title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Tohtori Jonathan Crane oli alun perin arvostettu psykologi ja psykologian professori. Hän suhtautuu pakkomielteisesti pelkoon ja sen tutkimiseen, ja esimerkiksi työskennellessään Arkhamin mielisairaalassa hän suoritti potilailleen pelkoa aiheuttavia kokeita, joiden vaikutuksesta osa hänen koehenkilöistään jopa menehtyi. Kun hän menetti psykologian professorin viran Gotham Cityn yliopistossa, hän kosti yliopistossa työskenteleville kollegoilleen murhaamalla heidät ja aloitti rikollisen uransa superroistona. Hän hyödyntää rikoksissaan kehittämäänsä kaasua, joka saa uhrinsa kohtaamaan pahimman pelkonsa.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Jonathan Crane oli lapsuudestaan lähtien joutunut muiden ikätovereidensa kiusanteon kohteeksi erityisesti ryhdittömyytensä ja hintelien jalkojensa vuoksi. Lapsena Crane alkaa myös pelätä lepakoita. Kiusanteon ja lepakkokammonsa vuoksi hän kiinnostuu pakkomielteisesti pelosta ja kostamisesta, ja jo lapsena hän ryhtyy pelottelemaan lintuja. Käsikirjoittaja Jeph Loebin ja piirtäjä Tim Salen sarjakuvatarinoiden mukaan Crane varttui hartaasti uskovaisen isoäitinsä kasvatuksessa, ja hän murhasi isoäitinsä ollessaan teini-ikäinen.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Ollessaan 17-vuotias hän ihastuu luokkatoveriinsa Sherry Squiresiin, joka kuitenkin tekee poikaystävänsä Bo Griggsin kanssa Cranelle julman pilan nöyryyttämällä tätä koulun juhlissa. Crane vannoo kostavansa sekä Squiresille että Griggsille, ja vuotta myöhemmin hän pukeutuu ensimmäisen kerran Linnunpelättimen asuun. Hän aiheuttaa kaaoksen saapumalla koulunsa parkkipaikalle aseen kanssa, ja paikalta poistuneet Squires ja Griggs joutuvat matkallaan auto-onnettomuuteen. Griggs halvaantuu, kun taas Squires menehtyy. Tämän myötä Crane huomasi pitävänsä ihmisten pelottelemisesta kuoliaaksi.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Cranen pakkomielteinen suhtautuminen pelkoon johtaa Cranen opiskelemaan psykologiksi. Opiskellessaan hän kiinnostuu myös kemiasta ja kehittää Gotham Cityn yliopistolla voimakkaan hallusinogeenin, joka aiheuttaa ihmisille todellisen tuntuisia kokemuksia suurimmista peloistaan. Hän hyödyntää kehittämäänsä hallusinogeeniä toimiessaan psykologina Arkhamin mielisairaalassa, ja surmaa sen avulla myös yliopiston psykologian professorin saadakseen itselleen tämän työpaikan. Opettajan virassa hän toimii muun muassa nuoren Thomas Elliottin mentorina. Crane kuitenkin erotetaan virastaan sen jälkeen, kun hän ampuu kesken oppitunnin kukkaruukkua esitelläkseen opiskelijoilleen, kuinka ihmisen keho reagoi pelkoon. Raivostunut Crane surmaa yliopistolla työskentelevät kollegansa, jonka jälkeen hän aloittaa rikollisen toimintansa Linnunpelättimenä. Näyttelijä Cillian Murphy esittää Linnunpelätintä ohjaaja Christopher Nolanin Batman-elokuvatrilogiassa. Linnunpelätin on ainoa Batmanin vihollinen, joka on mukana elokuvasarjan jokaisessa kolmessa osassa. Elokuvissa Linnunpelätin pukeutuu säkkikankaasta valmistettuun huppumaiseen naamioon, jossa on sisäänrakennettu hapenkierrätin. Huppu toimii näin ollen myös kaasunaamarina, eikä Crane sen ansiosta itse altistu aseenaan käyttämälleen pelkokaasulle.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Linnunpelätin esiintyi "Batmanin tytär" -televisiosarjan avausjaksossa, jossa hahmoa näytteli Chris Ellis. Se poikkesi sarjakuvaversiostaan suuresti, eikä sitä mainittu alter egonsa nimellä. Larry Ketterlly oli liikemies, jolla oli kyky tuoda telepaattisesti pelkoa ihmisten mieliin. Se työskenteli tohtori Harleen Quinzelille tappaessaan omat liikekumppaninsa saadakseen ostamansa huonot alueet halvalla, joilla Quinzel yritti rakennuttaa uutta Gothamia.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Vuonna 2014 alkaneessa "Gotham" -televisiosarjassa Gerald Crane on yhdessä poikansa Jonathanin kanssa kehittänyt seerumin, joka saa käyttäjänsä kohtaamaan pahimmat pelkonsa. Gerald yrittää keksintönsä avulla päästä yli painajaisestaan, jossa ei kyennyt pelastamaan tulipalossa kuollutta vaimoaan, mutta James Gordon ja Harvey Bullock estävät tämän. Ennen kuolemaansa Gerald ehtii pistää yliannostuksen ainetta Jonathaniin, joka alkaa hallusinoida linnunpelättimistä. Neljännellä tuotantokaudella, vuosia myöhemmin Jonathan pääsee vapaaksi Arkhamin mielisairaalasta, jossa on viettänyt isänsä kuoleman jälkeisen ajan, peläten jatkuvasti linnunpelättimen hahmoa. Jonathan päättää kohdata pelkonsa ja omaksuu itselleen Linnunpelätin -nimisen alter egon, muuttaa isänsä aineen kaasumuotoon ja alkaa levittää kauhua Gothamissa. Myöhemmin hän liittoutuu psykopaattimaisen Jerome Valeskan ja hypnotisoija Jervis Tetchin kanssa.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Ensimmäisellä tuotantokaudella ja neljännen kauden ensimmäisissä jaksoissa Jonathania näytteli Charlie Tahan, joka joutui myöhemmin jättämään roolin muiden projektiensa vuoksi. Niinpä neljännen kauden myöhemmissä jaksoissa hahmoa näyttelee David W. Thompson. Gerald Cranea näyteli Julian Sands ja tämän kuollutta vaimoa Dorothea Harahan.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Linnunpelätin esiintyi ensi kerran animaationa 1970-luvulla "Superystävissä" ja vieraili myös "issa" vuonna 1985. Molemmat sarjat olivat Hanna-Barberan tuottamia.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Henry Polic II ääninäytteli hahmoa vuosina 1992–1994 Emmy-palkitussa "Batman"-animaatiosarjassa. Myöhemmin samaan universumiin liittyvässä "The New Batman Adventuresissa" hahmon äänenä puolestaan toimi Jeffrey Combs. Jälkimmäiseen sarjaan hahmon ulkomuotoa muutettiin radikaalisti. Alkuperäisen sarjan suomenkielisessä versiossa hahmoa dubbasi Antti Pääkkönen.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Linnunpelätin esiintyy vuoden 2008 animaatioelokuvassa "". Hahmolla on elokuvassa pieni rooli ja sen äänenä toimii Corey Burton.


title: Linnunpelätin (DC Comics)

text: Vuonna 2009 seki myös pienen roolin "Batman – pelottomat", jossa hahmon ulkomuoto oli uskollinen sarjakuville, kun taas hahmon ääni perustui Batman Beginsissä esittäneen Cillian Murphyn ääneen. Sarjassa Linnunpelättimen äänenä oli Dee Bradley Baker.


title: Musta Ruoska

text: Musta Ruoska () on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä nimitys useille superroistoille. Hahmon loivat Stan Lee ja Gene Colan. Musta Ruoska esiintyi ensimmäisen kerran "Tales of Suspense"-lehden numerossa 97 (tammikuussa 1968). Musta Ruoska on varsinkin Rautamiehen vihollinen.


title: Musta Ruoska

text: Suomessa Musta Ruoska esiintyi ensimmäisen kerran "Hämähäkkimies"-lehden numerossa 2 (1987) tarinassa Kotiinpaluu.


title: Musta Ruoska

text: Kouluttautuessaan insinööriksi Rennselaerin Polyteknisessä Korkeakoulussa Mark Scarlottiin otti yhteyttä rikollisliiga Maggia. Maggia tarvitsi riveihinsä päteviä aseseppiä, ja älykäs Scarlotti suunnittelikin lukuisia korkeateknologisia sovelluksia liigalle. Nerokkain oli kuitenkin teräskuituruoska, jolla kykeni iskemään lukuisia kertoja tavallista nahkaruoskaa tehokkaammin ja pirstomaan miltei kaikkea materiaalia (adamantiumia lukuun ottamatta).


title: Musta Ruoska

text: Urheilullisena miehenä Scarlotti harjoitteli ruoskansa kanssa kunnes hallitsi sen käytön täydellisesti. Janoten lisää jännitystä hän kysyi lupaa ryhtyä erikoisagentiksi Maggian riveihin. Lupaan suostuttiin ja Scarlotti otti taistelunimekseen Ruoskija ja palveli Maggiaa hyvin, kunnostautuen taistelussa Rautamiestä vastaan.


title: Musta Ruoska

text: Maggia antoi Scarlottille tehtäväksi soluttautua Stark Enterprisesin tiloihin Mark Scott-nimellä ja urkkia teollisuussalaisuuksia selville. Tässä Scarlotti onnistui niin hyvin, että oli pian Cincinnatin tuotantolaitosten tutkimusosaston päällikkö.


title: Musta Ruoska

text: Musta Ruoskalla ei varsinaisesti ole yliluonnollisia voimia. Hänellä on ikäisensä, säännöllisesti treenaavan terveen miehen voimat ja kestävyys. Ruoska on kuitenkin erittäin taitava ruoskan käsittelijä. Hänellä on myös kokemusta nunchakusta ja on keskinkertainen taistelulajien taitaja.


title: Musta Ruoska

text: Mustalla Ruoskalla on laaja valikoima erilaisia aseita, joista varsinkin kyberneettisesti tehostetut metallipunotut ruoskat ovat hänen suosiossaan. Nämä ruoskat iskevät lyötäessä kaksinkertaisella äänennopeudella ja tarpeeksi lujaa iskiessään Ruoska voi torjua sen avulla luotejakin. Kolmetuumainen teräskin on murtunut Mustan Ruoskan erikoisruoskan alla.


title: Musta Ruoska

text: Erikoisvalmisteiset ruoskat Musta Ruoska voi kätevästi piilottaa hansikkaaseensa ruoskan kokoontaittuvuuden ansiosta. Ruoskan voi siis keriä piiloon aseen kahvaan sekä jäykistää taistelusauvaksi että nunchakuksi. Musta Ruoska voi myös keskittää kaiken akkujensa energian ruoskaansa, jolloin sillä voi ampua voimakkaita sähkölatauksia.


title: Musta Ruoska

text: Kyberneettisen ruoskansa lisäksi Ruoskalla on viittansa solkiin kätketty bola, joka kykenee tehostamaan painovoimakenttiä pitäen näin vastustajan paremmin maassa.


title: Musta Ruoska

text: Musta Ruoska pitää taisteluissa yllään teräspunottua, kevyttä asua ja viittaa, jotka kykenevät pysäyttämään jopa luoteja.


title: Charles Jencks

text: Charles Jencks (s. 1939 Baltimore, Yhdysvallat) on amerikkalainen arkkitehti ja maisema-arkkitehti sekä postmodernin arkkitehtuurin teoreetikko.


title: Charles Jencks

text: Jencks opiskeli ensin Harvardin yliopistossa. Tohtoriksi hän väitteli Lontoon yliopistossa vuonna 1970 arkkitehtuurin historiasta. Jencks opettaa arkkitehtuuria varsinkin Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa ja luennoi ympäri maailmaa. Hän on tehnyt myös lukuisia televisio-ohjelmia.


title: Charles Jencks

text: Vuonna 1977 Jencks julkaisi teoksen "The Language of Postmodern Architecture", josta lähtien postmodernismi-sanan katsotaan vakiintuneen käyttöön. Teos on käännetty yli kymmenelle kielelle. Jencks suunnittelee myös puutarhoja. Hänen Skotlannin modernin taiteen kansallisgalleriaan suunnittelemansa puisto voitti Gulbenkian palkinnon vuonna 2004.


title: Charles Jencks

text: Jencks on naimisissa Maggie Keswick Jencksin kanssa.


title: Charles Jencks

text: Charles Jencks (1987). "Post-Modernism. The New Classicism in Art and Architecture". London: Academy Editions.


title: Andienkissa

text: Andienkissa eli vuoristokissa ("Leopardus jacobitus" syn. "Oreailurus jacobita") on pieni kissaeläin, jonka elinaluetta ovat Etelä-Amerikan Andit. Se on suunnilleen kesykissan kokoinen, mutta sen häntä on pitempi ja tuuheampi. Häntä on raidallinen, pitkäkarvainen turkki hopeanharmaa, juovikas ja täplikäs. Se on huonoimmin tunnettuja ja harvinaisimpia kaikista kissaeläimistä. Lähes kaikki havainnot siitä on tehty muutamasta tarkkailusta luonnosta sekä kuolleiden eläinten nahkoista. Yhtään andienkissaa ei ole eläintarhoissa. Sen arvellaan elävän vain Andeilla Perussa, Boliviassa, Chilessä ja Argentiinassa. Niitä on nähty 5 100 metrin korkeudessa puurajan yläpuolella, mutta yleensä ne elävät vähintään 3 000 metrin korkeudessa.


title: Andienkissa

text: Koska ne elävät korkealla vuoristossa, ihmisten asuttamat laaksot erottavat niiden populaation sirpaleiseksi, jolloin vähäinenkin metsästys voi olla hyvin vahingollista. Chilessä ja Boliviassa niitä surmataan paikallisten uskomusten vuoksi.


title: Andienkissa

text: Conservation Internationalin (CI) tutkija Jim Sanderson on tutkinut andienkissoja. Hän näki ja kuvasi yhden Chilessä 1998 lähellä maan Perun-vastaista pohjoisrajaa. Myöhemmin 2004 hän löysi yhden Boliviasta, ja se sai lähettimellä varustetun pannan. Andean Cat Alliancessa toimiva Lilian Villalba johtaa laajaa tutkimusohjelmaa, johon kuuluu radiotelemetrian avulla tehtyjä tutkimuksia vuosina 2001–2006 Khastorin seudulla Etelä-Boliviassa.


title: Harley Quinn

text: Harley Quinn (Dr. Harleen Frances Quinzel) on fiktiivinen rikollinen "Batman"-animaatiosarjassa ja myöhemmin myös DC Comicsin sarjakuvamaailmassa. Hän on Batmanin vihollinen. Hänen ensiesiintymisensä oli animaatiosarjan jaksossa ”Jokerin palvelus” (”"Joker's Favor"”) ja hänet loi animaatiosarjaan Paul Dini.


title: Harley Quinn

text: Tohtori Harleen Quinzel työskenteli rikollisten psykiatrina Arkhamin mielisairaalassa Gotham Cityssä. Myöhemmin Quinzel kiinnostui Jokerista ja pian tästä tuli hänelle pakkomielle. Pitkään Jokeria tutkittuaan Quinzel menetti todellisuudentajunsa hypätessään happoa täynnä olevaan sammioon. Pakkomielle potilastaan kohtaan sai Quinzelin auttamaan Jokerin ulos Arkhamista. Hän liittyi Jokerin matkaan rikollisuuden alalle ja vaihtoi nimekseen Harley Quinn. Hänen lempiaseensa on pilailupyssy ja pesäpallomaila.


