title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Vaaleja varten perustettiin Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL), jonka tarkoituksena oli olla laaja demokraattinen yhteistyöjärjestö. Käytännössä siitä kuitenkin muodostui vain sosiaalidemokraateista vasemmalle olleiden puolue, jossa SKP:lla oli aina hallitseva asema. Ensimmäisissä eduskuntavaaleissaan 1945 SKDL sai 49 kansanedustajaa ja nousi heti lähes suurimmaksi puolueeksi. Puolue meni mukaan hallitukseen ja 26. maaliskuuta 1946 pääministeriksi nostettiin SKDL:n Mauno Pekkala, jonka hallitus kesti kaksi vuotta. Vaaleissa 1948 SKDL koki tappion eikä sitä tämän jälkeen päästetty hallituksiin ennen 1960-luvun puoliväliä.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Vuosista 1945–1948 on käytetty nimeä "vaaran vuodet" kuvaamaan sitä uhkaa, jonka jotkut näkivät kommunistien kasvaneessa vaikutusvallassa. Kommunistien pelättiin suunnittelevan vallankumousta, jolloin vaarassa olisi arvostelijoiden mielestä ollut Suomen itsenäisyys. Maassa oli samaan aikaan myös Neuvostoliiton johtama valvontakomissio, joka lisäsi SKP:n vaikutusmahdollisuuksia. Kommunisteja otettiin lisäksi esimerkiksi Valtiollisen poliisin (Valpo) palvelukseen. Epäilemättä kommunistit halusivatkin puhdistaa valtion laitokset "fasistisista sotapoliitikoista", jotka heitä olivat vuosikymmenet vainonneet. Jotkut saattoivat toivoa Neuvostoliitolta enemmän avustusta vallankumouksen teossa, mutta konkreettisia vallankumoussuunnitelmia SKP:lla ei ollut ja varsin nopeasti kommunistit sopeutuivat parlamentaariseen toimintaan. Vaaran vuosien katsotaan päättyneen 1948, jolloin SKDL jätettiin ulos hallituksesta. Myös Valvontakomissio poistui maasta ja "punainen" Valpo lakkautettiin.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Oppositioasemassa kommunisteista tuli jälleen valtiovallan kiinnostuksen kohde ja SKP vastasi tähän muun muassa tiukentamalla jäsenyysehtoja. Jäsenten tekemisiä ja moraalia alettiin muutaman vuoden tauon jälkeen taas seurata aktiivisesti eikä kurinpitotoimenpiteiltä vältytty. Raoul Palmgren erotettiin puolueesta titolaisena 1951. Kannatus pysyi korkeana 1950-luvulla, mutta puolue oli jonkinlaisessa pysähtyneessä vaiheessa ja eristäytyi muusta yhteiskunnasta. SKP:n päätöksenteosta vastasivat pienet piirit johdossa eikä puolueessa käyty periaatteellisia keskusteluja.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Nikita Hruštšov esitti tunnetun Stalin-kritiikkinsä NKP:n 20. edustajakokouksessa 1956 ja Neuvostoliitossa ryhdyttiin joihinkin uudistuksiin. Monien maiden kommunistipuolueissa reagoitiin tähän voimakkaasti, mutta Suomessa keskustelu jäi varsin vähäiseksi. Puoluejohto myönsi, että Neuvostoliitossa oli tehty virheitä, ja että Stalin-kulttia oli esiintynyt Suomessakin, mutta SKP:n sisäinen toiminta, tai sen demokraattisuus, ei ollut tästä ongelmasta kärsinyt. Asioita ei haluttu alkaa kaivella, vaikka kaikki eivät selvitykseen tyytyväisiä olleetkaan. Rauhanomaisen tien mahdollisuus siirryttäessä sosialismiin kirjattiin puolueen asiakirjoihin 1957.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Keskustelu kuitenkin alkoi ja 1960-luvun alussa tyytymättömyys puolueen kykenemättömyyteen uudistua tuli uudella tavalla julkisuuteen esimerkiksi Kansan Uutisissa käydyn puoluekeskustelun muodossa. Esiintyi vaatimuksia puolueen itsenäisemmästä suomalaisesta roolista ja oman menneisyyden kriittisestä tarkastelusta. Haluttiin päästä ulos eristäytyneestä asemasta, johon muut puolueet olivat laitavasemmiston ajaneet. Tarvittiin uudenlaista kansanrintamaa työväen tavoitteiden ajamiseksi. Keskustelu oli innostunutta ennen 14. edustajakokousta 1966 ja kokouksessa uudistajat saivat kovan väännön jälkeen vaihdettua puoluejohtoa mieleisekseen. Puheenjohtajaksi valittiin Rakennustyöläisten liiton Aarne Saarinen, jonka johdolla SKP alkoi rakentaa yhteistyöhaluisempaa linjaa. SKDL meni hallitukseen 1966 pysyen siellä viisi vuotta. 1960-luvun lopussa saatiin myös ammattiyhdistysliike eheytettyä SAK:n puitteissa kansandemokraattien ja sosiaalidemokraattien päästyä asiasta sopuun. Keskitetyn tulopolitiikan edellytykset luotiin. SKP (ja SKDL) osoitti epäilijöille kykenevänsä itsenäisiin päätöksiin tuomitsemalla 1968 Tšekkoslovakian miehityksen ainoana puolueena Suomessa.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Suunnanmuutos SKP:ssa ei sujunut ongelmitta, sillä heti 14. edustajakokouksen jälkeen muodostui puolueeseen oppositio, joka vastusti monia puoluejohdon linjauksia. Syrjäytetty puheenjohtaja Aimo Aaltonen näki "puolueen lippuun pesiytyneen luteita". Oppositio ei halunnut luopua marxismi-leninismin tai proletariaatin diktatuurin tapaisista käsitteistä. SKDL:n oman identiteetin luomiseen suhtauduttiin kielteisesti. Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen haluttiin säilyttää erittäin läheiset suhteet. Oppositio näki hallitus- ja tulopolitiikan epäonnistuneeksi, koska se edisti luokkasopua.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Tärkeä askel kommunistisen puolueen hajoamiseen johtaneessa kehityksessä oli suhtautuminen Tsekkoslovakian miehitykseen. Oppositio antoi varauksettoman solidaarisuutensa "välttämättömille toimille" sosialismin pelastamiseksi. Puoluejohdon kannanotot tapahtuneeseen pyrittiin kumoamaan oppositiojärjestöjen päinvastaisilla tulkinnoilla, kaikki muu neuvostovastaiseksi tuomiten. Ennen 15. edustajakokousta oppositio teki kaikkensa saadakseen kannattajansa liikkeelle edustajia valittaessa, jotta puolue saataisiin takaisin Neuvostoliitolle uskollisiin käsiin. Projekti kuitenkin epäonnistui opposition jäätyä vähemmistöksi. Tämän selvittyä se Markus Kainulaisen kädennostosta marssi ulos kokoussalista pitämään omaa neuvottelukokoustaan Koiton talolle. SKP:n tosiasiallinen hajoaminen kahtia näytti hyvin todennäköiseltä.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Puolue kuitenkin pysyi muodollisen yhtenäisenä eikä vähiten neuvostoliittolaisten tovereiden painostuksen ansiosta. Molemmat osapuolet katsoivat yhtenäisen puolueen hyödyt suuremmiksi kuin hajoamisen ja äärilaidat pistettiin kuriin. Alkuvuodesta 1970 solmittiin niin sanottu osapuolisopimus, jolla oppositiolle taattiin edustus SKP:n johtavissa elimissä. Taisto Sinisalosta tehtiin toinen varapuheenjohtaja, mikä vahvisti tämän asemaa opposition keulahahmona. Oppositio nimettiin taistolaisiksi sen saatua liittolaisikseen tuoreita voimia opiskelijaliikkeestä ja kulttuurialalta. Taistelu puolueessa ei sopimuksella laantunut vaan kiihtyi opposition jatkaessa enemmistön kiivasta arvostelua sekä sääntöjen ja päätösten omavaltaista tulkintaa. Keskinäinen nahistelu lamaannutti puolueen toiminnallisesti ja myös teoreettisesti opposition estäessä uudistushankkeet. Enemmistö joutui argumentoimaan perinteisellä marxilais-leniniläisellä retoriikalla kumotessaan taistolaisten syytöksiä. SKP:n meno 1975 Miettusen hätätilahallitukseen nosti hetken aikaa syrjässä olleen hallituskysymyksen uudelleen ajankohtaiseksi opposition suhtautuessa hankkeeseen kielteisesti. SKDL:n eduskuntaryhmä ei kyennyt yhtenäiseen toimintaan.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: 1980-luvulle tultaessa puolueessa alettiin yhä enemmän kyllästyä keskinäiseen riitelyyn. Enemmistön ja opposition omat sisäiset välienselvittelyt kärjistyivät. Osa enemmistöstä halusi päästä kiistassa ratkaisuun erottamalla koko opposition, mikä ei kuitenkaan miellyttänyt esimerkiksi puheenjohtaja Saarista. Taistolaiset nimesivät jyrkkiä järjestöllisiä toimenpiteitä kannattaneet kirveslinjaksi. Taistolaisuuden elinvoiman kuivuessa kokoon myös oppositio hajosi. Syntyi ns. "kolmaslinjalaisuus", jonka kannattajat pyrkivät ylittämään vanhan osapuolijaon. Opposition dogmaattisimmat tuomitsivat kuitenkin kolmaslinjalaisuuden alusta asti vaaralliseksi revisionistiseksi virheeksi. Enemmistö oppositiosta näki nämä silti liittolaisikseen. Ylimääräisessä edustajakokouksessa 1982 kolmaslinjalaisten tukema Jouko Kajanoja valittiin puheenjohtajaksi kompromissiehdokkaana. Kahden vuoden pesti ei kuitenkaan yhdistänyt ja vitalisoinut puolue-elämää toivotulla tavalla ja Kajanojaan oltiin laajalti tyytymättömiä. Uuden yhteisen puoluelehden, "Yhteistyön" perustamiskokeilu alkuvuodesta 1984 epäonnistui. Mies sai mennä 20. edustajakokouksessa 1984, jolloin pääsihteeri Arvo Aalto valittiin puheenjohtajaksi opposition, kolmaslinjalaisten ja NKP:n edustajien vastustaessa tätä jyrkästi.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Puheenjohtajaksi tultuaan Aalto teki selväksi, ettei vanhaan ole paluuta ja uusi sääntöjä kunnioittava aika SKP:ssa alkaisi. Oppositio tiesi mitä se tarkoitti ja yritti kaikin keinoin oikeuttaa oman tulkintansa säännöistä. Oppositiopiirit kutsuivat jälleen koolle sääntöjen mahdollistaman ylimääräisen edustajakokouksen 1985, mutta tätä Aalto käytti itse hyväkseen ja alkoi erottaa niskuroivia puolueosastoja. Opposition erillistoiminta alkoi uudella teholla aluksi "SKP:n järjestöjen keskuskomiteana", joka vaihtui 1986 Suomen Kommunistiseksi Puolueeksi (yhtenäisyys) (SKP(y)). "Oikeaksi SKP:ksi" itsensä mieltäneitä järjestöjä johti Taisto Sinisalo. Myös SKDL hajosi, kun erotetut perustivat Demokraattisen vaihtoehdon uudeksi yhteistyöpuolueeksi keväällä 1986. Lopullisella hajoamisella oli traagiset seuraukset kommunistien vaalimenestykselle. Aallon SKP:n suhteet Neuvostoliittoon olivat hetken hyvin viileät.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: SKP oli hetken paitsiossa "kansainvälisen kommunistisen liikkeen" suhteen, mutta tilanne muuttui yllättäen Mihail Gorbatšovin noustua NKP:n johtoon. Yhteyksiä pidettiin SKP:n molempiin osapuoliin. Virallinen SKP kieltäytyi tosin kaikesta yhteistyöstä SKP(y):n kanssa. SKP uudisti sääntönsä ja ohjelmansa 21. edustajakokouksessa - viimein jäi pois muun muassa termi marxismi-leninismi. Vaikeuksiaan puolue ei silti kyennyt voittamaan.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Median kestosuosikiksi riitojensa takia noussut SKP joutui uudelleen pyörityksen kohteeksi taloussekoilujensa vuoksi. Puolueen taloudenhoitaja oli puheenjohtajan luottamuksella sijoittanut muun muassa ravihevosiin onnistuen aiheuttamaan 35 miljoonan tappiot ja SKP:n konkurssin. Puolueen taloudellinen tila oli huonontunut jo aiemmin osan NKP:n "lehdistötuesta" siirryttyä SKP(y):lle ja toisaalta SKDL:n eduskuntaryhmän kutistumisen vuoksi. Katastrofin seurauksena menetettiin paljon arvokasta työväenliikkeen omaisuutta ja puheenjohtaja Aalto teki tarvittavat johtopäätökset. Jarmo Wahlström valittiin uudeksi puheenjohtajaksi 1988.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Puolueen vaikeuksien kulminoituessa 1980-luvun lopussa alkoi ajatus SKP:n ja SKDL:n yhdistämisestä elää uudelleen. Helmikuussa 1990 SKP päätti 22. edustajakokouksessaan siirtää poliittisen toimintansa tehtävänsä uudelle puolueelle, joka perustettiin huhtikuussa. Päällekkäisyyksistä haluttiin eroon ja muutokset Itä-Euroopan poliittisessa tilanteessa vihjasivat aloittamisen uudelta pohjalta olevan kokeilemisen arvoinen suunta. Huhtikuussa 1990 SKP, SKDL ja SNDL yhdistyivät Vasemmistoliitoksi, jossa alussa oli mukana myös SKP(y):n jäseniä.


title: Suomen Kommunistisen Puolueen historia

text: Oikeuden todettua opposition erottamisen laittomaksi SKP(y) sai SKP:n haltuunsa ja muutti sen "Järjestöyhdistys Tähdeksi" 1994. Samalla SKP(y):n toiminta ja nimi Suomen Kommunistinen Puolue siirrettiin SKP(y):n johtohenkilöistä koostuneelle Pakinkylän Veljille. Tämän jälkeen Järjestöyhdistys Tähti purettiin ja sen veloista vapauduttiin.


title: Christopher Cross

text: Christopher Cross (s. 3. maaliskuuta 1951 San Antonio, Texas) on yhdysvaltalainen lauluntekijä ja laulaja. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan on "Arthur's Theme (Best You Can Do)", jonka hän sävelsi Burt Bacharachin, Peter Allenin ja Carole Bayer Sagerin kanssa vuonna 1981 elokuvaan Arthur, jossa pääosaa näytteli Dudley Moore.


title: Christopher Cross

text: Cross aloitti uransa texasilaisessa coveryhtyeessä Flash ennen levytyssopimustaan Warner Brosille. Hän julkaisi omaa nimeään "Christopher Cross" kantavan debyyttialbuminsa vuonna 1979. Levy toi hänelle viisi Grammy-palkintoa. Hänen debyyttialbumiltaan nousivat hiteiksi kappaleet ”Sailing”, ”Ride Like a Wind” sekä ”Never Be The Same”.


title: OpenMoko

text: OpenMoko on projekti, joka tähtää avoimen GSM-älypuhelinalustan luomiseen. Projekti on tarkoitus toteuttaa vapaan ohjelmiston hengessä. OpenMoko käyttää Linux-ydintä, X.Org Serveriin pohjautuvaa graafista käyttöliittymää ja Matchbox-ikkunointiohjelmaa. OpenEmbedded-ohjelmistokehystä ja ipkg-pakettienhallintaa käytetään pakettien luomiseen ja ylläpitoon.


