title: Sosiaalidemokraatit (Tanska)

text: Sosiaalidemokraatit nousivat maan suurimmaksi puolueeksi vuoden 2015 vaaleissa kasvattaen ääni- ja paikkamääräänsä, mutta puolueen johtama punainen blokki hävisi niukasti oikeisto-opposition siniselle blokille. Vaalituloksen myötä Thorning-Schmidt ilmoitti hallituksensa eroavan ja hän kertoi itse väistyvänsä puolueen puheenjohtajan paikalta.


title: Toimitusketju

text: Toimitusketjulla tarkoitetaan toimintojen kokonaisuutta, jossa tavarat liikkuvat raaka-ainevaiheesta lopulliselle käyttäjälle. Loppukäyttäjä voi olla yksittäisen kuluttajan lisäksi myös yritys tai muu organisaatio.


title: Toimitusketju

text: Toimitusketju koostuu kolmesta komponentista: materiaalivirta, rahavirta ja informaatiovirta. Ketjuun kuuluvat myös kaikki organisaatiot ja prosessit, jotka osallistuvat näiden virtojen käsittelyyn.


title: Toimitusketju

text: Supply Chain Councilin kehittämässä SCOR (Supply Chain Operations Resources) –mallin mukaisesti toimitusketjun prosesseja pyritään standardisoimaan yrityskohtaisesti, jotta prosessien historiatietoa pystytään hyväksikäyttämän tehokkaasti. Luonnollisesti tässä iso tekijä on informaatioteknologian tehokas hyväksikäyttäminen.


title: Toimitusketju

text: Materiaalivirran ylävirtaan liittyy hankinta. Yrityksen ylävirtaan kuuluvat sen tavaratoimittajat ja mahdollisesti niiden tavara-/raakamateriaalitoimittajat. Kuljetuksien lisäksi materiaalivirran luonnollisena osana on varastointi. Varsinkin ylävirrassa toimitukset ovat varastojen välisiä kuljetuksia.


title: Toimitusketju

text: Usein materiaalivirrasta puhuttaessa mietitään kuitenkin vain alavirtaan liittyviä prosesseja, eli toimittamista asiakkaalle. Miten tavara toimitetaan eteenpäin jatkojalostuksen jälkeen? Nykytrendin mukaisesti logistiikan osia tai koko yrityksen toimitusketju on saatettu ulkoistaa kolmannelle osapuolelle (3PL, "third-party logistics"). Palveluvarastojen kautta esim. tukkuyritykset eivät välttämättä koskaan näe myymiään tuotteita. Ylävirrassa tavara toimitetaan palveluvarastoon ja alavirrassa palveluvarastosta suoraan asiakkaalle. Suomen suurimmat palveluvarastot ovat Itella Logistiikalla.


title: Toimitusketju

text: Informaatio koostuu materiaalivirran prosessien mukaisista tiedoista. Informaation käsittelyn toimintoja ovat tukemassa tukitoiminnot, joita voivat olla esimerkiksi tuoterekisterit ja asiakasrekisterit. Ennen toimittamisessa kulkenut paperimäärä oli suuri, mutta nykyaikaisten järjestelmien ansiosta suuri osa paperille tulostettavasta informaatiosta on siirretty sähköiseen muotoon.


title: Toimitusketju

text: Toimitusketjun läpinäkyvyys tarkoittaa yhteistyökumppanien välistä tiedonsiirtoa, jotta toimitusketjun ylävirrassa toimittajat pystyvät ennakoimaan paremmin tulevan kysynnän määrän. Toimitusketjun seurantaa käytetään hyväksi operatiivisen toiminnan suunnitteluun yhä pienempien yritysten osalla (näkymä toimitusketjun läpi: inbound, warehousing, outbound). Informaatioteknologian ratkaisut ovat toimitusketjun osalta siis ratkaisevassa osassa sen tehostamisen ja seurantatiedon hyväksikäytön alueilla.


title: Toimitusketju

text: Rahavirta voidaan näkökulmasta riippuen nähdä myös informaatiovirtana. Logistiikkakustannukset ovat keskimäärin 11,5% suomalaisten yritysten liikevaihdosta, ja 17% bruttokansantuotteesta. Rahavirta siis on huomattava, joten sen reaaliaikaisuus on erityisen tärkeää. Informaatiovirran hyödyntäminen mm. materiaalivirran seuraamisen osalta on oleellista. Rahavirta voi kulkea toimittajalta asiakkaalle esimerkiksi myös hyvitysten tai vahingonkorvausten muodossa.


title: Helsingin uimastadion

text: Uimastadion on Helsingin Eläintarhan alueella sijaitseva maauimala. Se sijaitsee Olympiastadionin koillispuolella. Uimastadion valmistui alun perin Helsingin vuoden 1940 olympialaisten kilpa-areenaksi, jotka sotien vuoksi järjestettiin vuonna 1952. Nykyään se toimii Kumpulan maauimalan ohella suosituimpana Helsingin uimalana kesäisin.


title: Helsingin uimastadion

text: Uimastadion rakennettiin Helsinkiin vuoden 1940 olympialaisia varten. Sodan vuoksi olympialaisia ei tuona vuonna kuitenkaan pidetty, mutta uimastadion oli käytössä vuoden 1952 kesäolympialaisissa. Uimastadionin suunnitteli arkkitehti Jorma Järvi, ja siitä tuli funkkistyylinen pelkistetty valkoinen rakennus. Rakennustyöt kestivät sodan vuoksi kauan, ja se oli kokonaan valmis vuonna 1947. Valmiita altaita käytettiin sodan aikana pitkään silli- ja juuresvarastona.


title: Helsingin uimastadion

text: Kansainvälisen uimaliiton mukaan allasveden lämpötilan tuli olla 22 astetta, nykypäivänä vaaditaan 27 astetta. Laitteet ulkoaltaan veden lämmittämistä varten tilattiin ulkomailta mutta ne tuhoutuivat, kun niitä kuljettanut laiva upotettiin sodan sytyttyä.


title: Helsingin uimastadion

text: Uimastadionia käytetään nykyään kansalaisten virkistyspaikkana. Se on avoinna toukokuun alkupuolelta syyskuun loppupuolelle. Se on suosittu paikka, ja kesäpäivinä siellä käy noin 5 000 uimaria päivässä. Stadionilla on vierekkäin kolme uima-allasta: 50 metrin kuntouintiallas, hyppyallas ja lastenallas, ja niistä hieman sivussa lisäksi pieni pyöreä kahluuallas. Hyppyaltaalla on kaksi 1 metrin ja kaksi 3 metrin ponnahduslautaa ja hyppytorni, jossa on tasanteet 5 metrin, 7,5 metrin ja 10 metrin korkeudella, sekä 1 metrin tasanne hyppytornin edessä. Hyppytornin käyttö on ohjattua ja vaatii uimavalvojan. Yhden ja kolmen metrin ponnahduslaudat ovat lähes aina asiakkaiden vapaasti käytettävissä. Kuitenkin esimerkiksi seurojen tullessa harjoittelemaan stadionille 3 metrin ponnahduslauta saattaa olla varattuna.


title: Helsingin uimastadion

text: Alueella on myös vesiliukumäki, kuntosali, koripallokenttä, lentopallokenttä, pöytätennis ja kahvila. Kuntosali on avoinna ympäri vuoden. Normaalien aukioloaikojen ulkopuolella stadionia käytetään muiden vesilajien harjoittelupaikkana, esimerkiksi sukelluskoulut käyttävät hyppyallasta harjoittelupaikkana. Helsingin toinen suosittu maauimala on Kumpulan maauimala.


title: Helsingin uimastadion

text: Uimastadionilla kuvattiin myös "Summeri"-ohjelmaa vuosina 2003–2009.


title: Sosialistinen kansanpuolue

text: Sosialistinen kansanpuolue (, lyh. SF) on tanskalainen punavihreä puolue, joka kuuluu europarlamentissa Pohjoismaiden vihreän vasemmiston liittoon ja se on täysjäsen Euroopan vihreässä puolueessa. Sosialistinen kansanpuolue on Suomen Vasemmistoliiton sisarpuolue.


title: Sosialistinen kansanpuolue

text: Sosialistisen kansanpuolueen perusti 15. helmikuuta 1959 Aksel Larsen, joka oli aiemmin toiminut Tanskan kommunistisen puolueen puheenjohtajana vuosina 1932–1958. Larsen oli erotettu hänen arvosteltuaan Neuvostoliiton interventiota Unkariin 1956. Häntä seurasi suuri joukko puolueen jäsenistöä. Vuoden 1960 vaaleissa 11 SF:n edustajaa pääsi kansankäräjille ja kommunistinen puolue menetti kaikki paikkansa.


title: Sosialistinen kansanpuolue

text: 1960-luvulla Sosialistinen kansanpuolue toimi ydinaseita ja ydinvoimaa vastaan rauhanliikkeessä ja vastusti 1972 Tanskan EEC-jäsenyyttä. Puolue on myös vastustanut kansanäänestyksissä Euroopan yhtenäisasiakirjaa, Amsterdamin sopimusta ja euron käyttöönottoa. Villy Søvndalin toimiessa puheenjohtajana vuosina 2005–2012 puolue on alkoi suhtautua myönteisemmin Eurooppa-integraatioon.


title: Sosialistinen kansanpuolue

text: Vuoden 2007 vaaleissa SF sai 13,0 % äänistä ja 23 paikkaa, yli kaksi kertaa edellisten vaalien verran, mikä teki siitä suurimman voittajan. Se on puolueen toiseksi paras vaalitulos kautta aikain ja puolueesta tuli Tanskan neljänneksi suurin. Vuoden 2011 vaaleissa SF:n kannatus laski alle kymmeneen prosenttiin ja paikkamäärä laski seitsemällä.


title: Konservatiivinen kansanpuolue

text: Konservatiivinen kansanpuolue (, lyh. KF) on tanskalainen keskusta-oikeistolainen konservatiivipuolue, joka on International Democrat Unionin (IDU) ja Euroopan kansanpuolueen (EPP) jäsen. Tanskassa Konservatiivinen kansanpuolue on osa Venstren johtamaa sinistä, eli oikeistolaista blokkia.


title: Konservatiivinen kansanpuolue

text: Historiallisesti konservatiivit ovat kilpailleet keskusta-oikeiston johtoasemasta ja samasta äänestäjäkunnasta Venstren kanssa. Sosiaalidemokraattien nousun myötä puolueet ovat kuitenkin toimineet yhteistyössä keskenään. Venstreen verrattuna Konservatiivinen kansanpuolue on nähty enemmän urbaanina ja talousliberaalina puolueena.


title: Konservatiivinen kansanpuolue

text: Konservatiivinen kansanpuolue on perustettu vuonna 1915 "Højren" () pohjalle. Puolueen nuorisojärjestöä, vuonna 1905 perustettua "Konservativ Ungdomia", pidetään maailman vanhimpana poliittisena nuorisojärjestönä.


title: Konservatiivinen kansanpuolue

text: Ensimmäisen kerran puolue oli yhdessä Venstren kanssa hallituksessa vuosina 1950–1953. Konservatiivinen kansanpuolue on osallistunut useisiin hallituksiin ja se on ollut viimeksi Venstren johtamassa hallituksessa vuosina 2001–2011. Konservatiivien ainoa oma pääministeri on ollut Poul Schlüter vuosina 1982–1993.


title: Konservatiivinen kansanpuolue

text: Puolue on 1980-luvun ja 1990-luvun alun kukoistuskautensa jälkeen kuihtunut 2000-luvun aikana pienpuolueeksi. Konservatiivisen kansanpuolueen ongelmana on yleisesti pidetty sitä, ettei se ole kyennyt erottautumaan tarpeeksi muista sinisen blokin puolueista.


title: Konservatiivinen kansanpuolue

text: Vuoden 2011 vaaleissa puolue sai 4,9 % äänistä ja kahdeksan paikkaa kansankäräjille.


title: Aku Sajakorpi

text: Lauri Antero Aku-Paulus Sajakorpi (s. 1976) on tamperelainen näyttelijä, laulaja, viihdetaiteilija ja yrittäjä.


title: Aku Sajakorpi

text: Näyttelijänä ja laulajana Sajakorpea on nähty vierailijana mm. Tampereen Työväen Teatterissa, Tampere-talossa, Operettiteatteri BRAVO!:ssa sekä Tampereen Komediateatterissa, jossa hän on työskennellyt vakituisena vierailijana vuodesta 2005 alkaen, esiintyen ensin musikaalien ja musiikkinäytelmien päärooleissa, sittemmin myös puhenäytelmissä. Sajakorpi on ollut mukana myös Juhlateatteri Ismo Sajakorven produktioissa Tunteen Palo (Linnanmäen Peacock-teatteri, Toppilan Möljän kesäteatteri, 2008) ja Lindström 160v –juhlashow (Finlandia-talo, 2008).


title: Aku Sajakorpi

text: Sajakorpi on myös erittäin kokenut yhtyelaulaja. Hän on perustajäsen vuonna 1996 perustetussa viisihenkisessä vokaaliyhtye Passion Ensemblessä, jonka a cappella -ohjelmisto koostuu vokaalimusiikista renessanssin ja barokin ajalta. Passion Ensemble on konsertoinut ympäri Suomea mm. Hämeenlinnan kansainvälisillä kirkkomusiikkijuhlilla. Savonlinnan oopperajuhlakuoron mieskvartetin ja sekakvartetin kanssa Sajakorpi on esiintynyt mm. Savonlinnan Oopperajuhlilla, Vaasan Musiikkijuhlilla sekä Helsingin Juhlaviikoilla.


title: Aku Sajakorpi

text: Sajakorpea on kuultu pirkanmaalaisten kuorojen ja orkestereiden tenorisolistina. Sajakorpi on laulanut myös useissa jazz-, blues-, soul- ja popmusiikin kokoonpanoissa.


title: Aku Sajakorpi

text: Lokakuussa 2016 Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliitto antoi Sajakorvelle Suomen näyttämötaiteen hopeisen ansiomerkin 20 vuoden toiminnasta punaisin ruusukkein tunnustuksena tuloksellisesta työstä Suomen teatterielämän hyväksi.


title: Liberal Alliance

text: Liberal Alliance on tanskalainen liberaalipuolue, joka tunnettiin nimellä "Ny Alliance" 27. elokuuta 2008 asti. Puolueen perustajia olivat kansanedustaja Naser Khader ja europarlamentaarikot Anders Samuelsen ja Gitte Seeberg. Ensimmäisissä vaaleissa puolue sai viisi paikkaa 179:stä kansankäräjille. Khader ja Seeberg jättivät sittemmin puolueen sisäisten erimielisyyksien takia.


title: Liberal Alliance

text: Puolueen perustajista Anders Samuelsen ja Naser Khader edustivat aiemmin Radikaalia Vensteä ja Gitte Seeberg Konservatiivista kansanpuoluetta. Alun perin Ny Alliance -nimellä toimineen puolueen perustamisen taustalla oli halu uskottavan vaihtoehton luomiseksi Tanskan kansanpuolueelle, minkä tukea valtaa tuolloin pitänyt keskusta-oikeistolainen hallitus tarvitsi pitääkseen enemmistönsä kansankäräjillä.