title: Harley Quinn

text: Harley Quinn on monin tavoin naispuolinen vastine Jokerin kaltaiselle koomiselle hahmolle. Hän on mielipuolinen mutta henkisesti lähinnä teinitytön tasolla. Jokerin viitataan usein olevan pihkassa Harley Quinniin, mutta tästä huolimatta tämä on erittäin epäkohtelias ja joskus jopa väkivaltainen Harleyta kohtaan, esimerkiksi silloin kuin tämä heitti Harleyn ikkunasta ulos kun Harley kertoi huonon vitsin. Kaikesta huolimatta Harley on vastaavasti kiintynyt Jokeriin eikä siedä sitä, että joku loukkaa tätä. Harley on myös pahoillaan, kun Jokeri "kuolee" kaikkien silmien edessä elokuvassa "Batman ja Teräsmies: Ässäpari ja Jokeri". Kaksikon suhteesta huolimatta Harley on joskus suuttunut Jokerille ja jopa vannonut tappavansa tämän: esim. animaatiosarjan jaksossa, jossa Jokeri etsii uutta tyttöapulaista Harleyn jouduttua vankilaan.


title: Harley Quinn

text: Harley ja Jokeri esiintyivät "Teräsmies"- animaatiosarjan kolmiosaisessa "World's Finest" jatkosarjassa, joka julkaistiin myös pitkänä elokuvana, "Batman & Teräsmies: Ässäpari ja Jokeri".


title: Harley Quinn

text: Harleyn äänen alkuperäiseen versioon teki Arleen Sorkin ja suomenkieliseen jälkiäänitykseen Rinna Paatso.


title: Harley Quinn

text: Alkuperäiselle sarjalle jatkoa olevassa "The New Batman Adventures" -animaatiosarjassa Harleyn äänenä toimi Arleen Sorkin, joka oli hahmon ääni myös ensimmäisessä sarjassa.


title: Harley Quinn

text: Tässä sarjassa Harleyn ja Jokerin välille alkaa kertyä eripuraa, eikä kaksikkoa nähdä enää yhtä sovussa kuin ennen. Sarjan jaksossa "Mad Love" myös kerrotaan Harleyn aiemmista vuosista ja tutustumisesta Jokeriin.


title: Harley Quinn

text: Harley Quinn esiintyi "The Batman" -animaatiosarjassa, kolmannelta tuotantokaudelta eteenpäin. Sarjassa hahmon äänenä toimi Hynden Walch.


title: Harley Quinn

text: Quinn oli kutakuinkin samanlainen kuin alkuperäisessä sarjassa, mutta tässä hän esiintyi vähemmän ja toimi enemmänkin Jokerin rikoskumppanina kuin naisystävänä.


title: Harley Quinn

text: Margot Robbie näyttelee Harleen Quinzelia / Harley Quinnia Worlds of DC:n elokuvissa ja teki ensiesiintymisensä vuonna 2016 elokuvassa "Suicide Squad".


title: Instant on

text: Instant on on tietokoneen käynnistysajan lyhentämiseksi kehitetty tekniikka. Siihen voi liittää myös erilaisia tekniikoita, joiden avulla voi käynnistää yksittäisen ohjelman ilman koko käyttöjärjestelmän käynnistämistä, nopeasti ja helposti, yhden napin painalluksella. Instant on -tekniikkaa käytetään pääasiassa kannettavissa tietokoneissa, joissa se vähentää virrankulutusta ja helpottaa tiettyjen ohjelmien käyttöä.


title: Instant on

text: Pääasiassa instant on vain kannettavissa tietokoneissa, joissa sen suurin hyötykäyttö on ehkä median katselussa ja kuuntelussa.


title: Paul Stalteri

text: Paul Stalteri (s. 18. lokakuuta 1977 Etobicoke, Ontario, Kanada) on kanadalainen jalkapalloilija, joka edusti uransa viimeisenä seuranaan saksalaista Mönchengladbachia. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Paul Stalteri

text: Stalteri pelasi Clemsonin yliopiston joukkueessa vuonna 1996. Seuraavalla kaudella Stalteri ryhtyi ammattilaispelaajaksi ja teki sopimuksen Toronto Lynxin kanssa. Vuoden pelaamisen jälkeen Lynxissa, jossa hän teki kahdeksan maalia, siirtyi hän saksalaiseen Werder Bremeniin. Kolme kautta reservijoukkueessa pelannut Stalteri teki debyyttinsä ykkösjoukkueessa elokuussa 2001 ottelussa Energie Cottbusia vastaan. Stalteri teki ottelussa myös maalin.


title: Paul Stalteri

text: Kausilla 2001–2002 ja 2002–2003 Stalteri vakiinnutti paikkansa avauskokoonpanossa. Kaudella 2003–2004 Werder Bremenin mestaruusvuonna hänestä tuli ensimmäinen kanadalainen, joka on voittanut Bundesliigan.


title: Paul Stalteri

text: Vuonna 2005 hän siirtyi Tottenhamiin. Tottenhamissa pelatessaan Stalteri kävi muun muassa lainalla kevään 2008 aikana lontoolaisessa Fulhamissa. Vuonna 2009 Stalteri siirtyi saksalaiseen Borussia Mönchengladbachiin.


title: Paul Stalteri

text: Vuodesta 1997 Kanadan maajoukkueeseen kuulunut Stalteri teki maajoukkuedebyyttinsä 17. elokuuta 1997 Irania vastaan. Hän pelasi kaikkiaan 84 maaottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Hän pelasi viimeisen maaottelunsa vuonna 2010, ja on vielä kahdeksan vuotta myöhemmin kaikkien aikojen toiseksi eniten miesten jalkapallomaaotteluita pelannut kanadalainen.


title: Patricio Aylwin

text: Patricio Aylwin Azócar (26. marraskuuta 1918 Viña del Mar – 19. huhtikuuta 2016 Santiago) oli chileläinen poliitikko, joka oli 1990–1994 ensimmäinen demokraattisesti valittu Chilen presidentti Augusto Pinochetin diktatuurin jälkeen. Aylwin edusti kristillisdemokraattista Partido Demócrata Cristiano -puoluetta, joka kuuluu keskustavasemmistolaiseen koalitioon Concertación de Partidos por la Democracia.


title: Patricio Aylwin

text: Patricio Aylwin oli vanhin Laura Azócarin ja Miguel Aylwinin viidestä lapsesta. Hän päätti opintonsa oikeus- poliittisen- ja yhteiskuntatieteiden alalta 1943 Universidad de Chilessä ja toimi sen jälkeen oikeustieteen professorina, siirtyen myöhemmin Pontificia Universidad Católica de Chileen, joka sekin on Santiago de Chilessä. Hänen vaimonsa oli Leonor Oyarzún Ivanovic, jonka kanssa hänellä oli viisi lasta. Lapsista Martina Aylwin on toiminut Chilen opetusministerinä 2000–2003.


title: Patricio Aylwin

text: Patricio Aylwin Azócar osallistui jo varhain politiikkaan vaikutusvaltaisena kristillisdemokraattina, johon vaikuttivat voimakkaasti katolisten yhteiskuntaoppineiden ajatukset. Vuosien 1958 ja 1989 välillä hän oli useita kertoja Partido Demócrata Cristianon puheenjohtajana. 1965 hänet valittiin senaattoriksi Chilen kongressiin, jonka puhemiehenä hän oli 1971 ja 1972, samaan aikaan kun Salvador Allende oli Chilen presidenttinä.


title: Patricio Aylwin

text: Aylwin johti Allenden vastaista parlamentaarista oppositiota maata syvästi rikkirepineessä oikeiston ja vasemmiston välisessä sisäpoliittisessa kriisissä, johon vaikutettiin myös ulkopuolelta. Chilen poliittisen keskustan päävoimia edustanut kristillisdemokraattipuolue PDC oli jakaantunut suhtautumisessaan Allenden Unidad Popular -kansanrintamahallitukseen. Maltillisemmat pyrkivät rauhanomaiseen yhteiseloon kansanrintaman kanssa, kun jyrkempi linja, jota myös Aylwin edusti, oli tiukasti vasemmistovastainen. Vuoden 1973 alkupuolella oikeistosuuntaus pääsi PDC:n sisällä niskan päälle ja Aylwin nousi puolueensa johtoon. Hänen tavoitteenaan oli kaataa Allenden hallitus, vaikka sitten väkivalloin. Tämä toteutui kristillisdemokraattien saatua 22. elokuuta parlamentin antamaan asevoimille valtuudet syrjäyttää Allende voimakeinoin.


title: Patricio Aylwin

text: Patricio Aylwin kannatti kenraali Augusto Pinochetin vallankaappausta ja sotilaiden valtaannousua 11. syyskuuta 1973. Hänen johdollaan PDC:n pääosa tuki kaappausta ainakin passiivisesti, olihan puolue saanut Yhdysvalloilta ja tiedustelupalvelu CIA:lta rahoitusta jo vuosia. Vallankaappauksen jälkeen Aylwin pysyi 1976 asti kristillisdemokraattisen puolueen puheenjohtajana, mutta kuten kaikkien muidenkin Chilen puolueiden oli myös sen julkinen toiminta kielletty Pinochetin diktatuurin hallitessa, vaikka nimenomaan Aylwinin ja kovan linjan PDC:läisten toiminta oli mahdollistanut Pinochetin valtaanpääsyn. Poliittisten vapauksien puuttumisesta huolimatta Aylwin pysyi puheenjohtajakautensa loppuun sotilasvallan kannattajana, hänhän oli puolustanut sotilasvallankaappausta sillä, että lyhyt sotilasdiktatuurin kausi puhdistaisi maan uutta demokraattista hallitusta varten.


title: Patricio Aylwin

text: Sotilasdiktatuurin yhä vain jatkaessa murhia, kidutuksia ja muita ihmisoikeusloukkauksiaan muuttui Patricio Aylwin 1970-luvun loppupuolella kriittisemmäksi hallitusvaltaa kohtaan, ja puhui 1979 yhdessä muun opposition kanssa seuraavan vuoden kansanäänestyksessä päätettävää perustuslain muutosta vastaan. Muutos, jolla sotilasdiktatuuri laillisti asemansa, voitti kuitenkin äänestyksen. Aiemman kristillisdemokraattisen presidentin Eduardo Frei Montalvan kuoltua 1982 Aylwin päätyi PDC:n varapuheenjohtajaksi ja ryhtyi etsimään keinoja demokraattisen järjestelmän palauttamiseen. Vapaista vaaleista ei tässä tilanteessa ollut puhettakaan, mutta siitä huolimatta hän näki parhaaksi hyväksyä uuden diktatorisen perustuslain tosiasiana ja yrittää sen puitteissa toimia jälleendemokratisoitumisen puolesta. Oppositio kallistui samalle kannalle ja onnistui lopulta saamaan toiminnalleen Pinochetin hallinnon tunnustuksen. Sosialisti Ricardo Lagosin johtama demokratialiike Concertación, jonka kristillisdemokraateista mainittakoon Frei Montalvan poika Eduardo Frei Ruiz-Tagle, kävi menestyksekkään kampanjan 1988 kansanäänestyksen alla ja tämä ei-liike onnistui estämään Pinochetin valinnan uudelle 8-vuotiskaudelle. Sotilaiden oli luovuttava vallasta, ja Aylwin oli mukana hallituksen ja opposition välisissä neuvotteluissa, jotka mahdollistivat rauhanomaisen vallanvaihdoksen.


title: Patricio Aylwin

text: Avaintekijä demokratiaan siirtymisessä olivat ensimmäiset vapaat vaalit. Demokratialiike Concertación asetti yhden yhteisen ehdokkaan, ja Concertaciónin sisällä molempien sen tärkeiden puolueiden keskuudessa käytiin keskinäinen kilpailu ehdokkuudesta. Patricio Aylwinista tuli näiden vaiheiden jälkeen keskustavasemmiston yhteisehdokas, osaksi siksi että hän oli riittävän oikealla saadakseen ääniä myös sotilasvaltaan mieltyneiltä. Oikeisto oli Pinochetin valtakauden loputtua sen verran hajalla, että se jakautui toisaalta äärioikeistolaisen Hernán Büchin ja toisaalta keskustalaisemman Francisco Javier Errázurizin kannattajiin. 14. joulukuuta 1989 järjestetyssä presidentinvaalissa Patricio Aylwin sai heti ensimmäisellä kierroksella 55 % äänistä ja näin Chile sai ensimmäisen demokraattisesti valitun presidentin 16 vuoteen. Hänen virkaanastujaispäivänsä oli 11. maaliskuuta 1990.


title: Patricio Aylwin

text: Aylwinin presidenttikaudelle oli tyypillistä varovaisuus ja pyrkimys olla vaarantamatta Chilen hidasta kehitystä kohti oikeusvaltiota. Talouspolitiikassa ja sosiaalisissa kysymyksissä ei tehty suuria uudistuksia vaan lähinnä noudatettiin sotilashallinnon markkinatalouteen painottunutta taloudellista linjaa, yrittäen kuitenkin rakentaa jonkinlaista sosiaaliturvaa. Ensimmäisiä askeleita sotilashallinnon toimien valottamiselle otettiin perustettaessa komitea tutkimaan diktatuurin ihmisoikeusrikkomuksia. Vaikkei ollutkaan enää presidentti, jatkoi Pinochet asevoimien komentajana ja vaikutti näin maan asioihin. Kun toukokuussa 1993 tuli julkisuuteen ns. ""Pinocheques""-tapaus, jossa armeija oli rahoittanut Pinochetin sukua, piirittivät erikoisjoukkojen sotilaat hallituksen rakennuksen uhaten näin jopa presidentti Aylwinia, ja rikostutkinta oli sotilaiden uhatessa pakko jättää sikseen. Muutenkin jatkuva oikeiston ja sotilaiden uhka varjosti hänen nelivuotista virkakauttaan.


title: Patricio Aylwin

text: Patricio Aylwinin kausi presidenttinä päättyi 1994, ja 1993 presidentinvaalissa hänen seuraajakseen valittiin Eduardo Frei Ruiz-Tagle, myös kristillisdemokraatti. Presidenttikautensa jälkeen Aylwin oli mukana Yhdistyneiden kansakuntien köyhyyden vastaisessa toiminnassa ja sai yhdessä Irlannin entisen presidentin Mary Robinsonin kanssa Euroopan neuvoston pohjois–etelä-palkinnon työstään Euroopan ja Latinalaisen Amerikan välisten suhteiden hyväksi sekä 1998 Fulbright-palkinnon yleisestä kansainvälisten suhteiden edistämisestä.


title: Yield

text: Yield on yhdysvaltalaisen rock-yhtyeen Pearl Jamin vuonna 1998 julkaistun studioalbumin nimi. Vaikka albumi ei ollut edellisten albumien tapaan suuri myyntimenestys, on albumi kuitenkin hyvin suosittu fanien joukossa.