title: OpenMoko

text: OpenMokosta kertoi ensimmäisen kerran vuonna 2006 projektin perustaja First International Computer (FIC). Ensimmäinen OpenMokoa tukeva laite on FIC GSM Neo1973.


title: OpenMoko

text: Alun perin puhelinta piti myydä kehittäjille vuoden 2006 loppuun mennessä ja kuluttajille tammikuussa 2007. Neo1973 on kuitenkin kärsinyt toimittajien ongelmista. Julkaisupäivämäärä on siirtynyt koko ajan kauemmaksi. Valitut kehittäjät ovat saaneet puhelimen kehitysversion. Kuluttajille suunnattujen puhelinten tuotanto on jo alkanut ja laadunvarmistus on meneillään.


title: OpenMoko

text: Linux 2.6.17.14 (2.6.20 toimii)Ensimmäinen OpenMokoa käyttävä puhelin on FIC Neo1973, jonka kehittäjäversio tuli saataville 11. maaliskuuta 2007. Hintaa kehitysversiolla oli US$350.


title: OpenMoko

text: Neo on nimetty ensimmäisen matkapuhelun mukaan.


title: OpenMoko

text: Neo1973:n seuraaja. Se julkaistiin 25. kesäkuuta 2008 ja tuli myyntiin Openmoko Storessa 3. heinäkuuta 2008. Sen hinta oli 399 dollaria.


title: Vincent

text: Vincent tarkoittaa seuraavia:


title: August Engelberg

text: August Engelberg (1. marraskuuta 1817 Eurajoki – 28. heinäkuuta 1850 Turku) oli suomalainen säveltäjä, runoilija ja musiikkiarvostelija.


title: August Engelberg

text: Engelberg syntyi Eurajoella ja saavutti filosofian maisterin arvon 1840. Hän muutti tämän jälkeen Turkuun. Engelberg yritti vuonna 1841 itsemurhaa heittäytymällä Aurajokeen. Hänen kädessään oli hänen balladinsa "Älvkonungen". Engelberg kirjoitti lisäksi runoja, joita julkaistiin eri lehdissä.


title: August Engelberg

text: Engelberg työskenteli 1840-luvulla Venäjällä, ja vuonna 1846 hän alkoi opettaa venäjän kieltä Porissa. Hän lopetti työn 1847 ja palasi Turkuun. Engelberg hukkuttautui Aurajokeen 32-vuotiaana. Hän oli hiukan aiemmin työskennellyt Kalevalan ruotsinnoksen parissa.


title: August Engelberg

text: Engelberg oli vuosina 1838–1840 Akademiska Sångsällskapetin jäsen. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu mm. kamarimusiikkia, "Älvkonungen"-balladi sekä vokaalimusiikkia, myös yksinlauluja. Engelberg julkaisi runojaan ainakin "Helsingfors Morgonblad" -, "Åbo Tidningar" - ja "Åbo Underrättelser" -lehtiin.


title: Rullaustie

text: Rullaustie () on lentoasemalla oleva lentokoneiden käyttämä ”tie”, jota pitkin lentokoneet rullaavat kiitotielle tai kiitotieltä terminaalille. Jokainen rullaustie on nimetty erikseen kirjaimilla ja ne lausutaan käyttämällä NATO-radioaakkosia, esimerkiksi rullaustie Tango = "Taxiway Tango". Yleensä isoilla lentoasemilla pienet rullaustiet (esimerkiksi odotuspaikat ("holding point")) merkitään kahdella kirjaimella siten että ensimmäinen kirjain on päärullaustien kirjain ja toinen on sivurullaustien kirjain. Esimerkiksi jos rullaustiestä Tango poikkeaisi rullaustie Z = Zulu, niin se merkittäisiin TZ ("Tango-Zulu").


title: Conrad Greve

text: Nicolai (Nicolaus) Conrad (Konrad) Peter Otto Greve (8. heinäkuuta 1820 Glückstadt Schleswig – 30. heinäkuuta 1851 Tukholma) oli säveltäjä, viulisti ja kapellimestari, joka työskenteli Suomessa ja muun muassa sävelsi maan ensimmäisen laulunäytelmän.


title: Conrad Greve

text: Greve syntyi Glückstadtissa, silloisessa Schleswigin herttuakunnassa, nykyisessä Saksassa Schleswig-Holsteinin osavaltiossa. Hänen vanhempansa olivat suutarimestari Johann Heinrich Greve ja Anna Elisabeth Albers. Hän saapui Turkuun syyskuussa vuonna 1842, kaupungin soittokunnan viulistiksi. Seuraavana vuonna hänet pyydettiin uudelleen perustetun Turun Soitannollisen seuran orkesterin kapellimestariksi. Kun seura lopetti toimintansa vuonna 1846, Greve opiskeli sävellystä ja viulunsoittoa Leipzigin konservatoriossa. Sitä ennen maaliskuussa vuonna 1846 hän oli järjestänyt soittomatkan Helsinkiin ja sen lähialueille. Opintomatkalta takaisin palattuaan hän toimi viime vuotensa Turun krenatööripataljoonan kapellimestarina. Hänen kuntonsa alkoi heiketä keväällä 1851 ja hän menehtyi saman vuoden heinäkuussa sairauteen, joka tuolloin diagnosoitiin "vatsakuumeeksi". Greve oli kuollessaan naimaton, mutta kihloissa.


title: Conrad Greve

text: Suomessa oleskellessaan Greve tutustui J. L. Runebergiin, jonka runon "Blommans lott" hän oli säveltänyt. Greve kirjoitti uransa aikana paitsi musiikkia näytelmiin, myös kolme orkesterialkusoittoa. Hänen säveltämänsä on ensimmäinen suomalainen laulunäytelmä, joka oli N. H. Pinellon "Sommarnatten" (1847). Pinellon mukailemaan tekstiin sävelletty satunäytelmä "Den Bergtagna" (1850) sai vielä suuremman suosion. Edelleen, hän sävelsi saman kirjailijan tekstiin näytelmän "En Nylands Dragon", samoin kuin lauluja Fredrik Berndtsonin näytelmään "Ur lifvets strid". Topeliuksen tekstiin perustuvan oopperan "Sancta Maria" säveltäminen jäi sen sijaan Greveltä kesken.


title: Conrad Greve

text: Greven sävellyksiä ovat:


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa sijoittuvat pääsääntöisesti 1660–1680-luvulle. Tämä suurten noitavainojen vaihe tunnetaan Ruotsissa nimellä "det stora oväsendet". Ruotsin valtakunnassa ei ollut kirkollista inkvisitiota, sen sijaan noitaoikeudenkäynnit käytiin maallisissa tuomioistuimissa. Syytettyjen kidutus oli valtakunnan lain vastaista, ja sitä käytettiinkin vain harvinaisissa poikkeustapauksissa.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Aikalaiskokemuksessa ei ilmennyt varsinaisia noitavainoja siinä muodossa, jossa ne näyttäytyvät nykyihmiselle, vaan samassa kylässä tai kaupungissa asuvat ihmiset vain yksinkertaisesti epäilivät toisiaan noituudesta. Noitavainoja on nykyisin pidetty nimenomaisesti noitiin kohdistuvana vainona. Aikalaisten käsitys asiasta oli toisenlainen: he uskoivat olevansa itse noitien vainoamia. Yleensä ihmiset kuvittelivat, että noituudesta syytetty oli aiheuttanut heille haittaa toistuvilla vahingonteoilla, ja epäilyksiään he esittelivät yleensä laveasti oikeudelle. Oleellista noitasyytöksen hyväksymiselle oli noitumisen motiivin löytyminen. Mikäli sellaista ei löydetty, syyte saatettiin hylätä. Pitkään jatkuneita naapurusten riitoja, joihin oli liitetty noituusepäilyjä, käsiteltiin oikeudessa kuin mitä tahansa riita- tai rikosjuttuja.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Noitavainoja on nyky-yhteiskunnassa usein käytetty vertauskuvana vallanpitäjien pahuudesta, naisiin kohdistuneesta väkivallasta tai epätasa-arvosta. 1600-luvulla talonpoikaisväestö, jonka jäsenistä pelkästään Ruotsin valtakunnassa teloitettiin yli 400 henkeä, ei kuitenkaan pitänyt noitavainoja esivallan harjoittamana hirmuvaltana. Pikemminkin kansa yleisesti vaati teloituksia aktiivisemmin kuin hallitsijat. Aatelisten näkökulmasta noitaoikeudenkäynnit olivat kaukainen ja vähäpätöinen asia.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Lainsäädäntö asetti eri asemaan taikuuden, jolla pyrittiin saamaan aikaan sosiaalisesti hyväksyttäviä lopputuloksia, kuten parempaa karjaonnea tai parantaa tauteja, ja noituuden (), jolla pyrittiin saamaan aikaan vahingollisia lopputuloksia, kuten muiden vahingoittamista. Taikuutta oli harjoitettu kauan, eikä siitä tullut lainvastaista, ennen kuin esivalta katsoi sen uskonnolliseksi toisinajatteluksi ja sääti sen rikokseksi. Vahingoittava noituus eli musta magia puolestaan oli ollut kiellettyä koko tunnetun ihmiskunnan historian. Ruotsissakin se oli jo noin vuosina 1200–1350 kirjoitettujen maakuntalakien mukaan rangaistavaa. Vuonna 1350 kuningas Maunu Eerikinpojan maan- ja kaupunginlaeissa todetaan: ”Jos mies miehen eli waimo waimon welhoudella surmapi, nin että hän sijtä cuoleman saapi mistatkan [=menettäköön] hengens sen caltaisesta työstä, miehen pitä wiruelle pandaman ia waimo poldettaman – –.” Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1528 noituus ja taikuus määrättiin kuolemanrangaistuksen alaiseksi ja rangaistavuus ulotettiin näin myös valkoiseen magiaan.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Taikuuden kiellon lisääminen lakiin johtui uskonpuhdistuksen luomasta uudesta tilanteesta. Aikaisemmin taikuus ja osittain noituuskin oli kuulunut kirkon tuomiovaltaan ja maallinen tuomiovalta oli tunnustanut kirkon määräykset. Kirkolla oli myös ollut omat kurinpitomenetelmänsä. Uskonpuhdistuksen jälkeen valtiosta tuli uskonnon puhtauden takaaja ja kirkon kurinpidollinen valta pieneni. Samalla varmistettiin, että mahdolliset sakot kuuluivat kruunulle eivätkä enää kirkolle. Uusilla säädöksillä pyrittiin myös varmistamaan, että vakavista jumalanpilkka- ja uskonrikkomuksista voitiin langettaa kuolemantuomio. 1600-luvun aikana Ruotsin valtakunnan oppineiden suhtautuminen taikuuteen kiristyi. Taikuudesta tuli aikaisempaa selvemmin epäjumalanpalvelusta ja majesteettirikos. Näkemys noudatteli yleisiä keskieurooppalaisia demonologisia käsityksiä. Katsottiin, että sekä noituudessa että taikuudessa voima tuli paholaiselta ja molemmat olivat yhtä tuomittavia. Ruotsin valtakunnassa taikuuden ja noituuden demonologisoituminen tapahtui yleiseen eurooppalaiseen kehitykseen verrattuna varsin myöhään.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Yleisesti Euroopassa uuden ajan alussa 1500- ja 1600-luvulla maallisissa oikeuksissa alettiin käyttää niin sanottua ”Mooseksen lakia” eli eräitä kohtia Raamatusta. Ruotsissa alettiin viitata Mooseksen lakiin jo Kustaa Vaasan aikana 1530-luvulla, mutta yleiseksi oikeusohjeeksi se tuli vuonna 1608, ja se säilyi voimassa aina vuoden 1734 uuteen valtakunnanlakiin asti. Mooseksen lain mukaan noituuden ja taikuuden ohella muun muassa jumalanpilkasta, kiroilusta, vanhempiaan vastaan rikkomisesta, väärästä valasta, taposta, koron kiskonnasta, väärästä todistuksesta ja useista seksuaalirikoksista voitiin tuomita kuolemaan. Aikalaisten silmissä noituus oli yksi kuolemalla rangaistava rikos muiden joukossa. Ruotsalaisen tutkijan Jonas Liliequistin mukaan muun muassa eläimeen sekaantumisesta tuomittiin Ruotsin valtakunnassa useammin kuolemaan kuin noituudesta tai taikuudesta.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Vielä vuoden 1734 laissa säädettiin kuolemanrangaistus sille, joka noituudella vahingoitti toisen terveyttä tai omaisuutta. Jos joku noitakeinoin surmasi toisen, oli hänet teilattava, jos hän oli mies, tai hänen päänsä lyötävä pois, jos hän oli nainen, minkä lisäksi hänen ruumiinsa oli sen jälkeen poltettava roviolla. Samat rangaistukset säädettiin myös sille, joka pyysi noitaa niin tekemään. Lisäksi laissa oli säädetty vähintään kymmenen ja enintään neljänkymmenen taalarin sakko tai vaihtoehtoisesti vesileipävankeus ennustamista, henkiparannusta tai muuta taikuutta harjoittavalle.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Taikuuden kieltävien lakien valvonta ei kuitenkaan historiantutkijoiden mukaan ollut johdonmukaista. Esimerkiksi vuonna 1593 kuningas Kaarle IX vapautti muutaman tukholmalaisen noitavaimona pidetyn naisen, koska kuninkaan mukaan naiset olivat voineet tunnustaa pelkkiä harhoja ja kuvitelmia ja heidän teloittamisensa olisi ollut sopimatonta ilman tarkempaa tutkintaa. Ruotsin valtakunnan oikeuslaitos ei käytännössä tuntenut taikuutta juuri lainkaan ennen 1660-lukua, mutta tuon vuosikymmenen aikana tilanne muuttui. Suomessa aina 1660-luvulle asti kohdeltiin oikeudessa syytettyjen noita- ja taikatekoja sen mukaan, minkälainen vaikutus teolla oli ollut. Lisääntynyt noitalainsäädäntö ei ollut oma erityinen ilmiönsä, vaan liittyi laajempaan yleiseen rikosoikeudelliseen kehitykseen. Lakia ei yleensä kuitenkaan sovellettu koko ankaruudessaan, ja kuolemantuomioita lievennettiin yleisesti. On epäilty, ettei lakia olisi edes tarkoitettu kirjaimellisesti noudatettavaksi, vaan että se olisi toiminut pelotteena. Alamaiset eivät tienneet, kenet esivalta eli viime kädessä kuningas armahtaisi.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text:
Noitalait olivatkin noitavainojen välttämätön mutta eivät yksinään riittävä edellytys. Suuret noitavainot eivät voineet alkaa ennen kuin kansanomaiset taiat ja noitatavat oli julistettu rikoksiksi, mutta noitavainojen ei voida kuitenkaan katsoa alkaneen noituudesta ja taikuudesta säädettyjen lakien seurauksena, eivätkä ne päättyneet lain muuttumiseen. Ruotsin valtakunnan vuoden 1734 lain mukaan toisen surmaaminen taikka terveyden tai omaisuuden vahingoittaminen noituudella oli edelleenkin kuolemanrangaistuksen alainen teko, mutta lakia ei noudatettu, eikä edes vahingoittavasta noituudesta ollut annettu tuolloin kuolemantuomioita vuosikymmeniin. Rikoslaista poistettiin maininnat noituudesta vasta 1779. Suomen rikoslaissa, joka säädettiin vuonna 1889, oli ammattitietäjän ja -taikojan toimi kielletty ja siitä säädettiin sakkorangaistus:
Pykälä säilyi muuttumattomana vuoteen 1998, jolloin se kumottiin merkityksettömänä. Taikauskon torjumiseen rikoslailla ei ole enää yhteiskunnallista tarvetta. Herkkäuskoisten ihmisten erehdyttäminen voi kuitenkin eräissä tapauksissa täyttää petoksen tunnusmerkistön.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Ruotsin valtakunnanlaissa, sekä maanlaissa että tuomarinohjeissa, kiellettiin kidutus. Kidutusta kuitenkin joskus harvoin käytettiin kuninkaan tai hovioikeuden aloitteesta. Suurien vainojen aikana 1600-luvulla kidutuksesta tuli tästä huolimatta osa tutkintaa ja se oli pääasiassa hovioikeuksien tai erikseen pystytettyjen noitakomiteoiden hallinnassa. Joissain tapauksissa kuitenkin myös alioikeudet turvautuivat lainvastaisesti kidutukseen. Pohjois-Ruotsin vainoissa, joissa syytettyinä oli lapsia, myös heidän vanhempiaan painostettiin ja uhkailtiin. Nils Psilanderin aloittamissa Ahvenanmaan noitaoikeudenkäynneissä käytettiin kuulusteluissa peukaloruuveja.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Suurien noitaprosessien ulkopuolella laittomien painostuskeinojen käyttö lienee kuitenkin ollut harvinaista, sillä hovioikeudet punnitsivat yleensä noituusjuttujen todisteita tarkasti ja suurin osa syytetyistä vapautettiin. Niin noituus- kuin taikuustapauksissakin tukeuduttiin pääsääntöisesti todistajien lausuntoihin, joiden jälkeen katsottiin, ”ettei epäilty voinut kieltää tapahtunutta”. Tutkija Marko Nenonen arvioi, ettei ”aikakauden parhaimpia oikeusperinteitä noituus- ja taikuusoikeudenkänneissä tutkitulla alueella (Ala-Satakunta, Pohjois-Pohjanmaa sekä Viipurin Karjala) juurikaan rikottu”.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Noitavainojen selitykset ovat karkeasti jakaantuneet kahteen päälinjaan, jossa toisessa korostetaan hallinnon, politiikan ja oikeuslaitoksen kehitystä ja toisessa taloudellisia ja sosiaalisia ristiriitoja. Ensimmäisen näkemyksen mukaan Euroopassa vahvistunut keskusvalta tehosti ja oikeuslaitoksien toimintaa ja tiukensi rikoslakia. Näin ihmisten väliset kiistat tulivat aikaisempaa useammin oikeuslaitosten käsittelyyn samalla kun esivalta ja erityisesti papisto pystyi tehokkaammin kitkemään uskonnollista poikkeavuutta yhteiskunnasta. Sosiaalis-taloudellisissa selityksissä katsotaan, että 1500- ja 1600-luku olivat myös suuren taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen aikaa, jolloin sodat, liikakansoitus, katovuodet lisäsivät köyhyyttä samalla kun rahatalouden kehitys ja laajeneva kaupankäynti lisäsi rikkauden määrää. Tämän eriarvoistumisen aiheuttama katkeroituminen purkautui sitten noitaoikeudenkäynneissä.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Keskiajalla katolinen kirkko suhtautui noituuteen ja taikuuteen ristiriitaisesti. Kirkolla oli oma ”valkoinen magia”, ja sen oli siksi vaikea perustella, miksi taikuus olisi kiellettyä. Katolisen kirkon pyhimyskulttiin kuului pyhäinjäännösten kunnioitus. ja niiden avulla pyrittiin myös vaikuttamaan esimerkiksi satonäkymiin. Keskiajalla Ruotsissa kannettiin Eerik Pyhän luita Uplannin pelloilla. 900-luvulta peräisin olevan kirkollisen ohjeen "Canon Episcopiin" mukaan kaikki kuvitelmat lentävistä noidista olivat rienausta. 1200-luvulla kirkko keskittyi ennen kaikkea kerettiläisyyden ja taikauskon vastustamiseen. Aina 1300-luvulle asti maallinen ja hengellinen valta rankaisivat vain vahingoittavaa taikuutta, joka yleensä ilmeni konkreettisilla tavoilla. Noituminen rinnastui myrkyttämiseen, ja sillä murhaamista pidettiin törkeänä murhana erotukseksi esimerkiksi tappelun yhteydessä tapahtuneesta hengen riistosta.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Keskiajalla erityisesti yhteiskunnan yläluokan piirissä maleficium-noituus liittyi yleisesti poliittisiin kiistoihin ja valtataisteluihin. Ruotsin valtakunnassa sellaisia tapahtumia edusti vielä 1585 oikeudenkäynti, jossa erästä naista syytettiin Juhana-herttuan ja Kaarina Hannuntyttären lapsen Lucretian murhaamisesta noituudella. Nainen vapautettiin syytteistä, mutta teloitettiin myöhemmin toisen miehensä murhasta. Noituus oli ollut rikollista käytännössä aina, mutta varsinaisia noitavainoja ei Euroopassa ilmennyt ennen uuden ajan alkua. Norman Cohnin esittämän teorian mukaan tämä johtui perinteisestä akkusatorisesta oikeusprosessista, jossa vahingon kärsinyt keräsi todisteet ja haastoi epäillyn vahingontekijän käräjille. Koska noituuden todistaminen oli vaikeaa, tämä rajoitti myös oikeustapausten määrää, varsinkin kun yleensä aiheettomasti syytteen nostanut sai itse suuren sakon. Vasta uuden ajan kynnyksellä oikeudet muuttuivat inkvisitorisiksi prosesseiksi, jossa syytteen nosti ja todisteiden keräämisestä vastasi esivalta. Sellaisessa järjestelmässä syytteen nostajaa ei uhannut sakkorangaistus, vaikka syyte kaatuisikin oikeudessa.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Jo 1500-luvulla oli järjestetty jonkin verran noitaoikeudenkäyntejä, jotka perustuivat lähinnä Vanhassa testamentissa annettuihin noituuskieltoihin. Ensimmäiset länsieurooppalaisten noitateorioiden mukaiset noitaoikeudenkäynnit Ruotsin valtakunnassa käytiin Ahvenanmaalla vuonna 1666, ja ne alkoivat ilmeisesti Ahvenanmaan kihlakunnantuomariksi nimitetyn Nils Psilanderin aloitteesta. Psilander oli opiskellut Tarton yliopistossa, jossa hän oli tutustunut saksalaisiin noitateorioihin ja noitasapattiin, ja hän ilmeisesti katsoi perustaneensa tekonsa aikakautensa uusimpaan tietoon. Laajamittaisemmat noitaoikeudenkäynnit alkoivat emä-Ruotsissa kaksi vuotta Ahvenanmaan tapahtumien jälkeen, ja pian ne levisivät sieltä ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Vain huippuvaiheessaan noitavainot Suomen alueella muistuttivat länsieurooppalaista joukkohysteriaa, mutta noitaoikeudenkäynnit eivät eronneet merkittävästi muiden eurooppalaisten alueiden tapahtumista, joiden merkitystä on Nenosen ja Kervisen mukaan paisuteltu..


