettiin, ja kaadetun podokarpuksen tilalle tuli istuttaa uuden taimi. Maorit söivät sekä "Dacrycarpus dacrydioidesin" meheviä käpyjä että niiden houkuttamia lintuja, ja käyttivät puun muita osia lääkintään.


title: Podokarpuskasvit

text: Podokarpuskasveilla on huomattavaa taloudellista merkitystä lähinnä vain paikallisesti. Maorinpodokarpus, "Dacrydium cupressinum" ja "Dacrycarpus dacrydioides" olivat aiemmin hyvin tärkeitä Uuden-Seelannin metsäteollisuudelle ja taloudelle. Eräät heimon lajit, kuten japaninpodokarpus ("Podocarpus macrophyllus") ja "Afrocarpus gracilior" ovat suosittuja koristekasveja.


title: Michael Shanks

text: Michael Garrett Shanks (s. 15. joulukuuta 1970 Vancouver) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan tohtori Daniel Jacksonina tieteissarjassa "Tähtiportti".


title: Michael Shanks

text: Valmistuttuaan kanadalaisesta Brittiläisen Kolumbian yliopistosta Shanks näytteli teatteriproduktioissa ja vieraili satunnaisesti televisiosarjoissa ennen kuin sai roolin "Tähtiportti"-sarjassa vuonna 1997. Hän näytteli vakituisesti sarjassa kaudet 1–5 ja liittyi yhden kauden tauon jälkeen uudelleen mukaan seitsemännellä kaudella vuonna 2003. Hän esitti tohtori Jacksonia sarjan kymmenenteen eli viimeiseen tuotantokauteen asti. Hän on myös näytellyt kahdessa Tähtiportti-elokuvassa: "" ja "Stargate Continuum".


title: Michael Shanks

text: Shanks on ollut naimisissa näyttelijä Lexa Doigin kanssa vuodesta 2003 lähtien, ja parilla on lapset Mia ja Samuel. Alexandra L. Doig (Lexa Doig) näytteli "Tähtiportti"-sarjassa Carolyn Lamia tähtiportti-projektin ylilääkäriä sarjan kahdella viimeisellä tuotantokaudella. Shanksilla on myös kolmas lapsi Tatiana edellisestä suhteestaan näyttelijä Vaitiare Banderaan, joka esitti "Tähtiportti"-sarjassa Daniel Jacksonin vaimoa Sha'rea.


title: Michael Shanks

text: Shanksin paras ystävä on Christopher Judge, joka myös näytteli Tähtiportissa.


title: Marjatta Airas

text: Eeva "Marjatta" Airas (s. 17. helmikuuta 1950 Helsinki) on suomalainen laulaja (mezzosopraano).


title: Marjatta Airas

text: Marjatta Airas opiskeli Sibelius-Akatemiassa laulua Liisa Linko-Malmion oppilaana ja suoritti lauludiplomin erinomaisin arvosanoin vuonna 1980. Airas opiskeli lisäksi Ritva Auvisen johdolla ja useaan otteeseen ulkomailla opettajinaan muun muassa Vera Rózsa, Fedora del Monaco, Oren Brown ja Regine Crespin.


title: Marjatta Airas

text: Airas on esiintynyt lähes kaikkien suomalaisten sinfoniaorkestereiden solistina ja konsertoinut Suomessa ja eri puolilla Eurooppaa ja Yhdysvalloissa. Erityisesti hänet tunnetaan lukuisista tehtävistään Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan Oopperajuhlilla, Estonia-teatterissa ja tärkeimmissä Suomen alueoopperoissa (muun muassa "Carmen" – yli 200 esitystä –, "Tosca", "Madame Butterfly" sekä lukuisat uutuusoopperat; operetit "Mustalaisruhtinatar", "Viktoria ja hänen husaarinsa", "Iloinen leski" ja "Kreivitär Mariza" sekä "West Side Storyn" Maria).


title: Marjatta Airas

text: Suomalaiset nykysäveltäjät (muun muassa Kaija Saariaho, Jukka Linkola, Jarmo Sermilä) ovat omistaneet teoksiaan hänelle. Airas on levyttänyt muun muassa negrospirituaaleja, espanjalaista musiikkia, wieniläislauluja sekä mustalaismusiikkia Zingara-kvartetin kanssa. Suomen Operettitähdeksi hänet valittiin MTV:n järjestämässä kilpailussa vuonna 1991.


title: Suomen matemaattinen yhdistys

text: Suomen matemaattinen yhdistys ry - Finlands matematiska förening rf on 1868 perustettu matematiikan tutkimusta ja harrastamista edistävä yhdistys. Se on yksi maailman vanhimpia matemaattisia yhdistyksiä. Yhdistyksessä oli vuoden 2014 päättyessä 312 jäsentä. Yhdistyksen tärkein toimintamuoto on matemaattisten tieteellisten esitelmätilaisuuksien järjestämien. Vuosittain yhdistys myöntää Ernst Lindelöf -palkinnon parhaan edellisvuonna valmistuneen matematiikan pro gradu-tutkielman tai diplomityön tekijälle. Yhdistys on viime vuosina jakanut myös matematiikkapalkintoa parillisina vuosina. Yhdistyksen piirissä toimii "Valmennusjaosto", joka huolehtii matematiikan koululaiskilpailutoimintaan liittyvästä valmennuksesta ja Suomen osallistumisesta Kansainvälisiin Matematiikkaolympilaisiin.


title: Suomen matemaattinen yhdistys

text:
Suomen matemaattisen yhdistyksen perustava kokous oli 20.11.1868. Keskeinen syy seuran perustamiseen oli vuonna 1852 tapahtunut Keisarillisen Aleksanterin-yliopiston eli Helsingin yliopiston ylioppilasosakuntien lakkauttaminen ja niiden korvaaminen oppiainepohjaisilla yhdistyksillä. Matemaattisen yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja oli tuolloin ainoa Somen matematiikan professori Lorenz Lindelöf. Jäseniä oli muutama kymmen, pääasiassa varttuneempia opiskelijoita. Kokouksia pidettiin kerran kuussa mm. vuonna 1870 valmistuneessa "Ylioppilastalossa". Yhdistyksen toiminnassa oli 1800-luvulla joitakin muutaman vuoden katkoja, mutta etenkin Ernst Lindelöfin pitkän sihteeri- ja puheenjohtajakauden aikana 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä toiminta vakiintui.
Yhdistys julkaisee matematiikan tiedostuslehteä "Eukleides". Yhdessä Suomen Fyysikkoseuran ja Fysikersamfundet i Finlandin kanssa yhdistys julkaisee myös fysiikan ja matematiikan aikakauslehteä "Arkhimedes". Myös matematiikan koululaisverkkolehti "Solmu" on löyhästi sidoksissa Suomen matemaattiseen yhdistykseen.


title: Suomen matemaattinen yhdistys

text: Joka toinen vuosi yhdistys järjestää Matematiikan päivät -tapahtuman, joka toimii tapaamispaikkana suomalaisille matemaatikoille, matematiikan opettajille ja opiskelijoille. Päivät järjestetään yhteistyössä jonkin yliopiston kanssa yleensä niin, että joka toinen kerta tapahtuma on pääkaupunkiseudulla ja joka toinen kerta muualla Suomessa. Nimi Matematiikan päivät otettiin käyttöön vuonna 1998; sitä ennen päivät oli järjestetty nimellä "Matemaatikkopäivät". Ensimmäiset Matemaatikkopäivät pidettiin vuonna 1963 Helsingissä. Viimeksi Matematiikan päivät järjestettiin Turun yliopistossa tammikuun alussa 2016.