title: ALBA

text: ALBA, Alianza Bolivariana para los Pueblos de Nuestra América (Bolivarilainen liittouma Amerikkamme kansojen hyväksi) on poliittis-sosiaalis-taloudellinen yhteistyösopimus eräiden Latinalaisen Amerikan maiden välillä. ALBAa ehdotti Venezuela vastineeksi Yhdysvaltain ajamalle FTAA-vapaakauppasopimukselle.


title: ALBA

text: ALBAn vapaakauppasopimuksena on Venezuelan, Kuuban ja Bolivian välinen Kansojen kauppasopimus (Tratado de Comercio de los Pueblos, TCP), joka solmittiin aluksi Venezuelan ja Kuuban välillä 14. joulukuuta 2004. Bolivia liittyi TCP:hen huhtikuussa 2006.


title: ALBA

text: Nicaragua ilmoitti 11. tammikuuta 2007 liittyvänsä ALBAan. Vuoden 2009 kesään mennessä ALBAsta on tullut yhdeksän valtion liittouma. Vuonna 2010 ALBA-maat aikovat ottaa käyttöön yhteisen virtuaalivaluutan "sucren". Honduras vetäytyi yhteistyöstä presidentti Manuel Zelayan syrjäyttäneen vallankaappauksen jälkeen. ALBA:ssa on tällä hetkellä 11 jäsenmaata. Jäsenmaat ovat Antigua ja Barbuda, Bolivia, Kuuba, Dominica, Ecuador, Grenada, Nicaragua, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit ja Venezuela.


title: FTAA

text: FTAA () tai ALCA () tai ALCA () tai ZLEA () oli 34:n Amerikan valtion välille suunniteltu sopimus, jonka tavoitteena oli vähentää tai eliminoida kaupan esteet. Se oli Kanadan, Yhdysvaltain ja Meksikon välisen NAFTAn laajennos. FTAA:n oli tarkoitus tulla voimaan tammikuussa 2005.


title: FTAA

text: Neuvottelut sopimuksesta alkoivat 11. joulukuuta 1994, mutta suureen tietoisuuteen se tuli vasta huhtikuussa 2001 Québecissä sitä vastaan suunnattujen mielenosoitusten myötä.


title: FTAA

text: Marraskuun 2003 kokouksessa Brasilian presidentti Lulan johdolla kahdenkymmenen maan liitto asettui vastustamaan pohjoisen maiden asettamia vaatimuksia ja kokous päättyi pikaisesti. FTAA-neuvottelut ovat olleet umpikujassa helmikuusta 2004 lähtien, pääasiassa maataloustuista ja immateriaalioikeuksiin liittyvien kysymysten vuoksi. Brasilia ja Argentiina kieltäytyivät sopimuksesta, jos siihen ei liitetä kysymystä Yhdysvaltain maataloustuesta.


title: Pedikyyri

text: Pedikyyri tarkoittaa jalkahoitoa, jonka kosmetologi suorittaa. Pedikyyri voi sisältää muun muassa jalkojen hieronnan, ihon kovettumien hionnan, kynsinauhojen siistimisen ja varpaankynsien leikkauksen ja lakkauksen. Pedikyyrejä suorittavat kauneushoitolat.


title: Pedikyyri

text: Pedikyyrin aluksi jalkoja liotetaan jalkakylvyssä ihon ja kynsinauhojen pehmentämiseksi. Vanha kynsilakka poistetaan varpaankynsistä. Kantapäiden kovettunut iho voidaan hioa jalkaraspilla. Jalkojenhoidon ammattilainen välttää raspin käyttöä ja käyttää kirurgin veistä. Varpaankynsien lakkaamisen helpottamiseksi saatetaan käyttää vaahtomuovista tehtyjä varpaidenerottelijoita.


title: Pedikyyri

text: Sana tulee latinan kielen sanoista "pes" (gen. "pedis") 'jalka' ja "cura" 'hoito'.


title: Veikko Rantala

text: Veikko Reima Rantala (s. 5. marraskuuta 1933 Lahti) on suomalainen filosofi ja Tampereen yliopiston emeritusprofessori. Hän jäi eläkkeelle yliopiston matematiikan, tilastotieteen ja filosofian laitoksesta vuonna 1998. Ennen siirtymistään akateemiselle uralle Veikko Rantala toimi matematiikan opettajana Lappeenrannassa 1958–1959 ja Valkeakoskella 1959–1960 sekä vanhempana lehtorina Kouvolan yhteiskoulussa 1961–1968, Etelä-Kaarelan yhteiskoulussa 1968–1970 ja Kajaanin yhteislyseossa 1970–1974. Hän suoritti jatko-opintonsa Helsingin yliopistossa teoreettisessa filosofiassa ja väitteli filosofian tohtoriksi logiikan tutkimuksellaan vuonna 1973. Hänet nimitettiin sekä Helsingin että Turun yliopistoon teoreettisen filosofian dosentiksi 1975, ja hän toimi Suomen Akatemian tutkijanviroissa 1973–1984 lukuun ottamatta vuotta 1981, jolloin hän hoiti käytännöllisen filosofian professuuria Helsingin yliopistossa. Hänet nimitettiin Tampereen yliopistoon filosofian apulaisprofessoriksi 1985 ja filosofian professoriksi 1988.


title: Veikko Rantala

text: Veikko Rantalan keskeisiä tutkimuskohteita ovat logiikan lisäksi tieteenfilosofia, tietoteoria ja kognitiotiede sekä taiteen filosofia ja estetiikka. Hän on toiminut aktiivisesti useissa yhdistyksissä, kuten Suomen Filosofisessa Yhdistyksessä sekä Suomen Estetiikan Seurassa ja Suomen Semiotiikan Seurassa. Veikko Rantala on Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen.


title: Pro Urheilu

text: Pro Urheilu on tunnustuspalkinto, jonka Suomen valtio myöntää urheilun hyväksi tehdystä työstä. Palkintoa on jaettu vuodesta 2000 ja se on suuruudeltaan nykyään 20 000 euroa. Urheiluansioista jaetaan myös Pro Urheilu -mitaleja.


title: Seppo Harjanne

text: Seppo Harjanne (s. 20. helmikuuta 1948 Helsinki) on suomalainen rallin kartanlukija. Hän toimi kartanlukijana muun muassa Timo Saloselle 1979–1988 ja Tommi Mäkiselle 1990–1997.


title: Seppo Harjanne

text: Harjanne saavutti kolme rallin maailmanmestaruutta. Salosen kanssa Peugeot'lla 1985 sekä Mäkisen kanssa Mitsubishilla vuosina 1996 ja 1997. MM-sarjan osakilpailuvoittoja Harjanteelle kertyi vuosina 1974–1997 kaikkiaan 20.


title: Seppo Harjanne

text: Viimeisen MM-osakilpailunsa Harjanne ajoi Tommi Mäkisen kanssa vuoden 1997 RAC-rallissa. Tämän jälkeen hän on satunnaisesti istunut Juha Kankkusen kyydissä erilaisissa näytösajoissa.


title: Seppo Harjanne

text: Koulutukseltaan hän on ekonomi.


title: Tieteentekijöiden liitto

text: Tieteentekijöiden liitto on yliopistojen ja tutkimuslaitosten akateemisten asiantuntijoiden ammattijärjestö.


title: Tieteentekijöiden liitto

text: Järjestö perustettiin vuonna 1967 nimellä Korkeakoulujen Assistenttiliitto. Vuosina 1978–1997 nimi oli Korkeakoulualan assistenttien ja tutkijain liitto (KATL). Liitto liittyi keskusjärjestö Akavaan vuonna 1986.


title: Tieteentekijöiden liitto

text: Tieteentekijöiden liitto hoitaa jäsentensä ammatillista, sosiaalista ja palkkaedunvalvontaa. Yksittäiset henkilöt liittyvät liittoon jonkin sen 19 jäsenyhdistyksen kautta. Liiton jäsenet kuuluvat Opettajien Työttömyyskassaan. Liiton hallituksen puheenjohtajana toimii kaudella 2015–2016 Petri Koikkalainen.


title: Tieteentekijöiden liitto

text: Tieteentekijöiden liitto, Professoriliitto ja Yliopistojen opetusalan liitto julkaisevat Acatiimi-lehteä.


title: Tieteentekijöiden liitto

text: Vuoden tieteentekijä on Tieteentekijöiden liiton vuosittain valitsema merkittävä tieteilijä.


title: Lars Hertzberg

text: Lars Henrik Hertzberg (s. 11. toukokuuta 1943 Helsinki) on Åbo Akademin entinen filosofian professori.


title: Lars Hertzberg

text: Hertzberg valmistui Helsingin yliopistosta 1967 ja väitteli tohtoriksi Cornell Universitystä 1970. Hän toimi määräaikaisena filosofian professorina Helsingissä 1971–1972 ja 1974–1976 ja Åbo Akademissa 1980-84, sekä apulaisprofessorina Arizonan yliopistossa 1972–74. Hertzberg nimitettiin Akademin filosofian professoriksi vuonna 1984. Hän jäi eläkkeelle 1. helmikuuta 2007.


title: Lars Hertzberg

text: Hertzbergin puoliso on kirjailija Merete Mazzarella.


title: Corky Laing

text: Laurence Gordon ”Corky” Laing (s. 26. tammikuuta 1948 Montreal, Québec, Kanada) on Mountain-yhtyeen rumpali. Hän liittyi Mountainiin vuonna 1969. Muita yhtyeitä joissa hän on ollut mukana ovat muun muassa Energy, West, Bruce & Laing, Pompeii ja Cork. Hän on myös julkaissut kaksi sooloalbumia "Makin’ It on the Street" (1977) ja "Lost Album" (1978).


title: Kiitorata (televisio-ohjelma)

text: Kiitorata oli suomalainen MTV3-kanavalla vuonna 1995 esitetty musiikkiaiheinen televisio-ohjelma.


title: Kiitorata (televisio-ohjelma)

text: Ohjelmassa esiteltiin uusia suomalaisia artisteja ja yhtyeitä sekä heidän esittämiään kappaleita. Muun muassa iskelmälaulaja Anna Eriksson ja Nylon Beat -yhtye tulivat tutuiksi ensi kertaa ohjelman kautta.


title: Kiitorata (televisio-ohjelma)

text: Ohjelmassa esitetyistä kappaleista AXR julkaisi CD-kokoelman "Kiitorata - 32 uutta sävellystä".


title: Leslie West

text: Leslie Weinstein (West) (s. 22. lokakuuta 1945 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rock- ja blueskitaristi, -laulaja ja -lauluntekijä. Parhaiten hänet tunnetaan Mountain-yhtyeestä.


title: Leslie West

text: West aloitti uransa 1960-luvulla The Vagrants -yhtyeessä. Yhtyettä tuottanut Felix Pappalardi piti Westin kitaroinnista. Tämä johti ensin Westin sooloalbumin tekoon ja sen jälkeen Mountain-yhtyeen perustamiseen. Mountainin ohella West on tehnyt lukuisia studiosessioita muiden artistien levyillä sekä julkaissut sooloalbumeja. Hänet valittiin Long Island Music Hall of Fameen vuonna 2006.


title: Climbing!

text: Climbing! on Mountain-yhtyeen ensimmäinen varsinainen albumi. Vuoden 1969 "Mountain" julkaistiin Leslie Westin sooloalbumina. "Climbing!" sisältää yhtyeen ehkä tunnetuimmat kappaleet "Mississippi Queen" ja "Theme From an Imagenary Western". Jälkimmäinen on Cream-yhtyeen Jack Brucen säveltämä. Albumia myytiin Yhdysvalloissa kultalevyyn oikeuttava määrä.


title: Climbing!

text: Bonuskappale remasteroidulla cd:llä:


title: Dodge Ramcharger

text: Dodge Ramcharger on jatkuvalla nelivedolla varustettu maastoauto, joka tuli myyntiin 1974. Autossa on kokonaisuudessaan irrotettava katto.


title: Dodge Ramcharger

text:
Dodge Ramcharger esiteltiin vuonna 1974 ja pysyi merkin tuotanto-ohjelmassa aina vuoteen 1993 asti. Malli sinänsä perustui pitkälti Dodge D-sarjaan/Ram Pickupiin. Autossa on jäykät akselit edessä ja takana, lehtijouset sekä alkujaan jatkuva neliveto (vuoteen 1980 saakka).
Vuoden 1974 mallit erottaa muista siitä että ovien karmit on kiinteä osa auton irrotettavaa kattoa. Vuosien 1975–1980 malleissa oven karmit jäävät pystyyn katon irrotuksen jälkeen. 1980-luvulla katto ei enää ollut irrotettava ja moottoreihin yleistyivät ruiskut kaasuttimien sijaan.


title: Dodge Ramcharger

text:
Malli oli ensimmäisenä vuonna saatavilla vain jatkuvalla nelivedolla. Vuodesta 1975 lähtien oli valittavissa 2- tai 4-vetoiset versiot.
Vuosimallista 1981 lähtien neliveto on erikseen kytkettävissä, vuosimallista 1989 lähtien neliveto oli varustettu automaattisilla napalukoilla.


title: Dodge Ramcharger

text: Moottorivalikoima oli 1970-luvulla ainakin: 225 cid suora kuutonen, 318 cid pikkulohko V8, 360 cid pikkulohko V8 ja 440 cid isolohko V8 (1974-78). Myös 400 kuutiotuumainen moottorivaihtoehto löytyi 1970-luvun lopun optiovalikoimasta. LA-sarjan 318 ja 360 kuutiotuumaiset vinkkelit olivat tarjolla 1980-luvun puolivälistä aina tuotannon loppuun asti.


title: Dodge Ramcharger

text: Tehokkain versio ei yllättäen ollutkaan 440 cid V8, vaan vuosimallien 1991-93 polttoaineensuihkutuksella varustettu 360 kuutiotuumainen V8. Tehoa tämä moottori tarjosi 230 hevosvoimaa (440 cid 220 hp).


title: Dodge Ramcharger

text: Vaihteistona oli aluksi 3-vaihteinen automaatti. Myöhemmin vaihtoehdoksi tuli myös 4-vaihteinen manuaalivaihteisto, joka vuosimallin 1992 myötä päivittyi 5-portaiseksi. Automaatti puolestaan vaihtui vuosimallin 1989 myötä 4-vaihteiseen versioon. Viimeisenä tuotantovuonna, 1993, tarjolla oli (kaikkiin malleihin) vain 4-portainen automaatti.


title: Dodge Ramcharger

text: Ramchargerin sisarmalli Plymouth Trailduster oli tuotannossa vuosina 1974-1981.


title: Dodge Ramcharger

text: Dodge Ramchargeria valmistettiin Meksikossa vuodesta 1999, nelivetoisena neliovisena SUV-mallina. Yhdysvalloissa vastaavan mallin nimi on nykyään Dodge Durango.


title: Dodge Aries

text:
Dodge Aries eli Plymouth Reliant on ensimmäinen Chrysler-yhtiön etuvetoinen automalli. 2,2 litran moottorissa käytettiin samankokoisia mäntiä kuin Volkswagenin 1700 kuutiosenttimetrin koneessa. Alun perin moottorissa oli 93 hv (SAE) kaasutinversiossa, myöhemmin ruiskulla varustetuissa malleissa (1987-) teho nousi 97:ään. Turbon tullessa markkinoille moottoria tarjottiin noin 140 hevosvoiman tehoisena.
Moottoria valmistettiin pitkään, ja se kasvoi porausta suurentamalla 90-luvulla 2.5-litraiseksi, jolloin moottorin saattoi löytää mm. 1990-luvun lopusta vielä Chrysler Voyagerin keulalta.