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Ruotsin alueella vahingoittava noituus oli tavanomaisin syytös 1610-luvun puoliväliin asti, jonka jälkeen yleisimmäksi syytteeksi nousi taikuus. Suomessa taikuussyytökset yleistyivät vasta 1660-luvun jälkeen. 1670–1680-luvulla naisista tuli suurin noituudesta ja taikuudesta syytetty ryhmä. Noina vuosikymmeninä jo yksistään Suomen alueella oli syytettyinä yli 200 ihmistä, joista useita tuomittiin kuolemaan. 1680-luvulla noitavainot alkoivat vaimentua ja kuolemaan tuomittujen määrä väheni hyvin nopeasti, vaikka noitaoikeudenkäyntejä oli vielä 1700-luvun alussakin.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Ruotsin valtakunnassa enemmistö syytetyistä ei ollut yhteiskunnan vähäosaisimpia vaan itsenäisiä maanviljelijöitä ja kaupungeissa kauppiaita vaimoineen. Ilmeisesti oli yleistä, että syytteitä esitettiin useammin suhteellisesti varakkaita vastaan kuin köyhiä. Yleensä yhdessä oikeudenkäynnissä käsiteltiin vain yhden syytetyn tapausta kerralla. Syytetty ja syyttäjä tunsivat yleensä toisensa ja asuivat samassa kylässä. Oli kuitenkin sosiaaliryhmiä, jotka olivat ilmeisesti noitavainosyytöksien ulkopuolella. Tällaisia ryhmiä oli muun muassa aateli, papisto ja pappien rouvat. Esimerkiksi Tukholman noitaoikeudenkäyntien aikana eräs aktiivisimpiin ilmiantajiin kuulunut piika syytti noituudesta kreivi Magnus de la Gardien ja tämän veljen vaimoja. Oikeudessa ilmianto sivuutettiin nopeasti, ja piialta ryhdyttiin kyselemään jonkin södermalmilaisen leskivaimon tekemisistä.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Ruotsissa noituudesta syytetyistä 85 prosenttia oli naisia. Vielä suurempi osuus tuomituista ja teloitetuista oli naisia ja noituudesta kuolemaan tuomituista vain prosentin verran oli miehiä. Syytetyt naiset olivat pääsääntöisesti nuoria; 60 prosenttia oli iältään 14–44-vuotiaita, mutta tuomion saaneet olivat tätä keskimääräisesti vanhempia. Tämä ilmeisesti johtui siitä, että esivalta oli antanut ohjeen teloittaa ensisijaisesti vanhoja ja paatuneita noitia, jotka olivat harjoittaneet syntiä jo pitempään. Tämän vuoksi myös lesket olivat teloitetuissa yliedustettuna. Tavallisesti noidan antoi ilmi joku sukulainen ja usein lapsi (noin puolessa tapauksista). Ilmiantaja oli usein myös naispuolinen sukulainen, joka itse oli syytettynä noituudesta ja tunnustanut sen, ja sen jälkeen hänet pakotettiin nimeämään muita noitia. Noidat olivat yleensä hyvämaineisia ja keskimääräistä varakkaampia.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Taalainmaalla vuonna 1668 alkaneet ja sittemmin myös Tukholmaan levinneet massavainot olivat Euroopan suurimpia noitaoikeudenkäyntiprosesseja, ja ne herättivät aikanaan laajaa huomiota Euroopassa. Tähän huomioon vaikutti prosessin laajuuden lisäksi se, että suuret oikeudenkäynnit olivat tuolloin Keski-Euroopassa jo harvinaisia. On arveltu, että noitavainot olisivat voineet levitä paljon laajemmallekin, mikäli esivalta ei olisi puuttunut niihin. Papiston ja maallisten vallanpitäjien suhtautumisessa noituusväitteisiin oli horjuvuutta ja ankara ja lempeä linja vaihtelivat. Vallalle pääsi kuitenkin käsitys, jonka mukaan useimmissa tapauksissa oli kysymys yksittäisten ihmisten houreista, todellista noituutta oli vain harvassa.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Ruotsin valtakunnan suurin noitaoikeudenkäyntien sarja sai alkunsa syksyllä 1667 Åsenin kylässä Itä-Taalainmaalla, kun 11-vuotias paimentyttö Gertrud haki kuttuja saaresta, jonne ne olivat karanneet. Koska Gertrudin pikkuveli ei ollut uskaltanut hakea kuttuja, olivat lapset riidelleet ennen kuttujen hakemista. Todennäköisesti veli levitti kertomuksia Gertrudin taikamenoista kuttujen takaisin saamiseksi, koska alueelle levisi huhuja siitä, että Gertrud olisi kävellyt vetten päällä hakemaan kuttuja saaresta. Pappi ryhtyi tutkimaan asiaa, ja pitkällisen kiistämisen jälkeen Gertrud tunnusti noituuden ja kertoi noitasapatista Blåkullassa (, Kyöpelinvuori). Aluksi harkittiin kuolemanrangaistusta, mutta lopulta Gertrud sai katumusharjoituksia.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Lähtökohtana olivat tarinat, joita varsinkin lapset ja nuoret kertoivat. Niissä mentiin lentämällä Blåkulla-nimiseen paikkaan, jossa syötiin, juotiin ja tanssittiin. Saatana antoi pidoissa ruokaa ja vahti, että kaikki saavat syödäkseen. Siellä heidät myös kastettiin uudelleen ja vihittiin toisilleen tai Blåkullan asukeille tai Saatanalle. Kerrottiin myös, kuinka Blåkullassa pidettiin orgioita, joissa oltiin sukupuoliyhteydessä Saatanan ja muiden Blåkullan-kävijöiden kanssa. Kertomusten mukaan osa lapsista synnytti siellä olentoja, joilla oli eläinten ja ihmisten piirteitä.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Kertomukset Blåkullasta ja yksinkertaiset tarinat saivat kuitenkin koko ajan uusia piirteitä. Esimerkiksi kun vartiomies Håkanin anoppia Kerstiniä syytettiin vartiopäällikkö Anders Olofssonin vaimon lehmän kuolemasta, katsottiin lehmän kuoleman syyksi se, että Kerstin ratsasti kyseisellä lehmällä Blåkullaan. Sitten noituussyytöksiin liitettiin myös maaginen maitovarkaus.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Erittäin tyypillinen piirre Ruotsin noitaoikeudenkäynneissä oli lapsitodistajien runsas määrä. Lapsitodistajia käytettiin siksi, että Pohjois-Ruotsiin (Norrlanti) oli perustettu erityinen noitakomissio, joka päätti ensimmäisessä Gävlen kokoontumisessaan asettaa lasten todistukset etusijalle. Myös erityisiä noitien näyttäjiä ilmaantui. Noitaoikeudenkäyntien seurauksena teloitettiin arviolta kolmisensataa ihmistä. Suuri noitaprosessi päättyi vihdoin vuonna 1676 viranomaisten asetuttua vastustamaan sitä.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Vaikka Suomea ja erityisesti Lappia pidettiin tuolloin noitien kotimaana, šamanistinen noitakulttuuri oli pääosin hävinnyt suomalaisten keskuudesta jo paljon ennen noitavainoja. Šamaanien tilalle oli kehittynyt uudenlainen tietäjien perinne, jonka edustajia kutsuttiin myös into- tai myrrysmiehiksi. Säilyneiden oikeudenkäyntipöytäkirjojen perusteella myrrysmiesten parantamismenoihin kuului ähkyminen ja puhkuminen (tosin todistaja epäili parantajan tehneen näin vain suuremman palkkion toivossa). Noitavainojen aikaan myös myrrysmiesten perinne taantui ja sekoittui uusiin virtauksiin. Tietäjiä oli kuitenkin edelleen olemassa, ja heidän uskottiin näkevän ja tekevän enemmän asioita kuin muiden ihmisten. Eräiden tutkijoiden mukaan noituus- ja taikuusoikeudenkäynnit levisivät Suomeen 1600-luvun aikana Ruotsista ja 30-vuotisen sodan tuliaisena Saksasta. Suomessa oli kuitenkin elänyt vahva noituuteen ja taikuuteen liittyvä kansanusko jo paljon aikaisemmin. Myös noituuteen liittyviä riitoja ja oikeusjuttuja oli käyty alueella ennen 30-vuotista sotaa.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Noitaoikeudenkäynneissä syytetyiksi joutui kuitenkin useimmiten tavallinen talonpoika, ja pelättyjä ”ammattinoitia” syytettiin harvoin. Usko noituuteen ja taikuuteen tarkoitti, että ihmiset uskoivat toisillaan olevan kyvyn myös noituudella vahingoittamiseen, mikä usein nousi esiin riita- ja kateustilanteissa. Noitaoikeudenkäyntien tutkimuksessa on havaittu, että noitasyytösten taustalla oli usein kysymys yksityishenkilöiden välisistä riidoista. Antero Heikkinen on osoittanut, että ainakin Pohjanmaalla vuosina 1665–1684 yleisin oikeudessa esitetty motiivi noitumiselle oli loukkauksen aiheuttama suuttumus. Noituussyytöksissä paine oikeusprosessiin näyttää tulleen yleensä kyläyhteisöltä eikä esivallan taholta, mihin viittaa myös se, että noituudella vahingoittamisesta tuomittiin vain harvoin. Ei kuitenkaan ole voitu varmuudella selvittää, miksi syytösten määrä alkoi lisääntyä 1600-luvun puolivälissä. Vaikuttavia tekijöitä olivat luultavasti yleisen keskusvallan kehittymisen myötä vahvistunut oikeuslaitos sekä syytteen esittäjän pyrkimys taloudelliseen hyötyyn.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Pitkään uskottiin, että noitaoikeudenkäynneissä Suomessa syytettiin vain joitakin satoja ihmisiä. Marko Nenosen ja Timo Kervisen keräämän 1 200 tapauksen aineiston perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että vuosina 1500–1700 syytettyjä oli yhteensä noin 2 000. Koska Suomen oikeusistuimissa noitavainot eivät olleet yhtenäinen ilmiö, vaan syytteet, syyttäjät, syytetyt ja tuomiot vaihtelivat alueittain ja ajallisesti ja lisäksi noituudesta ja taikuudesta syytettiin ihmisiä Suomessa varsin vähän verrattuna moniin muihin rikoksiin, ei Suomen noitaoikeudenkäyntejä kuvaa kovin hyvin termi ”vaino”. Hetkittäin, erityisesti noitamaineisia kerjäläisiä vastaan käydyt oikeudenkäynnit Ala-Satakunnassa 1650–1660-luvuilla sekä vuosisadan lopun taikuussyytökset muodostavat oikeudenkäyntien suman, jonka voidaan katsoa saaneen vainon piirteitä.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Nykyisen Suomen alueella noitavainot keskittyivät pääosin Ahvenanmaalle ja Pohjanmaan ruotsinkielisille alueille, joista oli tiiviit yhteydet Ruotsiin. Kaiken kaikkiaan mitä kauempana länsirannikolta oltiin, sitä vähemmän noitaoikeudenkäyntejä oli ja sitä todennäköisemmin syytettynä oli mies. Toisin kuin yleensä Euroopassa, Suomessa syytettynä noituudesta oli yleensä miehiä. Täysin poikkeuksellista tämä ei kuitenkaan ollut, ja miehet muodostivat enemmistön noitavainoissa myös läntisessä Saksassa, Virossa, Venäjällä ja Islannissa. Noituudesta ja taikuudesta syytettyjen määrä Suomen alueella oli varsin suuri. Miehiä ja naisia syytettiin tilastojen mukaan erilaisista noituuden ja taikuuden muodoista. Perinteisestä vahingoittavasta noituudesta syytetyistä yli 2/3 oli miehiä, kun taas taikuudesta syytetyistä yli puolet oli naisia. Noitasapatista syytetyistä 2/3 oli naisia.