title: Liberal Alliance

text: Alkuvaiheessa puolue kuvasi itseään keskustapuolueeksi, joka ottaa parhaat puolet sosiaaliliberalismista ja sosiaalisesta konservatismista. Seebergin jätettyä puolueen vuonna 2008 "sosiaalisesta konservatismista" luovuttiin, ja puolue muutti nimensä nykyiseen muotoonsa. Kahden jäljelle jääneen perustajan välillä oli silti huomattavia aatteellisia erimielisyyksiä, ja Khaderin jätettyä puolueen vuonna 2009 se omaksui Samuelsenin johdolla klassisen liberaalin identiteetin.


title: Liberal Alliance

text: Historiansa aikana Liberal Alliancella on ollut kaksi johtajaa:


title: Kuninkaantien lukio

text: Kuninkaantien lukio on Espoon keskuksessa toimiva lukio. Koulu toimii heinäkuussa 2003 valmistuneessa Kaivomestari-rakennuksessa, jossa sijaitsevat myös Keski-Espoon uimahalli, liikuntahalli, fysioterapia ja Espoon työväenopiston käytössä olevia tiloja. Lukiossa on noin 35 opettajaa ja rehtorina toimii Merja Rytsy.


title: Kuninkaantien lukio

text: Kuninkaantien lukiossa on painotuksena media sekä tietotekniikka. Painotus näkyy käytännössä yksittäisinä koulukohtaisina kursseina, joita voi valita esimerkiksi tietotekniikassa, multimediassa, äidinkielessä sekä uskonnossa, mutta myös työskentelyssä yleisesti. Koulussa on opiskelukäytössä yli 70 tietokonetta. Lukiossa voi myös opiskella peliohjelmointia.


title: Kuninkaantien lukio

text: Lukio sijoittui STT:n lukiovertailussa keväällä 2012 sijalle 149 ja keväällä 2013 sijalle 109. Vuonna 2014 pakollisten aineiden lukiovertailussa Kuninkaantien lukio oli puolestaan sijalla 15. Valtion taloudellinen tutkimuskeskus (VATT) teki vuosina 2002–2013 tutkimuksen, jossa arvioitiin lukioiden laatua. Tutkimuksen mukaan julkisuudessa esitetyt erilaiset lukiovertailut ovat harhaanjohtavia, eikä lukioita voida luotettavasti asettaa paremmuusjärjestykseen niiden laadun perusteella.


title: Viininpunainen

text: Viininpunainen tai Bordeaux'n punainen ja burgundinpunainen ovat tummia, punertavia värisävyjä. Burgundinpunainen on sävyltään vähän Bordeaux'n punaista kirkkaampi ja vaaleampi. Kumpikin on saanut nimensä alueella tuotetun viinin värin mukaisesti. Viininpunainen on myös ruskean ja purppuran väliväri.


title: Viininpunainen

text: Kuitenkin yleisessä kielenkäytössä kummastakin värisävystä käytetään kollektiivista nimitystä viininpunainen.


title: Viininpunainen

text: Burgundinpunainen on eri kansainvälisten värikoodien mukaisesti:


title: Viininpunainen

text: Bordeaux'n punainen eri kansainvälisten värikoodien mukaisesti:


title: Twink

text: John Charles ”Twink” Alder (s. 29. marraskuuta 1944 Colchester, Essex, Englanti) on englantilainen muusikko ja näyttelijä. Hän oli keskeisiä hahmoja Englannin psykedeelisessä liikkeessä ja underground-musiikissa 1960- ja 1970-luvuilla. Lempinimi ”Twink” tulee tiettävästi samannimisestä shampoosta.


title: Twink

text: Twink aloitti musiikkiuransa paikallisessa The Fairies -yhtyeessä. Vuonna 1965 hän muutti Lontooseen ja liittyi rumpaliksi Tomorrow-nimiseen yhtyeeseen, jossa kitaristina toimi myöhemmin Yes-yhtyeessä soittanut Steve Howe. Psykedeelistä rockia soittanut Tomorrow oli suosittu yhtye underground-piireissä. Vuonna 1968 Twinkistä tuli The Pretty Things -yhtyeen rumpali ja hän soittaa levyllä "S.F. Sorrow", jota pidetään ensimmäisenä ns. ”rock-oopperana”.


title: Twink

text: Seuraavana vuonna hän levytti ensimmäisen sooloalbuminsa "Think Pink". Levyn tuottajana oli Mick Farren. Albumilla soittivat The Deviants -yhtyeen jäsenet ja lisäksi muun muassa Steve Peregrin Took Tyrannosaurus Rex -yhtyeestä. Twinkin ja Deviants-miesten (Duncan Sanderson, Paul Rudolph ja Russell Hunter) yhteistyö jatkui myöhemmin Pink Fairies -yhtyeessä. Twink oli mukana yhtyeessä vuoden 1971 loppuun, jolloin hän erosi henkilökohtaisista syistä johtuen. Sittemmin hän on ollut mukana yhtyeen uudelleenkokoontumisissa.


title: Twink

text: Myöhempinä vuosina Twink on tehnyt yhteistyötä muun muassa Syd Barrettin ja Hawkwind-yhtyeen jäsenten kanssa. Hänellä on ollut myös oma levy-yhtiö, Twink Records. Twink on toiminut myös näyttelijänä englantilaisissa televisiosarjoissa 1980-luvulla.


title: John Campbell (filosofi)

text: John Campbell (s. 1956) on skotlantilaissyntyinen filosofi, joka toimii Kalifornian yliopiston (Berkeley) Willis S. and Marion Slusser -oppituolin filosofian professorina. Ennen siirtymistään Berkeleyhin Cambell opetti Oxfordin yliopistossa useita vuosia toimien mm. Wilde-oppituolin mielenfilosofian professorina. Campbell on erikoistunut erityisesti havaitsemisen filosofiaan, metafysiikkaan ja psykologian filosofiaan.


title: Kino-Palatsi

text: Kino-Palatsi oli Helsingissä Pohjoisesplanadi 39:ssä Keskuskadun kulmatontilla vuosina 1911–1965 toiminut 786-paikkainen jugendtyylinen elokuvateatteri, jonka suunnitteli arkkitehti Valter Jung. Kino-Palatsi toimi Suomi-Filmin ensi-iltateatterina, ja siellä pidettiin myös konsertteja ja kauneuskilpailuita. Rakennus on sittemmin purettu nykyisen Akateemisen Kirjakaupan Kirjatalon tieltä.


title: Kino-Palatsi

text: Elokuvateatteri käytti aluksi nimeä Maxim, mutta nimi muuttui, kun Suomi-Filmi osti teatterin 1919. Teatterirakennus sijaitsi korttelin sisällä, ja sinne päästiin Eliel Saarisen vuonna 1921 suunniteleman Käsityöläispankin talon kautta. Tässä talossa oli myös Suomi-Filmin pääkonttori.


title: Kino-Palatsi

text: Teatteri oli tilava ja suosittu, ja sille leimaa antava piirre oli klassinen ns. kreikkalaistyylinen sisustus pylväineen ja koristeellisine seinineen. Erityisen tunnettu oli sen Keskuskadulle auennut holvimainen sisäänkäynti, johon urheilusukeltajat muodostivat kunniakujan Jacques Cousteaun elokuvan "Hiljainen maailma" kutsuvierasnäytännön edellä kesällä 1965. Teatterin ongelmana olivat kuitenkin alusta lähtien teatterisalin kokoon nähden liian ahtaat aulatilat.


title: Kino-Palatsi

text: Teatterin omistaja ajautui 1960-luvulla taloudellisiin vaikeuksiin eikä pystynyt enää ylläpitämään sinänsä suosittua teatteria. Kiinteistön vuokrasopimuksen päättyessä vuonna 1965 kiinteistö myytiin Stockmann Oy:lle. Arkkitehti Alvar Aalto suunnitteli tiloihin uusia toimintoja, tärkeimpänä Akateemisen Kirjakaupan.


title: Kino-Palatsi

text: Vuonna 1928 Suomi-Filmi tilasi arkkitehti Väinö Vähäkalliolta suunnitelman samalle tontille rakennettavasta toimistopilvenpiirtäjästä, johon oli tarkoitus saada tilat Suomi-Filmin pääkonttorille, studioita sekä avarat aulatilat elokuvateatteri Kino-Palatsille. Vähäkallion ensimmäinen ehdotus oli 68 metriä korkea rakennus, jossa olisi ollut 17 maanpäällistä ja yksi maanalainen kerros. Esikuvana suunnitelmalle olivat New Yorkiin samoihin aikoihin valmistunut 40-kerroksinen Paramount-elokuvayhtiön pilvenpiirtäjä sekä Tukholman Kungsgatanin kaksoistornit.


title: Kino-Palatsi

text: Helsingin kaupungin rahatoimikamari suositti kuitenkin yhtiön jättämän rakennuslupahakemuksen hylkäämistä huhtikuussa 1928 ja toistamiseen vuotta myöhemmin. Monet arkkitehdit suhtautuivat suunnitelmaan kriittisesti, mutta lehtien palstoilla hanketta arvioitiin myönteisemmin. Vuonna 1930 laadittiin uusi suunnitelma, jossa rakennus oli madaltunut 11-kerroksiseksi, ja Helsingin kiinteistölautakunta puolsikin suunnitelmaa 1931 tietyin varauksin. Tässä vaiheessa Suomi-Filmin taloudellinen tilanne oli kuitenkin lamakauden myötä jo heikentynyt niin paljon, että hankkeesta luovuttiin.


title: Kino-Palatsi

text: Suomi-Filmi joutui myymään Kino-Palatsin kulmatontin Esplanadin puoleisen osan Suomen Käsityöläis-Osakepankille syksyllä 1931, ja huhtikuussa 1932 myytiin loput Kino-Palatsin osakkeet Kreuger & Tollille. Pilvenpiirtäjähanketta voimakkaasti ajanut toimitusjohtaja Erkki Karu erosi yhtiön johdosta 1933. Helsingin 1920-luvun lopun pilvenpiirtäjähankkeista toteutui lopulta vain 14-kerroksinen 68 metriä korkea Hotelli Torni.


title: Kino-Palatsi

text: Stockmann osti Kino-Palatsin tontin vuonna 1963, ja sekä korttelin keskellä sijainnut teatterirakennus että kadun varressa ollut pankkirakennus purettiin vuonna 1965 vuokrasopimuksen päätyttyä. Viimeiseksi Kino-Palatsissa useita kertoja esitetyksi elokuvaksi jäi Agatha Christien aiheeseen perustunut "Murha hotelli Laukassa". 1. huhtikuuta 1965 järjestetyssä jäähyväisnäytöksessä esitettiin Risto Orkon "Jääkärin morsian", joka vapautettiin esityskiellosta näytöstä varten. Kino-Palatsin tilalle valmistui 1967–1969 Alvar Aallon suunnittelema Akateemisen kirjakaupan Kirjatalo. Akateemisen kirjakaupan valopiha sijaitsee Kino-Palatsin teatterisalin paikalla.


title: Kino-Palatsi

text: Nykyään Helsingissä toimii Finnkinon elokuvateatteri Kinopalatsi Kaisaniemenkadun varrella.


title: Kino-Palatsi

text: Muun muassa Kino-Palatsin purkua kuvataan Risto Jarvan vuoden 1965 elokuvassa "Onnenpeli", jossa elokuvan päähenkilö, aikauslehden toimittaja Jussi, valmistelee artikkelia Helsingin keskustasuunnittelusta.


title: John Campbell

text: John Cambell voi viitata mm. seuraaviin henkilöihin:


title: Norman Robert Campbell

text: Norman Robert Campbell (1880–1949) oli englantilainen fyysikko ja tieteenfilosofi. Campbell tunnettiin paitsi fysiikan asiantuntijana myös tieteellisten kysymysten popularisoijana. Tieteenfilosofiassa hän katsoi, ettei se, mitä tieteen alueella saatetaan pitää ”totuutena”, ole välttämättä sovellettavissa totuutena muilla alueilla. Campbell katsoi, että tieteellisten teorioiden tehtävänä oli selittää lainmukaisuuksia, jotka oli havaittu hypoteesien, havaintojen ja kokeiden avulla, ja jotka voitiin verifioida kokemuksella. Hän myös katsoi, että tällaisten lakien tuli ollakseen hyödyllisiä olla jossain määrin analogisia muiden tieteellisellä menetelmällä muodostettujen lakien kanssa.


title: Norman Robert Campbell

text: Hän opiskeli Eton Collegessa ja Cambridgen yliopiston Trinity Collegessa. Hän on osallistunut fysiikan alan tutkimukseen Cavendish Laboratoryssä ja Leedsin yliopistossa sekä General Electricin palveluksessa Lontoossa.


title: Ninjan kosto

text: Ninjan kosto ("Revenge of the Ninja") on vuonna 1983 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi Sam Firstenberg. Pääosassa esiintyivät Shō Kosugi ja Keith Vitali.


title: Ninjan kosto

text: Ninjan kosto on jatko-osa vuoden 1981 elokuvalle "Enter the Ninja".


title: Ninjan kosto

text: Elokuva kertoo Cho Osakista, jonka perhe joutui ninjojen hyökkäyksen kohteeksi. Raivoissaan Cho kostaa perheensä kuoleman ja tämän jälkeen muuttaa elossa olevan poikansa kanssa Yhdysvaltoihin, tarkoituksenaan aloittaa uusi elämä ja unohtaa vanhan elämänsä, väkivaltaisuuksineen. Cho aloittaa galleristin uran, mutta menneisyytensä takia sotkeutuu pian huumekauppoihin.


title: Ninjan kosto

text: Valtion elokuvatarkastamo asetti ennakkotarkastuksessa elokuvalle 30.11.1983 ikärajaksi KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut Suomessa laillisesti levittää eikä esittää. Perusteena tarkastamo esitti elokuvan olevan "raaistava". Uusintatarkastuksessa maaliskuussa 1984 päätös pysyi samana. Elokuva sai kuitenkin samana vuonna VHS-julkaisun ikärajalla K18, mutta peräti 1 minuutilla ja 47 sekunnilla leikattuna versiona. Tuleva vuoden 1986 videolaki esti elokuvan levittämisen, joten videolla levitystä varten elokuvaa ennakkotarkastettiin jälleen kevät-kesällä 1988 peräti kolmasti, mutta jokaisella kerralla tarkastamo määräsi elokuvalle täyskiellon. Lyhyen aikaa levityksessä olleen leikatun VHS-version lisäksi elokuvaa sai laillisesti esttää ja levittää vasta aikuissensuurin poistuttua lakimuutoksella 1.1.2001.


title: Diables Noirs de Tours

text: Diables noirs de Tours (viralliseltaan nimeltään L'Association des Sports de Glace de Tours) on toursilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa. Diables on voittanut maansa mestaruuden vuonna 1980.


title: Carrapicho

text: Carrapicho on brasilialainen yhtye, jonka tavoite on levittää amatsonilaista kulttuuria musiikin avulla.Yhtyeen laulajana toimii Zezinho Corrêa.


title: Carrapicho

text: Carrapicho on myynyt yli 15 miljoonaa levyä Ranskassa, Saksassa, Belgiassa, Sveitsissä, Puolassa, Israelissa, Libanonissa, Argentiinassa, Chilessä, Paraguyaussa ja Brasiliassa. Yhtye tunnetaan parhaiten Tic, Tic, Tac -sinkustaan.