title: Kallisarvoinen helmi

text: Kallisarvoinen helmi (engl. "Pearl of Great Price") on osa mormonismin pyhien kirjoitusten kaanonia. Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko, joka on julkaissut teoksen myös suomeksi, käyttää sitä pyhänä kirjoituksenaan, samoin kuin eräät muutkin mormonistiset uskonyhteisöt. Sen sijaan Kristuksen yhteisö (engl. Community of Christ), entiseltä nimeltään Reorganisoitu Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko, ei tunnusta Kallisarvoista helmeä pyhäksi kirjoitukseksi. Kirja on saanut omintakeisen nimensä Jeesuksen vertauksessaan mainitsemasta "kallisarvoisesta helmestä" (Matteus 13:45-46), jonka kauppias löysi ja löydettyään osti kaikilla rahoillaan.


title: Kallisarvoinen helmi

text: Kallisarvoinen helmi on kokoelma kirjoituksia, joita MAP-kirkko pitää pyhinä ja Jumalan innoittamina kirjoituksina. Nämä kirjoitukset ovat peräisin profeetta Joseph Smithiltä ja ne julkaistiin hänen aikanaan kirkon virallisissa aikakauslehdissä. Smithin kuoleman jälkeen Isossa-Britanniassa lähetystyötä johtava apostoli Franklin D. Richards julkaisi nämä yhtenä kirjana vuonna 1851. Kallisarvoinen helmi hyväksyttiin pyhäksi kirjoitukseksi 10. lokakuuta 1880.


title: Kallisarvoinen helmi

text: "Kallisarvoinen helmi" koostuu viidestä osasta: "Mooseksen kirjasta", "Aabrahamin kirjasta", Joseph Smithin laatimasta "Innoitetusta raamatunkäännöksestä" otetusta Matteuksen evankeliumin 24. luvun käännöksestä, "Joseph Smithin historiasta" ja "uskonkappaleista". "Aabrahamin kirja" on Joseph Smithin mukaan käännös hänen haltuunsa joutuneista egyptiläisistä papyruksista. "Mooseksen kirja" on Joseph Smithin laatima "innoitettu" käännös 1. Mooseksen kirjan alkuluvuista. Niiden sisältämä teologia eroaa monin paikoin Raamatun sisältämistä luomis- ja alkukertomuksista. "Joseph Smithin historia" on Smithin 1. persoonassa vuonna 1838 kirjoittama omaelämäkerrallinen kertomus hänen uskonnollisesta etsinnästään sekä hänen näyistään ennen MAP-kirkon perustamista. Tämän historian alaviittenä on Oliver Cowderyn todistus ja kuvaus Aaronin pappeuden palauttamisesta. "Uskonkappaleet" ovat MAP-kirkossa autoritatiivisen aseman saavuttanut tiivistelmä kirkon uskosta. Joseph Smith laati ne vuonna 1842 vastauksena Chicago Democrat -nimisen lehden päätoimittajan "Long" John Wentworthin kirjeeseen, jossa tämä tiedusteli MAP-kirkon keskeisiä uskonkappaleita.


title: Kallisarvoinen helmi

text: Kallisarvoisen helmen syntykertomus alkaa 1820-luvulla, jolloin ranskalainen seikkailija ja harrastaja-arkeologi Antonio Sebolo sai Egyptin varakuninkaalta Mohammed Alilta luvan suorittaa arkeologisia kaivauksia Theban kaupungin lähellä Ala-Egyptissä. Sebolo löysikin joukon muumioita, joista 11 oli niin hyväkuntoista, että hän päätti ottaa ne mukaansa Eurooppaan myydäkseen ne museoille. Sebolo kuitenkin kuoli yllättäen Triestessä, ja muumiot siirtyivät perintönä hänen sisarenpojalleen Michael H. Chandlerille. Hän peri myös muumioiden mukana olleet papyruskääröt. Muumiot lähetettiin Chandlerille Yhdysvaltoihin, jossa hän esitteli niitä maksua vastaan näyttelyissä. Vuonna 1835 hän saapui muumionäyttelyineen Kirtlandiin, Ohioon, jossa MAP-kirkon tuolloinen pääpaikka sijaitsi. Kirkon profeetta Smith tutustui näyttelyyn ja vakuuttui siitä, että mukana olleet papyrukset sisälsivät arvokkaita kirjoituksia. Hän osti muumiot papyruksineen 2.400 dollarin hinnasta ja alkoi kääntää papyruksia. Smith ei tosin ollut koskaan opiskellut muinaista egyptin kieltä, mutta hän selitti tekevänsä käännöstyötä jumalallisella avulla. Smithin mukaan, papyrukset sisälsivät Aabramin itsensä kertoman kertomuksen hänen saamistaan ilmoituksista ja ajasta jonka hän vietti faaraon hovissa Egyptissä. Profeetta julkaisi käännöksensä "Times and Seasons"-lehdessä. Kallisarvoinen helmi sisältää kyseisen käännöksen mukaan luettuna kolme papyruksesta otettua kuvajäljennöstä selityksineen.


title: Kallisarvoinen helmi

text: Mooseksen kirjaa ja Aabrahamin kirjaa on usein verrattu varhaisen juutalaisuuden pseudepigrafeihin, kuten "Aadamin ja Eevan elämään". Ne molemmat pyrkivät laajentamaan ja selittämään Raamatun alkukertomuksia kertomalla esimerkiksi yksityiskohtia Aadamin ja Eevan kiusauksista ja heidän elämästään paratiisista karkotuksen jälkeen. Kyseessä on siis "midrash" eli eräänlainen ajankohtaistava ja teologisesti selittävä versio raamatullisesta kirjasta. Mooseksen kirja sisältää myös Eenokin näkyjä ja profetioita, esimerkiksi tulevasta ainosyntyisestä Pojasta, Jeesuksesta Kristuksesta.


title: Kallisarvoinen helmi

text: Kirjan alkuperäinen versio erosi hieman nykyisestä. Siinä oli mukana joitakin ilmoituksia, jotka nykyään sisältyvät Oppiin ja liittoihin sekä runo "Oh Say What is Truth?" ("Oi, kalliimpi maailman kultaa on", joka nykyään on MAP-kirkon laulukirjassa). Vuonna 1878 Mooseksen kirjan versiota laajennettiin hieman. Vuonna 1902 ilmestyi James E. Talmagen toimittava versio, jossa Opissa ja liitoissa oleva materiaali oli poistettu. Samalla hän jakoi kirjoitukset lukuihin ja jakeisiin. Vuonna 1976 kirjaan liitettiin Joseph Smithin näky pienten lasten pelastumisesta kirkkauden korkeimpaan asteeseen, korotukseen, ja Joseph F. Smithin näky Kristuksesta henkimaailmassa. Vuonna 1979 nämä poistettiin Kallisarvoisesta helmestä ja liitettiin Oppiin ja liittoihin numeroilla 137 ja 139.


title: Kallisarvoinen helmi

text: Kallisarvoinen helmi ilmestyi suomeksi vuonna 1957.