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Suomen alueella noitia syytettiin samoista asioista kuin muuallakin Euroopassa: vahingoittamisesta, kirkon kieltämien taikojen teosta ja yhteistoiminnasta paholaisen kanssa. Vaikka pääpiirteittäin noitaoikeudenkäynnit noudattivatkin Suomessa keskieurooppalaista mallia, niissä ilmeni myös kotimaisia aineksia, kuten parantajia, jotka harjoittivat toimintaansa loitsimalla. Mikään historiallinen aineisto ei kuitenkaan viittaa siihen, että suomalainen muinaisusko tai suomalainen mytologia olisi merkittävästi vaikuttanut suomalaisten noituus- ja taikuusprosessien erityispiirteisiin. Marko Nenonen on esittänyt myös, ettei miesten suurta osuutta noituudella syytetyistä voida sitoa vanhaan šamanistiseen perinteeseen, koska esimerkiksi Ruotsissa miesten osuus syytetyistä kasvoi vasta 1700-luvulla. Oppineiden maagikkojen oikeudenkäyntejä alkoi ilmaantua 1650-luvulla, ja niissä oli yleensä kyse kiellettyjen kirjojen hallussapidosta. Syytetyt olivat lähes yksinomaan Turun akatemian oppineita ja ylioppilaita.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Suomen alueen noitaoikeudenkäynneissä suurin osa syytetyistä julistettiin syyttömiksi, ja pahantahtoisesta noituudesta ("maleficium") tuomittiin vain muutamia syytettyjä. Noituus ei ollut yleinen rikos, ja sen toteen näyttäminen oli vaikeaa. Syytöksiä noituudesta esittivät pääasiassa yksityishenkilöt, jotka syyttivät oletettua noitaa omista onnettomuuksistaan tai epäonnestaan. Hyvän onnen tuottamisesta ja parantamisesta nostivat syytteitä pääasiassa virka- ja kirkonmiehet. Suomen alueella ei koskaan ollut systemaattisia noitavainoja, vaan syytöksien määrä nousi ja laski eri alueilla eri aikaan. Noitavainot koostuivat yksittäisistä syytöksistä, joita esitettiin erilaisista henkilökohtaisista syistä. Alemmat oikeusasteet tuomitsivat noin 10 prosenttia syytetyistä kuolemaan, mutta vain puolet tuomioista lopulta pantiin toimeen. Yleisin tuomio noituudesta oli varsin suuri sakko. Noituus ei edes kiihkeimpinä vainovuosina ollut yleinen rikos. Kaikista käsitellyistä rikostapauksista noituus- ja taikuusoikeudenkäyntien määrä oli vain pari prosenttia. Myös kuolemantuomioista noituudesta ja taikuudesta tuomittujen määrä muodosti vain pienen osan. Esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaalla vain noin neljä prosenttia kuolemantuomioista liittyi noitaoikeudenkäynteihin.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Eniten oikeudenkäyntejä oli Varsinais-Suomessa, Ala-Satakunnassa ja Pohjanmaalla. Näillä alueilla lienee ollut 2/3 yli 1 500 suomalaisesta noituus- ja taikuusoikeudenkäynnistä. Hämeen ja Ylä-Satakunnan alueilla noituus oli hyvin harvinainen rikos. Alueelta tiedetään 1500–1600-luvulla yhteensä 63 oikeustapausta, joissa syytettyinä oli yhteensä 79 henkilöä. Todellisia tapauksia on ollut enemmän, koska kaikista ei ole säilynyt asiakirjoja. Vuosien 1526 ja 1689 välisenä aikana löytyneiden asiakirjojen perusteella Suomen alueella tuomittiin 103 ihmistä kuolemaan noituudesta syytettynä. Suurinta osaa kuolemaantuomituista ei kuitenkaan mestattu, vaan hovioikeus muutti tuomiot lievemmiksi.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Historioitsija Heikki Ylikangas on esittänyt teorian, jonka mukaan noitaoikeudenkäyntien esiintyminen taloudellisesti toimeliailla alueilla, kuten tervakaupan vaurastuttamalla Pohjanmaalla, olisi saanut henkistä taustaansa osittain myös varhaiskapitalismin mentaliteetista. Vaurastumistoiveita vaalivat ihmiset alkoivat pelätä kateellisia ja vahingoittamishaluisia tai hyvinvointia varastavia noitia.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Suomalaisessa kansanperinteessä tunnetaan tarinoita maahisten ja vuorten asukkaiden kanssa tehdyistä sopimuksista sekä ”vaihdokkaista” eli paholaisen ottamista lapsista. Myös vanhempaa perua oleva tarinat šamaanien sielumatkoista olivat tuskin kokonaan kadonneet 1500–1600-luvulla. Noitasapattiteoriat eivät kuitenkaan juurtuneet alueelle, ilmeisesti siksi, että lentomatkat sapattiin ja orgiat Saatanan kanssa olivat ilmeisesti vieraita kansanperinteelle. Ensimmäinen viittaus noitasapattiin löytyy vuodelta 1553, jolloin eräs mies sai sakot haukuttuaan toista ”vuoren ja paholaisen lapseksi”. Noitien lentomatkoista ensimmäiset maininnat ovat Pohjanmaalta vuosilta 1634–1656 ja 1647. Tuolloin kuitenkin Turun hovioikeus ja ilmeisesti myös piispa Isaacus Rothovius suhtautuivat asiaan epäillen.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Ainoastaan 8 prosenttia oikeudenkäynneistä käsitteli sapattiin lentäviä noitia. Edes kiihkeimpien vainojen aikana 1670–1680-luvuilla ne eivät nousseet merkittäväksi ilmiöksi. Suomessa ei aikakaudella ollut myöskään tarpeeksi voimakasta opillista auktoriteettia, jonka olisi onnistunut muokata uskomukset maahisista ja vuorenpeikoista yhtenäiseksi sapattiteoriaksi, vaikka Turun piispa Johannes Gezelius vanhempi yrittikin tätä. Hänen pyrkimyksiään haittasi kuitenkin jo se, että kenraalikuvernööri Pietari Brahe suhtautui noitavainoihin hyvin epäilevästi eikä tukenut piispan toimia. Länsi-Suomeen Ruotsista tulleet noitasapattitarinat jonkin verran vaikuttivat, mutta Itä-Suomessa lentäviä noitia ei esiintynyt.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Suomessa taikuussyytökset alkoivat lisääntyä 1660-luvulla, 50 vuotta myöhemmin kuin Ruotsissa. Vaikka voidaan olettaa, että kyseessä oli yleinen alueen oikeustavan muutos, asiasta ei ole löydetty mitään yksiselitteistä säädöstä. Vaikka myös luterilainen puhdasoppisuus oli saanut tiukimman muotonsa vuoteen 1660-mennessä ja monet uskonsäännöt oli tehty ehdottomiksi, ei tälläkään ole voitu osoittaa olleen suoraa yhteyttä taikuusoikeudenkäyntien lisääntymiseen. Kuitenkin uskonnollinen kurinpito Suomessa lisääntyi Gezelius vanhemman tullessa piispaksi samaan aikaan, ja on oletettavaa, että yhtenä vaikuttavana tekijänä olisi ollut kirkollisen ja maallisen vallan lähentynyt yhteistyö. Tästä osoituksena on myös se, että 1660-luvun jälkeen Ala-Satakunnassa ja Pohjois-Pohjanmaalla syytteitä esittivät aikaisempaa useammin nimismiehet.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Taikuudesta, toisin kuin vahingoittavasta noituudesta, oikeusprosessin aloitti tavallisesti valtion virkamies: pappi, kruununvouti tai nimismies. Taikuusoikeudenkäynneissä oli myös useimmiten useita syytettyjä. Tämä johtui osittain siitä, että syytteeseen joutuivat esimerkiksi taialla parantajan lisäksi tältä apua hakeneet ihmiset. Taikuus tuli tavallisesti ilmi pappien tarkastusmatkoilla, juoruista tai ilmiannoista. Joskus myös taikuusjutut alkoivat riitojen vuoksi, kun riitaantuneet ihmiset antoivat toisiaan ilmi esivallalle. Siten myöskään taikuusoikeudenkäynnit eivät olleet yksinomaan esivallan toimeenpanemia vanhojen tapojen ja uskomuksien vainoja. Vaikka taikuusprosessit eivät olisi voineet syntyä ilman esivallan toimeenpanemaa oikeuskäytännön muutosta ja kontrollipolitiikkaa, osallistuivat yksityiset kyläläiset niihin ainakin osittain henkilökohtaisten motiiviensa vuoksi. Kirkon pyrkimys taikauskoisten tapojen ja uskomusten hävittämiseen oli osa uutta laajempaa ja ankarampaa uskontopolitiikkaa ja valtion tiukempaa alamaisten arkipäivän kontrollia. Esivalta pyrki saamaan maaseutuväestön tiukemmin kunnioittamaan lakia ja järjestystä. Uskonnollisen suvaitsemattomuus oli sekin osa aikakauden murrosta kohti uutta keskusjohtoisempaa valtiota ja taloudellis-sosiaalisia muutoksia.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Noitaoikeudenkäyntejä alettiin järjestää Suomen alueella 1500-luvun puolivälissä, lähes sata vuotta myöhemmin kuin Keski-Euroopassa. Tällöin oikeudenkäynnit keskittyivät pääasiassa Varsinais-Suomeen, Ala-Satakuntaan ja ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. 1500-luvulla syyteitä nostettiin pääasiassa noituudella vahingoittamisesta tai ne olivat luonteeltaan kunnianloukkauksenomaisia. Kuolemantuomioita julistettiin vuosisadan aikana toistakymmentä, ja ne pantiin myös käytäntöön useammin kuin 1600-luvulla. 1500-luvun loppupuolella syytteet vähenivät ilmeisesti ulkoisten, kuten 25-vuotisen sodan, ja sisäisten levottomuuksien, kuten nuijasodan, vuoksi. 1600-luvun alussa syyteitä oli vähän ja ne yleistyivät uudelleen vasta vuosisadan puolivälissä.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Ensimmäiset laajamittaiset oikeudenkäynnit käytiin Länsi-Suomessa vuosina 1649–1665, jolloin lukuisia kerjäläisiä syytettiin uhriensa kuoleman aiheuttamisesta noituuden avulla, ja he saivat kuolemantuomion. Turun hovioikeus kuitenkin muutti kuolemantuomiot raskaiksi sakoiksi, ruoskinnaksi ja karkotukseksi. Karkotuksia ei toteutettu, vaan syytetyt jäivät asumaan vanhoihin seurakuntiinsa.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Noituus säilyi Suomessa yleisimpänä syytteenä aina 1680-luvulle asti. 1670-luvulla taikuudesta tuli yleisin oikeudenkäyntiperuste, ja erityisesti esivallan naisia vastaan ajamat taikuussyytteet yleistyivät. Suomessa vain vainojen huippuvaiheessa 1670–1680-luvuilla oikeus sai käsiteltäväksi noitasapatti- ja paholaisenpalvontasyytöksiä. Noitasapattioikeudenkäynneissä oli yhteensä vain vajaat sata syytettyä. Noitasapattioikeudenkäynnit hävisivät nopeasti, ja jo 1680-luvulla tuomioistuimet jättivät huomioitta oikeudenkäynnin aikana esiin nousseet noitasapattisyytökset.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Pohjois-Pohjanmaalla ja Ala-Satakunnassa noitaoikeudenkäyntien perustyypiksi muodostui 1660-luvun jälkeen oikeudenkäynti taikuudesta syytettyjä naisia vastaan. Molemmilla alueilla syyttäjänä toimi yleensä esivalta, ja syytteenä oli parantavien ja onnea tuottavien loitsujen lausuminen. Taikoja tehneet naiset saivat rangaistuksena pääsääntöisesti sakkoja.