title: VAN-väylä

text: Vehicle Area Network (VAN) on PSA Peugeot Citroën ja Renault'n käyttämä ja kehittämä ajoneuvoväylä.


title: Al Smith

text: Alfred Emanuel "Al" Smith, Jr. (30. joulukuuta 1873 – 4. lokakuuta 1944) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.


title: Al Smith

text: Smith toimi New Yorkin osavaltion pitkäaikaisena kuvernöörinä vuosina 1919–1920 ja 1923–1928. Hän oli demokraattien presidenttiehdokkaana vuonna 1928. Smith sai paljon huomiota vaatiessaan kampanjassaan kieltolain kumoamista. Hän oli ensimmäinen katolinen suuren puolueen presidenttiehdokkaana Yhdysvalloissa ja vastustajat käyttivät tätä asiaa vaaleissa tehokkaasti häntä vastaan.


title: Al Smith

text: Epäonnistuneen vaalikampanjan jälkeen Smith toimi menestyksellisesti lakimiehenä New Yorkissa ja oli muun muassa toteuttamassa Empire State Buildingin rakennushanketta. Smith kuoli New Yorkissa 70-vuotiaana vain muutamia kuukausia vaimoaan myöhemmin.


title: Mänttä-Vilppula

text: Mänttä-Vilppula on metsäteollisuuden ympärille syntynyt kaupunki Ylä-Pirkanmaalla, Keski-Suomen maakunnan vastaisella rajalla. Mänttä-Vilppulan naapurikunnat ovat Keuruu, Juupajoki, Jämsä, Ruovesi ja Virrat. Kaupungin virallinen pinta-ala on  km², josta  km² on maata, ja väkiluku asukasta.


title: Mänttä-Vilppula

text: Suurista kaupungeista Mänttä-Vilppulaa lähimpänä sijaitsevat Jyväskylä (etäisyys n. 80 km) ja Tampere (90 km).


title: Mänttä-Vilppula

text: Vuonna 2007 Ylä-Pirkanmaalla käynnistettiin kunta- ja palvelurakenneselvitys Mäntän ja Virtain kaupunkien sekä Ruoveden ja Vilppulan kuntien kesken. Lopulta Ruovesi ja Virrat jäivät kuntaliitosvalmistelusta pois ja saatiin aikaan Mänttä-Vilppulan kaupunki, kun Mänttä ja Vilppula yhdistyivät 1.1.2009.


title: Mänttä-Vilppula

text: Uusi kaupunki piti Vilppulan vaakunan, mutta hallinnon sijaintipaikaksi tuli Mäntän keskustaajama. Taajama itse asiassa kattaa myös aiemmin oman taajamansa muodostaneen Vilppulan asemanseudun, mutta tarkkaan ottaen keskuspaikkana on entisen Mäntän kaupungin keskusta.


title: Mänttä-Vilppula

text: Mänttä-Vilppula tunnetaan ennen kaikkea taidekaupunkina sekä yhtenä suomalaisen paperi- ja metsäteollisuuden historiallisista pitäjistä. Molempien taustalla on vaikuttanut vahvasti Serlachiuksen suku.


title: Mänttä-Vilppula

text: Mänttä-Vilppulan kaupungin vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson.


title: Mänttä-Vilppula

text:
Vanha Vilppula on kaupungin länsiosassa, Mänttä itäosassa.
Mäntän keskusta sijaitsee Keurusselän ja Kuorevesi-järven välisellä kannaksella, jonka poikki Keuruun reitin vedet laskevat Ruovettä kohti. Mäntän tunnetuin luonnonnähtävyys on 190 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Mäntänvuori keskustan kaakkoispuolella. Vilppulan alue sijaitsee pääosin 100–150 metrin korkeudella merenpinnasta ja vain muutamat pienet alueet entisen kunnan länsi- ja lounaisrajalla ylittävät 150 metrin tason. Korkein maastonkohta on 214 metrin korkeuteen ulottuva Kankaanpäänvuori. Yleiskuvaltaan Vilppulan maisema on varsin mäkistä. Kokemäenjoen vesistön latvavesiin kuuluvan Keuruun reitin vedet jakavat Vilppulan kahteen osaan, ja syvässä jokiuomassa kirkonkylän kohdalla on Vilppulankoski, jonka putouskorkeus on 2,3 metriä.


title: Mänttä-Vilppula

text: Kaupungissa on kaikkiaan 136 järveä, joista suurimmat ovat Keurusselkä-Ukonselkä, Ruovesi ja Tarjanne.


title: Mänttä-Vilppula

text: Mänttä-Vilppulan Natura-kohteita ovat karu humusjärvi Tarjannevesi, ja vanhojen metsien kohteet Riihijärvi, Lauttajärvi, Elämänmäki ja Mäntänvuori.


title: Mänttä-Vilppula

text: Kolhon taajama sijaitsee kaupungin pohjoisosissa, Pohjaslahti Tarjanneveden rannalla.


title: Mänttä-Vilppula

text: Vanhan Vilppulan muita kyliä olivat Ajostaipale, Elämäntaipale, Huhtijärvi, Huopioniemi, Kurkijärvi, Leppäkoski, Loila, Maakasperä, Suluslahti, Tyynysniemi, Vitsakoski.


title: Mänttä-Vilppula

text: Mäntässä oli Alaranta, Aravala, Asemankulma, Isoniemi, Joenniemi, Juhola, Keikanniemi, Keskikauppala, Koskela, Kukkarokivi, Käänninniemi, Länsi-Koskela, Moisio, Monhanrinne, Mustalahti, Mäkikylä, Pättiniemi, Raja-aho, Rusinniemi, Savosenmäki, Seppälä, Sillanpää, Tammikangas, Tammiranta, Vuohijoki, Vuohimetsä, Vuorenalusta.


title: Mänttä-Vilppula

text: Vuoden 2017 lopussa Mänttä-Vilppulassa oli 10 256 asukasta, joista 8 408 asui taajamissa, 1 742 haja-asutusalueilla ja 106 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Mänttä-Vilppulan taajama-aste on 82,8 %. Mänttä-Vilppulan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Mänttä-Vilppula

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Entisen Vilppulan kuntakeskus, Vilppulan asemanseutu on kasvanut yhteen Mäntän keskustaajaman kanssa. Mäntän keskustaajama ulottuu pieniltä osin myös Jämsän kaupungin alueelle.


title: Mänttä-Vilppula

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mänttä-Vilppulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Mänttä-Vilppula

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mänttä-Vilppulan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.


title: Mänttä-Vilppula

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Mänttä-Vilppulan kaupungin nykyisellä alueella.


title: Mänttä-Vilppula

text: Vilppulasta tuli Ruoveden kappeliseurakunta vuonna 1891 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1904, jolloin siihen liitettiin osia myös Keuruusta. Vilppulan kirkko on valmistunut 1900-luvun alussa.


title: Mänttä-Vilppula

text: Vilppulan eristyneisyys väheni, kun vuonna 1870 alkoi laivaliikenne Ruovedelle, ja rautatie valmistui Tampereelta Vilppulan ja Haapamäen kautta Vaasaan vuonna 1883. Samoihin aikoihin rakennettiin myös maantie Ruovedeltä Vilppulan ja Mäntän kautta Keuruulle. G. A. Serlachius rakennutti vuosina 1895–1897 kapearaiteisen rautatien Vilppulan rautatieasemalta Mänttään.


title: Mänttä-Vilppula

text: Mäntän tehdasyhdyskunta irtautui Vilppulasta 1921. Pohjaslahden kunnasta liitettiin yli kaksi kolmasosaa vuonna 1973 Vilppulaan.


title: Mänttä-Vilppula

text: Vuonna 2007 Ylä-Pirkanmaalla käynnistettiin kunta- ja palvelurakenneselvitys Mäntän ja Virtain kaupunkien sekä Ruoveden ja Vilppulan kuntien kesken. Lopulta Ruovesi ja Virrat jäivät kuntaliitosvalmistelusta pois ja saatiin aikaan Mänttä-Vilppulan kaupunki, kun Mänttä ja Vilppula yhdistyivät 1. tammikuuta 2009.


title: Mänttä-Vilppula

text: Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtaja Esa Sirviö siirtyy keväällä 2018 Kotkaan.


title: Mänttä-Vilppula

text: Kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa, joista 13 on SDP:n hallussa kaudella 2017–2021.


title: Mänttä-Vilppula

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Mäntän Seudun Osuuspankki, Lastensuojeluyksikkö Siivet ja alihankintakonepaja TK-Vilmet.


title: Mänttä-Vilppula

text: Alla on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Kamal Qureshi

text: Kamal Hameed Qureshi (s. 29. heinäkuuta 1970) on tanskalainen Sosialistisen kansanpuolueen poliitikko. Hän syntyi Rawalpindissä, Pakistanissa, mutta muutti jo nelivuotiaana vanhempineen Kööpenhaminaan.


title: Kamal Qureshi

text: Qureshi opiskeli Tårnbyn lukion jälkeen lääketiedettä Kööpenhaminan yliopistolla. Hän valmistui lääkäriksi vuonna 2000.


title: Kamal Qureshi

text: Qureshi on istunut Tanskan parlamentissa, Folketingissa, vuodesta 2001.


title: Stefano Domenicali

text: Stefano Domenicali (s. 11. toukokuuta 1965 Imola, Italia) on entinen Ferrarin Formula 1 -tallin tallipäällikkö. Hän ryhtyi tehtävään kaudella 2008 jolloin hän korvasi ranskalaisen Jean Todtin. Domenicalin tilalle tuli kesken kauden 2014 Marco Mattiacci.


title: Stefano Domenicali

text: Domenicali syntyi Imolan radan lähellä olevassa kaupungissa, joten hän sai pienestä pitäen kosketuksen moottoriurheiluun. Hän opiskeli taloutta Bolognan yliopistossa ja liittyi Ferrarin taloudesta vastaavaan osastoon valmistuttuaan 1991. Alussa hän teki töitä Ferrarin ja tämän emoyhtiö Fiatin välillä, mutta siirtyi Maranelloon vastaamaan Mugellon radan uudelleenrakennuksesta ja henkilöstöhallinnasta. Tämän jälkeen hän siirtyi markkinointitehtäviin Ferrarin urheiluosastolle.


title: Classix Nouveaux

text: Classix Nouveaux oli 1980-luvulla toiminut englantilainen uuden aallon popyhtye. Classix Nouveaux oli ensimmäisiä brittiyhtyeitä, joiden musiikkia kutsuttiin tyyliltään futurismiksi tai uusromanttiseksi.


title: Classix Nouveaux

text: Punkyhtye X-Ray Spex etsi ilmoituksella laulajaa "Melody Makerissa". Tähän vastasi entinen powerpop-yhtye The Newsin jäsen Sal Solo. Tämän jälkeen Jak Airport ja BP Hurding jättivät X-Ray Spexin ja perustivat Classix Nouveaux'n yhdessä Solon ja Mik Sweeneyn kanssa. Yhtyeen ensiesiintyminen tapahtui Camden Palacessa elokuussa 1979. Gary Steadman korvasi samana vuonna kitaristi Jak Airportin.


title: Classix Nouveaux

text: Yhtyeen suosion kasvaessa Classix Nouveaux, jonka imago oli dramaattinen ja muusikot vahvasti meikattuja, yhdistettiin uuteen uusromanttiseen musiikkisuuntaukseen yhdessä yhtyeiden kuten Japan ja Ultravox kanssa. Vuonna 1980 yhtye solmi levytyssopimuksen EMIn kanssa ja julkaisi ensimmäisen singlensä "Robots Dance".


title: Classix Nouveaux

text: Vuonna 1981 ilmestyi Classix Nouveaux'n ensimmäinen albumi "Night People". Siltä nousi hittisingleksi "Guilty", joka nousi Top20-listalle muun muassa Ruotsissa. Syksyllä 1981 suomalainen kitaristi Jimi Sumén esiintyi Classix Nouveaux'n lämmittelijänä helsinkiläisen Hotelli Presidentin yökerhossa. Keikan ansiosta Sumén korvasi Gary Steadmanin brittiyhtyeen kitaristina.


title: Classix Nouveaux

text: Seuraavana vuonna ilmestyi kakkosalbumi "La Verité", jonka single "Is It a Dream" nousi Britannian singlelistan Top20:een. Yhtye kiersi ympäri maailman muun muassa Intiassa. Vuonna 1983 julkaistiin Classix Nouveaux'n kolmas ja viimeiseksi jäänyt albumi "Secret", jonka singlejä olivat "Never Never Comes" ja "Heart From the Start". Levyn tuotti yhdysvaltalainen Alex Sadkin. Classix Nouveaux oli myös ensimmäisiä nykyaikaisia kommunistisessa Puolassa esiintyneitä länsiyhtyeitä. Helsingissä Classix Nouveaux esiintyi vuonna 1983 25 000 kuulijalle.


title: Classix Nouveaux

text: Yhtyeessä tapahtui useita kokoonpanomuutoksia vuoden 1984 aikana. Rick Driscoll korvasi Jimi Suménin, Paul Turley BP Hurdingin ja keikkakokoonpanoon liittyi Pandit Dinesh. Sal Solo oli ainoa jäljellä oleva alkuperäisjäsen.


title: Classix Nouveaux

text: Classix Nouveaux hajosi vuoden 1985 aikana ja Sal Solo siirtyi soolouralle. Vuonna 1997 EMI julkaisi kokoelman "The Very Best of Classix Nouveaux". Cherry Red Records julkaisi kaikki yhtyeen albumit CD:llä vuonna 2006.


title: Ekhion

text: Ekhion oli kreikkalaisessa mytologiassa usean hahmon nimi:


title: Keittiökoisa

text: Keittiökoisa eli intianjauhokoisa ("Plodia interpunctella") on koisaperhosmaisiin kuuluva tuhohyönteinen. Keittiökoisanaaras munii elintarvikkeisiin, jossa toukat kuoriutuvat ja alkavat aterioida. Laji ei ole ihmisen terveydelle vaarallinen.


title: Keittiökoisa

text: Aikuinen keittiökoisa on 7–9 mm pitkä ja sen siipien kärkiväli 15–20 mm. Keittiökoisan tunnistaa selkeästi kaksivärisistä siivistä. Siiven tyviosa on tasaisen harmaa tai harmaanruskea ja kärkiosa tumman punaruskea ja metallinkiiltoinen. Punertavalla pohjalla on pari tummaa poikkiviirua. Takasiivet ovat vaaleanharmaat.


title: Keittiökoisa

text: Keittiökoisan toukat muistuttavat jauhokoisan ("Ephestia kuehniella") toukkia. Ne ovat 15 mm pitkiä väriltään tavallisimmin harmaanvalkoisia, mutta pää on vaaleanruskea. Toukan nauttima ravinto voi vaikuttaa huomattavasti vartalon väriin. Toukan pinnalla on harvakseltaan pitkiä, vaaleita karvoja.


title: Keittiökoisa

text: Jokseenkin kaikkialle maailmaan levinnyt laji. Aikuiset perhoset lentävät pääasiassa kesäkuusta syyskuuhun, mutta sisätiloissa lento voi jatkua useina limittäisinä sukupolvina ympäri vuoden.


title: Keittiökoisa

text: Aikuiset perhoset lentävät rauhallisesti mutkitellen ja suuntaavat mielellään kirkkaiden valojen luokse. Aikuinen perhonen ei nauti ravintoa.