title: Kallisarvoinen helmi

text: Egyptologien mukaan Kallisarvoisen helmen sisältämän "Aabrahamin kirjan" pohjana olleet papyrykset ovat todellisuudessa osa egyptiläistä kuolleiden kirjaa ja käännöstyö muinaisegyptistä ja kuvien tulkinta on suoritettu väärin.


title: Kallisarvoinen helmi

text:
Smithin kuoleman jälkeen papyrykset olivat kadoksissa, kunnes löydettiin sattumalta 11 katkelmaa papyruksista toukokuussa 1966 Metropolitan Museumista. Museo suostui lahjoittamaan ne MAP-kirkolle vuonna 1967.
Papyrusten siirryttyä MAP-kirkon haltuun kirkko määräsi Brigham Youngin yliopiston professorin Hugh Nibleyn tutkimaan papyruksia. Nibley joutui kutsumaan avukseen egyptologeista ja kielitieteilijöistä koostuvan työryhmän. Nämä antoivat tyrmäävän arvostelun Smithin aikoinaan tekemälle "käännökselle". Egyptologien käsityksen mukaan löytyneet papyrukset olivat osa Hengitysten kirjaa (engl. "Book of Breathings"), joka puolestaan oli osa tunnettua egyptiläistä Kuolleitten kirjaa. Lisäksi tutkijat ajoittivat papyrukset Ptolemaiosten aikaan, siis noin puolitoista tuhatta vuotta Aabrahamin ajan jälkeen.


title: Yksikköpallo

text: Geometriassa yksikköpallo on koordinaatistossa oleva pallo, jonka keskipiste on origo ja säde 1. Avaruuden formula_1 yksikköpallo on joukko formula_2 Kun formula_3, yksikköpalloa kutsutaan useimmiten "yksikköympyräksi". Yleisessä metrisessä avaruudessa formula_4 yksikköpallo on joukko formula_5


title: Viidennen asteen yhtälö

text:
Algebrassa viidennen asteen yhtälö on polynomiyhtälö, jossa esiintyvän tuntemattoman muuttujan korkein asteluku on viisi eli on muotoa:
Toisin kuin asteluvultaan tätä pienemmillä polynomiyhtälöillä, viidennen ja sitä korkeamman asteen yhtälöillä ei ole kompleksilukujen joukossa yleistä ratkaisukaavaa, joka olisi lausuttavissa kertoimien a, b, c, d ja e äärellisenä juurilausekkeina. Tämä nähdään esimerkiksi siitä, että polynomin
Galois'n ryhmä Q:ssa on S5, joka ei ole ratkeava. Ratkaisukaavan löytymättömyyden todisti norjalainen matemaatikko Niels Henrik Abel vuonna 1824.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Koko kysymyksenasettelu voidaan ymmärtää monella tavalla väärin.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Ensinnäkin ratkaisu on olemassa, kyse on vain ratkaisun muodosta. Kun yhtälö on viidettä tai yleisemmin paritonta astetta, yhtälön ratkaisuista ainakin yksi on sitä paitsi reaaliluku.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Toiseksi tarkka likiarvo ratkaisuille ei ole erityisen vaikea laskea. Yksinkertaisesti joskin tehottomasti reaalilukuratkaisun löytää puolitushaulla.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Kolmanneksi on selvää, että "joillakin" yhtälöillä ratkaisu on esitettävissä juurenoton ja peruslaskutoimitusten avulla; yhtälön formula_4 ratkaisu on tietenkin formula_5. Tosin juurtamalla ratkeavia 5. asteen yhtälöitä on tietyssä mielessä äärettömän vähän verrattuna ratkeamattomiin.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Neljänneksi on tarkennettava ratkaisu äärelliseen määrään laskutoimituksia. Seuraava todistus ei estä mahdollisen äärettömän ketjujuurtamisen avulla saatavan ratkaisun mahdollisuutta.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Lopuksi juurenotto on vain yksi funktio, eikä missään periaatteellisessa erikoisasemassa. Muiden funktioiden avulla viidennen asteen yhtälökin on ratkaistavissa.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Ratkeamattomuutta ei voi todistaa tutkimalla yhtä juurta kerralla, vaan ideana on tutkia kaikkia juuria kerralla. Epämuodollisesti kuvaten viidennen asteen yhtälön viisi juurta voivat muodostaa solmun, joka ei juurenotoilla aukea. Neljästä juuresta ei saada solmua joka ei aukeisi, jonka vuoksi 4. asteen yhtälölle on yleinen ratkaisukaava.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Todistuksessa tarvitaan kahta algebrallista rakennetta: kuntaa ja ryhmää. Ongelma siirretään ensin polynomista kuntiin ja kuntalaajennuksiin. Kuntalaajennuksiin voidaan määritellä automorfismeja, ja nämä muodostavat ryhmän.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Jotkut ryhmät ovat vaihdannaisia, toiset eivät. Jokainen juurenotto vastaa kuntalaajennusta. Tällaista kuntalaajennusta vastaava ryhmä ei ole välttämättä vaihdannainen, mutta se voidaan tietyllä tapaa nähdä kootuksi vaihdannaisista osista. Näin juurenottojen ketjua vastaava kuntalaajennusten ketjukin koostuu vaihdannaisista osista. Tällaista vaihdannaisista osista koostuvaa ryhmää kutsutaan ratkeavaksi. Voidaan todistaa, että jotkut ryhmät eivät ole ratkeavia, eli niitä ei voi koota vaihdannaisista osista. Toisaalta voidaan polynomin määräämän kuntalaajennuksen automorfismien ryhmä laskea tietämättä juuria, ja jos se osoittautuu olevan ratkeamaton ryhmä, ei vastaavan polynomin juuria voi esittää peruslaskutoimitusten ja juurtamisten avulla.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Kunta on epäformaalisti kuvattuna neljän peruslaskutoimituksen suhteen suljettu joukko, jossa osittelulaki pätee. Esimerkiksi rationaaliluvut ovat kunta.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Myös joukko formula_6 on kunta, siis suljettu laskutoimitusten suhteen. Ensimmäisenä käännetään väite "yhtälön formula_7 ratkaisut ovat formula_8" muotoon "Yhtälön formula_7 juuret löytyvät kunnasta formula_6, joka on kunnan formula_11 laajennus".