title: Noitavainot Ruotsin valtakunnassa

text: Viipurin Karjalassa noituusprosessit erosivat oleellisesti länsisuomalaisesta mallista. Alueella syyttäjinä toimivat tavallisesti yksityiset henkilöt, ja syytteenä oli vahingoittava noituus. Karjalassa noituusprosessien määrä kasvoi huomattavasti 1680-luvun alkuvuosien jälkeen, ja syytettynä oli yli 80 prosentissa tapauksista mies.


title: Axel Gabriel Ingelius

text: Axel Gabriel Ingelius (26. lokakuuta 1822 Säkylä – 2. maaliskuuta 1868 Uusikaupunki) oli suomalainen säveltäjä, kirjailija ja musiikkikriitikko.


title: Axel Gabriel Ingelius

text: Ingeliuksen vanhemmat olivat filosofian tohtori, kirkkoherran apulainen Nils Mikael Ingelius ja arkkiatri Gabriel von Bonsdorffin tytär Anna Katarina. Ingelius tuli ylioppilaaksi 1839 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1843. Hän kirjoitti väitöskirjaksi kreikkalaisen Aiskhyloksen murhenäytelmän ruotsinkielisen käännösversion, mutta se hylättiin keväällä 1846, koska Ingelius oli kieltäytynyt korjaamasta väitöskirjasta löytynyttä virhettä. Vuodesta 1847 lähtien hän antoi tunteja Turun yläalkeiskoulussa.


title: Axel Gabriel Ingelius

text: Maaliskuussa 1868 hän osallistui Uudenkaupungin lähistöllä Salmen kartanossa järjestettyihin juhliin paikalle kutsuttuna pianonvirittäjänä. Fyysisesti heikossa kunnossa ollut säveltäjä lähti kotiin muita vieraita aikaisemmin ja pari päivää myöhemmin hänet löydettiin lumihangesta hypotermiaan kuolleena.


title: Axel Gabriel Ingelius

text: Ingelius oli vuodesta 1852 lähtien naimisissa Maria Kristina Lindmarkin kanssa, tämän kuolemaan vuoteen 1866 saakka. Heidän vanhin lapsensa oli opettaja, lehtimies ja säveltäjä Hugo Ingelius.


title: Axel Gabriel Ingelius

text: Vuonna 2005 ilmestyi Jukka Sarjalan kirjoittama Ingeliuksen elämäkerta "Poeettinen elämä".


title: Axel Gabriel Ingelius

text: Ingeliuksen kirjallinen tuotanto on vaipunut unohduksiin ja samoin on käynyt sävellyksille muutamia yksinlauluja lukuun ottamatta. Sen sijaan Ingeliuksen toiminta musiikkiarvostelijana ja poleemikkona oli historiallisesti merkittävää. Häntä on sanottu Suomen ensimmäiseksi varsinaiseksi musiikkikriitikoksi. Ingelius kirjoitti nimimerkeillä "agis", "3el", "elg", "A.G.I-s" ja "m.s." musiikkiarvosteluja, erilaisia artikkeleita sekä kertomuksia moniin lehtiin, kuten Borgå Tidning, Eos, Helsingfors Tidningar, Morgonbladet, Åbo Tidningar ja Åbo Underrättelser. Aktiivisin kritiikin kirjoitusaika keskittyi 1840- ja 1850-luvuille. Ingelius tuli 1840-luvun jälkipuoliskolla musiikkiarvostelijan roolissaan tunnetuksi tarkkana satsiteknisten virheiden etsijänä ja korjaajana, "kvinttimetsästäjänä", kuten hän ironisesti luonnehti itseään. Niin ikään hän ei säästellyt sanojaan, jos ei pitänyt jostakin musiikista. "Åbo Tidningar" -lehden toimittajana Ingelius työskenteli 1856.


title: Axel Gabriel Ingelius

text: Ingelius piti useita omia konsertteja. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu muun muassa N. H. Pinellon tekstiin tehty ooppera "Junkerns förmyndare" (1853), tiettävästi ensimmäinen suomalainen sinfonia (1847), näyttämömusiikkia sekä kymmeniä yksinlaulukappaleita, joiden ensimmäisen kokoelman Ingelius julkaisi jo 20-vuotiaana. Hän julkaisi myös muutamia romaaneja, joista merkittävin on Suomen ensimmäisenä kauhuromaanina pidetty "Det gråa slottet". Se on sittemmin suomennettu useaan otteeseen nimellä "Harmaa linna", viimeisin käännös julkaistiin vuonna 2009. Ingelius kirjoitti lisäksi novelleja sekä näytelmän "Biskop Henrik och Bonden Lalli".Ingeliuksen sävellyksiä ovat muun muassa:


title: Paysandú

text: Paysandú on kaupunki Uruguayssa. Se on samananimisen departementin pääkaupunki ja vuonna 2011 siellä oli 76 412 asukasta. Kaupunki sijaitsee Uruguayjoen itärannalla vastapäätä Argentiinan Colónia. Kaupungit yhdistää vuonna 1975 käyttöön otettu 2 350-metrinen General Artigasin silta.


title: Colón (Entre Ríos)

text: Colón on kaupunki Argentiinassa Entre Ríosin maakunnassa. Se sijaitsee Uruguayjoen länsirannalla vastapäätä Uruguayn Paysandúa. Kaupungissa on noin 25 000 asukasta (2010).


title: Colón (Entre Ríos)

text: Colónin ja Paysandún yhdistää 2 350-metrinen, 1975 käyttöön otettu General Artigasin silta.


title: Salto (Uruguay)

text: Salto Oriental on Salton departementin pääkaupunki Uruguayn länsirajalla. Se sijaitsee Montevideosta 430 kilometriä luoteeseen Uruguayjoen itärannalla vastapäätä Argentiinan Concordiaa. Kaupungissa oli vuonna 2017 noin 132 00 asukasta.


title: Salto (Uruguay)

text: Saltoa ympäröivällä alueella viljellään viinirypäleitä ja sitrushedelmiä. Kaupungin tuotteisiin kuuluvat viini, lihasäilykkeet ja veneet. Kaupungilla on jokisatama ja Uruguayjoen yli johtaa 15 km kaupungeista pohjoiseen Salto Granden silta, joka kulkee voimalaitospadon päällä.


title: Salto (Uruguay)

text: 8. marraskuuta 2006 juhlittiin kaupungin 250-vuotisjuhlia.


title: Concordia (Entre Ríos)

text: San Antonio de Padua de la Concordia on kaupunki Entre Ríosin maakunnassa Argentiinassa Uruguayjoen länsirannalla vastapäätä Uruguayn Saltoa. Joki on kaupunkien kohdalla 500–700 m leveä. Concordiassa on 141 971 asukasta (INDEC 2001).


title: Concordia (Entre Ríos)

text: Uruguayjoen yli johtaa 15 km kaupungeista pohjoiseen Salto Granden silta, joka kulkee voimalaitospadon päällä.


title: Erik August Hagfors

text: Erik August Hagfors (28. syyskuuta 1827 Inkoo – 11. helmikuuta 1913 Jyväskylä) oli suomalainen lääkäri, opettaja ja säveltäjä.


title: Erik August Hagfors

text: Hagforsin isä oli kanttori Erik Hagfors ja äiti Maria Helena Tallberg. Hänen puolisonsa vuodesta 1865 oli Selma Rosalie Danielsson (1825–1906). Kielitieteilijä Edwin Hagfors oli heidän poikansa.


title: Erik August Hagfors

text: Hagfors tuli ylioppilaaksi 1848 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi Helsingin yliopistosta 1853. Hän opiskeli myös lääketiedettä ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1862. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1863. Hänen väitöskirjansa aihe oli "Difteriittinen tulehdus silmän limakalvossa". Samoihin aikoihin hän toimi 1857 perustetun Helsingin Käsityöläiskuoron (Hantverkarnes Sångförening) ensimmäisenä johtajana.


title: Erik August Hagfors

text: Hagforsin päätös antautua kokonaan säveltaiteen palvelukseen kypsyi vähitellen. Hän teki lopullisen ratkaisun jo vuonna 1862, jo ennen valmistumistaan lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi. Hän matkusti Saksaan opiskelemaan musiikkia ja tutkimaan musiikinopetuksen menetelmiä. Hän tutustui musiikinopetukseen muun muassa Berliinissä ja Dresdenissä. Suomeen palattuaan hänet nimitettiin vuonna 1863 perustetun Jyväskylän seminaarin musiikinopettajaksi. Hän toimi tässä virassa kaikkiaan 30 vuotta ja teki tuona aikana laajakantoista työtä suomalaisen musiikinopetuksen ja kuorolaulun hyväksi. Hän muun muassa perusti Suomen ensimmäisen suomenkielisen naiskuoron ja laati suomenkielisen musiikinopetuksen ensimmäiset opetussuunnitelmat, oppimäärät ja menetelmät. Samalla hän teki kuitenkin myös lääkärin- ja kirurgintyötään ja erikoistui varsinkin silmälääketieteeseen. Hagfors mainitsi uransa myöhäisemmässä vaiheessa lehdistölle olevansa säveltäjän sijasta "amatööri ja musiikin harras ystävä".


title: Erik August Hagfors

text: Jyväskylän Lounaispuistossa on E. A. Hagforsin muistomerkki, jonka on veistänyt taiteilija Pauli Koskinen. Patsas paljastettiin vuonna 1963.


title: Erik August Hagfors

text: Hagfors sävelsi useita kymmeniä kuorolauluteoksia, kuten "Laulu Vuokselle" ja "Laulappas mun kultasein", samoin kuin sovitti kansanlauluja.


title: Erik August Hagfors

text: Hagfors julkaisi muun muassa laulukokoelmia ja -harjoituksia, toimitti koraalikirjan sekä laati musiikin oppikirjoja:


title: Gualeguaychú

text: Gualeguaychú on kaupunki Entre Ríosin maakunnassa Argentiinassa. Se sijaitsee Gualeguaychújoen, Uguruayjoen sivujoen varrella noin 190 km Buenos Airesista. Se asukasluku on 76 220 (INDEC 2001).


title: Gualeguaychú

text: Libertador General San Martínin silta on yhdistää Gualeguaychún Uruguayn puoleiseen Fray Bentosiin. Silta on 5 966 metriä pitkä ja se on yksi kolmesta Uguruayjoen Uguruayn ja Argentiinan välillä ylittävästä sillasta. Ympäristöaktivistit pitivät siltaa tukossa vuodesta 2006 lähtien vastustaessaan Fray Bentosin rakennettavaa Botnian sellutehdasta. Silta avattiin viimein kesällä 2010 kolmisen vuotta kestäneen saarron jälkeen.


title: Toyota Starlet

text: Toyota Starlet on Toyotan vuosina 1973–1999 valmistama pieni automalli. Se oli pienin Euroopassa myyty Toyotan malli, ja se myös oli historian viimeisiä takavetoisia pikkuautoja vuoteen 1984 asti, jonka jälkeen siirryttiin etuvetoon uuden mallisarjan myötä. Takavetoisia Starleteja käytetään myös rallin F-ryhmässä aktiivisesti vielä nykypäivänä.


title: Toyota Starlet

text: Starletin hieman sekavat juuret ulottuvat vuoteen 1973 asti, jolloin huhtikuussa 1973 Japanissa esiteltiin Toyota Publican uusi korimalli KP40. Tämä korimalli oli edellisenä vuonna faceliftin saaneen KP30 korimallin coupé-malli. Se sai nimekseen Toyota Publica Starlet ja sitä oli saatavilla Suomen markkinoilla vain avolavamallina, jonka nimi oli Toyota 1000 tai Toyota Timangi. Muualla Euroopassa "Toyota Tonnia" sai sedan- ja farmarimalleinakin. Moottorina Timangissa oli 1-litrainen (993 cc) 2K moottori. Länsi-Saksassa sitä myytiin nimellä Toyota 1000, ja siinä oli aikaansa nähden runsas varustelu, johon kuului vyörenkaat, edessä niskatuet, sävylasit, takalasin lämmitin ja radio.Varsinainen ensimmäisen sukupolven Starlet koki ensi-esiintymisensä vuonna 1978, jolloin esiteltiin Publican uusi korimalli KP60, joka sai nyt nimekseen Toyota Starlet, samalla korvaten Publican. Uusi korimalli oli ajanmukainen monikäyttömalli, mutta myös persoonallinen korkeiden, pyöreiden etulamppujensa ansiosta. Suomeen tuotiin 3- ja 5-ovisia viistoperämalleja. Moottorina Starletissa oli Timangista tuttu 1-litrainen 2K. Vaihteistona siihen sai 4- (K40) tai 5 (K50) vaihteisen manuaalivaihteiston. Vuonna 1979 esiteltiin 5-ovinen farmarimalli, joka oli 15 cm viistoperäistä Starlettia pidempi. Sitä valmistettiin vuoteen 1985 asti, mutta ei tuotu Suomeen. Starlet oli kooltaan 25 cm Toyota Corollaa lyhyempi, mutta n. 1 cm verran leveämpi. Monien muiden monikäyttöautojen tapaan se keräsi takalasilleen pölyä sekä kuraa ja likaa sadekelillä ajettaessa. Varustelutasoihin kuului huokeampi DL sekä runsaammin varusteltu GL, johon kuului takalasin- pesin ja pyyhin, kahdessa osassa kaadettava takaistuimen selkänoja, takajalkotilaan johdetut lämminilmakanavat, sekä sisältä etuistuimen vierestä vivulla avattava takaluukku. Tavaratila oli myös kokonaan verhoiltu. Jousituksena Starletissa oli edessä McPherson tyypinen jousitus, ja takana nelipistetuettu jäykkä taka-akseli. Kaikissa pyörissä oli kierrejouset, sekä teleskooppityyppiset iskunvaimentimet, ja etujousitus oli varustettu kallistuksenvaimentimella. Edeltäjiinsä verrattuna Starletin jousitus oli onnistunut, mutta isolla kuormalla hieman tehoton. Ajo-ominaisuuksissakaan ei ollut isompaa moittimista; rauhallisessa ajossa auto oli hieman ali-ohjautuva pienestä moottoritehosta johtuen, mutta kaasua käyttämällä sen sai muuttumaan yli-ohjautuvaksi. Ensimmäistä kertaa Toyota oli ottanut käyttöön hammastanko-ohjauksen, joka oli tarkka ja toiminnaltaan miellyttävä. Starlet sai Tekniikan Maailman koeajossa kehuja tehokkaista ja tasaisista jarruistaan, taloudellisuudesta, vaihteiston tarkasta ja miellyttävästä toiminnasta, sekä hiljaisuudesta, yksiosaisen kardaaniakselin värinöitä lukuun ottamatta.