title: Keittiökoisa

text: Aikuiset perhoset löytävät toisensa feromonien sekä tuottamansa, noin 80 kHz taajuisen äänen perusteella Naaras parittelee noin kolmen vuorokauden kuluttua kuoriutumisestaan ja voi tuottaa jopa 400 munaa. Munat ovat 0,3–0,5 mm pitkiä, harmaanvalkoisia, ja naaras munii ne yksittäin tai pieninä ryhminä yleensä suoraan toukkien ravinnonlähteeseen. Munien kuoriutumiseen kuluva aika riippuu lämpötilasta. Kuoriutumiseen menee 20 °C:n lämpötilassa noin viikko, kun 30 °C:n lämpötilassa vain kolmisen päivää. Toukat hajaantuvat eri suuntiin heti kuoriuduttuaan ja kohdatessaan toisensa ne erittävät leuoistaan ruskeaa nestettä, jonka kemiallinen signaali saa toukat liikkumaan jälleen eri suuntiin. Toukkavaiheita on viidestä seitsemään ja toukka luo nahkansa kunkin vaiheen päätteeksi. Ne ruokailevat ravinnonlähteen pinnalla ja tuottavat huomattavat määrät seittimäistä silkkirihmastoa, johon tarttuu toukkien ulostetta sekä toukkanahkoja. Toukan kehitys kestää huoneenlämmössä 2–3 viikkoa.


title: Keittiökoisa

text: Täysikasvuinen toukka vaeltaa usein varsin pitkän matkan ruokailupaikaltaan koteloitumaan, joten koteloiden löytäminen ei paljasta toukkien elinpaikkaa eikä usein edes viittaa elintarviketuholaiseen. Tämä vaikeuttaa huomattavasti lajin torjumista. Kotelo on vaaleanruskea ja ohuen, seittimäisen kotelokopan ympäröimä.


title: Keittiökoisa

text: Koisaa torjutaan suihkuttamalla pyretriiniä sen toukkien esiintymisalueille. Torjuntaan voi käyttää myös feromonipyydyksiä. Lajiin erikoistuneiden loispistiäisten ("Bracon hebetor" ja "Trichogramma pretiosum") käytöstä biologisena torjuntakeinona on positiivisia kokemuksia.


title: Keittiökoisa

text: Toukka elää kuivilla elintarvikkeilla, erityisesti kuitenkin pähkinöillä ja kuivatuilla hedelmillä.


title: Aldo Costa

text: Aldo Costa (s. 6. kesäkuuta 1961 Parma, Italia) on italialainen Mercedeksen Formula 1 -tallin tekninen johtaja. Aiemmin hän teki töitä Ferrarille.


title: Aldo Costa

text: Costa aloitti F1:ssä vuonna 1988 Minardi-tallissa ja siirtyi tallin tekniseksi johtajaksi jo seuraavana vuonna. Ferrarille hän siirtyi vuonna 1995 silloisen pääsuunnittelijan Rory Byrnen avustajaksi. Kun Byrne vuonna 2004 ilmoitti halustaan lopettaa, Costa nimettiin hänen seuraajakseen. Costan ilmoitettiin saavan teknisen johtajan virka marraskuussa 2007, kun tallipäällikkö Jean Todtin kerrottiin siirtyvän pois tehtävästään ja hänen tilalleen siirtyi silloinen tekninen johtaja Stefano Domenicali. Kaudella 2011 Costan rooli teknisenä johtajana kärsi tallin huonosta alkukaudesta, minkä seurauksena hän lopetti tallissa heinäkuussa 2011. Syyskuussa 2011 Costa siirtyi Mercedekselle tekniselle osastolle. Heinäkuussa 2018 Costa ilmoitti jättävänsä Mercedeksen teknisen johtajan tehtävät kauden jälkeen ja siirtyvänsä neuvonantajaksi.


title: Tunisia olympialaisissa

text: Tunisia osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Rooman 1960 kesäolympialaisissa. Siitä lähtien se on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin lukuun ottamatta Moskovan 1980 olympialaisia, joita se boikotoi. Ensimmäiset olympiamitalinsa maa sai Tokion 1964 kesäolympialaisissa ja ensimmäisen olympiavoittonsa neljä vuotta myöhemmin Méxicon kisoissa. Talviolympialaisiin Tunisia ei ole osallistunut. Tosin ensimmäinen Afrikassa syntynyt talviolympialaisten kultamitalisti oli Tunisiassa syntynyt syöksylaskija Jean Vuarnet, mutta hän edusti Ranskaa.


title: Tunisia olympialaisissa

text: Tunisian menestyksekkäin urheilumuoto olympialaisissa on yleisurheilu. Menestynein olympiaurheilija on kaksinkertainen olympiavoittaja, uimari Oussama Mellouli.


title: Uganda olympialaisissa

text: Uganda osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Melbournen 1956 kesäolympialaisissa. Siitä lähtien se on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin lukuun ottamatta Montréalin 1976 olympialaisia, joita se boikotoi. Ensimmäiset olympiamitalinsa maa sai Méxicon 1968 kesäolympialaisissa ja ensimmäisen olympiavoittonsa neljä vuotta myöhemmin Münchenin kisoissa. Talviolympialaisiin se ei ole osallistunut.


title: Uganda olympialaisissa

text: Ugandan menestyksekkäimmät lajit olympialaisissa ovat yleisurheilu ja nyrkkeily, joista se on saanut kaikki saavuttamansa mitalit. Maa on saavuttanut kaksi olympiavoittoa, jotka ovat tulleet yleisurheilusta. Ugandan olympiavoittajat ovat miesten 400 metrin aitajuoksun Münchenin 1972 kisoissa voittanut John Akii-Bua ja miesten maratonin Lontoon olympialaisissa 2012 voittanut Stephen Kiprotich.


title: Gerry Cooney

text: Gerry Cooney (s. 4. elokuuta 1956 Manhattan, New York) on entinen yhdysvaltalainen nyrkkeilijä.


title: Gerry Cooney

text: Cooneyn ammattilaisura alkoi vuonna 1977 tuntematonta Bill Jacsonia vastaan käydyssä ottelussa. Ottelu päättyi nopeasti Cooneyn iskettyä tyrmäysvoiton. Uran ensimmäinen merkittävä vastustaja asteli kehään vuonna 1980. Cooneylle ei annettu paljoakaan mahdollisuuksia itseään Jimmy Youngia vastaan - olihan Young voittanut vastikään itsensä George Foremanin. Cooney kuitenkin mankeloi Youngin keskeytyskuntoon neljässä erässä, eikä tuomarilla ollut muuta mahdollisuutta, kuin keskeyttää ottelu. Tämän jälkeen Cooney kohtasi Ron Lylen, jota vastaan huippukovat Muhammad Ali, ja George Foremankin olivat olleet tiukilla. Cooney tyrmäsi Lylen kuitenkin vaivattomasti ensimmäisessä erässä. Seuraavassa ottelussaan Cooney kohtasi hiipuvan Ken Nortonin. Tämä ottelu päättyi Cooneyn voittoon ensimmäisessä erässä.


title: Gerry Cooney

text: Voitto Nortonista mahdollisti itsensä WBC - liiton mestarin Larry Holmesin kanssa ottelemisen tämän liiton tittelistä. Onni oli kuitenkin hyljännyt Cooneyn, joka joutui jättämään leikin kesken 13 erän jälkeen. Cooney jatkoi uraansa vielä vuoden ajan, kunnes vetäytyi nyrkkeilypiireistä väliaikaisesti. Paluuottelussaan vuonna 1986 Cooney kohtasi tuntemattoman Eddie Greggin, jonka voittikin tyrmäyksellä ensimmäisesä erässä. Tämän jälkeen hän kohtasi huippukovan Michael Spinksin, mutta joutui luovuttamaan viiden erän jälkeen. Ura jatkui paluun tehnyttä yhdysvaltalaista "Big" George Foremania vastaan. Ottelun tulos oli Cooneylle varsin nolo. Tekninen tyrmäystappio muistonaan hän poistui kehästä kahden erän jälkeen. Tämän jälkeen Gerry Cooney lopetti uransa.


title: Gerry Cooney

text: Urallaan Gerry Cooney iski 31 ottelua, joista voitti 28 (24 KO) ja hävisi vain kolme ottelua - kaikki niistä tyrmäyksellä.


title: Pee Pee Visio

text: Pee Pee Visio oli 1990-luvulla toiminut suomalainen elokuvayhtiö, jonka johtajana toimi Pirkka-Pekka Petelius. Yhtiö tuotti sarjat "Hömppäveikot" (1996), "Ruonansuu & Petelius Co." (1997) ja "Team Ahma" (1998). Yrityksen toiminta lakkasi 1990-luvun lopulla, jolloin Petelius perusti Tuotanto Oy Säihkyn.


title: Pee Pee

text: Pee Pee Oy oli 1990-luvulla toiminut suomalainen tuotantoyhtiö, jonka johtajana toimi Pirkka-Pekka Petelius. Yhtiö tuotti televisiosarjat "Neurovisio" (1992), "Manitbois" (1992), "Salli mun nauraa" (1993) ja "Akkaa päälle" (1994). Yrityksen toiminta lakkasi 1990-luvun puolivälissä, jolloin Petelius perusti Pee Pee Vision.


title: Rob Sheridan

text: Robert "Rob" Sheridan (s. 1979) on yhdysvaltalainen ohjaaja, valokuvaaja ja suunnittelija. Hänet tunnetaan parhaiten Nine Inch Nails -yhtyeelle vuodesta 1999 lähtien tekemistään töistä.


title: Rob Sheridan

text: Design


title: Rob Sheridan

text: Videot


title: Jim Schoenfeld

text: Jim Schoenfeld (s. 4. syyskuuta 1952 Ontario) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija ja nykyinen New York Rangersin varatoimitusjohtaja.


title: Mahdia (kuvernoraatti)

text: Mahdia () on yksi Tunisian 24 kuvernoraatista. Se sijaitsee Pohjois-Tunisiassa Välimeren rannikolla ja sen pääkaupunki on Mahdia. Kuvernoraatissa on 410 812 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 2 966 neliökilometriä.


title: Beside You in Time

text: Beside You in Time (tunnetaan myös nimellä Halo 22) on Nine Inch Nailsin live -DVD. Se julkaistiin Euroopassa 26. helmikuuta 2007 ja Yhdysvalloissa 27. helmikuuta 2007. "Beside You in Time" on myös Nine Inch Nailsin "With Teeth" -albumilla olevan kappaleen nimi.


title: Beside You in Time

text: Live-DVD:llä on kuvamateriaalia vuosina 2005 ja 2006 olleelta "With Teeth" -kiertueelta, sekä musiikkivideoita ja kuvamateriaalia vuoden 2005 studioharjoituksista.


title: Beside You in Time

text: "Beside You in Time" on saatavilla DVD, HD DVD ja Blu-ray -formaateissa.


title: Beside You in Time

text: North American winter tour 2006North American summer tour 2006MusiikkivideotStudioharjoitukset (2005)


title: Vivi-Ann Sjögren

text: Vivi-Ann Sjögren (s. 31. toukokuuta 1938 Espoo) on suomenruotsalainen kirjailija ja näyttelijä.


title: Vivi-Ann Sjögren

text: Vivi-Ann Sjögren kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1956. Vuodesta 1958 lähtien hän on toiminut freelancernäyttelijänä- ja toimittajana radiossa, televisiossa ja suomenruotsalaisissa teattereissa. Yksi hänen merkittävimpiä elokuvaroolejaan on Anna Aaltosen rooli Risto Jarvan elokuvassa "Mies, joka ei osannut sanoa ei" vuonna 1975. Hänen vastanäyttelijöinään toimivat mm. Matti Ruohola ja Antti Litja. Lisäksi hän on tehnyt rooleja tv-sarjoissa, joista mainittakoon "Kotikadun" Stina Matsson.


title: Vivi-Ann Sjögren

text: Myös dubbaukset kuuluvat Sjögrenin näyttelijänuraan. Hän toimi kertojana "Muumilaakson tarinoiden" ruotsinkielisessä versiossa. Lisäksi hän ääninäytteli sarjassa Mymmeliä ja Nanaa. Elokuvassa "Kometen kommer" (suomeksi "Muumipeikko ja pyrstötähti") hän ääninäytteli myös Mymmeliä.


title: Vivi-Ann Sjögren

text: Sjögrenin teokset ovat pitkälti kirjailijan omaan elämään ja kokemuksiin pohjautuvia. Lähes kaikki Vivi-Ann Sjögrenin teokset on käännetty suomeksi. Hänet tunnetaan innokkaana ruoka-aiheisten juttujen kirjoittajana. Hän on kirjoittanut ruokajuttuja Helsingin Sanomien kuukausiliitteeseen.


title: Vivi-Ann Sjögren

text: Vivi-Ann Sjögren asuu kotikaupungissaan Espoossa. Hän avioutui vuonna 1965 valokuvaaja Fransisco Paco Serrano Gordonin kanssa. Hän jäi leskeksi vuonna 1992. Hänellä on kaksi lasta, Robert (s. vuonna 1958) ja Maria (s. vuonna 1967).


title: Hätätyö

text: Hätätyö on työtä, johon työnantaja voi määrätä työntekijän ilman työntekijän suostumusta. Työnantaja voi teettää hätätyötä vain, jos ennalta arvaamaton tapahtuma on aiheuttanut tai vakavasti uhkaa aiheuttaa keskeytyksen säännöllisessä toiminnassa tavalla, joka vaarantaa hengen, terveyden tai omaisuuden, eikä työtä voi siirtää myöhemmin suoritettavaksi. Hätätyön teettämisen edellytykset määritellään työaikalain (605/1996) 21 §:ssä.


title: Hätätyö

text: Hätätyötä teettäessä työnantaja saa pidentää tavanomaista työaikaa siinä määrin kuin ennalta arvaamattoman uhan torjuminen sitä vaatii, kuitenkin enintään kahden viikon ajan. Vuoden 1996 työaikalain perusteluissa täsmennetään, ettei hätätyötä saa käyttää ylityön sijasta.


title: Hätätyö

text: Eri alojen työehtosopimuksissa hätätyötä koskevia säännöksiä on täsmennetty.


title: Hätätyö

text: Työnantajan ei tarvitse pyytää työntekijän suostumusta hätätyön tekemiseen. Laki nuorten työntekijöiden suojelusta kuitenkin rajoittaa mainittua oikeutta. Alle 15-vuotiasta ei kuitenkaan saa pitää hätätyössä, ja yli 15- mutta alle 18-vuotiasta työntekijää saa pitää hätätyössä vain siinä tapauksessa, ettei hätätyöhön ole käytettävissä yli 18-vuotiasta työntekijää.


title: Hätätyö

text: Työntekijä ei voi kieltäytyä hätätyöstä, vaikka hänen ylityökiintiönsä olisi täynnä, sillä hätätyötä ei lueta ylityön enimmäismääriin. Hätätyöstä on kuitenkin maksettava tavanomaiset ylityö- ja mahdolliset sunnuntaikorvaukset. Hätätyöhön voidaan määrätä työntekijä myös hänen ollessa vuosilomalla tai muulla vapaalla.


title: Hätätyö

text: Hätätyötä teettäessään työnantaja voi poiketa useimmista työaikaa rajoittavista määräyksistä, kuten yötyö-, vuorotyö-, lepoaika- ja sunnuntaityösäännöksistä. Työajan pituutta ei ole hätätyössä juurikaan rajoitettu.