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Keskiajan lopulla 4. asteen yhtälön ratkaisukaava löydettiin melko pian 3. asteen kaavan jälkeen. Viidennen asteen yhtälöstäkin saatiin Tschirnhausin muunnoksella hävitettyä 4. ja 3. asteen termit ja päästiin siis muotoon formula_13. Myöhemmin keksittiin vielä keino hävittää 2. asteen termi. Lupaavasta alusta huolimatta tämä ei auttanut - nykyään tiedetään, että yleistä ratkaisukaavaa ei ole edes muotoa formula_14 olevalle kaavalle.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Kolmannen ja neljännen asteen kaavat olivat jossain määrin erillisiä, "hatusta vedettyjä". Joseph-Louis Lagrange kehitti menetelmän, joka yhtenäisti nämä kaavat. Yksinkertaistaen 4. asteen yhtälö palautettiin 3. asteen yhtälöön ja se puolestaan 2. asteen yhtälöön. Kun samaa menetelmää käytettiin 5. asteen yhtälössä, tulos olikin 6. asteen yhtälö. Tämän voi nähdä vihjeenä siihen suuntaan, että ratkaisua ei ole.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Ensimmäisen todistuksen ongelman ratkeamattomuudelle esitti Paolo Ruffini. Todistuksessa oli aukko. Se oli kuitenkin ensimmäinen kerta, jolloin selvästi lähdettiin ongelman ratkaisemisen sijaan todistamaan ratkaisemattomuutta. Tämä oli merkittävä ajattelutavan muutos.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Ruffinin työtä tuntematta ratkeamattomuuden todisti Niels Henrik Abel. Todistus oli pätevä, mutta ei vastannut täsmällisesti siihen, milloin yhtälöllä on ratkaisu juurtamalla ja milloin ei.


title: Viidennen asteen yhtälö

text: Viimeiseen kysymykseen täsmällisen vastauksen antoi Évariste Galois, joka samalla aloitti ryhmäteoriana tunnetun matematiikan alan. Galois'n ratkaisu perustui juurien permutaatiohin. Nykyisen esitystavan kuntalaajennusten automorfismien ryhmien kautta kehitti Emil Artin.


title: Lasten mehuhetki

text: Lasten mehuhetki on Tuomari Nurmion vuonna 1981 julkaistu albumi. Albumi on julkaistu CD:nä vuonna 1988 ja uudelleenmasteroituna CD:nä vuonna 2001. Albumilta on julkaistu single "Lasten mehuhetki / Hyvästi kotimaa". Kaikkien kappaleiden säveltäjänä ja sanoittajana on Tuomari Nurmio. Sovitukset ovat Tuomari Nurmion ja Ahti Marja-ahon. Kuvassa oleva avaruuspukuun pukeutunut hahmo on Olli Eklund, jonka Nurmio valitsi kanteen erään koulun poikaoppilaista, koska Eklund näytti mielestään häneltä.


title: Lasten mehuhetki

text: A-puoli


title: Lasten mehuhetki

text: B-puoliAvustajina lisäksi Olli Eklund, Marja Uusitalo, Kari Riipinen, Veikko Karvonen ja Atte Blom.


title: Popmestarit

text: Popmestarit (Rytmi RILP 7082) on Popmuusikot ry:n järjestämien ensimmäisten pop-yhtyeiden SM-kisojen kuuden finalistin kokooma-LP. Kisat käytiin syksyllä 1970, levy ilmestyi vuonna 1971. Kyseinen levy on tätä nykyä haluttu ja hinnakas keräilyharvinaisuus. Albumista on julkaistu cd-painos syksyllä 2010.


title: Alkulukulause

text: Lukuteoriassa alkulukulause antaa alkulukujen jakauman asympoottisen arvion. Karkeasti ottaen alkulukulauseen mukaan satunnaisesti valittu positiivinen kokonaisluku "N" on todennäköisyydellä 1 / ln "N" alkuluku, missä ln "N" on "N":n luonnollinen logaritmi. "N":n kasvaessa alkuluvut käyvät yhä harvemmiksi. Esimerkiksi kun "N" = 10 000, keskimäärin joka yhdeksäs luku on alkuluku, kun taas arvolla "N" = 1 000 000 000 suunnilleen joka 21. luku on alkuluku. Alkulukulause antaa arvion tälle harvenemisnopeudelle.


title: Alkulukulause

text: Olkoon π("x") lukua "x" + 1 pienempien alkulukujen lukumäärä. Tällöin alkulukulauseen mukaan osamäärän π("x") ln("x") / "x" raja-arvo on 1, kun "x" kasvaa rajatta. Käyttäen Landaun symbolia tulos voidaan ilmoittaa muodossa


title: Alkulukulause

text: Tämä "ei" tarkoita sitä, että näiden funktioiden erotus lähenee nollaa.


title: Alkulukulause

text: Lauseen otaksui Adrien-Marie Legendre vuonna 1796, ja sen todistivat Jacques Hadamard ja Charles-Jean de la Vallée-Poussin toisistaan riippumatta vuonna 1896. Molempien todistus perustuu funktioteoriaan. Tarkemmin sanottuna he osoittivat, että Riemannin zeeta-funktiolla formula_2 ei ole nollakohtia, kun formula_3.


title: Alkulukulause

text: Carl Friedrich Gauss otaksui alkulukulausetta tarkemman asymptoottisen arvion. Määritellään logaritminen integraali Li("x") asettamalla


title: Alkulukulause

text: Tästä huomataan, että alkulukujen ”tiheyden” lähellä "t":tä tulisi olla 1 / ln "t". Funktion yhteys logaritmiin nähdään asymptoottisesta kehitelmästä


title: Alkulukulause

text: Siten alkulukulause voidaan kirjoittaa myös muodossa π("x") ~ Li("x"). Tämän etuna on se, että arvion virhetermiä voidaan pienentää. Hadamard ja de la Vallée Poussin todistivat, että


title: Alkulukulause

text: jollain positiivisella vakiolla "a", missä "O"(…) on iso O-notaatio. Arviota on parannettu muotoon


title: Alkulukulause

text: Yhteys Riemannin zeetafunktion ja π("x"):n välillä on niin vahva, että Riemannin hypoteesi parantaisi virhetermin arviota. Helge von Koch osoitti vuonna 1901, että Riemannin hypoteesi on tosi jos ja vain jos alkulukulause voidaan kirjoittaa muodossa


title: Alkulukulause

text: Vakiota ison O:n sisällä pystyi arvioimaan Lowell Schoenfeld. Riemannin hypoteesista seuraisi


title: Alkulukulause

text: kaikilla "x" ≥ 2657. Hän osoitti myös samantapaisen arvion Tšebyševin funktiolle ψ:


title: Alkulukulause

text: kaikilla "x" ≥ 73,2.


title: Alkulukulause

text: Logaritminen integraali Li("x") on suurempi kuin π("x") kaikilla riittävän pienillä luvuilla "x". Kuitenkin vuonna 1914 J. E. Littlewood todisti, että lausekkeiden suuruusjärjestys vaihtuu riittävän suurella luvulla. Ensimmäisen kerran tämä tapahtuu, kun "x" on suuruusluokkaa 10.


title: Piiri

text: Piiri tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Toronto FC

text: Toronto FC on kanadalainen jalkapalloseura Torontosta Ontariosta, joka on pelannut kaudesta 2007 alkaen ammattilaisliiga Major League Soccerissa (MLS). Maple Leaf Sports & Entertainmentin omistukseen kuuluva Toronto FC on MLS:n historian ensimmäinen ei-yhdysvaltalainen seura. Saman yhtiön omistukseen kuuluvat urheiluseuroista myös NHL-seura Toronto Maple Leafs, AHL-seura Toronto Marlies ja NBA-seura Toronto Raptors.


title: Toronto FC

text: MLS-seuran tulo Torontoon varmistui vuoden 2005 loppupuolella, kun uuden, erityisesti jalkapalloa varten rakennettavan stadionin rakentamisesta Torontoon oltiin päästy sopimukseen. Toronton kaupungin omistamalla ja Maple Leaf Sports & Entertainmentin hallinnoimalla BMO Field -stadionilla pelattiin ensimmäinen jalkapallo-ottelu 28. huhtikuuta 2007, jolloin Toronto sai vastaansa MLS:n runkosarjaottelussa Kansas City Wizardsin, ja stadionin avajaisjuhlat pidettiin toukokuussa 2007. Stadion sai nimen BMO Field pankkiyhtiö BMO Financial Groupin ostettua stadionin nimeämisoikeudet elokuussa 2006.