title: Toyota Starlet

text: Vuonna 1980 Starlet sai faceliftin, jossa sen persoonalliset ajovalot korvattiin ajanmukaisemmilla suorakulmaisilla vastaavilla. Samalla se sai uudet, isommat ja päistään muoveilla suojatut puskurit. Faceliftin saaneen Starletin keula muistutti huomattavasti ulkonäöltään vuotta aiemmin julkaistun isoveljensä Toyota Tercelin etupäätä. Toinen facelift seurasi vuonna 1983, jolloin keulan ilme muuttui modernimmaksi kun ajovalot muuttuivat entistä kulmikkaammiksi, parkkivalot siirrettiin niiden viereen, täysin uudet puskurit olivat nyt kokonaan muovia, ja keula oli viistompi. Sivupeilien kiinnityskohdat siirtyivät ylemmäksi ja edemmäksi sivulasien viereen, antaen näin mahdollisuuden peilien säätöön sisältä käsin. Koko ensimmäisen sukupolven ajan Starletin tekniikka säilyi samana, K-moottoreiden kokoa lukuun ottamatta. Pienistä muutoksista huolimatta malli alkoi olla vanhentunut, jolloin oli uuden sukupolven aika.Toisen sukupolven Starlet toi mukanaan nykyaikaisemman korin ja modernimman ulkonäön. Polttoainesäiliön täyttöluukku siirtyi oikealta puolelta vasemmalle, takaapäin katsoen. Tässä sukupolvessa Starlet siirtyi viimeisimpänä luokassaan etuvetoon, ja sen mukana tuli täysin uusi moottori ja vaihteisto. Aluksi Starletia varten suunniteltu 1E-moottori oli iso harppaus eteenpäin jo auttamattomasti vanhentuneesta K-koneesta. Moottori oli muiden useimpien etuvetoisten tapaan sijoitettu vaihteistopaketin kanssa poikittain moottoritilaan, ja siinä oli ketjun sijaan hammashihnakäyttöinen sylinterikannen yläpuolinen nokka-akseli, 12 venttiiliä, automaattisella rikastimella varustettu muuttuvakurkkuinen kaasutin, sekä kärjetön virranjakaja. Imuilman esilämmityskin toimi nyt automaattisesti, ja sylinterinkansi oli läpihengittävä. Moottori oli paljon edeltäjäänsä kevyempi; sylinterinkansi oli alumiinista valmistettu, kampiakseli ontto, sekä muilla erinäisillä kevennyksillä ja uudistuksilla painoa oli saatu pudotettua reippaasti. 12 venttiiliä muiden muutosten ohella paransivat polttoaine-ilma seoksen virtausta, sekä tämä moottori on tunnettu alhaisista päästöistään sekä erinomaisesta taloudellisuudestaan. Ainakin joillain markkinoilla 1,3-litraista 2E-moottoria on myös saanut polttoaineen suihkutuksella varustettuna, jonka mallimerkintä oli useimmiten 1.3 XLi.Kolmannen sukupolven Starletissa kori ja sisusta oli ajanmukaisesti muotoiltu pyöreämmäksi. Moottoreina käytettiin edelleen hyväksi havaittuja E-moottoreita. Saatavilla oli nyt myös 1,3-litrainen 4E-FE moottori, sekä 1,5-litrainen 1N dieselmoottori.Neljännen sukupolven Starlet oli vielä edeltäjäänsäkin pyöreämpi. Suurin osa Euroopan markkinoilla myytävistä Starleteista oli varustelutasoa ja mallia 1.3 XLi, mutta ko. mallia markkinoitiin eri maissa eri nimillä ja lyhenteillä. Korkeimmista varustelutasoista löytyy turvatyyny kuljettajan puolella, käyntinopeusmittari, sähköikkunat etuovissa, sekä korinväriset puskurit. ABS-jarrut ja kattoikkuna olivat valinnaisia varusteita. Starletin valmistus päättyi tähän sukupolveen Toyota Yariksen korvattua sen.


title: Fray Bentos

text: Fray Bentos on kaupunki läntisessä Uruguayssa lähellä Argentiinan rajaa. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli noin 24 400. Se on Río Negron departementin pääkaupunki.


title: Fray Bentos

text:
Libertador General San Martínin silta ylittää Uruguayjoen Fray Bentosin kohdalla. Lähin kaupunki Argentiinan puolella on Gualeguaychú. Argentiinalaiset ympäristöaktivistit pitivät siltaa suljettuna kolmisen vuotta.
Vuonna 2005 suomalaisen Metsä-Botnian tytäryhtiö Botnia S.A. aloitti sellutehtaan rakentamisen Fray Bentosiin. Naapurimaa Argentiina on vastustanut hanketta väittäen tehtaan aiheuttavan ympäristöhaittoja. Sellutehdas otettiin käyttöön vuonna 2007. Vuonna 2009 se siirtyi UPM:n omistukseen.


title: Lauri Hämäläinen

text: Lauri Hämäläinen (10. elokuuta 1832 Rautalampi – 29. syyskuuta 1888 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, urkuri ja pianonvirittäjä.


title: Lauri Hämäläinen

text: Hämäläisen vanhemmat olivat sumiaislaislähtöinen seppä Johan Gabriel Hämäläinen ja Anna Pynnönen. Perheeseen kuului vanhempien lisäksi kymmenen lasta. Hämäläinen opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa 1860-1864, toimittuaan sitä ennen jonkin aikaa Oulun ruotuväen soittokunnassa. Opinnot päätettyään hän toimi Viipurissa sotilaskapellimestarina, Viaporissa urkurina ja Meissnerin teatteriorkesterin viulistina. Helsingin Vanhan kirkon urkuri hän oli 1871-1888 ja Helsingin Lukkari- ja urkurikoulun urkujen soiton opettajana 1882-1888. Hämäläinen opetti muun muassa Oskar Merikantoa.


title: Lauri Hämäläinen

text: Hämäläinen oli naimisissa vuodesta 1875 Emma Fredrika Kekonin (k. 1931) kanssa. Heidän tyttärensä Armi (1885–1979) avioitui vuonna 1908 säveltäjä, kuoronjohtaja ja kirjailija Heikki Klemetin kanssa. Perheen poika Väinö Hämäläinen (1876–1940) oli taas taidemaalari, graafikko ja kuvittaja ja hänen poikansa jazzmuusikko, kapellimestari ja tuotantopäällikkö Olli Hämäläinen (1924-1984).


title: Lauri Hämäläinen

text: Hämäläisen sävellyksiin kuuluu mm. yksinlauluja kuten "Kuhun taidan verrata". Hänen säveltämiään ovat myös "Turun marssi", "Jyväskylän palokunnanmarssi", "Valtiopäivien marssi" sekä laaja urkutuotanto, josta hän julkaisi kokoelmat "Orgelmusik för kyrkan" vuonna 1874 ja "Helmivyö" vuonna 1878. Hän myös toimitti vuonna 1868 ilmestyneen "Suomalaisia kansanlauluja ja tanssia" -teoksen.


title: Treinta y Tres

text: Treinta y Tres on samannimisen departementin pääkaupunki Itä-Uruguayssa. Kaupungin asukasluku on 25 476 (2011).


title: Treinta y Tres

text: Kaupungin nimi tarkoittaa 'kolmekymmentäkolme' ja se viittaa Juan Antonio Lavallejan johtamiin vapaustaistelijoihin, jotka vapauttivat Uruguayn brasilialaisten vallasta 1800-luvulla.


title: Treinta y Tres

text: Treinta y Tres on keskellä maatalousaluetta sijaitseva kaupan ja teollisuuden keskus jolla on hyvät kulkuyhteydet: Kaupunki sijiatsee Panamericana-valtatien ja Montevideosta Rio Brancoon kulkevan pääradan varrella. Sillä on myös oma lentoasema.


title: Florida (Uruguay)

text: Florida on Floridan departementin pääkaupunki Uruguayssa. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli 33 639.


title: Florida (Uruguay)

text: Kaupunki on perustettu 1809 nimellä "San Fernando de la Florida Blanca". Se sijaitsee pienen Santa Lucía Chico -joen varrella.


title: Florida (Uruguay)

text: Kaupungin lähellä on kallio (Piedra Alta de la Florida), jolta annettiin 25. elokuuta 1825 maan itsenäisyysjulistus. Kaupungissa säilytetään myös 33:n Neitsyttä (Virgen de los Treinta y Tres), joka on Uruguayn kansallinen symboli.


title: Apeksi

text: Apeksi on suunta, johon Aurinko liikkuu suhteessa lähitähtiin. Se sijaitsee Herkuleen tähdistössä lähellä Vegan tähteä. Apeksiliikkeen huomasi ensimmäisenä William Herschel 1783. Friedrich Wilhelm August Argelander määritteli sen sitovasti. Auringon antiapeksi on vastakkaisessa suunnassa lähellä Zeta Canis Minorista.


title: Apeksi

text: Maan apeksi on piste, jota kohti maa liikkuu kulkiessaan oman akselinsa ja Auringon ympäri.


title: San José de Mayo

text: San José de Mayo on San Josén departementin pääkaupunki Uruguayssa. Kaupungissa oli vuonna 2011 noin 36 700 asukasta.


title: San José de Mayo

text: Kaupunki sijaitsee Montevideo–Colonia del Sacramenton rautatien varrella ja teiden 3 ja 11 risteyksessä. Kaupunki on perustettu 1783 ja julistettu kaupungiksi 1856. Kaupungin perustajat olivat Espanjan Leónin Maragateríasta (Leónista Astorgan läheltä) tulleita siirtolaisia, jonka vuoksi kaupungin asukkaita kutsutaan edelleen joskus nimellä "maragatos/-as".


title: Tacuarembó

text: Tacuarembó on Tacuarembón departementin pääkaupunki Uruguayssa. Kaupungin asukasluku vuoden 2004 väestönlaskennassa oli 51 224. Arvio vuodelle 2012 on 54 994.


title: Tacuarembó

text: Kaupunki on perustettu 1832, sen nimi oli aluksi San Fructuoso. Nykyisen nimensä se sai 1912.


title: Eino Salmelainen

text: Eino Johannes Salmelainen (30. maaliskuuta 1893 Ikaalinen – 16. huhtikuuta 1975 Tampere) oli suomalainen professori ja teatterineuvos. Hän toimi Tampereen työväen teatterin johtajana vuosina 1943–1966. Kyseisen teatterin päänäyttämö nimettiin hänen mukaansa, mutta nimi palautettiin "Vanhaksi päänäyttämöksi" syksyllä 2006. Näyttämö nimettiin uudelleen Eino Salmelaisen näyttämöksi syksyllä 2014. Salmelainen myös ohjasi elinaikanaan useita näytelmiä.


title: Eino Salmelainen

text: Eino Salmelainen tuli ylioppilaaksi Tyrvään yhteiskoulusta vuonna 1912 ja toimi aluksi lehtimiehenä muun muassa Ilkassa ja Aamulehdessä sekä avustajana Satakunnan Sanomissa, kunnes siirtyi teatterialalle. Sisällissotaan Salmelainen osallistui valkoisten puolella. Hän toimi Tampereen Teatterin johtajana 1923–1934 ja Helsingin Kansanteatterin johtajana 1934–1940. Erityisen merkittävän uran hän teki Tampereen työväen teatterin johtajana. Teatterineuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1951.


title: Eino Salmelainen

text: Tampereella ja Ikaalisissa on hänen mukaansa nimetty katu. Hänen nimeään kantaa myös Eino Salmelaisen säätiö.


title: Maldonado

text: Maldonado on Maldonadon departementin pääkaupunki Kaakkois-Uruguayssa. Kaupungin asukasluku on 62 590 (2011).


title: Maldonado

text: Se sijaitsee Río de la Platan rannikolla. Kaupungin naapurina on suosittu lomakohde Punta del Este.


title: Maldonado

text: Kaupungin perusti Montevideon kuvernööri José Joaquín de Viana 1755–1757.


title: Liikenteen biopolttoaineet Suomessa

text:
Liikenteen biopolttoaineet muodostavat Suomessa vain pienen osan kaikesta käytettävästä liikenteen polttoaineesta.
Vuoden 2007 alussa liikenteen polttoaineesta noin 0,01 % oli biopolttoainetta. Kuitenkin viime aikojen öljyn hinnan nousu sekä kasvanut ympäristötietoisuus on luonut painetta kasvattaa biopolttoaineiden osuutta merkittävästi. Lisäksi EU-direktiivin 2003/30/EY mukaan myös Suomessa pitäisi vuonna 2010 olla biopolttoaineiden osuus 5,75 %.


title: Liikenteen biopolttoaineet Suomessa

text: Tilastokeskuksen mukaan Suomi käytti liikenteen biopolttoaineita (bioetanoli, biokaasu ja biodiesel) vuonna 2006 10 GWh ja vuonna 2005 0 GWh, kun vuoden 2006 energiankulutus oli 414 526 GWh. Ruotsissa käytettiin vuonna 2007 bioetanolia 2 110 GWh ja biodieseliä 1 160 GWh ja vuonna 2006 biokaasua 230 GWh. Suomessa tuotettiin biokaasua vuonna 424GWh 2006, 485 GWh 2005 ja 308 GWh vuonna 2004. Sitä ei tilastokeskuksen mukaan kuitenkaan käytetty biopolttoaineena. Vanhasen II hallitus on ehdottanut biokaasulle syöttötariffia, jolloin biokaasun käyttö liikennepolttoaineena saattaa hävitä taloudellisesti biokaasun sähköntuotannolle.


title: Liikenteen biopolttoaineet Suomessa

text:
Valtiovarainministeriö myönsi lokakuussa 2007 pääkaupunkiseudun linja- ja jäteautoille vapautuksen kotimaisen Nesteen valmistaman palmuöljydieselin polttoaineverosta 2007-2010. Dieselin valmistevero on 31,9 senttiä/litra. Neste Oil sai 7,2 miljoonan euron verovapautuksen. Lokakuussa 2007 biodieselin veroton hinta oli 63,5 c/l. Rikittömän dieselin valmistevero ja arvonlisävero nostivat verolliseksi hinnaksi 1,16 €. Lokakuussa 2007 tavallisen dieselin myytihinta oli 1,00-1,03 €/litra.
Jo varmistuneet hankkeet kattavat yhteensä noin 375 000 tonnin tuotannon vuosittain ja mikäli kaikki suunnitellut hankkeet toteutuisivat, nousisi vuotuinen tuotanto 915 000 tonniin, mikä kattaisi jo noin 23 prosenttia Suomen vuosittaisesta polttoaineen kulutuksesta.


title: Canelones

text: Canelones on Canelonesin departementin pääkaupunki Uruguayssa. Vuonna 2010 kaupungin arvioitu asukasluku oli 20 559.


title: Canelones

text: Kaupunki perustettiin 1782 Juan Miguel de Lagunan käskystä nimellä "Villa de Nuestra Señora de Guadalupe" ja siitä tuli kaupunki 1916.


title: Canelones

text: Kaupungista tuli Río de la Platan yhdistyneiden provinssien Itäisen provinssin (nyk. Uruguay) pääkaupunki 1813 José Gervasio Artigasin käskystä. Kaupungissa suunniteltiin 1828 vielä maan lippu perustuslakia säätävälle kokoukselle ja parlamentille Joaquín Suárezin aloitteesta.


title: Erika Hess

text: Erika Hess (s. 6. maaliskuuta 1962 Grafenort) on entinen sveitsiläinen alppihiihtäjä.


title: Erika Hess

text: Hess on yksi kaikkien aikojen parhaista alppihiihtäjistä. Hän voitti peräti kuusi maailmanmestaruutta vuosina 1982–1987, joista kolme tuli alppiyhdistetyssä, kaksi pujottelussa ja yksi suurpujottelussa. Lake Placidin olympialaisista hänellä on pronssi pujottelusta.


title: Erika Hess

text: Maailmancupin kokonaiskilpailun Hess on voittanut kaksi kertaa vuosina 1982 ja 1984. Lisäksi hän voitti pujottelucupin peräti viisi kertaa, suurpujottelucupin ja alppiyhdistetyn molemmat kerran. Osakilpailuvoittoja kertyi 31 kappaletta, 21 niistä pujottelussa.


title: Erika Hess

text: Viimeisen kilpailunsa hän laski maaliskuussa 1987, jonka jälkeen lopetti uransa vain 25-vuotiaana.


title: Mikko Korhonen

text: Veli-Mikko Korhonen (14. lokakuuta 1936 – 19. elokuuta 1991) toimi Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina vuosina 1973–1991.


title: Mikko Korhonen

text: Hän oli aktiivinen fennougrististen, erityisesti saamelaiskieliin liittyvien, aiheiden tutkija ja oli mukana suurella panoksella myös aihepiiriä sivuavassa järjestötyössä. Suomen Akatemian tutkijaprofessori hänestä tuli vuonna 1990.


title: Mikko Korhonen

text: Mikko Korhonen oli naimisissa Eeva Riitta Linkolan kanssa vuodesta 1957 ja professori Ulla-Maija Kulosen kanssa.