title: Hätätyö

text: Työsuojelusäännöksistä sen sijaan hätätyössä ei saa poiketa, ja työt tulee suorittaa tavanomaista huolellisuutta ja varovaisuutta noudattaen.


title: Hätätyö

text: Hätätyötä teettävän työnantajan on välittömästi tehtävä kirjallinen ilmoitus hätätyöstä työsuojelupiiriin. Ilmoituksessa on mainittava hätätyön syy, laajuus ja oletettu kesto. Ilmoituksessa on oltava myös työntekijöiden luottamusmiehen tai luottamusvaltuutetun, tai milloin kumpaakaan ei ole valittu, työsuojeluvaltuutetun lausunto.


title: Hätätyö

text: Ilmoituksen perusteella työsuojelupiiri joko hyväksyy ilmoituksen, rajoittaa hätätyötä tai lopettaa sen kokonaan.


title: Hätätyö

text: Työsuojelupiiri voi epäselvässä tapauksessa, josta aiempaa oikeuskäytäntöä ei ole, pyytää työneuvoston lausuntoa asiasta.


title: Hätätyö

text: Jos hätätyömääräykselle ei ole hyväksyttävää syytä, tai työnantaja jatkaa hätätyötä vastoin työsuojelupiirin vaatimusta, työsuojelupiiri voi ilmoittaa asiasta yleiselle syyttäjälle. Työnantaja voidaan tällöin haastaa oikeuteen työaikarikkomuksesta, ja tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Työaikarikkomus vanhentuu kahdessa vuodessa.


title: Hätätyö

text: Korkeimman oikeuden ennakkoratkaisuissa on todettu muun muassa, että toimitusten viivästyminen ei ole peruste hätätyön käytölle. Myöskään toistuvat, kuten tavanomaisten luonnonilmiöiden aiheuttamat viat eivät muodosta perustetta hätätyön käytölle. Sairauspoissaolot eivät ole peruste hätätyölle, mutta työntekijöiden kieltäytyminen tavanomaisista ylitöistä sairaustapauksessa voi muodostaa hyväksyttävän syyn hätätyön käytölle.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Adolf Hitlerin terveydentila on ollut kiistanalainen historiantutkimuksen ja spekuloinnin kohde jo pitkään.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitlerin pituudesta on esitetty eri arvioita 172–178 cm välillä. Huhtikuussa 1924 Landsbergin vankilassa tehdyn saapumisterveystarkastuksen mukaan hän oli 175 cm pitkä ja painoi 77 kiloa, ja hänen todettiin olleen ruumiinvoimiltaan normaalissa kunnossa.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitler kärsi jonkin asteisesta luulosairaudesta ja taipumuksesta liioitella oireitaan. Ajoittain hän mainitsi lähimmilleen, kuten Eva Braunille peloistaan, että kuolisi mahdollisesti pian. Vaikka hänet tutkittiin perusteellisesti Westend-sairaalassa Berliinissä keväällä 1934 hän epäili olevansa vakavasti sairas ja kärsi vatsakivuista, puhkuisuudesta, sydämenahdistuksesta ja turvotuksesta. Vuonna 1935 Hitler epäili sairastavansa syöpää, joskin stressin lisäksi todennäköinen syy vatsakipuihin oli hänen vuosia käyttämänsä pääosin itselaadittu kasvisruokavalio, josta puuttui proteiineja ja ravintoaineita.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitler käytti silmälaseja vuodesta 1935, mutta hän ei pitänyt niitä julkisesti eikä aina yksityisestikään. Puheensa hän luki erityiskirjoituskoneella kirjoitetuista lapuista, joiden kirjasinkorkeus oli 1,2 senttimetriä. Lisäksi hän käytti suurta suurennuslasia, jolla saattoi nähdä yksityiskohdat muun muassa kartoista. Hitler oli vähäuninen ja valvoi usein myöhään yöhön, mutta nukkui mieluusti pitempään aamulla. Toisen maailmansodan sytyttyä Hitler nukkui usein vain muutamia tunteja yössä.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Lääkärikirjojen mukaan Hitler sairasti kaikki tyypilliset lastentaudit. Hitlerin viidestä sisaruksesta vain Paula eli aikuiseksi. Gustav ja Ida Hitler kuolivat kurkkumätään, ja Otto kuoli vain muutaman päivän ikäisenä. Neljännen lapsen Adolfin jälkeen perheeseen syntyivät myös Edmund, joka kuoli kuusivuotiaana tuhkarokkoon, ja Paula, joka eli sisarusparvesta pisimpään, vuoteen 1960 saakka.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitlerin terveys oli hänen 16-vuotiaana sairastamansa keuhkotaudin jälkeen pitkään yleensä hyvä. Tuolloinen keuhkotauti oli kuitenkin ilmeisen vakavaa laatua, sillä lääkäri suositteli hänelle yli vuoden pituista toipilasaikaa, jonka hän vietti maaseudulla Itävallan Spitalissa. Lapsena hän oli saanut usein selkäsaunoja ankaralta isältään Aloisilta, mutta on vaikea sanoa, millaisia fyysisiä ja psyykkisiä jälkiä niistä jäi.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitler kokeili lyhyesti tupakointia kouluikäisenä ja joi itsensä yhden kerran humalaan opiskellessaan oppikoulussa Steyrissä 1905.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Ennen suursodan syttymistä Hitler vapautettiin Itävallan armeijan kutsunnoista terveyssyiden vuoksi, mutta sodan sytyttyä hän anoi pääsyä palvelukseen Saksan keisarillisessa armeijassa, johon hän pääsikin. Ensimmäisessä maailmansodassa rykmentin lähettinä rintamalla palvellut Hitler haavoittui kahdesti.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Ensimmäisen kerran hän haavoittui Sommen taistelun aikana 5. lokakuuta 1916, kun brittien tykistön ampuma kevyt kranaatti räjähti lähettien suojan yläpuolella. Rykmentin lähettien suoja oli juoksuhautoja vaarattomampi paikka, ja sen sisäänkäyntikin oli yleensä suojattu tykistöntulelta, mutta nopean rintamamuutoksen vuoksi sisäänkäynti oli sillä kertaa avoin. Hitler haavoittui yhdessä useiden lähettitoveriensa kanssa, kun häneen osui sirpale vasemman reiden yläosaan. Hänet siirrettiin junalla Berliinin lähellä olevaan Beelitzin sotasairaalaan, josta hän pääsi takaisin rintamalle alle kahden kuukauden kuluttua. Hitleristä on aikojen kuluessa kerrottu, että hänellä oli vain yksi kives, ja joidenkin tarinoiden mukaan hän olisi menettänyt toisen kiveksensä juuri tämän haavoittumisen yhteydessä. Kun Neuvostoliitto julkisti tietoja Hitlerille suoritetun ruumiinavauksen kulusta, niissä mainittiin, että Hitlerin ruumiilla olisi ollut vain yksi kives. Vuonna 2015 esille tulleiden tietojen mukaan vankeusaikana kirjoitetussa lääkärintodistuksessa tosiaan todetaan diagnoosina "oikeanpuoleinen kryptorkismi" eli toinen kives on surkastunut. Tiedon on julkaissut Nürnbergin valtionarkiston johtaja Peter Fleischmann kirjassaan "Hitler als Häftling in Landsberg am Lech 1923/24".


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Melko tarkkaan kaksi vuotta myöhemmin Ypresin edustalla Wervickin eteläpuolella brittien tykistö ampui rintamalle kaasukranaatteja yön ajan. Hitler kesti yön kaasunaamarinsa turvin, mutta sai viimein aamulla keltaristikaasumyrkytyksen. Hän menetti näkönsä tilapäisesti. Sotasairaalassa Hitler pelkäsi menettävänsä näkönsä kokonaan ja oli ajoittain hysteerinen. Sairaalan psykiatrin mukaan hänen näönmenetyksensä saattoi johtua psykologisista syistä ja Hitler oli saattanut sokeutua hysteerisen itsesuggestion seurauksena.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Vaikka Hitler soimasi yksityisissä muisteluissaan isäänsä, joka oli hänen mukaansa ”julma öykkäri, joka tuhlasi perheen rahat viinaan”, hän söi kotona ja koulussa hyvin ja tasapainoisesti. Menetettyään vanhempansa nuorena Hitler eli taloudellisesti epäsäännöllistä elämää ja kärsi mahdollisesti ajoittain aliravitsemuksesta. Ensimmäinen maininta Hitlerin ruokavaliosta on hänen kirjeestään vuodelta 1911, kun hän oli määrännyt itselleen kasvis- ja hedelmädieetin käytyään lääkärissä vatsakipujen vuoksi.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Siirryttyään sodan jälkeen politiikkaan Hitler söi varmasti paremmin kuin koskaan. Epäonnistuneen oluttupavallankaappausyrityksen jälkeen Hitler oli lyhyen aikaa nälkälakossa, mutta sen lopetettuaan hän lihoi verrattain lyhyen vankilatuomionsa aikana. Hitler sai runsaasti ruokalähetyksiä tukijoiltaan, ja Ernst Hanfstaenglin mukaan hänen sellinsä muistutti konditoriaa.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitler piti makeasta. Yksi hänen suosikeistaan Wienin vuosina oli perinteinen juutalainen pähkinäkakku, joita myytiin juutalaisalueiden kadunvarsien kojuissa. Hänellä oli elinikäinen intohimo kakkuihin, leivoksiin ja suklaaseen. Hän saattoi myös syödä päivän mittaan jopa kilon verran suklaata.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Asuessaan Wienissä ennen ensimmäistä maailmansotaa hän oli yleensä köyhä, ja oletettavasti hänen ruokavalioonsa ei yleensä kuulunut liha sen hinnan vuoksi. Hänen ensimmäinen kosketuksensa vegetarismiin sanotaan kuitenkin syntyneen tuona aikana, kun hän keskusteli kasvisruokavalion eduista vegetaristituttaviensa kanssa.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: 1920-luvun lopulla Hitler ihastui nuoreen sisarentyttäreensä Geli Raubaliin, jonka hän otti holhottavakseen. Geli oli kuitenkin onneton yliholhoavan setänsä otteessa ja todennäköisesti ampui itsensä riideltyään Hitlerin kanssa syyskuussa 1931. Hitler menetti jälleen ruokahalunsa ja oli musertumaisillaan surusta. Usein aiemminkin kasvisruokavaliota harkinnut Hitler lopetti lihan syömisen Gelin itsemurhan jälkeen. Gelin hautajaispäivän jälkeisenä aamuna Hitler kieltäytyi syömästä kinkunpalasta ja kertoi Hermann Göringille, että ”se tuntuisi ruumiin syömiseltä”.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitlerin kasvisruokavaliosta on esitetty erilaisia näkemyksiä. Jotkut lähteet mainitsevat, että hän söi aina välillä myös esimerkiksi maksaa tai jopa kinkkua vaikka eli vuoden 1930 jälkeen enimmäkseen kasvisruoalla. On myös esitetty, että Hitlerin kasvisruokavalion valinnan taustalla saattoi olla lääketieteellisiä syitä, kuten hänen todistettavasti kärsimät vatsakipunsa tai jopa oletettu ärtyneen suolen oireyhtymä.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hänen ruokavalionsa oli pääosin kotikutoinen ja epäsäännöllinen, eikä sisältänyt kaikkia tarvittavia ravintoaineita. Hitler oli kuitenkin tottunut askeettiseen elämään, jota hän noudatti joissain muodoissa kuolemaansa saakka.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Oluttupavallankaappausta seuranneen oikeudenkäynnin aikana 1923 Hitlerin vasen käsivarsi ja sääri alkoivat vapista. Säären vapina lakkasi suhteellisen nopeasti, mutta käsi vaivasi häntä vielä vuosia. Hallitakseen vapinaa ja peittääkseen sen julkisuudessa Hitler kantoi mukanaan esineitä, kuten hattuja, kävelykeppejä ja ratsupiiskoja. Liikkuessaan ilman esineitä hän tuki kätensä kylkeensä, risti sen oikean käden kanssa tai laittoi käden puvun takin taskuun. Tästä johtunee verrattain yleinen kätisyyttä koskeva harhakäsitys. Hitler oli oikeakätinen, mutta julkisuudessa saattoi saada vaikutelman vasenkätisyydestä, sillä vapinan peittämiseen käytettyjen keinojen tähden hänen vasen kätensä näytti usein aktiivisemmalta. Vapina katosi toistaiseksi 1930-luvun vaihteeseen tultaessa.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Vapinaa on pidetty Parkinsonin taudin oireena, Hänellä oli viimeisinä vuosinaan muitakin Parkinsoniin liittyviä oireita, kuten laahustava, lyhytaskelinen kävely, nykivät liikkeet, puhekyvyn heikkeneminen ja kumara ryhti. Parkinsonin oireet eivät kuitenkaan välillä poistu vuosiksi. Tautia on silti pidetty mahdollisena, joskin tällöin historioitsijat ovat joutuneet kumoamaan Hitlerin lääkärin tohtori Theo Morelliin pätevyyden sekä hänen tekemänsä analyysin Hitlerin reflekseistä ja keskushermoston toiminnasta, sillä jos Morellin analyysi olisi oikea, Parkinsonin mahdollisuutta ei juuri olisi. Vapina saattoi olla myös oire ensimmäisen maailmansodan kokemusten aiheuttamasta psykosomaattisesta neuroosista.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Vaikka Hitler käytti useita lääkäreitä ja erikoislääkäreitä, eniten hän luotti vuodesta 1936 aina kuolemaansa saakka henkilökohtaiseen lääkäriinsä tohtori Theo Morelliin, jota on myöhemmin arvosteltu puoskariksi. Jos ei Morell ollut erityisen hyvä, ei hän ollut niin huonokaan kuin pahimmillaan sanotaan. Hän määräsi vuosina 1936–1945 noin 30 eri lääkettä, joista yli puolet oli käytössä pitkään sodan jälkeen ja osa vieläkin. Lisäksi potilas puolestaan nautti lääkkeitä usein liikaa, jopa moninkertaisesti yli annostusohjeen. Morellin mukaan lääkemääräykset perustuivat usein potilaan vaatimuksiin. Esimerkiksi puhkuisuuden hoitoon määrättyjä strykniiniä ja belladonnaa sisältäviä ilmavaivapillereitä Hitler käytti vuosien ajan usein yli annostuksen koska uskoi niiden auttavan kipuihinkin.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Piristeeksi Hitler sai varsinkin sodan aikana muun muassa kofeiinia ja pervitiiniä, joka on metamfetamiinia, ja poskiontelotulehdukseen ja kurkkuongelmiin Morell määräsi kokaiinia inhalaattorilla kaksi kertaa päivässä käytettäväksi. Lääkitys vaikutti hänen persoonallisuuteensa ja teki hänestä entistäkin ehdottomamman ja hysteerisen, niin että vuodesta 1938 hän ei sietänyt minkäänlaisia vastaväitteitä keneltäkään. Vasta sodan lähestyessä loppuaan Hitlerin erittäin voimakkaaksi luonnehditussa tahdossa tapahtui muutos heikompaan.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitlerin vointi heikkeni keväällä 1942. Hän alkoi saada voimakkaita päänsärkykohtauksia ja kertoi aiemmin tarkan muistinsa nyt pettävän ajoittain. Ulkopuolisille hän vaikuttaa vielä terveeltä. Hitleriä aiemmin vaivannut vasemman käden vapina palasi helmikuussa 1943 influenssan ja Stalingradin tappion jälkeen. Hänen kuntonsa alkoi rakoilla toden teolla, ja se näkyi myös ulospäin. Iho huononi, liikkeet vaikeutuivat, ja silmien ennen terävä katse muuttui himmeäksi ja tuijottavaksi. Keskustelun tai normaalisävyisen riitelyn sijasta Hitler sai raivokohtauksia eikä tinkinyt päähänpistoista ja käsityksistään.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Heinäkuun 20. päivän attentaattiyritys 1944 vei vapinan tilapäisesti, mutta vammautti Hitleriä sekä fyysisesti että psyykkisesti. Ruumiinvammojen, kuten vaurioituneiden rumpukalvojen lisäksi Hitler kärsi unettomuudesta ja veren mausta suussaan. Vapina palasi myös entistä voimakkaampana. Sotilaslääkäri Erwin Giesing hoiti Hitlerin korvia ja lääkitsi kokaiinilla tämän päänsärkyjä. Syksyllä 1944 otettu sydänfilmi paljasti verisuonten kalkkeutumista, rytmihäiriöitä, sydämen suurentumista (hypertrofiaa) ja vaurioita vasemmassa kammioissa. Jälkeenpäin on pidetty mahdollisena, että Hitler kärsi sydäninfarktin 1944 huononevien sotatilanteiden, kuten puna-armeijan voitoista ja Normandian maihinnoususta johtuvan stressin vuoksi.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Vuodenvaihteeseen 1944–1945 mennessä Hitler oli jo selvästi heikentynyt, ja helmikuussa 1945 hän oli vain raunio entisestään. Eräs esikuntaupseeri, joka näki Hitlerin ensimmäistä kertaa sodan sytyttyä, oli järkyttynyt. Hitler oli kumarassa laahustava, verestäväsilmäinen ja kuolaava raihnainen mies, jonka täytyi tukea itseään jatkuvasti johonkin pysyäkseen pystyssä. Viimeisinä viikkoina Hitlerin terveydentila, ruumiinvoimat ja mieliala olivat täysin sidoksissa Morellin antamiin lääkkeisiin ja piristeisiin.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Hitler teki itsemurhan Berliinissä 30. huhtikuuta 1945 nielemällä syanidikapselin ja ampumalla itseään päähän pistoolilla.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Usea tutkija ja historioitsija on leimannut Hitlerin psykopaatiksi. Myös muilla persoonallisuushäiriöillä on spekuloitu. Kirjassaan "The Psychopathic God" Robert G. L. Waite teki laajan psykohistorian Hitleristä. Waiten mukaan Hitler kärsi rajatilapersoonallisuushäiriöstä ja horjui neuroottisuuden ja psykoottisuuden välillä.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: On myös esitetty, että Hitler oli skitsofreeninen, koska hän elämänsä viimeisenä vuotena kärsi harhaisuudesta. Mikäli se olisi totta, se voisi selittää lyhytkestoiset reaktiiviset psykoosit, joita hän kärsi aina kohdatessaan suuria vastoinkäymisiä, jotka saivat hänet epäilemään omia kykyjään. Sodan lopun lähestyessä Hitler sai kuuluisia raivokohtauksiaan yhä tiheämmin ja alkoi tuntea itsensä voimattomaksi. Viimeisenä vuonnaan hän saattoi jäädä jopa päiviksi makuuhuoneeseensa vedoten flunssaan tai kuumeeseen. Psykoottisten kohtausten määrä myös lisääntyi. Hänen loppuaikojensa käytökseen vaikutti jatkuva metamfetamiinin sekä muiden epäilyttävien lääkeaineiden runsas käyttö, pitkään jatkuneet puutokset ruokavaliossa sekä levon ja unen vähyys hyvin stressaavan elämänjakson aikana.