title: Toronto FC

text: Seuran nimi julkistettiin virallisesti toukokuussa 2006. Ennen nimen päättämistä Internetin käyttäjät pääsivät kertomaan oman näkemyksensä siitä, mikä nimi seuralla pitäisi antaa. Annetuista vaihtoehdoista Toronto FC keräsi yli 40 prosentin kannatuksen, kun muina nimivaihtoehtoina olivat Inter Toronto FC, Toronto Nationals, Toronto Northmen ja Toronto Reds.


title: Toronto FC

text: Toronto FC:n ensimmäinen päävalmentaja oli skotlantilainen Mo Johnston, joka nimettiin tehtävään elokuussa 2006. Pitkän pelaajauran luonut Johnston oli valmentanut aiemmin MLS-seura MetroStarsia/Red Bull New Yorkia, ensin apuvalmentajana vuodesta 2003 vuoteen 2005 ja sitten päävalmentajana kauden 2005 lopusta kesäkuuhun 2006. Toronto FC:n nykyinen päävalmentaja, seurahistorian kuudes, on alankomaalainen Aron Winter, jonka valinta tehtävään julkistettiin tammikuussa 2011.


title: Toronto FC

text: Toronto teki ensimmäisen pelaajasopimuksensa syyskuussa 2006 kanadalaisen keskikenttäpelaajan Jim Brennanin kanssa, joka aiemmin pelasi kymmenen vuotta Englannin kentillä. Saman vuoden marraskuussa pidettiin MLS:n laajennusdraft, jossa Toronto sai varata muiden seurojen suojaamatta jättämiä pelaajia. Joukkue varasi kymmenen pelaajaa, ensimmäisenä Los Angeles Galaxyn keskikenttäpelaajan Paulo Nagamuran. Laajennusdraftissa varatut pelaajat eivät jääneet Torontoon kauaksi aikaa; viimeinen jäljellä ollut pelaaja, Nagamura, kaupattiin toukokuussa 2007 Club Deportivo Chivas USAan. Toronto FC:n ensimmäinen pelaajakauppa oli laajennusdraftissa varatun Adrian Seriouxin kauppaaminen FC Dallasiin vaihdossa Ronnie O'Brieniin.


title: Toronto FC

text: Toronto FC pelasi ensimmäisen MLS-ottelunsa 7. huhtikuuta 2007 Chivas USAa vastaan, joka voitti ottelun 2–0. Joukkue sijoittui kaudella 2007 konferenssinsa ja liigan viimeiseksi 25 pisteellä, voitettuaan kuusi ottelua, hävittyään 17 ja pelattuaan seitsemän tasan. Se on jäänyt liigan pudotuspelien ulkopuolelle myös myöhemmillä kausilla. Vuonna 2008 perustetun Canadian Championshipin, jossa ratkaistaan Kanadan edustaja kansainväliseen CONCACAF Champions Leagueen, Toronto on kuitenkin voittanut kolmesti peräkkäin vuosina 2009–2011. Champions Leaguessa joukkue selviytyi karsintakierrokselta lohkovaiheeseen kausilla 2010–2011 ja 2011–2012.


title: Cb

text: Cb tai CB voi tarkoittaa seuraavia:


title: Cc

text: Cc viittaa seuraaviin asioihin:


title: Cg

text: Cg tarkoittaa seuraavia:


title: Ci

text: Ci tarkoittaa seuraavia:


title: Cj

text: Cj tarkoittaa seuraavia:


title: Ck

text: Ck tarkoittaa seuraavia:


title: Cn

text: Cn tarkoittaa seuraavia:


title: Cq

text: Cq tarkoittaa seuraavia:


title: Ct

text: Ct tarkoittaa seuraavia:


title: Lankila

text: Lankila on Kotkan kaupunginosa, joka sijaitsee Kymijoen Langinkoskenhaaran länsipuolella ja rajoittuu pohjoisessa valtatiehen 7. Lankila liitettiin Kymistä Kotkaan vuonna 1954 yhdessä laajan Kymin länsiosista erotetun alueen kanssa.


title: Lankila

text: Tilastoissa käytettävän aluejaon mukaisessa Lankilassa on 1 004 asukasta (31.12.2012). Lankilan kaupunginosaan kuuluu myös 370 asukkaan Pirosenvuoren alue, joten yhteensä alueilla on 1 374 asukasta.


title: Lankila

text: Lankila on pääasiassa omakotitaloaluetta, mutta kaupunginosassa on myös joitakin kerros- ja rivitaloalueita. Langinkosken länsirannat kuuluvat Lankilaan.


title: Cw

text: Cw tarkoittaa seuraavia:


title: Cx

text: Cx tarkoittaa seuraavia:


title: Cz

text: Cz tarkoittaa seuraavia:


title: Korela (Kotka)

text: Korela on Kotkan kaupunginosa, joka sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa, Hovinsaaren pohjoisosassa. Kaupunginosan länsirajana on Kymijoen Langinkoskenhaara Lankilan kaupunginosaan, pohjoisrajana valtatie 7 Kyminlinnan kaupunginosaan, idässä Hyväntuulentie Jylpyn kaupunginosaan ja etelässä Keisarinmajantie Metsolan kaupunginosaan. Korela kuuluu yhdessä Kyminlinnan kaupunginosan kanssa Korelan–Kyminlinnan tilastoalueeseen, jonka asukasluku on 809 (31.12.2012).


title: Korela (Kotka)

text: Korelan kaupunginosan alue liitettiin vuonna 1884 Kymistä Kotkaan. Alue kuului silloin Hovinsaaren kruununpuiston maihin.


title: Korela (Kotka)

text: Korela on suurimmaksi osaksi omakotitaloaluetta. Kerrostaloja on lähinnä Kotkan Opiskelija-asunnot Oy:n Koskisopen alueella. Kaupunginosan alueella sijaitsee myös Korelan ryhmäpuutarha, tavaratalo Motonet, rautakauppa Stark ja K-Market Korela.


title: Lepinkäinen (sarjakuvahahmo)

text: Lepinkäinen on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Lepinkäisen ensiesiintyminen tapahtui "Rampaging Hulk" -lehden ensimmäisessä numerossa (tammikuu 1977). Hahmon loivat Doug Moench ja Walt Simonson.


title: Lepinkäinen (sarjakuvahahmo)

text: Lepinkäisellä on suuret fyysiset voimat, joiden avulla hän voi nostaa arviolta tuhannen kilon verran. Myös Lepinkäisen refleksit, notkeus, kestävyys ja kyky sietää vammoja ovat tehostetut äärirajoilleen. Lepinkäinen voi lentää kirurgisesti häneen istutettujen antigravitaatioyksikköjen avulla (sijaitsevat Lepinkäisen selkärangassa).


title: Lepinkäinen (sarjakuvahahmo)

text: Yksikkö aktivoidaan hermoimpulssien avulla. Laitteen avulla Lepinkäinen voi lentää jopa 128 km/h. Hän kykenee myös kantamaan lentäessään noin 200 kg lastin (mukaan lukien itsensä). Muista Lepinkäisen laitteista mainittakoon hänen pukunsa, joka on tehty kestävästä terässeoksesta. Puvun metalli kestää jopa pienikaliiperisten aseiden tulitusta.