title: Graani

text: Graani on vanha massan mittayksikkö. Sanan kantasanana on latinan "granum" ’jyvä’, ja se on alun perin vastannut yhden viljanjyvän painoa. Graani oli määritelty Ruotsissa eri tavaroille eri tavoin, ja sen paino on vaihdellut 50 ja 65 milligramman välillä. Jalokivien ja helmien painona se oli karaattia, kullan ja hopean painona karaattia eli 811,999 mg.. Ennen metrijärjestelmän käyttöönottoa apteekkitavaroiden graani oli krupulaa eli drakmaa, eri aikoina välillä 60,0–62,1 mg.. Yksi unssi (29,69 g) vastasi 280 graania. Saksassa tavallisin oli Nürnbergin graani, joka oli naulaa eli 62,1 mg.


title: Graani

text: Anglosaksisissa mittayksiköissä graani () on yhtä kuin naulaa eli 64,79891 milligrammaa. Vaikka käytössä on erilaisia anglosaksisia naulan määritelmä ("avoirdupois" ja "troy"), graanin massa on yksiselitteinen. Avoirdupois-naula vastaa 7 000 graania ja troy-naula 5 760 graania. Avoirdupois-unssi vastaa 437,5 graania ja troy-unssi puolestaan 480 graania.


title: Friedrich Wilhelm von Erdmannsdorff

text: Friedrich Wilhelm von Erdmannsdorff (s. 18. toukokuuta 1736 Dresdenissä – k. 9. maaliskuuta 1800 Dessaussa) oli saksalainen arkkitehti ja arkkitehtuuriteoreetikko.


title: Friedrich Wilhelm von Erdmannsdorff

text: Erdmannsdorffia pidetään Saksan merkittävimpänä varhaisen uusklassisen arkkitehtuurin edustajana. Hänen töihinsä kuuluu Wörlitzin linna, joka rakennettiin Erdmannsdorffin suunnitelmie mukaan Dessau-Wörlitzin puistoon lähelle Dessauta. Se on Euroopan mantereen varhaisimpia uusklassisia rakennuksia. Erdmannsdorffin kuuluisin oppilas oli Friedrich Gilly, joka oli puolestaan Karl Friedrich Schinkelin opettaja.


title: Colonia del Sacramento

text: Colonia del Sacramento on Colonian departementin pääkaupunki Uruguayssa Río de la Platan rannalla vastapäätä Argentiinan Buenos Airesia. Kaupungin asukasluku on 21 714 (2004). Se sijaitsee 177 kilometriä pääkaupunki Montevideosta.


title: Colonia del Sacramento

text: Kaupungin perustivat vuonna 1680 portugalilaiset Manuel de Lobon johdolla. Siitä kiistelivät toiselle puolelle estuaaria asettuneet espanjalaiset. Kaupunki palasi Portugalille Utrechtin rauhassa 1713 ja vaihtoi omistajaa vuoden 1750 Madridin rauhassa, Pariisin rauhassa 1763 ja San Ildefonson rauhassa 1777, jossa se jäi Espanjalle. Myöhemmin se joutui uudelleen Portugalille ja Brasilialle 1816 koko "Banda Orientalin" (Uruguay) yhteydessä.


title: Colonia del Sacramento

text: Näkemisen arvoisia kohteita ovat kaupungin puolustukseen 1745 rakennettu nostosilta Puerta de la Ciudadela, Faron majakka ja Bastion del Carmen. Kaupungin Plaza Mayorin varrella sijaitsevat portugalilainen museo ja kunnallismuseo. Kaupungin härkätaisteluareena valmistui 1910, mutta härkätaistelut kiellettiin 1912.


title: Colonia del Sacramento

text: Kaupungin historiallinen kaupunginosa nimettiin UNESCO:n maailmanperintökohteeksi 1995.


title: Mercedes (Uruguay)

text: Mercedes on Sorianon departementin pääkaupunki Uruguayssa Río Negron varrella. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli noin 42 000.


title: Mercedes (Uruguay)

text: Nykyisin suurin työllistäjä on paperiteollisuus.


title: Mercedes (Uruguay)

text: Kaupungin perusti isä Manuel Antonio de Castro y Careaga vuonna 1788 nimellä "Capilla Nueva de las Mercedes". Siitä tuli departementin pääkaupunki 1857.


title: Mercedes (Uruguay)

text: Kaupungissa annettiin pian Buenos Airesin toukokuun vallankumouksen jälkeen 27. helmikuuta 1811 Asencion julistus (Grito de Asencio), joka aloitti Itäprovinssin vallankumouksen. Kenraali José Gervasio Artigas perusti päämajansa nykyiseen Nuestra Señora Del Huerton kouluun, josta käsin antoi 11. huhtikuuta 1811 Mercedeksen julistuksen.


title: Salto

text: Salto voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Wörlitz

text: Wörlitz on kaupunki Saksassa, Saksi-Anhaltin osavaltiossa ja Anhalt-Zerbstin piirissä. Kaupungissa on 1651 asukasta ja se on pinta-alaltaan 28,05 neliökilometriä. Wörlitz sijaitsee Elben eteläpuolella Dessaun ja Wittenbergin välissä. Wörlitzin pohjoispuolella on alueen suurin juolua Wörlitzjärvi.


title: Wörlitz

text: Wörlitz on mainittu ensimmäisen kerran vuonna 1004 ja kaupunginoikeudet se sai jo 1440. Kaupungissa sijaitsee Wörlitzin puisto, joka on merkittävä osa UNESCOn maailmanperintöluettelossa olevaa Dessau-Wörlitzin puutarhavaltakuntaa.


title: Riesigk

text: Riesigk on kunta Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Saksassa. Kunta sijaitsee lähellä Wittenbergin kaupunkia Anhalt-Zerbstin piirissä. Elben eteläpuolella sijaitsevan Riesigkin asukasluku on 213 (30. kesäkuuta 2006) 6,13 neliökilometrin alueella. Riesigk tunnettiin alkujaan nimellä Riswig.


title: Riesigk

text: Kunnan nähtävyyksiin kuuluvat 1700-luvun lopun uusgoottilainen kirkko ja lähellä sijaitseva Dessau-Wörlitzin puutarha, joka kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon.


title: Autosotamies

text: Autosotamies on Suomen puolustusvoimien koulutushaara ja sotamiestä vastaava sotilasarvo. Autosotamiehet palvelevat nykyisin kuusi tai kaksitoista kuukautta. Kuusi kuukautta palvelevat huoltomiehinä tai b-kuljettajina. Kaksitoista kuukautta palvelevat koulutetaan ajamaan kuorma-auton tai raskaan perävaunun yhdistelmää. Autosotamiehet palvelevat autojoukoissa ja erillisissä autokomppanioissa. Kaksitoista kuukautta suorittaneella kuljettajalla on mahdollisuus saada puolustusvoimilta tutkintotodistus, jolla voi hakea yhdistelmäkorttia siviiliin.


title: Getan kirkko

text:
Getan kirkko on kirkkorakennus Getassa Ahvenanmaalla. Se on pyhitetty todennäköisesti Pyhälle Yrjölle. Kivikirkko rakennettiin 1400-luvun puolivälissä tai loppupuolella. Ensimmäinen maininta kirkon olemassaolosta on vuodelta 1484. Myös 1500-luvun alkua on esitetty rakennusajaksi. Kirkon nykyinen sakaristo on rakennettu alkuperäisen tilalle 1700-luvulla. Runkohuoneen ovi- ja ikkuna-aukkoja suurennettiin tuntuvasti, jopa suhteettomastikin, 1800-luvulla, jolloin myös rakennettiin tiilinen eteinen vanhan puisen asehuoneen tilalle sekä kirkkosalin puinen tynnyriholvi. Getan kirkko toimi kappelina 1900-luvun alkuun asti. Kirkossa on muun muassa vuonna 1685 lahjoitettu alttaritaulu sekä saarnatuoli vuodelta 1842. Muista Ahvenanmaan kivikirkoista poiketen Getan kirkossa ei ole tornia vaan erillinen kellotapuli, joka on peräisin 1600-luvulta. Kirkossa on saksalaisen Riegerin valmistamat 8-äänikertaiset urut vuodelta 1931.
Kirkossa on neliosainen alttaritaulu vuodelta 1685. Osat ovat "Ehtoollinen", "Taivaaseenastuminen", "Paimenten kumarrus ja Kristuksen ruoskiminen" sekä "Getsemane ja Ristiinnaulittu". Kellotapulissa on kolme kelloa, joista nuoremmat ovat vuosilta 1749 ja 1816. Vanhimman kellon ikää ei varmuudella tiedetä, mutta sen arvellaan olevan keskiaikaista alkuperää.


title: Kosteus

text: Kosteus ilmaisee veden tai vesihöyryn määrää toisessa aineessa. Kosteus voidaan ilmaista useilla eri tavoilla absoluuttisena tai suhteellisena kosteutena. Ilmankosteus on merkittävin kosteussuure, mutta myös monilla muilla kosteuksilla, kuten rakennusmateriaalien ja polttoaineiden, on merkitystä.


title: Kosteus

text: Absoluuttinen kosteus ilmoittaa veden tai vesihöyryn määrän tietyssä tilavuudessa tai massayksikössä toista ainetta. Se kuvaa nimensä mukaisesti ilman absoluuttista vesisisältöä. Nimellisesti absoluuttisella kosteudella tarkoitetaan vesihöyryn massan suhdetta tämän vesihöyrymäärän sisältämän ilman tilavuuteen. Käytännössä absoluuttinen kosteus on käsitteenä moninainen ja aina tulisi tarkistaa mitä sillä on tarkoitettu. Tilavuutena tai massana voi olla joko kuivan tai kostean aineen tilavuus tai massa. Yksiköinä voi siis olla esimerkiksi kg/m³, g/m³, kg/kg tai g/kg.


title: Kosteus

text: Absoluuttinen kosteus AH voidaan esittää esimerkiksi seuraavilla tavoilla:


title: Kosteus

text: missä


title: Kosteus

text: Sekoitussuhde on aineen sisältämän veden tai vesihöyryn massan suhde kuivan aineen massaan. Kyllästyssekoitussuhteella tarkoitetaan ilman suurinta sekoitussuhteen arvoa ilman vesihöyryn tiivistymisen alkamista. Yksikkönä käytetään useimmiten joko kg/kg tai g/kg. Joidenkin aineiden, kuten puun tilavuus muuttuu kosteuden funktiona, joten niiden absoluuttinen vesisisältö kannattaa ilmaista esimerkiksi veden massan suhteena kuivan aineen massaan. Sekoitussuhde MRi lasketaan seuraavasti:


title: Kosteus

text: Ominaiskosteus kertoo aineen sisältämän veden tai vesihöyryn massan suhteen aineen kokonaismassaan. Aineen kokonaismassassa on siis myös aineen sisältämän veden massa mukana. Kyllästyskosteudella tarkoitetaan ilman suurinta ominaiskosteuden arvoa ilman vesihöyryn tiivistymisen alkamista. Yksikkönä käytetään joko kg/kg tai g/kg.


title: Kosteus

text: Ominaiskosteus ja sekoitussuhde riippuvat toisistaan seuraavilla tavoilla:


title: Kosteus

text: Suhteellinen kosteus on todellisen vesihöyrynpaineen ja kyllästyshöyrynpaineen välinen suhde tietyssä lämpötilassa ts. ilmassa olevan vesihöyryn määrä suhteessa suurimpaan mahdolliseen. Suhteellinen kosteus ilmoitetaan prosentteina (%)


title: Kosteus

text: Suhteellinen kosteus RH voidaan laskea:


Kosteus


title: Lumparlandin kirkko

text: Lumparlandin kirkko () on kirkkorakennus Lumparlandissa, Ahvenanmaalla. Se on pyhitetty Pyhälle Andreakselle ja rakennettu vuonna 1728. Se korvasi samalla paikalla aiemmin sijainneen kirkon, joka tuhoutui tulipalossa. Kirkko oli väritykseltään punainen vuoteen 1870 saakka, jolloin se maalautettiin keltaiseksi. Keltainen väritys ei kuitenkaan kauan kirkkoa koristanut, sillä vuonna 1896 kirkko maalattiin valkoiseksi. Kirkossa on muun muassa vuodelta 1887 peräisin oleva alttaritaulu, jonka on maalannut Victor Westerholm, sekä vuodelta 1842 peräisin oleva saarnatuoli. Pienet 4-äänikertaiset urut ovat 1870-luvulta ja ne on uudistanut Hans Heinrich vuonna 1970.


title: Kysta

text: Kysta (, kystis, "rakkula") on lääketieteessä nesteen tai puolikiinteän aineen täyttämä epänormaali ontelo tai rakkula kehossa. Kysta voi syntyä esimerkiksi infektion seurauksena, tai se voi olla synnynnäinen eli johtua häiriöstä sikiönkehityksessä. Kystia voi esiintyä muun muassa munuaisissa, maksassa, munasarjoissa, nivelpussissa, poskionteloissa,leukaluussa sekä rinnoissa. Rinnoissa kystia esiintyy etenkin fertiili-ikäisillä naisilla, ja ne häviävät yleensä menopaussi-iässä. Poskionteloissa kysta voi aiheuttaa poskiontelontulehduksen oireita, kuten paineen tunnetta. Maksan tai munuaisen kysta voi olla sattumalöydös ultraäänitutkimuksessa eikä vaadi välttämättä mitään hoitoa. Munuaisissa ne ovat erityisen tavallisia, sillä niitä todetaan joka toisella yli 50-vuotiaalla. Kystan voi mahdollisesti leikata.


title: Kysta

text: Biologiassa kysta tarkoittaa tiettyjen parasiittien nukkuvan vaiheen muotoa, jossa eliöllä on ympärillään suojakuori.


title: Kysta

text: Bronkogeenisellä kystalla tarkoitetaan keuhkojen synnynnäistä epämuodostumaa, jonka voi yleensä leikata.


title: Saltvikin kirkko

text: Saltvikin kirkko on kirkkorakennus Saltvikissä Ahvenanmaalla. Se on pyhitetty Pyhälle Marialle. Sen paikalla sijaitsi ennen muinoin puukirkko, jonka se korvasi. Rakennuksen runkohuone voidaan ajoittaa vuosien 1300-luvun puolivälin jälkeiselle ajalle, ehkä 1370-luvulle. Kirkon torni on puolestaan peräisin 1380-luvulta. 1700-luvun puolessa välissä torniin lisättiin barokkihenkinen yläosa. Kirkossa on muun muassa vuodelta 1832 peräisin oleva saarnatuoli, vuodelta 1862 peräisin oleva R. W. Ekmanin suunnittelema alttaritaulu, sekä vuonna 1659 valmistunut maalaus, joka esittää Pyhää Yrjöä ja lohikäärmettä. Saarnatuoli sijaitsi aiemmin kirkkosalin vasemmalla sivulla, mutta se siirrettiin nykyiselle paikalleen kirkon viimeisessä, vuosina 1956–1957 tehdyssä peruskorjauksessa. Tällöin rakennettiin myös urkuparvi.


title: Saltvikin kirkko

text: Kirkon 19-äänikertaiset urut on rakentanut Veikko Virtanen vuonna 1973.


title: Miley Cyrus

text: Miley Ray Cyrus (ristimänimeltään Destiny Hope Cyrus, s. 23. marraskuuta 1992 Nashville, Tennessee) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja-lauluntekijä. Cyrus nousi kuuluisuuteen televisiosarjan "Hannah Montana" myötä, jossa hän näytteli pääroolia, Miley Stewartia, joka loi uraa poplaulajana salanimellä Hannah Montana. Cyrus on myös näytellyt elokuvissa, kuten "" ja "The Last Song".