title: Adolf Hitlerin terveys

text: Teoksessaan "Ilman omaatuntoa" maailman johtaviin psykopaattien tutkijoihin kuuluva kriminaalipsykologi Robert D. Hare varoittaa toisen käden tietoihin perustuvien diagnoosien tekemisestä erityisesti historiallisten henkilöiden kohdalla. Hitleriä ei diagnosoitu vuoden 1918 jälkeen, kun häntä hoidettiin sotasairaalassa näön menetyksen vuoksi.


title: Jenniina Tuokko

text: Jenniina Tuokko (s. 22. kesäkuuta 1989) valittiin Suomen Neidoksi 2006. Tuokko oli tuolloin juuri täyttänyt 17 vuotta ja oli kisan kuopus. Hän edusti Suomea Miss Maailma -kilpailussa Puolassa syyskuussa 2006.


title: Jenniina Tuokko

text: Syksyllä 2007 hän jatkoi jo aloittamiaan lukio-opintoja Turun Iltalukiossa ja kirjoitti ylioppilaaksi keväällä 2008.


title: Schwabing

text: Schwabing on Baijerin osavaltion pääkaupungin Münchenin pohjoisosassa sijaitseva hallintoalue. Se on jaettu osiin 4 (Schwabing-West) ja 12 (Schwabing-Freimann). Schwabing tunnetaan maineestaan kaupungin taiteilijakorttelina ja on yhä suosittu turistien ja paikallisten vierailukohde siellä sijaitsevien baarien, ravintoloiden ja klubien vuoksi.


title: Schwabing

text: Yksi suosituista kohteista alueella on "Englischer Garten" ("Englantilainen puutarha"), joka on yksi maailman suurimmista julkisista puistoista.


title: Schwabing

text: Schwabingin Leopoldstraßella liikkuu paljon opiskelijoita, koska Münchenin suurimmat yliopistot Ludwig-Maximilians-Universität München ja Technische Universität München (TUM) sijaitsevat viereisellä Maxvorstadtin alueella. Schwabingin pohjoisosassa sijaitsee myös opiskelija-asuntoalue Studentenstadt.


title: Schwabing

text: Adolf Hitler muutti Müncheniin keväällä 1913 ja asettui asumaan vuokralle Schwabingiin. Tuolloin alueella asuivat myös kuuluisat taiteilijat Wassily Kandinsky ja Paul Klee.


title: Schwabing

text: Unity Mitford, englantilainen seurapiirinainen ja Hitlerin ystävä ampui itseään Englantilaisessa puistossa syyskuussa 1939 protestina Ison-Britannian sodanjulistukselle Saksaa vastaan.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutettu on työsuojeluun liittyvissä kysymyksissä työntekijöiden edustaja. Jokaisella työpaikalla, jolla työskentelee vakituisesti vähintään 10 työntekijää, on valittava työsuojeluvaltuutettu ja kaksi varavaltuutettua. Myös tätä pienemmillä työpaikoilla työsuojeluvaltuutettu voidaan valita, mutta se ei ole pakollista.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutetun tehtäviä, valintaa ja oikeuksia säätelee "Laki työsuojelun valvonnasta ja työpaikan työsuojeluyhteistoiminnasta" eli niin sanottu työsuojelun valvontalaki, ja erityisesti sen viides luku.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutettu edustaa työsuojeluasioissa työntekijöitä. Hän perehtyy työsuojelusäännöksiin, määräyksiin, ohjeisiin ja muihin työpaikan työsuojeluasioihin. Työsuojeluvaltuutettu tarkkailee työn turvallisuutta ja terveellisyyttä työpaikalla, ja ilmoittaa työsuojelupäällikölle sekä tarvittaessa työsuojeluviranomaisille havaitsemistaan puutteista.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Yli 20 työntekijän työpaikalla on perustettava työsuojelutoimikunta, jonka jäsen työsuojeluvaltuutettu aina on.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutettu osallistuu myös työsuojelutarkastuksiin ja tutkimuksiin, sekä pyrkii yhteistyössä luottamusmiehen kanssa edistämään työntekijöiden työhyvinvointia.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutetun tehtäviin kuuluu myös työntekijöiden huomion kiinnittäminen työn turvallisuuteen ja terveellisyyteen vaikuttaviin asioihin, kuten työtapoihin ja suojavarusteisiin.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutetulla on oikeus saada työnantajalta nähtäväkseen työsuojeluun liittyvät asiakirjat ja luettelot. Hänellä on myös oikeus saada työnantajalta tarpeelliset tiedot yhteistoimintatehtäviään varten.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Lisäksi työsuojeluvaltuutetulla on oikeus saada nähtäväkseen työterveyshuoltopalveluiden järjestämistä koskevat sopimukset ja asiakirjat. Työsuojeluvaltuutetulla on myös oikeus saada työterveyshuollossa toimivilta henkilöiltä tietoja, joilla on merkitystä työntekijöiden terveyden sekä työpaikan olosuhteiden terveellisyyden kehittämisen kannalta.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutetulla on oikeus keskeyttää välitöntä ja vakavaa vaaraa hengelle tai terveydelle aiheuttava työ. Valtuutetun tulee ilmoittaa työn keskeyttämisestä työnantajalle mahdollisuuksien mukaan etukäteen, kuitenkin viimeistään heti kun se on vaaratta mahdollista.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työn keskeytyksellä ei saa rajoittaa työntekoa enempää kuin on vaaran välttämiseksi tarpeellista, ja työtä keskeyttäessä tulee mahdollisuuksien mukaan rajoittaa siitä aiheutuvaa haittaa ja vaaraa.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Kun työnantaja on varmistunut siitä, ettei vaaraa enää ole, hän voi määrätä työn jatkettavaksi.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Yli 10 työntekijän työpaikalla työntekijöiden on valittava keskuudestaan työsuojeluvaltuutettu ja kaksi varavaltuutettua. Myös tätä pienemmillä työpaikoilla työntekijät voivat valita työsuojeluvaltuutetun, mutta se ei ole pakollista. Työpaikan toimihenkilöt voivat valita omat valtuutettunsa.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työntekijät järjestävät vaalin, jossa valitaan työsuojeluvaltuutettu ja varavaltuutetut. Myös sopuvaali on yksimielisyyden vallitessa mahdollinen. Työntekijät sopivat vaalin ajankohdasta ja paikasta työnantajan kanssa. Kaikki työntekijät saavat osallistua vaaliin, ja vaali on järjestettävä niin, että työpaikan kaikilla työntekijöillä on mahdollisuus osallistua siihen. Työnantaja ei saa vaikeuttaa vaalin järjestämistä, ja työnantajan on annettava työntekijöiden käyttöön vaaliin sopiva tila. Vaali ei kuitenkaan saa aiheuttaa tarpeetonta haittaa työpaikan toiminnalle.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutetun toimikausi on kaksi vuotta, ellei toisin sovita ennen vaalia.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työnantajan on ilmoitettava työsuojeluhenkilörekisteriin työsuojelupäällikön, työsuojeluvaltuutetun ja varavaltuutetun, työsuojelutoimikunnan tai vastaavan elimen jäsenten sekä työsuojeluasiamiesten tiedot.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Työsuojeluvaltuutetulla on samanlainen irtisanomissuoja kuin luottamusmiehellä ja luottamusvaltuutetulla.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Irtisanomissuojasta säädetään työsopimuslain 7. luvun 10 pykälässä. Sen mukaan työnantaja ei saa irtisanoa luottamusmiestä tai valtuutettua henkilöön liittyvin perustein ilman hänen edustamiensa työntekijöiden enemmistön suostumusta. Työnantaja saa irtisanoa luottamusmiehen tai valtuutetun taloudellisista ja tuotannollisista syistä vain, jos hänen työnsä päättyy kokonaan, eikä työnantaja voi järjestää hänelle hänen ammattitaitoaan vastaavaa tai muuten sopivaa työtä.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Irtisanomissuoja ei koske työsuhteen purkamista.


title: Työsuojeluvaltuutettu

text: Rikoslain 16. luvun 3 § "Haitanteko virkamiehelle" suojaa työsuojeluvaltuutettua, sillä työsuojeluvaltuutettu toteuttaa mm. "Laki työsuojelun valvonnasta ja työsuojeluyhteistoiminnasta" 31§:n määrittelemää työsuojelun turvallisuuden valvontaa. Mikäli työnantaja, joku työntekijöistä tai joku muu taho estää tai häiritsee työsuojeluvaltuutettua toimimasta tehtävässään, tästä voidaan rangaista sakolla.


title: Ekhion (spartti)

text: Ekhion oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi sparteista. Pallas Athenen neuvosta Kadmos kylvi surmaamansa lohikäärmeen hampaat maahan, ja niistä kasvoi joukko sotureita, spartit. Kadmoksen heitettyä kiven sparttien keskelle nämä alkoivat taistella keskenään, kunnes ainoastaan viisi heistä oli jäljellä. Tällöin Ekhion, edelleen Pallas Athenen neuvosta, heitti aseensa maahan ja ehdotti rauhaa veljilleen.


title: Ekhion (spartti)

text: Ekhion auttoi Kadmosta perustamaan Theban kaupungin ja nai Kadmoksen tyttären, Agauen. He saivat pojan, Pentheuksen.


title: Ekhion (spartti)

text: Myöhemmin Ekhion rakensi temppelin Kybelelle.


title: Albert Anker

text: Albert Samuel Anker (1. huhtikuuta 1831 Ins – 16. heinäkuuta 1910 Ins) oli sveitsiläinen taidemaalari.


title: Albert Anker

text: Anker syntyi eläinlääkärin kolmesta lapsesta toiseksi. Hän sai jo vuosina 1845–1848 kuvataiteellista yksityisopetusta Louis Wallingerilta, mutta päätyi 1850-luvun alussa lukemaan teologiaa.


title: Albert Anker

text: Anker suoritti taideopintoja ja myöhemmin työskenteli Pariisissa. Hänestä tehtiin vuonna 1878 Kunnialegioonan ritari ja vuonna 1900 Bernin yliopiston kunniatohtori. Hän sai vuonna 1901 aivohalvauksen, jonka seurauksena hän menetti oikean kätensä käyttökyvyn. Hän kuoli synnyinseuduillaan 79-vuotiaana.


title: Maria Salo

text: Maria Salo on suomalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä.


title: Maria Salo

text: Hänen äänensä on tuttu muun muassa piirrossarjoista "Olipa kerran elämä", "Olipa kerran ihminen", "Metrohiiret", "Alfred J. Kwak" ja "Jonttu-Fantti ja hänen ystävänsä" sekä Disneyn elokuvassa "Prinsessa Ruusunen". Hänellä oli myös rooli elokuvassa "Pekka Puupää poliisina" (konstaapeli Virve Toppila).


title: Causa sui

text: Causa sui (lat. 'itsensä syy') on filosofinen käsite. "Causa sui" tarkoittaa jotakin, mikä on saanut itse itsensä aikaan.


title: Causa sui

text: Perinteisessä länsimaisessa teismissä Jumala ei ole voinut olla minkään muun voiman tai olennon luoma, ja siksi Jumala on joko itse itsensä syy ("causa sui") tai vailla syytä. Esimerkiksi Tuomas Akvinolainen katsoi, ettei mikään voi olla itsensä syy, koska tällöin se olisi ajallisesti itseään aikaisempi, mikä on mahdotonta. Näin hän päätyi jälkimmäiseen vaihtoehtoon: Jumala on vailla syytä eli itse ensimmäinen aikaansaava syy (kosmologinen todistus).