title: Lepinkäinen (sarjakuvahahmo)

text: Lepinkäisen pääasiallinen ase on kuitenkin hänen ranteisiinsa kiinnitetyt voimaiskujen ampujat. Kummassakin rannekkeessa on kaksi käyrää titaaniterää, joilla Lepinkäinen voi helposti viiltää lihaa, puuta tai kevytmetalleja.


title: Lepinkäinen (sarjakuvahahmo)

text: Rannekkeista voi myös ampua korkeataajuuksisen iskun sähköenergiaa (maksimiteho 35 000 volttia). Näiden iskujen maksimietäisyys on hieman yli kymmenen metriä tai 15 metriä mikäli Lepinkäinen ampuu yhteislaukauksen molemmista rannekkeistaan.


title: Lepinkäinen (sarjakuvahahmo)

text: Lepinkäinen on myös kokenut lähitaistelija ja hän on harjoitellut lukuisia eri taistelulajeja, kuten kung fua. Hän on myös harjaantunut veitsien ja tuliaseiden käyttäjä.


title: Poker After Dark

text: Poker After Dark on yhdysvaltalainen tunnin pituinen NBC-yhtiön myöhäisillan pokeriohjelma. Kuutena iltana viikossa tulevan ohjelman lähettäminen alkoi tammikuussa 2007 ja päättyi syyskuussa 2011, kun Yhdysvaltain liittovaltio nosti ohjelman pääsponsori Full Tilt Pokeria vastaan useita syytteitä. Ohjelmaa tuotettiin seitsemän tuotantokauden ajan.


title: Poker After Dark

text: Poker After Darkissa kilpailee joka viikko kuusi tunnettua pokeriammattilaista 120 000 dollarin palkintopotista, joka muodostuu jokaisen osallistujan 20 000 dollarin sisäänostosta ("buy-in"). Turnauksessa pelataan texas hold 'emia no limit -muodossa ja voittaja voittaa yksin koko palkintosumman. Neljännen tuotantokauden erikoisuutena ovat käteispeli- ja kaksinpeliviikot.


title: Poker After Dark

text: Ohjelman emäntänä oli kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella World Poker Tourilta tunnetuksi tullut Shana Hiatt, kolmannella Marianela Pereyra ja neljännestä kaudesta eteenpäin Leeann Tweeden. Ohjelman kommentaattorina on Ali Nejad (saksalaisessa versiossa Michael Körner).


title: Poker After Dark

text: Kuvaukset tapahtuvat yhden päivän aikana, mutta ohjelma on editoitu niin, että voittaja ratkeaa perjantain lähetyksessä. Lauantaina kisa uusitaan koosteena ("director's cut").


title: Poker After Dark

text:
1 –
Kolmannessa jaksossa pöytä jatkoi puhumista ja kiusoitteli Hellmuthia tämän yrittäessä päättää vastatako Duken all-in korotukseen. Hellmuth suuttui Shawn Sheikhanille ja jätti pöydän. Hellmuth palasi pari kierrosta myöhemmin, mutta ilmoitti ettei osallistu enää ohjelmaan ellei sääntöjä tarkenneta niin, että toista pelaajaa ei saa häiritä puhumalla tämän vuoron aikana ja siitä rangaista kuten virallisissakin turnauksissa.
2 –
Osallistujat ovat jokainen voittaneet WSOP:n pääturnauksen: Gold, Ferguson, Moneymaker ja Mortensen kerran ja Brunson ja Chan kahdesti.
3 – Osallistujista Farha, Hellmuth, Matusow ja Tony G tunnetaan erittäin puheliaina ja äänekkäinä pelaajina.
4 – Voittaja Phil "Unabomber" Laak oli pöydän ainoa pelaaja, jolla ei ole WSOP-voittoa.
5 – Kaikki pelaajat ovat olleet kommentaattoreina television pokeriohjelmissa.
6 –
Näyttelijä Jennifer Tilly on aiemmin tuotantokaudella voittaneen Phil Laakin tyttöystävä. Shana Hiattin haastattelussa Phil Gordon kertoi, että hänen mielestään pöydässä pelasi maailman kaksi parasta pokerinpelaajaa: Phil Ivey ja Patrik Antonius.


title: Poker After Dark

text: Tuotantokausi kuvattiin toukokuussa 2007 South Point Hotel and Casinolla Las Vegasissa.


title: Poker After Dark

text:
1 – kaikki pelaajat ovat voittaneet WSOP:n pääturnauksen
2 – kansainvälinen pelaajajoukko edustaa Tanskaa, Ranskaa, Suomea, Kanadaa (2) ja Italiaa
3 – pelaajat ovat moninkertaisia WSOP-rannekevoittajia
4 – pelaajat ovat kaikki voittaneet WPT-turnauksen vähintään kahdesti
5 – pelaajat ovat tunnettuja "taistelupareja"
6 – pelissä on 50 000 dollarin sisäänosto normaalin 20 000 dollarin sijaan
7 – pelaajat esiintyvät ohjelman alkutunnuksessa


title: Poker After Dark

text: Kolmas tuotantokausi kuvattiin lokakuussa 2007 South Point Hotel and Casinolla Las Vegasissa.


title: Poker After Dark

text:
1 – pöytä koostui FullTiltPokerin kilpailun voittaneen Ken Lightin suosikkipelaajista.
2 – pelaajat ovat innokkaita golffaajia.
3 – pelaajat tunnetaan äänekkäistä pelipöytätavoistaan.
4 – pelaajat ovat WSOP:n pääturnauksen voittajia.
5 – pöydässä pelasi kolme pokeripariskuntaa (Jennifer Harman & Marco Traniello, David Benyamine & Erica Schoenberg ja Jennifer Tilly & Phil Laak)
6 – pelaajat ovat toimineet kommentaattoreina pokeriohjelmissa.


title: Vitalogy

text: Vitalogy on yhdysvaltalaisen rock-yhtyeen Pearl Jamin kolmas studioalbumi, se julkaistiin vuoden 1994 lopulla. Albumia monesti pidetään yhtyeen viimeisimpänä mestariteoksena, vaikka tästäkin asiasta on oltu monta eri mieltä. Albumi on viimeinen, jossa rumpuja soittaa Dave Abbruzzese, hänen tilalleen tuli mm. ennen Red Hot Chili Peppersissä soittanut Jack Irons, joka ehti soittaa rumpuja albumin kappaleessa "Hey Foxymophandlemama, That's Me".


title: Vitalogy

text: Albumi on löysästi konseptimainen, monet kappaleet käsittelevät terveyttä ja yleistä hyvinvointia. Tunnetuimmat kappaleet lienevät "Better Man", "Corduroy" ja "Spin the Black Circle", josta jälkimmäinen kertoo laulaja Eddie Vedderin vinyylilevyjen ihailusta, "Better Man" on alun perin Eddie Vedderin aiemman yhtyeen Bad Radion kappale.


title: Vitalogy

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Pearl Jam, ellei toisin mainittuMuut:


title: Scotty Nguyen

text: Thuan "Scotty" Nguyen (s. 28. lokakuuta 1962, Nha Trang, Vietnam) on vietnamilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Nguyen muutti Vietnamista Yhdysvaltoihin vuonna 1978. Nguyenin lempinimi on "The Prince of Poker" (Pokerin prinssi). Vuosien 2000–2004 välillä Nguyen oli rahasijoilla yli sadassa pokeriturnauksessa.