title: Dodge Aries

text: Ensimmäisiin vuosimalleihin oli saatavilla myös Mitsubishin tekemä 2.6-litrainen 101 hevosvoiman tehoinen nelosmoottori.


title: Dodge Aries

text: Automalli oli yksi malleista, joka pelasti Chrysler yhtiön vararikolta 1980-luvulla. Sitä myytiin yhden sukupolven aikana lähes miljoona kappaletta. Niin sanottu K-sarja esiteltiin 1981 ja sitä valmistettiin vuoteen 1990. Ariesin sisarmalli K-sarjassa oli Plymouth Reliant.


title: Dodge Aries

text: Mallin korvasi Dodge Spirit.


title: Chrysler 300-sarja

text:
Chrysler 300 ”letter series” (”"kirjainsarja"”) on Chrysler Corporationin vuosien 1955–1965 välillä valmistama urheilullinen ja tehokas coupé-mallisarja.
Vuosimallit erotettiin vuosittain vaihtuneen kirjaimen perusteella. Vuoden 1955 Chrysler C-300 -nimellä esitelty coupé-malli oli ensimmäinen 300 (”A”), 1965 Chrysler 300 ”L” viimeinen. I-kirjainta ei käytetty mallisarjassa.


title: Chrysler 300-sarja

text: Alun perin 300-mallimerkintä tarkoitti 300 bruttohevosvoimaa (220 kW), mutta se ylitettiin jo vuonna 1956 perusversion kehittäessä 340 hevosvoimaa. Parhaimmillaan 300 ”G”:ssä oli bruttohevosvoimia (SAE) noin 375 vuonna 1961.


title: Nantucket Sleighride (albumi)

text: Nantucket Sleighride on Mountainin toinen albumi. Edeltäjänsä tavoin sitä myytiin kultalevyn oikeuttava määrä. Albumin nimikappale oli vuosi kausia englantilaisen "Weekend World" -ohjelman tunnusmusiikkina, ja siitä tuli keskeinen kappale yhtyeen konserteissa heidän soitettua sitä pidennettynä versiona. Muita tunnettuja kappaleita levyllä ovat mm. "Travellin' In The Dark (To E.M.P.)" ja singlenäkin (US #76) julkaistu "Animal Trainer And The Toad".


title: Nantucket Sleighride (albumi)

text: Albumin nimikappaleen inspiraationa ovat Felix Pappalardin mukaan Nantucket ja sen valaanpyyntiin liittyvät perinteet ja historia.


title: Halifax (West Yorkshire)

text: Halifax on kaupunki West Yorkshiren metropolikreivikunnassa Englannissa. Kaupungissa on vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan noin 82 000 asukasta. Historiallisesti kaupunki on tunnettu erityisesti Englannin villateollisuuden keskuksena.


title: Halifax (West Yorkshire)

text: Nykyään Halifaxissa on suuri muslimiyhteisö, jonka monien jäsenten sukujuuret ovat Pakistanissa, etenkin Kashmirin alueella.


title: Flowers of Evil

text: Flowers of Evil on Mountainin kolmas albumi. Se on puoliksi studio- ja puoliksi livealbumi. Studio-osuudet on nauhoitettu Record Plant-studioilla New Yorkissa syyskuussa 1971 ja live-osuudet Fillmore Eastissa New Yorkissa 27. kesäkuuta 1971. Albumin julkaisun jälkeen yhtye hajosi ja piti taukoa pari vuotta.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: MIG/MAG-hitsaus (engl. metal inert gas / metal active gas welding) on kaasukaarihitsausmenetelmä, jossa sähkövirran avulla aikaansaatava valokaari palaa lisäainelangan ja hitsattavan kappaleen välissä suojakaasun ympäröimänä. Hitsattaessa valokaari sulattaa perusaineen ja lisäaineen yhtenäiseksi hitsisulaksi, joka jähmettyessään muodostaa kiinteän yhteyden kahden kappaleen välille. Lisäainelanka on ohutta metallilankaa, jonka koostumus on yleensä lähes sama kuin perusaineella. Lisäaine syötetään poikkeuksetta koneellisesti. Langan paksuus vaihtelee tyypillisesti 0,6 mm ja 1,6 mm välillä. Hitsattavien kappaleiden ainevahvuudet yleensä ylittävät millimetrin. Langan syöttönopeus sekä hitsausjännite säädetään hitsattavien kappaleiden mukaan.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: MIG/MAG-hitsauksen etuja ovat nopeus ja hitsin puhtaus. Hitsin päälle ei myöskään muodostu kuonakerrosta (käytettäessä tietyntyyppisiä täytelankoja muodostuu kuonakerros hitsin päälle). Tunkeuman ja hitsin muodon hallinta on MIG/MAG-hitsauksessa vaikeampaa kuin TIG-hitsauksessa. Suoritusteknisestä helppoudesta huolimatta hitsauslaitteiston oikea säätäminen voi tuottaa vaikeuksia. Myös huomaamaton vapaalangan pituuden muuttuminen vaikuttaa voimakkaasti perusaineeseen kohdistuvaan sulatustehoon, minkä vuoksi hitsiin jää helposti huomaamattomia virheitä.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: MIG-hitsaus kehitettiin alun perin erikoismenetelmäksi alumiinin hitsausta varten.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: MIG/MAG-hitsauslaitteisto muodostuu virtalähteestä, langansyöttölaitteesta, hitsauspolttimesta ja monitoimikaapelista, sekä maattokaapelista että -puristimesta ja suojakaasulaitteistosta. Usein virtalähde, langansyöttölaite ja suojakaasuventtiili on koottu saman kuoren sisään kompaktiksi hitsauskoneeksi, mutta vaativaan hitsaukseen tarkoitetut laitteet kootaan yleensä erillisistä moduuleista. Yleensä näissä koneissa virtalähde on oma erillinen yksikkönsä ja langansyöttölaitteeseen on yhdistetty ohjauselektroniikka, sekä kaasunvirtausta hallitseva venttiili. Saatavilla on myös venttiiliä kehittyneempiä virtauksenhallintalaitteita, joko erillisenä moduulina tai langansyöttö- tai hitsauslaitteeseen sisäänrakennettuina.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Yleensä hitsauslaitteistoon voidaan liittää kaukosäätimiä, joilla voidaan hallita ainakin langansyöttöä tai hitsausjännitettä. Kaukosäätimet voivat olla esimerkiksi jalkapolkimia tai hitsauspistooliin integroituja säätimiä.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Virtalähteestä saadaan hitsauksessa tarvittava sähköteho. Tyypillisesti suurin saatava hitsausvirta vaihtelee laitteen mukaan 100 ja 600 ampeerin välillä. Hitsausjännitteet vaihtelevat runsaasta kymmenestä voltista useisiin kymmeniin voltteihin. MIG/MAG-hitsaukseen soveltuva virtalähde pitää hitsausjännitteen lähellä hitsaajan asettamaa arvoa, toisin kuin TIG- ja puikkohitsauksessa, joissa laitteen käyttäjä asettaa hitsausvirran, joka pysyy jokseenkin vakiona. Virtalähteessä voi olla lisäominaisuuksia, kuten katkohitsaus tai hitsausjännitteen tai langansyötön pulssitus.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Langansyöttölaitteen tehtävä on syöttää lisäainelankaa poltinkaapelissa kulkevan langanjohtimen kautta hitsauspolttimeen. Langansyöttönopeus on säädettävä. Yleisimmässä ratkaisussa lankaa vedetään lankakelalta ja työnnetään langanjohtimeen syöttömoottorin pyörittämien syöttöpyörien avulla. Syöttöpyöriä on saatavana useilla erilaisilla urilla varustettuna. Syöttöpyörien urien koko ja profiilit vaihtelevat ja ne voivat myös olla pyällettyjä. Erilaisten uraprofiilien vaikutukset ilmenevät lankaan syntyvien muodonmuutosten ja pidon erilaisuutena. Urien koko valitaan langan koon mukaan. Jos lisäainelanka on pehmeää kuten alumiinia, on usein tarpeellista käyttää moottoripistoolia, jotta langansyöttö toimisi tasaisesti ja luotettavasti. Moottoripistooli on hitsauspoltin, johon on liitetty langansyöttömoottori. Kun langansyöttölaitteen ja hitsauspolttimen etäisyys on suuri, on käytettävä välisyöttölaitetta, jotta langansyöttö toimisi häiriöttä.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Hitsauspoltin on laite, joka syöttää lankaan virran, suuntaa hitsauskaasuvirtauksen hitsauskohtaan ja sisältää kytkimen tai kytkimiä, joilla hitsaustapahtumaa voidaan hallita. Hitsauspolttimen virtasuutin valitaan hitsattavan aineen, langanpaksuuden ja hitsaustilanteen mukaan. Alumiinia hitsattaessa sekä kuumakaarialueella hitsattaessa käytetään hieman tavallista nimellismittaa suurempia suuttimia. Hitsauspolttimen suoritusarvoja ovat suurin sallittu paloaikasuhde ja hitsausvirta.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Poltinkaapelilla hitsauspoltin kiinnitetään hitsauskoneeseen. Poltinkaapeli on yleensä hitsauspolttimessa kiinni kiinteästi ja useimpiin koneisiin se liitetään EURO-liittimellä. Poltinkaapelissa on ulkokuori, joka pitää kaapelin koossa ja suojaa sen sisällä olevia kaapelin osia. Kaapelin suojakuoren sisällä kulkevat virtajohdin, signaalijohtimet, kaasuletku, langanjohdin ja vesijäähdytetyn pistoolin tapauksessa jäähdytysnesteletkut. Signaalijohtimet tuovat hitsauspolttimeen liitetyiltä kytkimiltä ja säätimiltä ohjaussignaalit hitsauskoneelle. Kaasuletku johtaa hitsauskaasun hitsauspolttimelle. Langanjohtimen tehtävä on ohjata hitsauslanka polttimelle. Langanjohtimia valmistetaan eri materiaaleista ja eri paksuuksia erilaisia ja erikokoisia hitsauslankoja varten.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Suojakaasulaitteiston tehtävänä on syöttää hitsauspolttimeen suojakaasua sitä tarvittaessa. Suojakaasu saadaan joko kiinteistön kaasuverkostosta tai kaasupullosta, jonne suojakaasua on varastoitu puristamalla se korkeaan paineeseen. Kaasupulloon liitetään paineenalennin/virtauksensäädin, joka alentaa kaasun paineen hitsauslaitteelle sopivaksi ja säätää virtausnopeuden oikeaksi. Hitsauslaitteen yhteydessä on jonkinlainen venttiili, joka ohjaa kaasunvirtausta siten, että kaasua tulee polttimelle hitsauksen aikana. Joskus venttiiliä ohjataan mekaanisesti hitsauspolttimen kytkimellä, kun taas joissakin laitteissa kaasunvirtausta hallitaan elektronisesti, jolloin on mahdollista lisätä lisätoimintoja, kuten kaasun etu- ja jälkivirtaus.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Suojakaasun tärkein tehtävä on syrjäyttää ilma ja erityisesti happi hitsisulan läheltä, jotta haitalliset kemialliset reaktiot vältettäisiin. Toinen suojakaasun tehtävä on jäähdyttää hitsauspoltinta. Lisäksi hitsauskaasulla voi olla vaikutusta hitsatessa syntyvän otsonin määrään. Kaasu vaikuttaa myös hitsin tunkeumaan, valokaaren käyttäytymiseen ja hitsausnopeuteen. Hitsauskaasun valintaan vaikuttavat muun muassa hinta, hitsattava aine, hitsausasento ja hitsiltä vaadittavat tekniset ominaisuudet.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Yleisiä suojakaasuja ovat hiilidioksidi (CO), argon, helium ja näiden seokset. Suojakaasut sisältävät usein myös pieniä määriä typpioksidia (NO) otsonin muodostumisen ehkäisemiseksi. Hitsausta kutsutaan MIG-hitsaukseksi, jos suojakaasu on inerttiä eli suojakaasu ei reagoi hitsisulan kanssa. Vastaavasti hitsaus on MAG-hitsausta, mikäli suojakaasu on aktiivista eli reagoi sulan kanssa. Esimerkiksi argon on inertti kaasu, mutta hiilidioksidi reagoi sulan kanssa. Yleisin käytetty kaasu on argonin ja hiilidioksidin seos, jota käytetään useimpien terästen hitsauksessa. Teräksiä voidaan myös hitsata pelkkää hiilidioksidia käyttäen, mutta seoskaasu on useimmissa tapauksissa parempi vaihtoehto. Puhdasta argonia käytetään alumiinien hitsauksessa. Ruostumatonta terästä hitsataan usein kaasulla jossa on argonin lisäksi vain hieman hiilidioksidia.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Suojakaasu voidaan korvata käyttämällä ydintäytelankaa, jolloin langan sisällä on hitsisulaa suojaavia aineita. Tällöin puhutaan usein eri hitsausmenetelmästä, jota kutsutaan täytelankahitsaukseksi. Kokonaan toisesta liittämismenetelmästä puhutaan kaarijuoton yhteydessä, vaikka sen suorittamiseen usein käytetäänkin MIG/MAG-hitsauslaitteistoa.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Lisäainelanka valitaan hitsattavan materiaalin mukaan. Langan koostumus on lähes sama kuin hitsattavan aineen. Teräksen hitsauksessa käytettävät langat on yleensä päällystetty kuparilla. Alumiinilangat ovat yleensä päällystämättömiä.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Hitsaaja valitsee koneen säätimillä kulloiseenkin hitsaustilanteeseen sopivan jännitteen, joka pysyy kutakuinkin vakiona, mutta hitsausvirta vaihtelee hitsausvirtapiirin vastuksen mukaan. Hitsausvirtapiirin vastus riippuu vapaalangan ja valokaaren pituudesta. Mitä pidempi valokaari tai vapaalanka sitä suurempi vastus ja pienempi hitsausvirta ja pienemmän hitsausvirran myötä pienempi hitsausteho. Valokaaren pituuteen vaikutetaan langansyöttönopeutta muuttamalla. Vapaalangan pituus riippuu virtasuuttimen ja työkappaleen välisestä etäisyydestä, johon voidaan vaikuttaa virtasuuttimen ja kaasusuuttimen pituudella, mutta ennen kaikkea sillä kuinka etäällä työkappaleesta hitsaaja pitää poltinta.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Karkeasti sanottuna lisäaine sulaa langan kautta kulkevan virran tuottaman lämmön vaikutuksesta ja perusaine sulaa valokaaren vaikutuksesta. Kun vapaalangan pituus kasvaa hitsausvirta pienenee ja lisäksi valokaari lyhenee, koska valokaareen vaikuttava jännite pienenee vapaalangan resistanssin lisääntyessä. Nämä molemmat ilmiöt johtavat perusaineen sulatustehon romahtamiseen. Kuitenkin kaikki lisäaine sulaa ja hitsauksen lopputulos voi olla silmämääräisesti tarkasteltuna hyvä, vaikka perusaine ei olisikaan sulanut kunnolla.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: MIG/MAG-hitsauksessa esiintyy kolmea kaarimuotoa. Nämä ovat lyhyt-, seka- ja kuumakaari. Lyhytkaarella hitsattaessa lisäainelanka muodostaa tiheästi oikosulkuja työkappaleen kanssa. Aineen siirtyminen tapahtuu oikosulun aikana ja perusaineen sulattava valokaari palaa niiden välillä. Kuumakaarella oikosulkuja ei muodostu vaan valokaari palaa jatkuvasti lisäaineen siirtyessä pisaroin hitsisulaan. Sekakaari on näiden kahden kaarimuodon välimuoto. Hitsaus tapahtuu lyhytkaarella käytettäessä pientä virtaa ja jännitettä ja vastaavasti kuumakaarella käytettäessä suurta langansyöttöä ja jännitettä.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Lisäainelanka, virta- ja kaasusuuttimet ja suojakaasu valitaan hitsaustilanteen mukaan. MIG/MAG-laitteisto on myös säädettävä oikein kutakin hitsaustilannetta varten. Välttämättömät toimenpiteet ovat hitsausjännitteen valinta, langansyöttönopeuden asettaminen ja kaasunvirtauksen säätö. Lisäksi hitsauslaitteessa voi olla lisäominaisuuksia, kuten hitsausjännitteen tai langansyötön pulssitus tai katkohitsaus, joiden parametrit on asetettava niitä käytettäessä. Hitsausparametrit voidaan arvioida erilaisten taulukoiden tai laskukaavojen perusteella. Lopulliset asetukset on kuitenkin etsittävä koehitsauksien avulla. Hitsausarvojen sopivuutta hitsauksen aikana arvioitaessa tarkkaillaan valokaaren käyttäytymistä, roiskeiden syntymistä ja hitsausääntä. Parametrien oikeellisuutta voi arvioida myös hitsaustuloksen perusteella käyttäen silmämääräistä tarkastelua tai erilaisia tarkastusmenetelmiä.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Kun kappale valmistellaan hitsausta varten, on se puhdistettava hapettumista, epäpuhtauksista ja maalista. Suuremmilla materiaalivahvuuksilla on tarpeellista tehdä railo hitsausta varten. MIG/MAG-hitsauksessa käytetään useimmiten I- tai V-railoa. Ohuilla ainevahvuuksilla käytetään I-railoa, paksumpia aineita hitsattaessa siirrytään V- tai X-railon käyttöön. Joskus hitsattavat kappaleet pitää esilämmittää, jotta liian suuret hitsausjännitykset vältettäisiin tai hitsausteho riittäisi perusaineen sulattamiseen.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Hitsaus aloitetaan sytyttämällä valokaari. Valokaari sytytetään pitämällä lisäainelangan päätä kohtisuorassa kappaletta vastaan ja kytkemällä hitsausvirta. Oikea sytytyskohta riippuu perusaineesta. Useimmiten rautametalleja hitsattaessa valokaari sytytetään hitsausrailossa, mutta esimerkiksi alumiinia hitsattaessa oikea sytytyskohta on railon vieressä. Kun valokaari syttyy, langan pää suunnataan hitsauksen aloituskohtaan ja poltinta aletaan kuljettaa hitsausrailoa pitkin, joko suoraviivaisesti tai levitysliikettä tehden. Hitsaus lopetetaan kuljettamalla valokaarta lyhyen matkaa takaisin päin valmiin hitsin päälle ja katkaisemalla hitsausvirta.