title: Causa sui

text: "Causa sui" oli keskeinen käsite muun muassa Baruch Spinozalla, Sigmund Freudilla ja Ernest Beckerillä. Spinozan ajattelussa oli olemassa vain yksi substanssi, ja se oli itsensä syy. Freudilla ja Beckerillä käsite liittyi tarkoitukseen, jonka asia kykeni antamaan itselleen, ja kuolemattomuuteen: jokin kykeni luomaan merkitystä tai jatkamaan merkityksen luomista myös oman elämänsä jälkeen.


title: Post

text: Post voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Elvīra Ozoliņa

text: Elvīra Ozoliņa (, s. 8. lokakuuta 1939 Leningrad) on latvialainen, Neuvostoliittoa edustanut keihäänheittäjä. Hän voitti kultaa vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa tuloksella 55,98 m. Vuoden 1964 kesäolympialaisissa Tokiossa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 54,81 m ja suoritukseensa pettyneenä ajatti päänsä kaljuksi heti kilpailun jälkeen.


title: Elvīra Ozoliņa

text: Ozoliņa on naimisissa keihäänheiton olympiavoittajan Jānis Lūsisin kanssa. Heidän poikansa Voldemārs Lūsis on myös keihäänheittäjä, joka kilpaili vuoden 2000 ja 2004 kesäolympialaisissa.


title: Silke Renk

text: Silke Renk (s. 30. kesäkuuta 1962, Erfurt) on entinen saksalainen keihäänheittäjä.


title: Silke Renk

text: Hän edusti Itä-Saksaa vuoden 1988 kesäolympialaisissa Seoulissa, ja sijoittui viidenneksi. Vuoden 1990 yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän sijoittui neljänneksi. Vuoden 1991 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Tokiossa hän sijoittui pronssille.


title: Silke Renk

text: Seuraavissa kesäolympialaisissa Barcelonassa hän voitti keihäänheiton olympiakultaa tuloksella 68,34 m.


title: Tessa Sanderson

text: Tessa Sanderson, CBE (s. 14. maaliskuuta 1956, St Elizabeth, Jamaika) on entinen brittiläinen keihäänheittäjä ja seitsenottelija.


title: Tessa Sanderson

text: Hän syntyi Jamaikalla, mutta muutti Wolverhamptoniin Englantiin. Hän oli Britannian paras keihäänheittäjä 1970-luvun alusta 1980-luvulle saakka. Hän voitti hopeaa vuoden 1978 yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Hän voitti myös kaksi kultamitalia Kansainyhteisön kisoissa.


title: Tessa Sanderson

text: Sanderson voitti olympiakultaa vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja hänestä tuli ensimmäinen olympiakultaa voittanut brittiläinen musta nainen.


title: Korean International Circuit

text: Korean International Circuit on 5,62 kilometrin pituinen, Etelä-Korean Jeollanam-don provinssissa, Yeongamin piirikunnassa sijaitseva autourheilurata. Radalla ajettiin neljä Formula 1 -sarjan osakilpailua vuodesta 2010 lähtien. Rata on saksalaisen arkkitehdin Hermann Tilken suunnittelema.


title: Korean International Circuit

text: Kilpailun järjestämisestä vastaavan KAVOn (Korean Auto Valley Operation) ja Bernie Ecclestonen tekemän sopimuksen arvoksi on kerrottu 264 miljoonaa dollaria. Sopimus pitää radan F1-kalenterissa seitsemän vuotta ja sisältää option viidestä lisävuodesta. Lopulta radalla ei ajettu kuin 4 Grand Prix'tä.


title: Korean International Circuit

text: Radan valmistumisajankohdaksi kaavailtiin alun perin heinäkuuta 2010. Elokuun lopulla rata oli 90-prosenttisesti valmis, kilpailun järjestäjät kertoivat. Rata sai myös kritiikkiä syrjäisen sijainnin takia.


title: Softwood Music Under Slow Pillars

text: Softwood Music Under Slow Pillars on Sielun Veljien 5. lokakuuta 1989 julkaistu kuudes ja viimeinen yhtyeen toimiessa valmistunut studioalbumi. Levy on yhtyeen ainoa englanninkielinen albumi nimellä Sielun Veljet; yhtye julkaisi "L'amourder" -nimellä englanninkielisen Ritual -EP:n sekä Shit-Hot -albumin Keski-Euroopassa vuonna 1987. Myös Softwood Music oli suunniteltu julkaistavaksi ulkomailla, mutta yhtyettä ulkomaille vienyt levy-yhtyö ei pitänyt akustista psykedelialevyä "maailman kovimmalle rock-yhtyeelle" sopivana, ja levy julkaistiin lopulta vain Suomessa ja Ruotsissa. Ruotsissa yhtyeeksi merkittiin L`amourder. Bändi teki myös kaksi muuta biisiä, joita ei koskaan sessiossa levytetty. Toinen löytyy levyltä Kansan parissa 3 nimellä Run Down But Romantic ja toisen biisin Alanko antoi Melrosen Tokelalle, joka levytti sen, biisi on Human Rights for Snakes.


title: Softwood Music Under Slow Pillars

text: Levyn psykedeeliseen äänimaisemaan vaikuttivat muun muassa Ismo Alangon Intian-matka ja Jukka Orman aloittama flamencokitara-harrastus. Kansikuva on puolestaan perulaisen taidemaalari Pablo Amaringon taulu joka kuvaa shamaanien harjoittamaa Ayahuasca-rituaalia.


title: Softwood Music Under Slow Pillars

text: Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Sielun Veljet.


title: Softwood Music Under Slow Pillars

text: A-puoli


title: Softwood Music Under Slow Pillars

text: B-puoli


title: Diables Rouges de Briançon

text: Briançon Alpes Provence Hockey Club () on briançonilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa.


title: Drakkars de Caen

text: Drakkars de Caen (viralliselta nimeltään Hockey Club de Caen) on caenilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa.


title: Radiumkloridi

text: Radiumkloridi eli RaCl on valkoista kiinteää ainetta. Se muodostuu radiumista ja kloorista. Aineesta käytetään myös nimiä "radiumdikloridi" ja "radium(II)kloridi". Marie Curie käytti radiumkloridia väliaineena metallisen radiumin eristämisessä pikivälkkeestä saadun bariumkloridin ja radiumkloridin seoksesta.


title: Ducs de Dijon

text: Ducs de Dijon (viralliselta nimeltään Dijon Hockey Club) on dijonilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa.


title: Ihmisyys

text: Ihmisyys voi tarkoittaa seuraavia:


title: Dauphins d’Épinal

text: Dauphins d’Épinal (viralliselta nimeltään Image Club d’Épinal) on épinalilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa.


title: Keniantrappi

text: Keniantrappi ("Lissotis hartlaubii") on itäafrikkalainen trappi. Osa tutkijoista sijoittaa sen savannitrappeihin ("Eupodotis"). Lajinimi on annettu Gustav Hartlaubin kunniaksi.


title: Keniantrappi

text: Keniantrappi on suuri, pitkäkaulainen ja vahvajalkainen lintu, joka lentää raskaasti. Höyhenpuku on pääosin harmaa, vatsa on musta ja päässä sekä kurkussa on mustavalkoinen kuvio. Lennossa erottuvat lähes kokonaan valkoiset siivet.


title: Keniantrappi

text: Keniantrappi elää Itä-Afrikassa Keniassa, Etiopiassa, Ugandassa, Sudanissa, Somaliassa ja Tansaniassa. Sen elinalueen laajuus on noin 610 000 neliökilometriä ja lajin kanta on elinvoimainen.


title: Keniantrappi

text: Lajin elinympäristöä ovat avoimet ruohosavannit.


title: Philosophia perennis

text: Philosophia perennis (lat., ”pysyvä/ikuinen filosofia”; myös "philosophia perennis et universalis") eli perenniaalinen filosofia on ajatus siitä, että tietyt filosofiset ajatukset toistuvat historiassa aikakaudesta ja kulttuurista riippumatta. Ajatuksen mukaan on olemassa tiettyjä universaaleja ja ikuisia totuuksia, jotka koskevat esimerkiksi todellisuuden luonnetta, ihmisluontoa tai tietoisuutta.


title: Philosophia perennis

text: Termi "philosophia perennis" esiintyy ensimmäisen kerran 1500-luvulla Agostino Steucon teoksessa "De perenni philosophia libri X" (1540), jossa uusplatonistinen kristillinen filosofia nähdään viisauden huipentumana, jota kohti kaikki muut filosofiset suuntaukset osoittavat tavalla tai toisella. Steucon mukaan ihmiskunnan hallussa on ollut aina jumalallista alkuperää oleva ikuinen viisaus, joka sisältää muun muassa todistukset Jumalan olemassaololle, maailman luomiselle ja sielun kuolemattomuudelle. Kreikkalaiset olivat saaneet tämän filosofian juutalaisilta, egyptiläisiltä ja muilta kansoilta, ja kreikkalaisilta se oli välittynyt edelleen kristilliseen skolastiikkaan.


title: Philosophia perennis

text: Myöhemmin ajatuksen omaksui saksalainen matemaatikko ja filosofi Gottfried Leibniz, joka käytti sitä tarkoittamaan yleistä, ikuista filosofiaa, joka on kaikkien uskontojen ja erityisesti niiden sisällä vaikuttavien mystillisten virtausten taustalla. Termin popularisoi myöhemmin Aldous Huxley teoksessaan "The Perennial Philosophy" (1945). Huxleyn mukaan "philosophia perennis" on metafysiikkaa, joka tunnistaa jumalallisen todellisuuden; psykologiaa, joka löytää sielusta jotain yhteistä jumalallisen kanssa; ja etiikkaa, jonka mukaan ihmisen lopullinen päämäärä liittyy tietoon läsnä olevasta ja transsendentistä olemassaolon perustasta. Huxleyn mukaan sen jäänteitä voidaan löytää primitiivisten kansojen taruista joka puolelta maailmaa, ja sen kehittyneempiä muotoja voidaan löytää kaikista korkeammista uskonnoista.


title: Philosophia perennis

text: "Philosophia perennis" on ollut keskeinen käsite traditionalistiselle koulukunnalle, ja näkyy muun muassa René Guénonin, Frithjof Schuonin ja Ananda Coomaraswamyn ajattelussa. Nykyisin termiä käyttävät erityisesti uustomistiset filosofit. Esimerkiksi Frederick Coplestonin mukaan "philosophia perennis", jos on yleensäkään olemassa, ilmenee muun muassa Platonin, Aristoteleen ja Tuomas Akvinolaisen muodostamassa filosofisten perinteiden ketjussa. Coplestonin mukaan tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tällainen ikuinen filosofia tulisi käsittää staattiseksi joukoksi oppeja tai periaatteita, eikä sitä, ettei nykyaikaisesta filosofiasta voisi oppia jotain joillakin aloilla, kuten luonnonfilosofiassa ja estetiikassa.


title: Philosophia perennis

text: Hindulaisuuden uudistusliikkeen "Sanatana Dharma" -käsitteen on nähty vastaavan "philosophia perennistä".


title: Étoile noire de Strasbourg

text: Étoile noire de Strasbourg (viralliselta nimeltään Club des sports sur glace - (CSG) Strasbourg - Alsace) on strasbourgilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa.


title: Yétis du Mont-Blanc

text: Yétis du Mont-Blanc (viralliselta nimeltään Hockey Club Mont-Blanc) on saintgervaislainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa.


title: Yétis du Mont-Blanc

text: Seura on kahden aiemman seuran fuusio. Megève (Ranskan mestari 1984) yhdistyi vuonna 1987 Saint-Gervaisiin (Ranskan mestari kausina 1969, 1974, 1975, 1983, 1985 ja 1986).


title: Yétis du Mont-Blanc

text: Seuralla on käytössään kaksi hallia, Megèven ja Saint-Gervaisin halli.


title: Yétis du Mont-Blanc

text: Seuraa valmentaa suomalainen, pitkän pelaajauran Ranskassa tehnyt Ari Salo.


title: Pingouins de Morzine

text: Pingouins de Morzine (viralliselta nimeltään Hockey Club Morzine-Avoriaz) on morzinelainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa.


title: Ours de Villard-de-Lans

text: Ours de Villard-de-Lans on villarddelansilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa.


title: Ours de Villard-de-Lans

text: Joukkueessa on pelannut Ranskan maajoukkuepelaaja Christian Bozon.


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text: Riihimäen Pallonlyöjät (RPL) on vuonna 1924 perustettu riihimäkeläinen pesäpalloseura, jonka edustusjoukkue pelasi kaudella 2018 miesten Suomensarjaa.


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text: RPL pelasi 24 kautta pesäpalloa Superpesiksessä viimeiseksi kaudeksi jäi 1995, jolloin pelattin RPL-Riihimäki nimellä ja kauden päätteeksi seura putosi Ykkössarjaan. RPL saavutti yhden miesten pesäpallon Suomen-mestaruuden vuonna 1933 ja naisten joukkue voitti Suomen-mestaruuden kahdesti, vuosina 1980 ja 1981. Tämän lisäksi RPL saavutti A-poikien Suomen-mestaruuden vuosina 1928 ja 1934. Riihimäen Pallonlyöjien ja Hyvinkään Tahkon väliset ottelut olivat aikoinaan tunnettuja tiivistunnelmaisina paikalliskamppailuina, joista yleisöennätyksenä on 4009 katsojaa ottelussa RPL-Tahko vuonna 1986.


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text:
RPL:n toiminta loppui vuonna 1995 seuran ajauduttua konkurssiin. RPL-Riihimäki otti velat hoitaakseen, mutta senkin toiminta päättyi vuonna 1999. Vastuu riihimäkeläisestä pesäpalloilusta siirtyi Riihi-Pesiksen vastuulle, joka pelasi aktiivisena seurana aina vuoteen 2015 saakka.
Vuoden 2015 lopulla tapahtui kuitenkin Riihimäen Pallonlyöjien paluu, patentti- ja rekisterihallituksen hyväksyttyä Riihi-Pesiksen nimenvaihdon Riihi-Pesiksestä Riihimäen Pallonlyöjiin.


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text: RPL pelaa tulevana kautena miesten Suomensarjaa


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text:
RPL:n kotikenttänä toimi ensiksi Riihimäen nykyisellä Kauppatorilla sijainnut pesäpallokenttä, joka toimi RPL:n kenttänä seuran varhaishistorian ajan. RPL:n ehkä tunnetuin kotikenttä oli Riihimäen Piikinmäessä sijainnut pelikenttä. Piikinmäestä RPL siirtyi Peltosaaren urheilupuistoon valmistuneelle Pesäpallostadionille jossa RPL pelasi viimeiseksi jääneet ottelunsa 90-luvulla.
Pesäpallon lisäksi RPL:llä oli muun muassa jääkiekkotoimintaa ja joukkue voittikin maakuntasarjan vuosina 1950 ja 1957.


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text: RPL pelasi jääkiekkoa maakuntasarjassa vuoteen 1972 saakka, jolloin joukkue putosi sarjaporrasta alemmaksi. RPL kuitenkin palasi maakuntasarjaan vuonna 1973 ja pelasi tämän jälkeen vielä maakuntasarjan korvanneessa III-divisioonassa.