title: Scotty Nguyen

text: Scotty Nguyen voitti World Series of Pokerin (WSOP) pääturnauksen ja miljoonan dollarin ykköspalkinnon vuonna 1998. Kaikkiaan hänellä on viisi WSOP:n voittoranneketta. Vuonna 2008 hän voitti WSOP:n arvostetun 50 000 dollarin H.O.R.S.E.-turnauksen. Hän sijoittui vuoden 2007 WSOP:n pääturnauksessa sijalle 11 jääden finaalipöydän ulkopuolelle.


title: Scotty Nguyen

text: Päästyään sitä ennen useasti World Poker Tourilla finaalipöytään, Nguyen otti viimein WPT-voiton tammikuussa 2006 Gold Strike World Poker Open -turnauksessa.


title: Scotty Nguyen

text: Kesäkuussa 2011 Nguyenin pokeriuran turnausansiot ylittivät 11,3 miljoonaa dollaria. Hänellä on yli 40 pokeriturnausvoittoa. Nguyen on lopettanut käteispelit joitakin vuosia sitten ja siirtyi pelaamaan ainoastaan turnauksia Cherokee-kasinon sponsoroimana. Nykyisin Nguyen edustaa Expekt-nettipokerihuonetta.


title: Jäänmurtaja Voima (1916)

text: Jäänmurtaja Voima oli vuonna 1924 käyttöön otettu Suomen merenkulkulaitoksen jäänmurtaja.


title: Jäänmurtaja Voima (1916)

text: Alus oli alun perin Tallinnassa vuonna 1916 rakennettu ja saksalaisten vuonna 1917 kattiloilla varustama keskeneräinen Hanse-niminen jäänmurtaja.


title: Jäänmurtaja Voima (1916)

text: Helsinkiläinen varustamo John Nurminen Oy osti keskeneräisen murtajan vuonna 1919 ja hinautti sen Helsinkiin. Kauppaan sisältyivät kaksi savupiippua hormeineen, runkoon asennetut höyrykattilat, viisi ankkuria, kaksi kuuden lukon ankkurikettinkiä, koko joukko pumppuja, venttiileitä ja teräksestä valettuja kansirakenteiden osia sekä laatikoittain koneenosia, pultteja ja muttereita - siis kaikkea mistä Suomessa oli tuolloin huutava puute. Aluksessa oli vain peräpotkuri, mutta sen keularuumaa rakennettaessa oli otettu huomioon mahdollisuus asentaa keulakone ja keulapotkuri.


title: Jäänmurtaja Voima (1916)

text: Vuonna 1922, kun voimakas jäänmurtaja Wäinämöinen jouduttiin Tarton rauhan ehdoilla luovuttamaan Virolle, Nurminen tarjosi tätä hankintaansa valtiolle. Neuvotteluista tuli pitkät ja vaikeat. Lopulta asiantuntijoiden mielipide ratkaisi. Asiasta äänestettäessä vastustajat jäivät selvään vähemmistöön. Vuoden 1923 tulo- ja menoarvioon otettiin 17 miljoonan markan määrärahan jäänmurtaja Hansen ostamista ja kunnostamista varten. Vastaavan aluksen rakentaminen alusta asti olisi nimittäin maksanut moninkertaisen summan, eikä mikään suomalainen telakka ollut vielä valmis urakkaan. Hietalahden telakka sai tehtäväkseen aluksen rakentamisen vaatimuksia vastaavaksi, mikä merkitsi lähinnä sitä, että aluksen keula muotoiltiin uudelleen jotta siihen voitiin asentaa keulakone ja keulapotkuri.


title: Jäänmurtaja Voima (1916)

text: Alus oli mitoiltaan 64,2 metriä pitkä, 14,2 metriä leveä, ja sen syväys oli 5,9 metriä, uppoama 2 070 tonnia ja koneteho 4 100 hevosvoimaa, eli toiseksi voimakkain jäänmurtaja siihen asti Wäinämöisen jälkeen. Aluksessa oli hiililämmitys, täydellinen sähköistys, kallistus- ja trimmitankit sekä uutena erikoisuutena höyryllä toimiva tuhkanpoistojärjestelmä, jollainen asennettiin Sampoon vasta vuonna 1950.


title: Jäänmurtaja Voima (1916)

text: Alus sai uuden nimen Voima. Alusta pidettiin kaikin puolin hyvin onnistuneena jäänmurtajana Se liikkui erittäin ketterästi ahtojäissä ja jätti jälkeensä leveän uoman.


title: Jäänmurtaja Voima (1916)

text: Voima oli 1920-luvulla laivaston tykki- ja miinakoululaivana S-luokan torpedoveneiden jouduttua käyttökieltoon torpedovene S2:n tuhouduttua myrskyssä. Myös sotavuosina Voima oli aseistettu, vaikka se ei osallistunutkaan sotatoimiin muutamaa ilmatorjuntatapausta lukuun ottamatta.


title: Jäänmurtaja Voima (1916)

text: Alus luovutettiin Neuvostoliitolle vuonna 1944 osana sotakorvauksia. Se sai uuden nimen Malygin. Alukseen vaihdettiin 1950-luvulla öljypolttimet, ja se palveli 1970-luvulle asti, jolloin alus kaikessa hiljaisuudessa romutettiin Italiassa, jonne Neuvostoliitto vakituisesti myi poistetut työ- ja sota-aluksensa.


title: JL Audio

text: JL Audio on yhdysvaltalainen High End -tason audiolaitevalmistaja.


title: JL Audio

text: Vuonna '92 IASCA kilpailujärjestön loppukilpailussa jaettiin palkintoja yhteensä 80 autolle, joista 52:ssa oli JL Audio subwooferit, vuonna 2004 11 eri JL-tuotetta palkittiin Yhdysvalloissa parhaaksi hintaluokassaan Autosound Grand Prix Avardilla. Nykyään JL Audion tuotteita myydään 59 maassa. JL Audio on palkittu myös USA:n jälleenmyyjien myöntämällä "Best overall car audio company" palkinnolla jo viisi kertaa peräkkäin.


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: Vastaus on nimi kahdelle eri Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvälle hahmolle, Aaron Nicholsonille ja David Ferrarille. Nicholsonin ensiesiintyminen tapahtui "Spectacular Spider-Man" -lehden numerossa 92. Tämän Vastauksen kuoleman jälkeen YPKVV:n agentti David Ferrari otti nimen käyttöönsä "Captain America" -lehden numerossa 42.


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: Vastaus esiintyi Suomessa ensimmäistä kertaa "Hämähäkkimies"-lehden numerossa 2 (1987).


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: Aaron Nicholson toimi uransa alussa Kingpinin kätyrinä. Tätä ennen hän oli toiminut HYDRAn Las Vegasin haaraosaston tappajana. HYDRA kuitenkin halusi lisätä Nicholsonin voimia ja niin Harlan Stillwellin, nerokkaan tiedemiehen keksintöjen avulla Nicholson muutettiin Vastaukseksi.