title: MIG/MAG-hitsaus

text: Hitsi voidaan viimeistellä hiomalla, puhdistamalla se teräsharjalla tai peittaamalla.


title: Paholaisen portti

text: Paholaisen portti ("The Gate") on vuonna 1987 valmistunut kauhuelokuva, jonka on ohjannut Tibor Takács.


title: Paholaisen portti

text: Elokuva kertoo sisaruksista, Glenistä ja Alista jotka viettävät viikonlopun yksin kotona. Pihasta on aiemmin kaadettu iso puu, joka herättää kummallisia ajatuksia nuorissa. Kohta heille selviääkin, että iso puu on aikojen alusta asti peittänyt helvetin sisäänkäynnin.


title: Avalanche (albumi)

text: Avalanche on Mountain-yhtyeen neljäs ja viimeinen studioalbumi sen varsinaisena toiminta-aikakautena. Yhtye tosin oli jonkin aikaa ollut hajonneena vuosien 1972 ja 1973 aikana. "Avalanche" on edeltäjiään hieman kitaravoittoisempi ja varsinaista kosketinsoittajaa ei käytetä. Rumpaliksi oli palannut Corky Laing ja toiseksi kitaristiksi otettiin David Perry. Albumi ei menestynyt enää aiempien studioalbumien tapaan ja yhtye hajosi vuoden 1975 Ison-Britannian kiertueen jälkeen.


title: Raanu

text: Raanu on perinteinen suomalainen seinätekstiili, jota on aiemmin käytetty myös peitteenä.


title: Raanu

text: Raanun materiaaleina käytetään esimerkiksi puuvillaa (loimessa) ja villaa (kuteessa). Villalangoissa on olemassa erityisiä raanulankoja, jotka ovat ohuita ja kertaamattomia. Raanun sidoksena on ripsi ja kudelankojen väriä vaihtamalla saadaan aikaan erilaisia vaaka- ja pystyraitoja, joista kuviot muodostuvat. Vanhimmat tiedot raanuista ovat peräisin 1600-luvulta.


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Narri on nimi, jota Marvel-kustantamon sarjakuvissa käytetään kahdesta eri roistosta. Narrin ensiesiintyminen tapahtui "Daredevil"-lehden numerossa 42 (1968).


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Suomessa Narri esiintyi ensimmäisen kerran "MEGA"-lehden ensimmäisessä numerossa (2003).


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Jonathan Powers oli epäonninen näyttelijä, joka viimein sai suuremman roolin Cyrano de Bergerac -näytelmässä. Ensimmäisen näytöksen jälkeen kriitikot musersivat Powersin suorituksen, yleisö ei pitänyt hänestä ja jopa näyttelijätoverit hyljeksivät häntä. Niinpä Powers erotettiin vain yhden esityksen jälkeen.


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Pakkomielteenomaisesti Powers jatkoi eri taitojensa kehittämistä, joista arveli olevan hyötyä näyttelijänurallaan. Powers harjoitteli aktiivisesti kehonrakennusta ja voimistelua – kaikkea paitsi näyttelemistä. Lopulta Powers palkattiin television lastenohjelmaan nöyryytettäväksi pölvästiksi.


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Lukemattomien naamaansa heitettyjen piirakoiden jälkeen Powers päätti, että antaisi epäkiitolliselle yleisölle naurua koko rahan edestä. Hän otti yhteyttä alamaailman aseseppään Tinuriin ja tilasi tältä lukuisia erilaisia aseita ja laitteita. Samalla hän suunnitteli itselleen naurettavan harlekiinimaisen asun ja ryhtyi kutsumaan itseään Narriksi. Lukuisten rikosten jälkeen Daredevil onnistui nappaamaan Narrin ja toimittamaan tämän telkien taakse.


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Tämän jälkeen Narri karkasi vankilasta lukuisia kertoja ja taisteli Daredeviliä vastaan vain hävitäkseen joka kerta. Erään kerran Narri yritti palata näyttelijänuralleen, mutta epäonnistui jälleen surkeasti. Palattuaan rikoksen poluille Narri kuitenkin joutui takaisin vankilaan.


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Toinen Narri, Jody Putt, ilmaantui pian Powersin epäonnistuneen parannuksen jälkeen. Tämä Narri vastaanotti aseistuksensa oletettavasti Tohtori Doomilta. Moninaisen aseistuksen joukossa oli myös Hulk-robotti.


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Tämän ja lukuisten muiden superroistojen avulla Narri yritti suurempia rikoksia, mutta Viitta, Tikari sekä useat muut Kostajat löivät Narrin joukkion.


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Sisällissodan aikoihin Narri (II) on kuollut. Tuomari ampui hänet ja Kurpitsalyhdyn kuoliaiksi puolustaessaan Hämähäkkimiestä murhanhimoiselta kaksikolta.


title: Narri (sarjakuvahahmo)

text: Ensimmäisellä Narrilla (Jonathan Powers) ei ollut yliluonnollisia voimia. Hän oli kuitenkin kokenut lähitaistelija, akrobaatti ja miekkailija. Narrin pääasialliset aseet oli teemoitettu erilaisten pilojen mukaan, mutta ne olivat kuitenkin tappavia aseita: esimerkiksi räjähtäviä jonglöörikuulia ja painotettuja jojoja, joilla saattoi tainnuttaa.


title: Sebastián Viera

text: Diego Sebastián Viera Galaín (s. 3. heinäkuuta 1983 Florida, Uruguay) on uruguaylainen jalkapallomaalivahti. Hänellä on myös Italian kansalaisuus.


title: Sebastián Viera

text: Urallaan myös Nacionalia edustanut Viera oli elokuussa 2005 lähellä siirtymistä Englannin Valioliigaan Arsenaliin, mutta koska hän ei läpäissyt terveystarkastusta, jäi sopimus syntymättä.


title: Sebastián Viera

text: Vuodesta 2005 Viera edusti Villarrealia. Hänet vapautettiin sopimuksestaan kauden 2008–2009 jälkeen.


title: Sebastián Viera

text: Vieran isä Mario Viera oli aikoinaan myös jalkapallomaalivahti


title: Täkänä

text: Täkänä on vanhimpia kansanomaisia kudonnaisia. Se koostuu kahdesta samanaikaisesti kudotusta kankaasta (ylä- ja alakangas), jotka vaihtavat kuvioiden kohdalla paikkaa ja sitoutuvat näin toisiinsa kuvioiden reunoissa.


title: Täkänä

text: Alun perin täkänät ovat olleet kirkkotekstiilejä, mutta myöhemmin ne kuuluivat myös säätyläiskotien lämmittäviin villakudonnaisiin. Vanhimmat Suomessa säilyneet täkänät ovat peräisin 1500-luvulta. Täkänän alueita ovat Suomessa olleet ensin Etelä-Pohjanmaa, Häme ja Satakunta, mutta 1800-luvun lopulla täkänän kudontataito levisi myös muualle Suomeen aina Karjalaan asti.


title: Täkänä

text: Useimmiten täkänässä on kaksi palttinakangasta päällekkäin. Kudottaessa voidaan käyttää myös erilaisia sidoksia, mutta kuitenkin niin, että sidoksissa tarvittava niisivarsien määrä pysyy mahdollisimman pienenä. Syynä on, että kumpikin kangas vaatii erilliset niisivarret ja polkuset ja lisäksi tarvitaan kaksi ns. apupolkusta, joilla kankaat saadaan erilleen toisistaan.


title: Täkänä

text: Täkänän kuviot syntyvät poimimalla, mihin on kaksi tapaa. Perinteisesti poiminta tehdään kahden kepin avulla, millä saa aikaan tarkan kuvion. Lastan avulla tehtävä poiminta on peräisin Norjasta.


title: Gonzalo Javier Rodríguez

text: Gonzalo Javier Rodríguez (s. 10. huhtikuuta 1984 Buenos Aires) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Fiorentinaa. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Gonzalo Javier Rodríguez

text: Rodríguez on pelannut ammattilaisurallaan myös argentiinalaisessa San Lorenzossa (2002–2004) ja espanjalaisessa Villarrealissa (2004–2012). Elokuussa 2012 hän siirtyi Villarrealista Fiorentinaan 1,5 miljoonan euron siirtosummalla.


title: Gonzalo Javier Rodríguez

text: Argentiinan maajoukkueessa Rodríguez on pelannut kuusi A-maaottelua vuosina 2003–2005 ja 2008. Hän oli mukana Maanosaliittojen cupissa 2005, jossa Argentiina sijoittui toiseksi.


title: Sarıkamışin taistelu

text: Sarıkamışin taistelu oli Venäjän ja Ottomaanien valtakunnan välinen taistelu, joka käytiin Kaukasuksen alueella ensimmäisen maailmansodan aikana vuodenvaihteessa 1914–1915. Se päättyi Venäjän ratkaisevaan voittoon. Taistelua kutsutaan joskus nimillä "Sarıkamışh" tai "Sarıkamış", turkin kielillä "Sarıkamış Faciası" ("Sarıkamışin murhenäytelmä").


title: Laal

text: Laal on luokittelematon, 750 ihmisen puhuma kieli (tieto vuodelta 2000). Sitä puhutaan kolmessa tšadilaisessa kylässä: Gorissa, Damtarissa ja Mailaossa. Kielellä ei ole kirjoitettua muotoa. Se on mahdollisesti isolaattikieli. Laal on uhanalainen kieli sen pienen puhujamäärän takia. Lisäksi monet puhujat ovat alkamassa käyttää suurempaa baguirmin kieltä.


title: Laal

text: Kielessä on monia lainasanoja baguirmin kielestä. Lisäksi useimmat laalin puhujat puhuvat niellimiä toisena kielenään.


title: Laal

text: Laalin puhujat ovat pääasiassa kalastajia ja maanviljelijöitä. Suurin osa heistä on muslimeja.


title: Laal

text: Damtarin kylässä puhuttiin aiemmin laalin murretta nimeltään laabe, jolla oli vuonna 1977 jäljellä kolme puhujaa. Laalin kielellä ei tiettävästi ole muita murteita.


title: Laal

text: Seuraavassa osassa on transkriboitu Laalin konsonanttien äänteet IPAn avulla:


title: Carl Gustav Jacob Jacobi

text: Carl Gustav Jacob Jacobi (10. joulukuuta 1804 Potsdam – 18. helmikuuta 1851 Berliini) oli saksalainen matemaatikko. Jacobin tutki muun muassa elliptisiä funktioita ja kehitti Jacobin theetafunktion. Hänen panoksensa differentiaaliyhtälöiden teoriaan on myös ollut merkittävä. Jacobin mukaan on nimetty eräs Kuun kraattereista.


title: Mitropa Cup

text: Mitropa Cup tai Mitropa-Cup on vuosina 1927–1992 Keski-Euroopassa pelattu jalkapallon cup-kilpailu. Vuosina 1941–1950 sitä ei pelattu. Se oli sotien välisen ajan tärkein seurajoukkueiden pelaama kansainvälinen turnaus. Kilpailun on keksinyt itävaltalainen Hugo Meisl. Huimasti suosiota saavuttanut kilpailu oli muiden eurocupien tärkeä edelläkävijä. Tosin ainoastaan sotien välisenä aikana Mitropa Cup oli täysipainoinen huipputapahtuma. Vuonna 1951 kilpailu pelattiin nimellä Zentropa Cup ja vuonna 1958 nimellä Donau Cup. Vuoteen 1976 asti finaalit pelattiin yleensä kaksiosaisina. Siitä vuoteen 1985 asti pelattiin sarjasysteemillä, jossa ei ollut finaalia. Vuodesta 1986 Mitropa Cupin loppuun asti pelattiin pääosin yksi finaaliottelu. Vuonna 1932 Bologna voitti mestaruuden ilman finaalia, koska toisessa välierässä oli häiriköintiä ja sen välieräparin molemmat joukkueet pudotettiin kilpailusta. Eniten Mitropa Cupin voittoja saalisti unkarilainen Vasas Budapest, joka voitti kilpailun peräti kuudesti. Seuraavaksi eniten mestaruuksia napanneet seurat jäivät kolmeen voittoon. Sotien välisen ajan eli vuosien 1927-1939 aikana kilpailu oli tasaisempaa. Tuolloin yhteensä seitsemän seuraa voitti cupin ja näistä parhaimmatkin ainoastaan kahdesti. Maittain katsottuna eniten voittoja on Unkarilla, jolla voittoja on 16. Tähän tilastoon lasketaan mukaan myös vuoden 1960 voitto. Tuolloin ei ratkaistu lainkaan seurajoukkueiden mestaria vaan ainoastaan se, mikä maa saa mestaruuden. Unkarin jälkeen Italia on tässä tilastossa toisena yhdellätoista voitollaan.