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text: Jääkiekkotoiminta loppui RPL:ssä vuonna 1978 jonka jälkeen edustusjoukkueesta siirtyi kuusi pelaajaa naapurikaupunkiin Hyvinkään Ahmoihin, joka oli juuri noussut II-divisioonatasolle. Myöhemmin RPL:n korvasi jääkiekkopuolella Riihimäen Kiekko-Nikkarit.


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text: RPL:n jääkiekkojoukkueen tunnetuimpiin pelaajiin kuuluu myöhemmin urallaan vuoden 1965 MM-kotikisoissa pelannut ja pelaajauransa jälkeen mm. SM-liigan ja NHL:n otteluiden selostajana toiminut Pentti Lindegren, joka pelasi RPL:n joukkueessa vuosien 1959 ja 1961 välillä.


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text: Lyöjäkuningatar:


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text: Vuoden jokeri:


title: Riihimäen Pallonlyöjät

text:
Vuoden lukkari:
Vuoden pesäpalloilija:


title: Arnaldo Forlani

text: Arnaldo Forlani (s. 8. joulukuuta 1925) on italialainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä aikavälin 18. lokakuuta 1980 – 28. kesäkuuta 1981. Hän oli kristillisdemokraattisen puolueen johtajana vuosina 1969–1973 ja 1989–1992.


title: Arnaldo Forlani

text: Forlani syntyi Pesarossa, Marchessa. Hänet valittiin edustajainhuoneeseen ensimmäistä kertaa 1958, ja hän oli ulkoministeri vuosina 1976–1979.


title: Arnaldo Forlani

text: Forlanin seuraajana Italian pääministeriksi astui Giovanni Spadolini.


title: Arnaldo Forlani

text: Vuosina 1989-1994 Forlani vaikutti Euroopan parlamentin Euroopan kansanpuolueen ryhmässä.


title: Arnaldo Forlani

text: Vuonna 1992 alkoi Tangentopoliksi kutsuttu lahjusskandaali, joka johti Forlanin vankeustuomioon.


title: Ciriaco de Mita

text: Luigi Ciriaco de Mita (s. 2. helmikuuta 1928 Nusco) on italialainen poliitikko. Hän kuului kristillisdemokraattiseen puolueeseen, jonka johtajana hän toimi vuosina 1982–1989.


title: Ciriaco de Mita

text: De Mita oli Italian pääministerinä vuosina 1988–1989. Häntä edelsi Giovanni Goria ja seurasi Giulio Andreotti.


title: Ciriaco de Mita

text: De Mita ei ole lopettanut poliittista uraansa edes vanhemmalla iällään, vaan tuli valituksi uudelle kaudelle parlamenttiin viimeksi vuonna 2006. Hän on kuulunut kristillisdemokraattien hajottua Italian kansanpuolueeseen ja Democrazia è Libertà – La Margheritaan.


title: Ciriaco de Mita

text: De Mita valittiin vuonna 2009 Euroopan parlamenttiin.


title: Sokraattinen ironia

text: Sokraattinen ironia on ironiaa, joka ilmenee jonkun henkilön (yleensä opettajan) teeskennellessä tietämätöntä paljastaakseen toisen (oppilaan) tietämättömyyden. Yleensä ironian havaitsee yleisö, mutta ei itse ironian kohde. Kreikan kielen sanaa ("eirōneia"; 'ironia, 'iva'; sanasta , "eirōn"; 'teeskentelijä') sovellettiin ennen kaikkea vähättelevään teeskentelyyn.


title: Sokraattinen ironia

text: Sokraattinen ironia on saanut nimensä siitä, että Sokrates esiintyy Platonin varhaisissa dialogeissa käyttämässä sitä osana dialektista kuulustelumenetelmäänsä, sokraattista menetelmää. Sokraattinen ironikko naamioituu tietämättömyyteen, joka peittää skeptisyyden jotain oppia tai yleistä mielipidettä kohtaan, jonka ironikko katsoo olevan vailla järjen tai logiikan pohjaa. Ironikon viattomat kysymykset paljastavat mielipiteen järjettömyyden tai tyhjyyden askel askeleelta. Tällainen ironia viihdyttää niitä sivustaseuraajia, jotka tietävät, että tilanteen ns. Sokrates on viisaampi kuin mitä antaa ymmärtää, ja jotka voivat aavistaa hieman ennakolta, mihin suuntaan mahdollisesti naiiviltakin vaikuttava keskustelu on menossa.


title: Sokraattinen ironia

text: Jotkut ovat katsoneet Sokrateen hyödyntäneen tällaista menetelmää, jotta välttyisi itse joutumasta samanlaisen käsittelyn kohteeksi. Monet ovat kuitenkin tulkinneet Sokrateen esittämän tietämättömyyden enemmän skeptisyytenä kuin ironiana. Sokraattinen ironia ei ole ainoastaan sitä, että kun sanotaan jotain, tarkoitetaan päinvastaista, vaan monimutkaisempaa: sitä, että samaan aikaan sekä tarkoitetaan että ei tarkoiteta sitä, mitä sanotaan. Sokraattinen ironia on näin avointa ja jättää tulkinnan taakan kuulijalleen.


title: Sokraattinen ironia

text: Tanskalainen filosofi Søren Kierkegaard ihaili sokraattista ironiaa ja hyödynsi sen muunnelmia monissa teoksissaan. Kierkegaard käsitteli sokraattista ironiaa erityisesti maisterinväitöksessään "Om Begrebet Ironi med stadigt Hensyn til Socrates" (1841). Siinä hän ylistää Platonin ja Aristofaneen tapaa käyttää ironiaa, ja katsoo, että Aristofaneen Sokrates-kuva näytelmässä "Pilvet" kuvaa sokraattisen ironian henkeä parhaiten.


title: Louis Kauffman

text: Louis H. Kauffman (s. 3. helmikuuta 1945) on yhdysvaltalainen matemaatikko ja topologi, joka toimii professorina Illinois'n yliopistossa Chicagossa. Hänet tunnetaan erityisesti solmuteoreetikkona, mutta hänen aloihinsa kuuluvat myös algebra ja kybernetiikka.


title: Louis Kauffman

text: Kauffman on Journal of "Knot Theory and its Ramifications" -julkaisusarjan perustaja sekä kahden muun sarjan toimittaja. Hän on toiminut Amerikan kyberneettisen yhdistyksen puheenjohtajana.


title: Louis Kauffman

text: Louis Kauffman luennoi Jyväskylän yliopiston 17.kansainvälisessä kesäkoulussa elokuussa 2007. Tapansa mukaan hän havainnollisti teorioita käytännön solmutempuilla..


title: Theodor von Heuglin

text: Martin Theodor von Heuglin (20. maaliskuuta 1824 Hirschlanden – 5. marraskuuta 1876 Stuttgart) oli saksalainen tutkimusmatkailija ja lintutieteilijä.


title: Theodor von Heuglin

text: Hänen isänsä Ludwig Friedrich Heuglin oli protestanttinen pastori, joka kasvatti häntä kaivosinsinööriksi. 15-vuotiaana hän aloitti ammattiin tähtäävät opinnot Ludwigsburgissa. 1842/43 hän opiskeli Stuttgartin polyteknikumissa. Hän oli kuitenkin paljon kiinnostuneempi tutkimaan tuntemattomia seutuja ja siksi hänen opintonsa suuntautuivat luonnontieteisiin, erityisesti eläintieteisiin.


title: Theodor von Heuglin

text: 1850 hän matkusti Egyptiin, missä hän opetteli arabiaa ja vieraili Punaisellamerellä ja Siinain niemimaalla. 1852 hän liittyi tohtori Christian Reitzin seuraan tutkimusretkelle Abessiniaan. Reitz oli Itävallan konsuli Khartumissa, Sudanissa. Reitzin kuoltua von Heuglin osoitettiin hänen virkaansa konsulaatissa. Virassa ollessaan hän matkusteli Abessiniassa ja Kordofanissa keräten merkittävän luonnonhistoriallisen lajikokoelman, muun muassa 754 lintulajia. 1855 hän matkusti Wieniin. 1856 hän matkusteli Itä-Sudanissa ja 1857 hän matkusti Punaisenmeren Afrikanpuoleista rannikkoa ja Somalian rannikolla.


title: Theodor von Heuglin

text: 1860 hänet valittiin Eduard Vogelin kadonnutta retkikuntaa etsimään lähetetyn retkikunnan johtoon. 1861 retkikunta rantautui Massawaan ja sai ohjeet jatkaa suoraan Khartumiin ja sieltä Ouaddaihin, missä Vogel oli tarkoitus pidättää. Von Heuglin, yhdessä tohtori Hermann Steudnerin kanssa, suoritti laajan kiertoliikkeen Abessinian ja Oromomaan kautta ja sen johdosta retkikunnan johtajuus otettiin häneltä pois. Hän ja Steudner saapuivat Khartumiin 1862 ja liittyivät siellä Alexandrine Tinnén johtamaan seurueeseen. Seurue matkasi ylös Valkoista Niiliä Gondokoroon ja tutki suuren osan Bahr-al-Ghazalista, missä Steudner kuoli kuumeeseen 10. huhtikuuta 1863.


title: Theodor von Heuglin

text: Von Heuglin palasi Eurooppaan loppuvuodesta 1864. Vuosina 1870 ja 1871 hän suoritti useita matkoja Huippuvuorille ja Novaja Zemljalle. 1875 hän matkusti jälleen Koillis-Afrikkaan, Beniin, Ameriin ja Pohjois-Abessiniaan. Hän oli suunnittelemassa tutkimusretkeä Sokotran saarelle, kun hän kuoli Stuttgartissa.


title: Theodor von Heuglin

text: Von Heuglin nimesi lukuisia lintulajeja, muun muassa keniantrapin. Hänen kunniakseen on nimetty naamiotrappi ("Neotis heuglinii"), puistopunatasku ("Cossypha heuglini"), savannitasku ("Oenanthe heuglini") ja lähdekutoja ("Ploceus heuglini").


title: Ekhion (argonautti)

text: Ekhion oli kreikkalaisessa mytologiassa Hermeen ja Antianiran poika ja Eurytoksen veli.


title: Ekhion (argonautti)

text: Veljensä kanssa Ekhion otti osaa Kalydonin metsästykseen, ja hänen mainittiin olevan joukon nopein juoksija. Hän oli ensimmäinen, joka heitti keihäänsä kohti villisikaa, mutta keihäs harhautui maalistaan ja osui viereiseen vaahteraan.


title: Ekhion (argonautti)

text: Ekhion osallistui myös Iasonin johtamien argonauttien retkeen.


title: John Vernon

text: Adolphus Raymondus Vernon Agopsowicz (24. helmikuuta 1932 – 1. helmikuuta 2005) oli kanadalainen näyttelijä.


title: John Vernon

text: Vernon tuli tunnetuksi näytteltyään usein viekkaita rikollisia ja tunteettomia auktoriteettisiä henkilöitä. Näytelmäroolien lisäksi Vernon teki urallaan myös muutamia äänirooleja 1960-luvun puolenvälin jälkeen. Merkittävimpiä rooleja muun muassa "Likainen Harry" -elokuvan pormestarina, Ritari Ässä -sarjassa Cameron Zackharyn roolissa ja Batman-animaatiosarjassa Rupert Thornen äänenä. Hän esiintyi myös Clint Eastwoodin lännenelokuvassa "Lainsuojaton".


title: Leslie Groves

text: Leslie Richard Groves (17. elokuuta 1896 – 13. heinäkuuta 1970) oli yhdysvaltalainen kenraali, joka valvoi Pentagonin rakennustyötä ja johti ensimmäisten atomipommien rakentamiseen johtanutta Manhattan-projektia toisen maailmansodan aikana. Grovesiin kohdistui huolellinen valinta sekä henkilöprofiilin tutkinta, ennen nimeämistään vetovastuuseen ydintutkimusprojektista. Grovesin apuna toimi varajohtajana Thomas F. Farrell, tuohon suurimittaiseen rakennus- ja tutkimushankkeeseen liittyen. Toinen kenraali Grovesin tärkeä yhteistyökumppani oli Robert Oppenheimer. Ilmavoimien eversti Paul W. Tibbets oli suorassa käskysuhteessa Grovesiin nähden, jonka alaisena hän toimi.


title: Leslie Groves

text: Manhattan-projekti poiki lukuisan määrän keksintöjä eli patentteja, jotka Leslie Grovesin alaisuudessa hyväksyttiin.


title: Leslie Groves

text: Groves olisi itse halunnut valita Kioton atomipommin ensimmäiseksi maalikohteeksi, mutta Yhdysvaltain sotaministeri Henry L. Stimson esti tämän aikeen. Henry Stimson oli suoranainen ainut esimies kenraali Grovesille, ennen presidentti Franklin D. Rooseveltia. Kioto varjeltui pommituksilta kokonaan – Kokuran tavoin, mutta eri syistä. Syy oli siinä, että atomimaaleiksi valittuja paikkoja ei saanut muutoin lainkaan pommittaa. Kiotoa ei siis pommitettu tavanomaisinkaan asein. Groves halusi ottaa tästä kunnian itselleen.


title: Leslie Groves

text: West Pointin koulutusakatemian käynyt Groves, sai jo varhain lempinimen "”Armeijan paras kasarminrakentaja”". Hän jäi eläkkeelle kenraaliluutnanttina.


title: Ned Beatty

text: Ned Thomas Beatty (s. 6. kesäkuuta 1937 Louisville, Kentucky, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen luonnenäyttelijä.


title: Ned Beatty

text: Ned Beatty syntyi Louisvillessä Kentuckyssä. Hänellä on sisar Mary Margaret Beatty. Esiintymisen Beatty aloitti varhain: vuonna 1947, vain kymmenvuotiaana, Beatty lauloi paikallisissa gospel-kvarteteissa ja paikallisessa kirkossa. Näyttämöllä Beatty debytoi 19-vuotiaana. Yliopistotutkinnon hän suoritti Berea Collegessa Bereassa, Kentuckyssa.


title: Ned Beatty

text: Ned Beatty on näytellyt yli sadassa pitkässä elokuvassa, joista kuuluisimmat lienevät esikoiselokuva "Syvä joki" (1972), Robert Altmanin "Nashville" (1975), "Teräsmies" (1978) ja "Rudy" (1993). Beatty on näytellyt myös useissa televisiosarjoissa, joista tunnetuimmat ovat "" ja "Roseanne".


title: Ned Beatty

text: Vuonna 1976 Beatty sai Oscar-ehdokkuuden sivuosastaan elokuvassa "Kasvot kuvaruudussa". Hän on ollut myös kahdesti ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi ja kerran Golden Globe -ehdokkaana.


title: Ned Beatty

text: Vuoden 2006 maaliskuussa Ned Beatty palkittiin kansainvälisellä RiverRun-elokuvajuhlilla tapahtuman arvostetuimmalla Master of Cinema -palkinnolla.


title: Ned Beatty

text: Beatty viettää kesät Minnesotan Karlstadissa, joka on hänen vaimonsa kotikaupunki. Ned Beatty asuu nykyään Kalifornian Springvillessä.


title: David Gemmell

text: David Andrew Gemmell (1. elokuuta 1948 – 28. heinäkuuta 2006) oli brittiläinen fantasiakirjailija. David Gemmellin vaimo Stella viimeisteli kirjailijan viimeisen, kesken jääneen kirjan.