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: Siirryttyään pois HYDRAn palveluksesta, Vastaus toimi Kingpinin alaisena taistellen useita kertoja Hämähäkkimiestä ja Mustaa Kissa vastaan. Lopulta Vastaus uhrasi henkensä elvyyttääkseen Tikarin omalla elämänenergiallaan ja pelastaakseen näni Kingpinin kuolemaisillaan olevan vaimon.


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: Myöhemmin Vastaus kuitenkin huomasi tajuntansa säilyneen ja liittoutui Tohtori Mustekalan kanssa. Lyhytaikainen liitto päättyi kuitenkin roistojen taisteluun ja Mustekala tuhosi Vastauksen. Näinä aikoina Vastaus on nähty Lautta-nimisessä, superrikollisille tarkoitetussa vankilassa.


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: David Ferrari oli entinen YPKVV:n agentti ja kokenut sotilas USA:n armeijassa. Salaisesti hän kuitenkin oli Purppuradynamon liittolainen. Myöhemmin YPKVV:n tehdessä isku AIM:in salaiseen päämajaan Ferrarin oletettiin kuolleen.


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: Ferrari kuitenkin päätti käyttää tapahtunutta omien tarkoitusperiensä ajamiseen ja huumasi YPKVV:n johtajan Nick Furyn tahtonsa alaiseksi. Liittotuessaan uudelleen Purppuradynamon kanssa Ferrari kaavaili varastavansa Khamistanista ydinaseita maailman valloitustaan varten. Ferrarin suunnitelmat kuitenkin romuttuivat Kapteeni Amerikan puututtua tapahtumiin.


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: Ensimmäisellä Vastauksella, Aaron Nicholsonilla oli salaperäinen kyky kehittää minkä tahansa tilanteen vaatima supervoima, eli "vastaus" kulloiseenkin ongelmaan/tilanteeseen. Kyvyn tarkka toimintaperiaate ja laajuus eivät ole tiedossa.


title: Vastaus (sarjakuvahahmo)

text: Toisella Vastauksella ei ollut edeltäjänsä supervoimia. Hän oli kuitenkin onnistunut moninkertaistamaan fyysiset voimansa.


title: Vala Mal Doran

text: Vala Mal Doran on kuvitteellinen henkilö televisiosarjassa "Tähtiportti". Häntä esittää Claudia Black. Vala esiintyi sarjassa satunnaisesti kahdeksannella ja yhdeksännellä tuotantokaudella ja liittyi pysyvästi sarjaan kymmenennellä tuotantokaudella.


title: Vala Mal Doran

text: Vala on alun perin ympäri galaksia tunnettu varas, joka käyttää viettelystaitojaan saadakseen haluamansa. Hän on entinen isäntä goa'uld Qeteshille. Tutustuessaan TP-1:een hän väittää, että tok'rat lopulta järjestivät kapinan häntä vastaan ja poistivat hänen symbioottinsa. Vala kertoo myös, että tok'rat unohtivat kertoa Qeteshin orjuuttamille kyläläisille, että heitä kaltoin kohdellut henkilö ei ollut Vala itse vaan häntä ohjannut goa'uld. Tämän seurauksena Valan symbiootin poiston jälkeen kyläläiset kivittivät hänet luullen häntä Qeteshiksi. Tok'rat luultavasti pelastivat Valan kuolemalta ja hoitivat hänet kuntoon. Seurauksena tästä Valalla on naqahdahia veressään, ja hän voi käyttää goa'uldien teknologiaa kuten esimerkiksi näiden parannuslaitetta. Lisäksi huijariluonteestaan huolimatta - ja sen vuoksi - hän pystyy auttamaan SGC:n henkilökuntaa monissa vaikeissa tilanteissa.


title: Vala Mal Doran

text: Ei ole varmaa, kuinka kauan Vala oli isäntänä. Se, että kyläläiset tunnistivat Valan ennen kuin hänet otettiin isännäksi, osoittaisi että hänen isännäksi ottamisestaan ei ole kulunut kovin pitkä aika. Tämän vuoksi hän on myös suurin piirtein niin vanha kuin näyttää ulkoisestikin olevan, mikä on poikkeavaa verrattuna muihin goa'uldeihin, joiden isännät voivat olla tuhansia vuosia vanhoja.


title: Vala Mal Doran

text: Vala Mal Doran tapaa Daniel Jacksonin yrittäessään kaapata tau'rien Prometheus-avaruusaluksen itselleen, ja heidän välilleen syntyy eräänlainen viha-rakkaus-suhde. Yhdeksännen tuotantokauden alussa Vala on jonkin aikaa TP-1:n matkassa laitettuaan Danielin ranteeseen rannekkeen, joka estää heitä poistumasta toistensa lähettyviltä pyörtymisen tai lopulta kuoleman uhalla. Myöhemmin Vala estää uhrautuvasti orien priorien yrityksen tunkeutua Linnunrata-galaksiin supertähtiportin kautta, ja joutuu tällöin vahingossa orien kotigalaksiin. Siellä hän sopeutuu uskonnolliseen kyläyhteisöön, kunnes huomaa olevansa raskaana ilman hedelmöitystä. Välttyäkseen kyläläisten rangaistukselta aviottoman lapsen takia hänen on mentävä naimisiin paikallisen Tomin-nimisen miehen kanssa, joka on sokean uskovainen ja aikoo taistella orien puolella tulevassa sodassa Linnunradalla. Vala saa otettua muinaisten kommunikointilaitteella yhteyttä SGC:hen ja kertoo, että orit ovat hyökkäämässä heidän galaksiinsa. Hän kertoo myös olevansa raskaana kantaen orien lasta. Kymmenennellä tuotantokaudella Vala liittyy pysyvästi TP-1:een. Hänellä on taitoja, tietoja ja yhteyksiä, joita SGC:llä ei ole. Hän on myös synnyttänyt Oricin, Adrian.


title: Alceste

text: Alceste on Christoph Willibald Gluckin säveltämä kolminäytöksinen traaginen ooppera. Sen alkuperäisen italiankielisen libreton on Euripidestä mukaillen kirjoittanut Ranieri da Calzabigi. Ooppera sai ensiesityksensä Wienin "Burgtheaterissa" 26. joulukuuta 1767. Gluck sovitti oopperan myös ranskaksi, jolloin libretistinä toimi Marie François Louis Gand Leblanc Roullet. Ranskankielinen versio ensiesitettiin "Académie Royale de Musique’issa" 23. huhtikuuta 1776. "Alceste" on yksi Gluckin niin kutsutuista reformioopperoista, joissa säveltäjä uudisti oopperan muotokieltä palauttamalla musiikin tukemaan draamaa.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Linnunpelätin (, tunnetaan Suomessa myös nimellä "Variksenpelätti") on kuvitteellinen sarjakuvahahmo, joka esiintyy DC Comicsin julkaisemissa sarjakuvissa. Linnunpelätin tunnetaan erityisesti yhtenä Batmanin vihollisista, ja hahmo on yksi DC Comicsin sarjakuvamaailman kuuluisimmista superroistoista. Hahmon loivat piirtäjä Bob Kane ja käsikirjoittaja Bill Finger, ja se teki ensiesiintymisensä vuoden 1941 syksyllä "World’s Finest Comics" -lehden kolmannessa numerossa. IGN listasi Linnunpelättimen 58. sijalle sadan parhaan sarjakuvaroiston listallaan vuonna 2009.