title: Mitropa Cup

text: Mitropa Super Cup pelattiin vuonna 1989. Siinä kohtasivat vuosien 1988 ja 1989 voittajat.


title: Claudia Black

text: Claudia Black (s. 11. lokakuuta 1972 Sydney) on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan erityisesti rooleistaan scifisarjoissa "Farscape" ja "Tähtiportti".


title: Claudia Black

text: Aikuisiässään Black on asunut pitkiäkin aikoja Uudessa-Seelannissa ja Euroopassa, varsinkin Lontoossa. Hän on ollut naimisissa vuodesta 2004 ja hänellä on vuosina 2005 ja 2007 syntyneet pojat.


title: Claudia Black

text: Black on esiintynyt sarjoissa "City Life" ja "A Country Practice". Hän on myös vieraillut useissa televisiosarjoissa kuten "Police Rescue", "Seven Deadly Sins", "Beastmaster", "Hercules" ja "Xena".


title: Claudia Black

text: Black esitti "Farscape"-sarjan neljällä tuotantokaudella ja "Peacekeeper Wars" -minisarjassa sotilas Aeryn Sunia. Sun on ihmisen kaltainen sebacealainen, joka on kasvatettu taistelemaan. Jouduttuaan karkotetuksi oman lajinsa joukosta Sun liittyy vankikarkurien ja maasta eksyneen John Crichtonin seuraan. Claudia Black sai Aeryn Sunin roolista useita scifipalkintoja ja -palkintoehdokkuuksia.


title: Claudia Black

text: Black esiintyi ensimmäisen kerran vierailevana tähtenä "Tähtiportti"-sarjassa vuonna 2004 8. tuotantokaudella. Toistuvien vierailujen jälkeen Blackista sai sarjasta vakituisen roolin sen viimeisellä, 10. tuotantokaudella. Black esittää Tähtiportissa Vala Mal Dorania.


title: Claudia Black

text: Hän on myös ääninäytellyt videopeleissä, kuten "" (myös mo-cap-näyttelijänä), "", "God of War", "Lords of Everquest" ja "".


title: Klaas-Erik Zwering

text: Klaas-Erik Zwering (s. 19. toukokuuta 1981 Eindhoven, Pohjois-Brabant) on entinen alankomaalainen uimari ja olympiamitalisti. Hänen valmentajanaan toimi Jacco Verhaeren, joka on valmentanut myös Pieter van den Hoogenbandia.


title: Klaas-Erik Zwering

text: Zwering oli erikoistunut 200 metrin selkäuintiin; hän sijoittui siinä seitsemänneksi EM-kilpailuissa 1999. Kesäolympialaisissa 2000 Zwering oli samalla matkalla kymmenes.


title: Klaas-Erik Zwering

text: Vuoden 2001 MM-kilpailuissa Zwering voitti hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Kesäolympialaisissa 2004 Zwering voitti samalla matkalla hopeaa, joukkuetovereidensa Johan Kenkhuisin, van den Hoogenbandin, ja Mitja Zastrowin kanssa. Olympialaisten jälkeen hän lopetti uransa.


title: Die Wacht am Rhein

text: Die Wacht am Rhein (Alpo Nopolan suomennoksena "Reinin vartio") on saksalainen patrioottinen laulu. Se on alun perin Max Schneckenburgerin 1840 kirjoittama runo, johon Karl Wilhelm loi sävelmän 1854. Sillä oli Saksan keisarikunnassa kansan parissa kansallislaulun asema Heil dir im Siegerkranzin rinnalla.


title: Die Wacht am Rhein

text: Runossa viitataan aikaan, jolloin Saksassa pelättiin Ranskan aikovan liittää Reinin länsipuoliset alueet, kuten jo Napoléonin aikana oli tehty, sillä muun muassa Adolphe Thiers piti Reiniä Ranskan luonnollisena itärajana. Runossa kehotetaan saksalaisia puolustamaan Reiniä.


title: Die Wacht am Rhein

text: Laulun nimellä tunnetaan myös saksalaisten ja liittoutuneiden välinen ”operaatio Wacht am Rhein” eli Ardennien taistelu vuodenvaihteessa 1944–1945. Laulusta sai nimensä myös Lillian Hellmanin näytelmä "Vartio Reinillä" ("Watch on the Rhine", 1941).


title: Jussi Hautamäki

text: Jussi Heikki Hautamäki (s. 20. huhtikuuta 1979 Oulu) on entinen suomalainen mäkihyppääjä, joka edusti urallaan Puijon Hiihtoseuraa. Jussi Hautamäki oli mukana useita vuosia Suomen mäkimaajoukkueessa. Hautamäki osallistui urallaan 161 maailmancupin osakilpailuun. Hän edusti Suomea Oberstdorfin MM-kilpailuissa vuonna 2005. Hautamäki oli normaalimäen kilpailussa 15:s ja oli mukana normaalimäen joukkuekilpailussa, jossa Suomi sijoittui neljänneksi.


title: Jussi Hautamäki

text: Maailmancupin osakilpailussa Hautamäen paras sijoitus on kolmas Sapporosta 27. tammikuuta 2001. Continental Cupissa hänellä on kaksi voittoa ja yhteensä kuusi palkintopallisijaa.


title: Jussi Hautamäki

text: Jussi Hautamäen veli Matti Hautamäki on myös tunnettu mäkihyppääjä. Jussi Hautamäki on naimisissa ja hänellä on lapsia. Jussi Hautamäki soittaa bassokitaraa The Kroisos -bändissä yhdessä kolmen muun uransa päättäneen mäkihyppääjän kanssa.


title: Kauvatsanjoki

text: Kauvatsanjoki on 12,5 kilometriä pitkä joki Satakunnassa Kokemäellä entisen Kauvatsan kunnan alueella. Joki on Sääksjärven laskujoki, joka laskee Puurijärveen. Kauvatsanjoki on osa Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen alaosan aluetta. Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa.


title: Kauvatsanjoki

text: Joki virtaa Kauvatsan alueen läpi ja laskee pitkälle umpeenkasvaneeseen Puurijärveen, josta eteenpäin vesistö jatkuu Ala-Kauvatsanjokena, josta vedet purkautuvat Kokemäenjokeen Kokemäen ja Huittisten kaupunkien puolivälissä. Vesistön valuma-alue on 805 km² ja valuma-alueen järvisyys 8,5 %. Vesistöalueen latvat ulottuvat Suodenniemelle saakka. Valuma-alueella sijaitsee pinta-alaltaan varsin suuri Kokemäen Sääksjärvi. Sääksjärveen laskee Piilijokea pitkin Kiikoisjärvi, johon edelleen laskee Mouhi- eli Kiikoisjokea pitkin Mouhijärvi ja tähän edelleen Kourajärvi Suodenniemeltä.


title: Kauvatsanjoki

text: Kauvatsanjoki saa alkunsa Sääksjärvestä ja tyrskähtää heti vanhan sahanlahden jälkeen Sääkskoskeksi. Sääkskoski alkaa Kokemäki–Kiikoinen-tien sillalta ja sen pituus on noin 80 metriä ja putouskorkeus noin 1,4 metriä. Sääkskoski on kaunis ja rehevärantainen koski rantametsän siimeksessä. Koskessa on kaksi pitkänomaisen saaren erottamaa pääuomaa, joista alavirtaan katsottuna vasemmanpuoleinen jakautuu pienen saaren molemmin puolin vielä kahdeksi uomaksi, joista toinen on aikanaan toiminut myllyn tulovesikanavana.


title: Kauvatsanjoki

text: Lohennenä on pieni ja kaunis, mutta osittain perattu koskipaikka, joka sijaitsee Sääkskoskesta pari sataa metriä alavirtaan. Koskesta saatetaan käyttää myös nimitystä Toivosenkoski. Uoman keskellä on puustoinen saari, jonka yläpuolelle järvikorte muodostaa laajan ja tiheän kasvuston keskelle uomaa. Saareen nähden koski sijaitsee sen sivuilla ja alapuolella. Koskialueen pituus on noin 70 metriä. Ylävirrasta katsoen oikeanpuoleinen uoma on perattu raskaalla kauhalla, mutta pohja on edelleen kivikkoinen. Perkauskivikko on nostettu maalle uoman länsipuolelle sekä kasattu saaren rantaan. Vasemmanpuoleinen uoma on myös perattu, mutta kevyemmin kuin toinen uoma, sillä kivikkoa on edelleen paljon jäljellä ja myös uomassa on isoja kiviä. Saaren alareunan tasalla on koko uoman levyinen kivinen matala putous. Saaren alapuolella uoman oikeassa reunassa on mahdollisesti perkauskivikosta muodostunut kasauma, jonka oikealla puolella virtaa pieni kivikkoinen uoma.


title: Kauvatsanjoki

text: Noin 2,5 kilometriä luusuasta yhtyy jokeen vasemmalta Kuoppalanjoki, joka on 2,9 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 29 km². Se on Lievijärven laskujoki. Lievijärveä säännöstellään luusuassa olevan patorakennelman avulla ja koko Kuoppalanjoken vettä käytetään erilaisten lampareiden ja altaiden täyttämiseen. Lievijärveen laskee Pätkystenoja, joka on Pätkysjärven laskuoja. Myös Aurajärven virtaamasta ainakin osa päättyy Lievijärveen Jyränlahteen laskevan ojan kautta. Nämä järvet ovatkin Sääksjärven lisäksi ainoat järvet, jotka laskevat suoraan Kauvatsanjokeen.


title: Kauvatsanjoki

text: Joki kulkee vehmaassa metsämaisemassa hieman yli kilometrin matkan Sääkskoskesta alavirtaan. Laajat peltovainiot reunustavat Kauvatsanjokea koko loppumatkan Puurijärvelle saakka.


title: Kauvatsanjoki

text:
Lievikoski sijaitsee noin neljä kilometriä Sääkskoskesta alavirtaan. Lievikoskessa on kolme haaraa, alavirtaan katsoen oikeanpuoleinen pikku-uoma, keskimmäinen pääväylä ja vasemmanpuolinen ns. Marttilan myllyhaara. Sekä pääväylässä että myllyhaarassa on toiminut vesimyllyjä, joista pääväylän myllyä ei enää ole ja myllyhaaran myllykin on ilmeisesti rappeutunut ja pois käytöstä. Lievikoskessa on puinen neulapato. Padotusoikeus on annettu vesivoiman hyväksikäyttämiseksi. Muina aikoina padon tulee olla avattuna. Kosken vesivoimaa ei hyödynnetä, mutta neulapato on tästä huolimatta paikoillaan. Padon sivuilla on aukot ja sen päällä kulkee vanha puusilta.
Padon alapuolella on vanha kivisilta, jossa on kolme virta-aukkoa. Alavirtaan oikeanpuoleisin pikkuhaara on ilmeisesti enimmän osan aikaa täysin kuivilla. Keskimmäinen pääväylä on perinpohjaisesti ruopattu koko kosken pituudelta (noin 100 m) ja vesi virtaa uomassa kuin ränniä pitkin. Perkauskivikkoa on pitkin kosken rantaa varsinkin uoman alapäässä valtavana noin viisi metriä leveänä röykkiöaumana. Koskikivikkoa on jäljellä hieman uoman keskivaiheilla rannan tuntumassa.
Kosken pohja ja rannat ovat kiviset. Oikeanpuoleisin uoma on kivikkoinen pieni uoma.
Lievikoskea ympäröivät pieteetillä säilytetyt rakennukset ja kauniit puutarhat.


title: Kauvatsanjoki

text: Lievikosken jälkeen joki rauhoittuu peltojen poikki vaeltavaksi virraksi, joka ohittaa vehreässä uomassaan Yttilän kirkonkylän ja Rutunan vanhan kirkonpaikan päätyen Puurijärveen. Ala-Kauvatsanjoki kulkee suomaisemassa.


title: Kauvatsanjoki

text: Kauvatsanjoen valuma-alueella ei ole merkittäviä teollisuuslaitoksia; tärkeimmät vesistökuormittajat ovat maa- ja metsätalous.


title: Kauvatsanjoki

text: Järvi on osa "Kymmenen joen ja kymmenen järven melontareittiä", joka alkaa Kauvatsanjoen vesistön latvoilta ja kulkee Suodenniemen, Jaaran kautta Sääksjärvelle ja vielä alas Puurijärvelle.


title: Kauvatsanjoki

text: Sääkskoskella on toiminut myllyjä 1500-luvulta saakka. Sääkskosken saha aloitti toimintansa 1700-luvulla. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1756, ja privilegikirjan se sai vuonna 1757, ja sahaus oli aloitettu jo hieman aiemmin. Kaksi vuotta myöhemmin Poriin oli rahdattu neljän vuoden luvallista sahausta vastaava määrä lautoja. Saha toi työtä ja rahaa, mutta myös rasitti ympäristöä. Vuonna 1769 talonpojat valittivat, että "sahan tuhannet tukit ja sahausjätteet peittivät veden usean peninkulman alalta, saastuttivat sen ja estivät lohen ja siian nousun". Jo 1780-luvulla Lievikosken ja Kuoppakosken kylien isonjaon yhteydessä todettiin sahan melkoisesti harventaneen alueen metsiä. 1786 Jaakko Bremerin perukirjassa mainittiin, että Kotkan tilalla, johon kuului suuri osa Sääksjärven pohjoispuolen alueista, oli metsiä jäljellä enää kotitarpeiksi, ja hänen muilla tiloillaan Kauvatsan alueella tuskin senkään vertaa. Moni ympäristön tila joutui sahan omistukseen, ja niiden torpparit ja lampuodit joutuivat tekemään päivätöitä sahalla. Saha oli osakeyhtiömuotoinen, mutta vuonna 1777 kauppias Jaakko Bremer sai haltuunsa koko sahan. Nykyiset kauniisti entisöidyt rakennukset ovat kuuluneet sahaan, mutta ovat nyt yksityiskäytössä.


title: Kauvatsanjoki

text: Lievikoskella joen alemmalla juoksulla on toiminut Marttilan saha.


title: F. J. Kantola

text: F. J. Kantola (k. 1940) oli suomalainen peltiseppä, itseoppinut työläisfilosofi ja filosofinen kirjailija. Hän tutustui filosofiseen kirjallisuuteen ja kysymyksiin omatoimisesti opiskellen.


title: F. J. Kantola

text: Kantola kirjoitti teoksen "Sielun todellisuus", joka tutki sielun olemassaoloa ja sielun ja ruumiin suhdetta. Hän pyrki osoittamaan sielun ruumiista erillisen olemassaolon ja "materialismin heikon aseman" käyttämällä todisteena mm. erilaisia biologisia ja sielutieteellisiä todisteita sekä sielullisia ilmiöitä. Teos herätti poikkeuksellista kiinnostusta tiedekirjaksi: siitä otettiin heti ilmestymisvuonna 1933 kaksi lisäpainosta.


title: F. J. Kantola

text: Ennen kuolemaansa Kantola valmisteli toista teosta jumaluuden olemuksesta, mutta se ei ehtinyt julkaistavaksi.


title: Stu Ungar

text: Stuart Errol "Stu" Ungar (8. syyskuuta 1953 – 22. marraskuuta 1998, Las Vegas, Nevada) oli yhdysvaltalainen pokeri- ja ginirommiammattilainen. Ungar on ainoa World Series of Pokerin (WSOP) pääturnauksen kolminkertainen voittaja (Johnny Moss voitti myös kolme kertaa, mutta hänet valittiin ensimmäisen kerran ykköseksi pelaajien äänestyksellä, ei turnausta voittamalla). Pahoihin huumeongelmiin ajautunutta ja lopulta 45-vuotiaana kuollutta Stu Ungaria pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista ja monien mielestä parhaana no limit texas hold 'em -pelaajana.


title: Stu Ungar

text: Stu Ungar voitti ensimmäisen ginirommiturnauksensa 10-vuotiaana vuonna 1963. Vuoteen 1974 mennessä häntä pidettiin yhtenä New Yorkin parhaista pelaajista. Ungar lopetti koulunkäyntinsä keskittyäkseen pelaamiseen ja voitti säännöllisesti turnauksia, joiden voittosummat olivat 10 000 dollaria tai enemmän. Lopulta hän joutui jättämään New Yorkin vedonlyöntivelkojensa takia – ne olivat suuremmat kuin hän pystyi ginirommilla ansaitsemaan. Ungar muutti Miamiin ja sitten vuonna 1976 Las Vegasiin, jossa hän meni naimisiin pitkäaikaisen tyttöystävänsä kanssa. Pariskunnalle syntyi tytär.


title: Stu Ungar

text: Lopulta Ungar menestyi niin hyvin ginirommissa, että vastustajat eivät halunneet pelata turnauksissa, joissa hän oli mukana, ja monet kasinot epäsivät häneltä mukaan pääsyn tästä syystä. Näin Ungar siirtyi pikkuhiljaa pokerin pariin.


title: Stu Ungar

text: Ungar voitti WSOP:n pääturnauksen peräkkäisinä vuosina 1980 ja 1981. Ensimmäisenä vuonna Ungar voitti lopussa pokerilegenda Doyle Brunsonin ja hänestä tuli siihen asti nuorin WSOP-voittaja. Pääturnauksien lisäksi hän voitti WSOP-rannekkeet 10 000 USD Deuce to Seven Drawsta vuonna 1981 ja 5 000 USD Seven Card Studista vuonna 1983.


title: Stu Ungar

text: Vuosikymmenen lopulla Ungar ajautui pahoihin huumeongelmiin, jotka kärjistyivät vuoden 1990 WSOP:n pääturnauksessa, jonne hänen ystävänsä pokeriammattilainen Billy Baxter oli Ungarin maksanut. WSOP:n kolmantena päivänä liikaa huumeita ottanut Stu Ungar löydettiin tajuttomana hotellihuoneensa lattialta. Ungar oli siihen mennessä voittanut kuitenkin niin paljon pelimerkkejä, että vaikka jakajat ottivat sokkopanokset Ungarin merkeistä pois turnauksen edistyessä, hän sijoittui yhdeksänneksi vaikkei kyennyt pelaamaan turnausta loppuun.


title: Stu Ungar

text: Vuonna 1997 Ungar voitti kolmannen WSOP-mestaruutensa ja jakoi miljoonan dollarin ykköspalkintonsa Baxterin kanssa. Las Vegasin media antoi hänelle lempinimen "The Comeback Kid". Turnausta seuranneiden kuukausien aikana Ungar hävisi kaikki voittorahansa pääosin huumeisiin ja urheiluvedonlyöntiin. Vuonna 1998 Baxter lupautui jälleen maksamaan Ungarin sisään WSOP:n pääturnaukseen, mutta 10 minuuttia ennen pelin alkua Ungar kertoi Baxterille olevansa väsynyt ja haluton pelaamaan.


title: Stu Ungar

text: Seitsemän kuukautta vuoden 1998 WSOP:n jälkeen Ungar löydettiin kuolleena Oasis Motelista Las Vegasissa. Ungarilta löydettiin 800 dollaria rahaa, joka oli kaikki mitä oli jäljellä Baxterin hänelle viikkoa aiemmin antamasta 25 000 dollarin lainasta. Lainalla oli ollut tarkoitus saada Ungar takaisin pelipöytiin. Hän oli kuitenkin hävinnyt suuren osan summasta suurten panosten peleissä Bellagion kasinolla.


title: Stu Ungar

text: Vaikka Ungar voitti urallaan miljoonia dollareita pokerilla (hurjimmat arviot ovat yli 30 miljoonan), hän kuoli varattomana. Ungarin ystävä, pokeriammattilainen Bob Stupak järjesti keräyksen, jolla Ungarille saatiin järjestettyä hautajaiset.


title: Stu Ungar

text: Stu Ungarin elämästä kertova elokuva "High Roller: The Stu Ungar Story" (alun perin nimellä "Stuey") sai ensi-iltansa vuonna 2003. Vuonna 2006 ilmestyi hänestä kertova "Sports Emmy" -palkinnon voittanut TV-dokumentti "One of a Kind: The Rise and Fall of Stu Ungar".


title: Stu Ungar

text: The Hendon Mobin tietokannassa Stu Ungarin uran turnausansiot ovat 3,3 miljoonaa dollaria.


title: Jussi Tenkku

text: Juho Alfred ”Jussi” Tenkku (28. helmikuuta 1917 Nivala – 6. heinäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen filosofian professori. Hän oli erikoistunut käytännölliseen filosofiaan sekä filosofian historiaan ja julkaisi laajasti erityisesti etiikan alaan kuuluvia teoksia.


title: Jussi Tenkku

text: Tenkun puoliso oli musiikkikasvatuksen professori Liisa Tenkku (1918–2017).


title: Jussi Tenkku

text: Päästyään ylioppilaaksi vuonna 1935 Tenkku opiskeli Helsingin yliopistossa teologiaa ja filosofiaa. Hänet vihittiin papiksi 1941, ja filosofian kandidaatiksi hän valmistui neljä vuotta myöhemmin. Tenkku jatkoi opintojaan vielä vuosina 1948–1952 eri yliopistoissa Yhdysvalloissa ja suoritti Harvardin yliopistossa Master of Arts -tutkinnon. Tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistossa 1957.


title: Jussi Tenkku

text: Tenkku oli vuosina 1963–1980 filosofian professuurin viranhaltija peräkkäin kolmessa suomalaisessa yliopistossa. Turussa käytännöllisen filosofian professuuri oli perustettu vasta neljä vuotta aiemmin hänen astuessaan siihen 1969 viran ensimmäisenä haltijana. Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi Tenkku kutsuttiin 1974.


title: Jussi Tenkku

text: Tenkun professuurit:Teoksessaan "Alaston ihminen murrosajan kuvastimessa" (1945) Tenkku pohtii sota-aikaisia kokemuksiaan sosiaalipsykologian ja arvofilosofian valossa. Hänen väitöskirjansa "The Evaluation of Pleasure in Platos Ethics" (1956) valmistui Georg Henrik von Wrightin ja Oiva Ketosen ohjauksessa. Se käsittelee Platonin käsityksiä hedonismista. Myöhemmässä tuotannossa Tenkku muun muassa tutkii Kantin arvofilosofiaa ja vertaa moraalia ja rikkautta onnen perustana keskenään. "Oikeus ja elämän arvo" (1963) paneutuu aatehistoriaan, ja "Vanhan ja keskiajan moraalifilosofian historia" (1981) puolestaan on etiikan historian oppikirja.


title: Jussi Tenkku

text: Oppilaat pitivät Tenkkua inspiroivana ja suvaitsevaisena opettajana. Suomalaisen käytännöllisen filosofian nousu 1980-luvulla pohjasi voimakkaasti hänen tekemäänsä työhön. Tenkun ja hänen vaimonsa Liisan jatkosodan aikaisia kokemuksia sotilaspastorina ja rintamalottana peilaava päiväkirja "Inkeriläisiä siirtämässä: Jussi ja Liisa Tenkun päiväkirjat 1943–1944" ilmestyi 2008.


title: Gavrila Deržavin

text: Gavrila Romanovitš Deržavin (, 14. heinäkuuta 1743 Kazan – 20. heinäkuuta 1816 Zvanka) oli Venäjän suurin runoilija ennen Puškinia .


title: Gavrila Deržavin

text: Deržavin syntyi Kazanissa ja siellä hänet myös koulutettiin. Hän nousi elämänsä aikana tavallisesta sotilaasta valtakunnan ylimpiin virkoihin Katariina Suuren aikana. Hän toimi kuvernöörinä Aunuksessa 1784, Tambovissa 1785, keisarinnan henkilökohtaisena sihteerinä 1791, kauppakollegion johtajana 1794 ja oikeusministerinä 1802. Hän jäi eläkkeelle 1803 ja vietti loppuelämänsä Zvankassa lähellä Novgorodia, kirjoitellen idyllejä ja anakreonttisia runoja. Hänet haudattiin Hutynin luostariin Zvankan lähelle. Neuvostoliiton aikana hänet haudattiin uudelleen Novgorodin kremliin ja myöhemmin taas Hutyniin.


title: Gavrila Deržavin

text: Deržavin tunnetaan parhaiten oodeistaan, joista tärkeimmät "На смерть князя Мещерского" (1779), "Oodi Felicialle" (1784), "Jumala" (1785) ja "Vesiputous" (1794). Hän on myös sanaillut laulun "Grom pobedy, razdavaisja!".


title: Jambol

text: Jàmbol () on kaupunki Etelä-Bulgariassa, Jambolin alueella. Kaupungin asukasluku on 73 268 (2011).


title: Jambol

text: Jambolin perusti kreikkalainen Filippos II noin vuonna 350 eaa, ja Rooman valtakunta valloitti kaupungin myöhemmin. Vuonna 583 avaarit tuhosivat kaupungin maan tasalle. Kaupunki rakennettiin myöhemmin takaisin. 1800-luvulle tultaessa kaupungista oli tullut merkittävä uskonnollinen keskus. Neuvostoliiton miehitettyä Bulgarian valtion vuonna 1944 Bulgariassa tuli valtaan kommunistinen puolue ja valtio muuttui Bulgarian kansantasavallaksi. Kommunistimaissa ei sallittu uskontoa, minkä seurauksena melkein kaikki uskonnolliset rakennukset tuhottiin Jambolista. Jambolin merkittävin uskonto on ortodoksisuus.


title: Siniparatiisilintu

text: Siniparatiisilintu ("Paradisaea rudolphi") on n. 30 cm pitkä, pääosin musta paratiisilintu, jolla on sinertävänvalkoinen nokka, tummanruskeat silmät, harmaat jalat ja kirkkaansiniset siivet.


title: Siniparatiisilintu

text: Siniparatiisilintuja esiintyy Papua-Uudessa-Guineassa.


title: Factum

text: Factum on Weilin+Göösin vuosina 2003–2005 julkaisema kahdeksanosainen tietosanakirja. Teoksen osissa on 70 000 hakusanaa. Noin 18 500 henkilöartikkelista suomalaisia on lähes 7000.


title: Triviatieto

text: Trivia- eli nippelitieto (myös triviaali tieto) tarkoittaa yleisesti johonkin aiheeseen liittyvää irrallista, usein toisarvoista, tietoa.


title: Triviatieto

text: Käsite pohjaa adjektiiviin triviaali, jonka merkityksiä ovat yksinkertainen, alkeellinen, itsestäänselvä; tylsä, lattea; perus-. Trivialla saatetaan tarkoittaa myös jossain määrin yleistietoa.


title: Triviatieto

text: 1900-luvun lopulla triviatiedolla saatettiin tarkoittaa tietoa, josta on hyötyä lähinnä tietokilpailussa. Triviatietokilpailuista tunnetuimpia on Trivial Pursuit -lautapeli.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tämä on luettelo Tove ja Lars Janssonin kirjoittamien Muumi-tarinoiden ja niiden pohjalta luotujen televisiosarjojen hahmoista.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Drontti Edvard on "maailman suurin eläin veljensä jälkeen". Drontit ovat meressä eläviä, lohikäärmeen näköisiä vuoren kokoisia otuksia, jotka pystyvät liikkumaan maallakin. Edvard esiintyy teoksessa "Muumipapan urotyöt". Se on pahantuulinen, mutta ei lopulta koskaan tee toisille pahaa tahallaan, vaikka joskus astuukin vahingossa jonkin pienemmän eläimen lyttyyn. Kuvakirjassa "Kuka lohduttaisi Nyytiä?" nähdään yhdellä aukeamalla iso Rontti, joka onkin alkutekstin mukaan joku dronteista. Todellisuudessa drontit eli dodot olivat sukupuuttoon hävitettyjä lentokyvyttömiä lintuja, joita eli muutamalla Intian valtameren saarella. Edvard esiintyy myös tv-sarjassa Muumilaakson tarinoita Muumipapan muistelmia käsittelevissä jaksoissa "Muumipapan muistelmat I–III" sekä jaksossa "Lohikäärmeen kyyneleitä". Muumipapan muistelmissa kerrotaan, kuinka Fredrikson varoittaa Muumipappaa joutumasta Edvardin tallomaksi, mutta huomauttaa tämän maksavan aina hautajaiskulut.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma" -sarjassa Edvardin äänenä toimi Jarmo Koski.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Emma esiintyy teoksessa "Vaarallinen juhannus". Hän on yksinäinen ja äkäinen vanha nainen ja toimii teatterin siivoojana. Hän kantaa kädessään aina luutaa ja hänellä on pyöreät silmälasit silmillään. Hänellä on sisarentytär nimeltä Vilijaana. Hän on myös näytellyt Muumien kanssa yleisön edessä. "Vaarallisessa juhannuksessa" muumiperhe on paennut evakkoon suurta tulvaa, ja he löytävät kelluvan teatterin, jossa Emma asustaa. Eräänä iltana Emma päästää irti köyden, joka on kiinni puussa, jossa Muumipeikko ja Niiskuneiti nukkuvat. Aamulla herättyään he huomaavat teatterin ajelehtineen kauas pois.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Emma nähdään muun muassa Muumi-jaksossa "Laineilla lipuva teatteri", jossa Muumiperhe löytää hänet salaperäisestä teatterista, jonka he luulivat olevan tyhjä. Jakson jatko-osat ovat "Kadonneet lapset" ja "Jälleen yhdessä".


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Ulkonäkönsä ja luonteenpiirteidensä perusteella Emma kuuluu todennäköisesti vilijonkkien lajiin.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoita" -sarjan Yleisradion dubbauksessa Emmaa ääninäytteli Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma" -sarjassa Emman äänenä toimi Leena Rapola.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Niin kutsuttu esi-isä esiintyy kirjassa "Taikatalvi". Kirjassa esi-isä asuu Muumien uimahuoneessa. Muumipeikko päästää esi-isän ulos ja Tuu-tikki kertoo hänelle tämän olleen samannäköinen tuhat vuotta sitten. Esi-isä käy Muumitalossa ja kiipeää Muumien kattokruunuun. Esi-isä on kooltaan pieni. Se on tumma tuuheaturkkinen olento ja sillä on kokoonsa nähden todella pitkä häntä ja aivan samanlainen kuono kuin Muumeilla. Esi-isät esiintyvät myös Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa nimeltä "Aikakone", kun Muumit lähtivät aikakoneella muinaiseen Muumilaaksoon ja toivat nykyisyyteen kolme niistä. Myös yksi esi-isä nähdään roikkuvan kattokruunussa Muumitalossa jaksossa nimeltä "Keskitalven kokko".


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien taikatalvi" -elokuvassa esi-isän äänenä toimi Terence Scamell.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Evakkosiilistä mainitaan kirjassa "Taikatalvi". Kyseisessä kirjassa sanotaan, että evakkosiili on siili, joka on vastoin tahtoaan jouduttu siirtämään niin nopeasti, ettei se ole ehtinyt ottaa edes hammasharjaa mukaansa. Maininta johtuu siitä, että Pikku Myy väittää ettei hänen leikkelemäänsä munanlämmitintä kehtaisi enää tarjota edes evakkosiilille.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Fredrikson esiintyy kirjassa "Muumipapan urotyöt". Hän on ensimmäinen ystävä, johon Muumipappa tutustuu paettuaan orpokodista.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa hänen äänenään toimii Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma" -sarjassa Fredriksonin äänenä toimi Jarmo Koski.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Homssu esiintyy kirjassa "Vaarallinen juhannus". Muumit pelastavat hänet ja Miskan Muumilaakson vallanneen tulvan keskeltä. Homssu on myös lajinimi. "Muumilaakson marraskuussa" esiintyvä Tuhto kuuluu homssujen lajiin. Myös "Kuka lohduttaisi Nyytiä?" -kirjassa nähdään runsaasti homssuja.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma" -sarjassa Homssun äänenä toimi Ilpo Mikkonen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Hosuli () on kirjassa Muumipapan urotyöt esiintyvä Muumipapan nuoruudenystävä, joka asuu amerikkalaisessa kahvipurkissa kaikkien keräämiensä tavaroiden keskellä. Hän keräilee muun muassa nappeja. Hosuli pitää päässään kattilaa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa hänen äänenään toimii Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jukka Nylund.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma" -sarjassa Hosulin äänenä toimi Ilpo Mikkonen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Itsevaltias () esiintyy teoksessa "Muumipapan urotyöt". Hän hallitsee Muumilaakson ulkopuolella sijaitsevaa maata, jossa Muumipappa ystävineen nuorena seikkaili, ja kirjassa hän viettää satavuotisjuhliaan. Itsevaltias on virkeä ja iloinen vanhus, joka rakastaa kepposia ja juhlia. Hän puhuttelee kansaansa aina tyyliin: "Rakkaat hölmöt riitaiset alamaiseni!" yms., mutta hän ei tarkoita pahaa. Alamaiset rakastavat häntä ja hurraavat aina riemuissaan hänen pidettyään puheen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Sarjassa "Muumilaakson tarinoita" itsevaltiasta kutsutaan kuninkaaksi ja hänet nähdään kahdessa jaksossa. Hahmoa ääninäyttelee Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Juksu esiintyy kirjassa "Muumipapan urotyöt", ja televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" jaksoissa "Muumipapan muistelmat I", "Muumipapan muistelmat II", sekä "Muumipapan muistelmat III".


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Juksun ääninäyttelijänä toimii Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Ilkka Villi.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma" -sarjassa Juksun äänenä toimi Taneli Mäkelä.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Jäärouva on "Taikatalvi"-kirjassa ja siihen perustuvissa televisiosarjoissa esiintyvä hahmo. Jäärouva muuttaa jääksi kaikki, jotka katsovat häntä silmiin. "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu" Pikku Myy katsoo Jäärouvaa silmiin ja tämän seurauksena Myy jäätyy. Jäärouva ei puhu, mutta kohtauksen taustalla kuullaan Emiko Shiratorin lauluääntä.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Kalastaja on vanha mies, joka asuu Suomenlahdella sijaitsevalla majakkasaarella ystävänsä Tuhdon kanssa. Hän esiintyy kirjassa "Muumipappa ja meri" sekä siihen perustuvissa televisiosarjoissa, kuten "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksoissa "Majakka" ja "Majakka syttyy". Kun muumit saapuvat saarelle, he eivät ensin aavista, että mies oli aiemmin majakanvartija, mutta myöhemmin hän paljastaa asian heille ja palaa työhönsä.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Kalastajan suomenkielinen ääni on Yleisradion dubbauksessa Tapio Hämäläinen ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Kaunishäntäinen orava on Muumi-kirjojen sivuhahmo. Se esiintyy vuonna 1957 julkaistussa "Taikatalvi"-kirjassa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tämä orava kutsuu itseään nimellä "Orava, jolla on kaunis häntä", sillä se pitää kamalasti paksusta ja pörröisestä hännästään. Kaunishäntäinen orava on todella hajamielinen pikku orava – se unohtaa helposti niin ruokakätkönsä kuin kotinsakin sijainnin. Hajamielisyys koitui sen tilapäiseksi kohtaloksi myös "Taikatalvessa" oravan unohtaessa varoa Jäärouvan katsetta. Kaunishäntäinen orava jäätyy katsottuaan Jäärouvaa, mutta palaa kirjan lopussa takaisin omana hajamielisenä itsenään. Kirjaan perustuvassa "Muumilaakson tarinoita "-sarjan jaksossa "Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu "orava nähtiin kohtauksessa, jossa Pikku Myy varoitti sitä jäärouvan katseelta. Orava ei katsonut jaksossa Jäärouvaa, vaan ainoastaan Pikku Myy itse.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien taikatalvi" -elokuvassa oravan äänenä toimi Saara Lehtonen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Kummitus esiintyy kirjassa "Muumipapan urotyöt". Kummitus tulee Muumipapan rakentamaan taloon ja yrittää pelotella, mutta sattuukin aivastamaan epäonnistuen aikeissaan. Toisella kerralla Muumipappa pyytää kummituksen luokseen silloin, kun on pyytänyt ystävänsä kylään, mutta pelottelu ei onnistu. Ainut, joka häntä pelkää, on Hosuli. He päättivät, että Kummitus voisi muuttaa Muumipapan luo asumaan. "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Musta kreivitär" Muumilaakson väki kunnostaa Muumipapan perinnöksi saaman paroni Krillen kartanon ja kutsuvat kummituksen seuraksi sen viimeiselle ja yksinäiselle aaveelle, "Mustalle Kreivittärelle". Lopuksi he luovuttavat kartanon aaveille ja palaavat Muumilaaksoon.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Louska () on Vilijonkan ystävätär. Louska esiintyy kuvakirjassa "Kuinkas sitten kävikään?" ja novellikokoelmassa "Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia". Ensimmäisen kerran hän esiintyy kuvakirjassa, jossa hän vihaisen näköisenä kalastelee kivillä ja on saanut monta kalaa. Louska on vakiohahmo Lars Janssonin piirtämissä "Muumipeikko"-sarjakuvissa. Nimeä Kampsu käytetään "Näkymättömässä lapsessa" ja "Taikatalvessa", jossa kerrotaan, että Muumilaaksoon saapunut Vilijonkka oli kohdannut erään hävyttömän "Kampsun". Sarjakuvatarinassa "Muumipeikko ja kultainen häntä" hahmon nimi on suomennettu Kainoksi. Kampsu esiintyy myös "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Joulu on ovella", joka perustuu novelliin "Kuusi". Nipsu myi Sedrikin Kampsun tyttärelle kirjassa "Näkymätön lapsi".


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Animaatiosarjassa Yleisradion dubbauksessa sekä Kampsun että Kainon ääninäyttelijä on Leena Uotila, kun taas MTV:n dubbauksessa heitä ääninäyttelevät Karolina Blom ja Ella Pyhältö.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Merihevonen esiintyy kirjassa "Muumipappa ja meri" (1965). Kirjan merihevoset eivät ole kaloja, vaan merellä juoksevia hevosia. Muumipeikko ihastuu todella merihevosiin ja vie vanhan seinäalmanakan omaan olinpaikkaansa, koska haluaa katsoa merihevosen kuvaa. Pimeässä yössä ulapalla näkyi menevän kaksi merihevosta.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Miska esiintyy kirjassa "Vaarallinen juhannus". Muumit pelastavat hänet ja Homssun Muumilaakson vallanneen tulvan keskeltä. Miska esiintyy myös teoksessa "Outo vieras Muumitalossa" sekä sarjakuvissa "Kuvitteluleikki" ja "Miskan paluu". Sarjakuvissa Miska on pelokas ja vainoharhainen hahmo, joka hakee muumeille kodinhoitajaksi. Toisin kuin kirjoissa, sarjakuvissa Miska omistaa Surku-koiran.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma" -sarjassa Miskan äänenä toimi Elsa Saisio.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Muurahaiskorento on sivuhahmo teoksessa "Taikurin hattu", jossa hänet kuvataan Muumipeikon ja hänen ystäviensä viholliseksi. "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa ja kirjassa "Muumit ja suuri tuhotulva" hänet tunnetaan nimellä muurahaisleijona (). Kyseisessä teoksessa hän suuttuu Muumeille, Nipsulle ja Tulppaanalle siitä, että he ovat hänen rannallaan ja se alkaa kuopia hiekkaa Muumimamman päälle.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Muurahaiskorento elää hiekkarannalla maanalaisissa koloissa ja on erittäin nopea kaivaja. Muumipeikko keksii tavan kostaa muurahaiskorennolle käyttämällä hyväkseen tämän turhamaisuutta ja houkuttelee muurahaiskorennon kaivautumaan lasipurkkiin. Sen jälkeen Muumipeikko ystävineen laittaa hänet Taikurin hattuun ja muurahaiskorento muuttuu maailman pienimmäksi siiliksi. Muurahaisleijona (jap. Ari Ji Goku アリじごく) on esiintynyt "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Taikurin hattu", jossa hän uhkaa syödä Niiskuneidin, joka on pudonnut hänen pesäkuoppaan. Muurahaisleijonan ääninäyttelijä oli Yleisradion dubbauksessa Matti Ruohola ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Nimet muurhaiskorento ja muurahaisleijona on lainattu todelliselta hyönteislajilta, jonka toukat saalistavat ansakuoppien avulla. Muumeissa eläin on kuitenkin kuvattu oikean leijonan kaltaisena.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Vanhempi Mymmeli on Pikku Myyn ja nuoremman Mymmelin (Mymmelin tyttären) äiti. Mymmeli on myös lajinimi.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Ninni on päähenkilö teoksen "Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia" nimikkonovellissa. Hän esiintyy lisäksi "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksoissa "Näkymätön lapsi" ja "Ninni saa hymynsä takaisin". Ninni oli pelännyt niin paljon ivallista tätiänsä, että oli muuttunut näkymättömäksi. Tuu-tikki päätti tuoda Ninnin Muumitaloon hoitoon, koska arveli Muumien lempeyden saavan hänet taas näkyväksi. Ninni muuttuukin vähitellen melkein näkyväksi, mutta kokonaan hän tulee näkyviin suuttuessaan Muumipapalle tämän aikoessa työntää Muumimamman mereen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Edellä mainitussa sarjassa Ninnin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Nyyti on pieni otus, joka esiintyy pääroolissa teoksessa "Kuka lohduttaisi Nyytiä?". Nyyti pelkää hemuleita, jotka tallustelivat tiellä sekä Mörköä. Nyyti huomaa myös Nuuskamuikkusen, joka elää vapaasti ja päättää aloittaa samanlaisen elämän. Nyyti pelastaa Tuittu-nimisen henkilön Mörön kynsistä ja sen jälkeen he ystävystyivät.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Puistonvartijat (Puistonvartija ja Puistotäti) esiintyvät kirjassa "Vaarallinen juhannus", televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" (jaksossa "Kadonneet lapset") ja Puistonvartija myös elokuvassa "Muumi ja vaarallinen juhannus". He vahtivat puistossa lapsia, jotka käyvät siellä joka päivä. He vahtivat myös, että puiston tiukkoja sääntöjä noudatetaan (esim. nurmikolla kävely on kielletty). Nuuskamuikkunen ja Pikku Myy repivät kieltotaulut irti, ja lapset pääsivät pakenemaan puistosta. Kirjassa Puistonvartijan mainitaan olevan Nuuskamuikkusen "vanha vihollinen".


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoissa" oli Yleisradion dubbauksessa Tapio Hämäläinen puistonvartijan ja Aila Svedberg puistotädin ääninäyttelijänä.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: MTV:n dubbauksessa puistonvartija oli Jarmo Koski ja puistotäti Carla Rindell, tässä versiossa he ovat pariskunta.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailmassa" ja siitä tehdyssä elokuvassa "Muumi ja vaarallinen juhannus" äänenä on Jarmo Koski.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Radamsa oli Muumitalon tiskikaapin alla majaillut pieni olento, jolla oli tuuheat kulmakarvat. Se esiintyi teoksessa "Taikatalvi". Herättyään kesken talviunen Muumipeikko meni keittiöön ja näki tiskikaapin alla pienet silmät, jotka katosivat. Muumipeikko huusi sen perään, ettei hän ole ilkeä ja jätti vielä otukselle ruokaa lattialle. Myöhemmin Muumipeikko kohtaa otuksen suuren talvinuotion luona. Muumipeikko ei ymmärrä sen puhetta ja tulee vahingossa suututtaneeksi sen. Kiukkuisena otus tiuskaisee Muumipeikolle "Radamsa". Muumipeikko yrittää pyytää otukselta anteeksi, mutta se suuttuu entistä enemmän ja häipyy paikalta.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Reippailija-Hemuli käy aina talvisin hiihtämässä Muumilaaksossa. Hänellä on torvi, jota hän soittaa. Hän esiintyy myös teoksessa "Taikatalvi". "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Reippailija-Hemuli syö mielellään Muumimamman vaapukkahilloa. Reippailija-Hemuli esiintyy kahdessa Muumi-jaksossa, "Talven vieraita" ja "Suuri lentokilpailu". Reippailija-Hemuli ottaa myös ensiksi mainitussa jaksossa Surku-koiran mukaan lähtiessään reissuun. Jälkimmäisessä jaksossa Reippailija-Hemuli saapuu Muumilaaksoon kuumailmapallolla ja hän lentää sillä kilpaa Yksinäisille Vuorille Noidan kanssa, tarkoituksena hakea tähden muotoinen valkea kukka.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Reippailija-Hemulia ääninäyttelee Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Reippailija-Hemulista on "Muumilaakson tarinoiden" MTV:n suomennoksessa käytetty nimeä "Herra Virkkunen", vaikka todellisuudessa kyseessä on kokonaan eri hahmo.