title: Miley Cyrus

text: Cyrus on julkaissut viisi studioalbumia, joista kolme on yltänyt Billboard 200 -listan ykkössijalle.


title: Miley Cyrus

text: Miley Cyrus syntyi Nashvillessa, Tennesseessä. Hänen vanhempansa ovat Leticia ”Tish” Cyrus (o.s. Finley) ja countrylaulaja Billy Ray Cyrus. Cyrusilla on viisi sisarusta: Brandi (1987), Trace (1989), Braison (1994) ja Noah Cyrus (2000). Brandi ja Trace ovat Letician lapsia tämän aikaisemmasta suhteesta, jotka Billy Ray Cyrus adoptoi avioiduttuaan. Vanhempi velipuoli Trace on Metro Station -yhtyeen solisti. Pikkusisko Noah Cyrus on myös näyttelijä. Mileylla on myös velipuoli Christopher Cody, joka on hänen isänsä ja toisen naisen suhteesta syntynyt poika ja kahdeksan kuukautta Mileya vanhempi. Laulaja Dolly Parton on Cyrusin kummitäti. Cyrusin syntymänimi Destiny Hope () annettiin, koska Billy Ray Cyrus oli ennen lapsen syntymää toivonut, että heidän vauvansa toisi toivoa maailmaan. Lempinimensä Miley sai siitä, että hän hymyili pienenä paljon, ja hänen isänsä kutsui häntä nimellä Smiley (tarkoittaa jatkuvaa hymyilyä). Myöhemmin lempinimi vääntyi Mileyksi.


title: Miley Cyrus

text: Cyrus kävi Heritage Middle Schoolia ja oli koulunsa cheerleader. Cyrus keskeytti opintonsa Options For Youthissa vuonna 2010. Hänellä oli yksityisopettaja televisiosarjan "Hannah Montana" kuvausten aikaan. Lapsuutensa Cyrus vietti perheensä maatilalla.


title: Miley Cyrus

text: Cyrus kiinnostui näyttelemisestä yhdeksänvuotiaana asuessaan Torontossa, Kanadassa. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui vierailevana näyttelijänä Billy Ray Cyrusin TV-sarjassa "Doc", jossa hän näytteli tyttöä nimeltä Kylie. Vuonna 2003 Cyrus esiintyi Tim Burtonin elokuvassa "Big Fish", jossa hän käytti nimeä Destiny Cyrus.


title: Miley Cyrus

text: Ollessaan 12-vuotias Cyrus koe-esiintyi Disney Channelin uuteen televisiosarjaan, jonka ideana oli kertoa Chloe Stewartista, ”salaisesta pop-tähdestä”. Kanavan tuottajat totesivat Cyrusin olevan rooliin liian nuori, mutta viikkoja myöhemmin hän sai puhelinsoiton että hänet oli palkattu osaan. Alun perin Cyrus pyrki sivuhahmon, päähenkilön parhaan ystävän Lilly Truscottin, rooliin. Päärooliin harkittiin tuolloin Alyson Stoneria, Taylor Momsenia ja Joanna Levesquea, mutta se meni lopulta Cyrusille. Hahmon nimi muutettiin jo ennen kuvausten aloittamista Chloesta Miley Stewartiksi. Lilly Truscottin roolin sai Emily Osment. Disney Channelin mukaan Cyrus valittiin rooliin, koska hän on "energinen ja eläväinen näyttelijä, joka rakastaa jokaista elämänsä minuuttia”. Myöhemmin Cyrusin piti koe-esiintyä isänsä Billy Ray Cyrusin kanssa. Billy Ray Cyrus valittiin kolmen koe-esiintyjän joukosta näyttelemään Mileyn isää.


title: Miley Cyrus

text: Cyrus nousi julkisuuteen, kun "Hannah Montana" -televisiosarjan esittäminen aloitettiin Yhdysvalloissa maaliskuussa 2006. Saman vuoden lokakuussa julkaistiin sarjan ensimmäinen ääniraita. Sarjassa Cyrus näytteli kaksoiselämää elävää teini-ikäistä tyttöä: päivisin hän on tavallinen koulua käyvä tyttö Miley Stewart ja iltaisin huippusuosittu teinipoptähti Hannah Montana.


title: Miley Cyrus

text: Cyrusin ensimmäinen levytys tapahtui "DisneyMania 4" -levyllä, joka julkaistiin 4. huhtikuuta 2006. 24. lokakuuta 2006 Walt Disney Records julkaisi ensimmäisen Hannah Montana -ääniraidan. Soundtrack sijoittui ensimmäiselle sijalle Billboard 200 -listalla. Albumi julkaistiin myöhemmin kahdesti, ensin juhlajulkaisuna ja sitten erikoisjulkaisuna. Juhlajulkaisu sisälsi Cyrusin cover-version kappaleesta ”Rockin’ Around the Christmas Tree” ja erikoisjulkaisu sisälsi uuden kappaleen ”Nobody’s Perfect”. Cyrus teki cover-version ”Part of Your World” "DisneyMania 5" -levylle.


title: Miley Cyrus

text: "Hannah Montanan" toinen tuotantokausi käynnistyi 23. huhtikuuta 2007. Cyrusin tuplalevy "" julkaistiin 26. kesäkuuta 2007. Ensimmäinen levy oli Hannah Montanan ääniraita, kun taas toinen levy oli Cyrusin esikoisalbumi omana itsenään. Se nousi Billboard-listan kärkeen. Albumi sai kolminkertaista platinaa RIAA:lta myytyään yli kolme miljoonaa kopiota Yhdysvalloissa. Huhtikuussa 2008 Cyrus juonsi vuoden 2008 CMT Music Awards -palkintogaalan yhdessä isänsä kanssa. Samana vuonna 2008 Cyrus juonsi myös vuoden 2008 Teen Choice -palkintogaalan.


title: Miley Cyrus

text: Vuosina 2007–2008 Cyrus konsertoi Best of Both Worlds Tour -kiertueellaan. Kiertueella Cyrus esiintyi sekä omana itsenään että Hannah Montanan roolissa: hän esitti kiertueella yhteensä 19 kappaletta, joista 11 hän esitti Hannah Montanan roolissa ja kahdeksan omana itsenään. Cyrus teki lahjoituksen syöpäsäätiölle lahjoittaen yhden dollarin jokaisesta myydystä konserttilipusta ja sai kokoon kaksi miljoonaa dollaria lahjoitettavaksi. Kyseinen kiertue nauhoitettiin ja julkaistiin elokuvateattereissa 3D-näytöksillä. Konsertti nauhoitettiin huhtikuussa 2008 livealbumiksi, jonka nimi on "". Konsertti kuvattiin myös elokuvaksi, joka on nimeltään "". Kiertue esitettiin televisiossa Disney Channel-kanavalla heinäkuussa 2008.


title: Miley Cyrus

text: Heinäkuussa 2008 julkaistiin albumi "Breakout", Cyruksen debyyttialbumi omana itsenään. Cyrusin mukaan albumi käsittelee ”asioita, joita elämässäni on tapahtunut kuluneen vuoden aikana”. Albumi sijoittui ensimmäiseksi Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla. Cyrus toimi ääninäyttelijänä vuoden 2008 elokuvassa "Bolt" Penny-nimiselle päähenkilölle. "Hannah Montanan" kolmas tuotantokausi alkoi 2. marraskuuta 2008.


title: Miley Cyrus

text: Vuonna 2009 Cyrus tähditti elokuvaa "". Se sai ensi-iltansa Suomessa 1. toukokuuta 2009. Cyrus äänitti myös elokuvan soundtrackille kappaleita. Kyseiseltä soundtrackilta julkaistiin single "The Climb", josta tuli Top 40 –hitti kahdessatoista maassa. Cyrusilla oli ajatuksena lopettaa "Hannah Montana" -sarja kolmannen tuotantokauden jälkeen, mutta lopulta myös neljäs kausi kuvattiin. Maaliskuussa 2009 julkaistiin "Miles to Go" –kirja, joka on Cyrusin oma elämäkerta. Kirjassa Cyrus kertoo esimerkiksi kaloistaan, kuudennen luokan kiusaamisistaan ja miten hän sai roolin Hannah Montanassa.


title: Miley Cyrus

text: Syyskuussa 2009 Cyrus oli mukana hyväntekeväisyyssinglellä “Just Stand Up!” sekä "City Of Hope" -hyväntekeväisyyskonsertissa, jonka ajatuksena oli syövän vastainen taistelu. Cyrus oli myös osa Disneyn "Friends For Change" –nimistä ympäristön puolesta puhuvaa ryhmää ja olikin muiden Disney-tähtien mukana kappaleessa "Send It On". Pian tämän jälkeen julkaistiin "Hannah Montanan" kolmannen tuotantokauden soundtrack.


title: Miley Cyrus

text: Cyrus avasi oman vaateketjunsa vuonna 2009 yhteistyössä Max Azrian ja Walmartin kanssa. Vaateketjua mainostettiin elokuussa 2009 julkaistulla, Cyrusin ensimmäisellä EP-levyllä "The Time of Our Lives". Sen ensimmäinen single "Party in the U.S.A." ylsi kolmen parhaan joukkoon Hot Digital Songs, Pop 100 ja Billboard Hot 100 -listoilla. Mainostaakseen albumia Cyrus julkisti aloittavansa oman 2009 North American Tour -kiertueensa, jonka nimi muutettiin melkein heti Wonder World Tour-kiertueeksi. Kiertue alkoi syyskuussa 2009 ja pysähtyi 45 eri paikassa ympäri Pohjois-Amerikkaa. Samoin kuin Best of Both Worlds Tourin aikana Cyrus lahjoitti yhden dollarin jokaisesta myydystä lipusta hyväntekeväisyyteen. Joulukuussa 2009 Cyrus esiintyi kuningatar Elisabet toiselle ja monille muille Britannian kuninkaallisen perheen jäsenille Blackpoolissa, Luoteis-Englannissa.


title: Miley Cyrus

text: Cyrus sai tuntumaa vakavammista rooleista sekä aikuismaisemman imagon "The Last Song"-elokuvan pääroolin myötä. Elokuva perustuu Nicholas Sparksin luomaan novelliin, ja se sai ensi-iltansa Suomessa 30. huhtikuuta 2010. Laajasta kritiikistä huolimatta elokuva oli yleisömenestys. Elokuvan johtavaksi kappaleeksi valittiin "When I Look At You", josta tuli myöhemmin Cyrusin seuraava single. Alun perin kappaleen oli tarkoitus olla ainoastaan osa Cyrusin EP-levyä "The Time of Our Lives", mutta sanoitus sopi elokuvan juoneen niin hyvin, että se päätettiin ottaa mukaan elokuvan ääniraidaksi. "Hannah Montanan" neljännen ja viimeisen tuotantokauden kuvaus alkoi tammikuussa 2010 ja sitä alettiin esittää Disney Channelilla heinäkuussa 2010.


title: Miley Cyrus

text: Muiden projektiensa ohessa Cyrus aloitti kolmannen studioalbuminsa, "Can’t Be Tamedin" työstämisen ja se julkaistiin kesäkuussa 2010. Albumin samanniminen single "Can’t Be Tamed" julkaistiin muutama kuukausi ennen levyn julkaisua. Lokakuussa 2010 julkaistiin albumin toinen ja viimeinen single "Who Owns My Heart", mutta se julkaistiin singlenä vain Euroopassa.


title: Miley Cyrus

text: Cyrus esiintyi jälleen kahdella hyvän asian puolesta puhuvalla singlellä: "We Are the World: 25 for Haiti" ja "Everybody Hurts", jotka tehtiin vuonna 2010 Haitin saarella tapahtuneen maanjäristyksen seurauksena. 29. huhtikuuta 2011 Cyrus aloitti Gypsy Heart Tour -kiertueensa, jonka tarkoituksena oli mainostaa albumia "Can’t Be Tamed". Haastattelussa Cyrus sanoi kiertueesta: "Juuri nyt en ole varma siitä, onko Amerikka sellainen paikka, jossa ihmiset haluavat minun esiintyvän. Nyt haluan mennä paikkoihin, josta saan eniten rakkautta ja Australia ja Etelä-Amerikka ovat sitä minulle antaneet. En halua mennä mihinkään, missä en tunne oloani täysin mukavaksi." Sekä kiertueella että kaikkina niinä kertoina, jolloin hän esiintyi ja lauloi uusinta materiaaliaan, Cyrusin lavavaatetus oli muuttunut radikaalisti entisestä. Tämä herätti paljon kritiikkiä mediassa.


title: Miley Cyrus

text: "Can't Be Tamedin" julkaisun jälkeen Cyrus kertoi pitävänsä taukoa musiikin teosta ja keskittyvänsä sen sijaan näyttelemiseen. Hän kommentoi: ”En ole ottanut näytelmätunteja tai mitään, mutta se ei tarkoita etteikö minun pitäisi, koska olen varma, että minun pitää [...] luulen palkkaavani valmentajan näyttelemiseen.” Maaliskuussa 2011 Cyrus juonsi Saturday Night Live -ohjelman, jossa hän esiintyi myös muutamana sketsihahmona. Myöhemmin esiintyi televisio-ohjelmassa ’’Punk’d’’, jossa esiintyivät hänen lisäkseen Kelly Osbourne ja Demi Moore. Vuonna 2012 Cyrus tähditti elokuvaa "LOL", joka on uudelleenfilmatisointi vuonna 2008 ilmestyneestä ranskalaisesta teinikomediasta "LOL (Laughing Out Loud)". Cyrusin mukaan elokuva kertoo ”tyttärestä, joka on tekemisissä kaikkien väärien tyyppien kanssa, käyttää huumeita ja tyrii koulunsa, mutta äiti pitää häntä jalustalla aivan täydellisenä. Minä vain rakastuin tarinaan.” Tämän jälkeen Cyrus näytteli toimintakomediassa "So Undercover". Hän opetteli katutappelua rooliaan varten.


title: Miley Cyrus

text: Tammikuussa 2012 julkaistiin albumi nimeltään "". Se julkaistiin Bob Dylanin muistoksi, ja se sisältää muiden artistien tekemiä cover-versioita Dylanin kappaleista. Cyrus esittää albumilla kappaleen "You’re Gonna Make Me Lonesome When You Go", johon kuvattiin myös musiikkivideo. Cyrusin versio kappaleesta sai positiivisia palautteita kriitikoilta. Vuoden 2012 alussa Cyrus teki useita omia sovituksia kuuluisista kappaleista. Hän julkaisi kyseiset sovitukset YouTubessa kevään ja kesän 2012 aikana. Samana vuonna Cyrus vieraili komediasarjassa "Miehen puolikkaat", jossa hän näytteli Missiä, Jake Harperin tyttöystävää. Helmikuussa Cyrus päätti jäädä pois animaatiokomediasta Hotel Transylvania, jossa hänen oli tarkoitus ääninäytellä Mavis-nimistä hahmoa. Roolin korvasi Disney-tähti Selena Gomez. Cyrus ilmoitti pois jäämisensä syyksi sen, että haluaa keskittyä musiikkiinsa. 31. huhtikuuta 2012 Cyrus kihlautui kolmen vuoden on-off -seurustelun jälkeen näyttelijä Liam Hemsworthin kanssa. Samana vuonna Cyrus herätti mediassa huomion radikaalisti muuttuneella hiustyylillään. Hän leikkasi pitkät ruskeat hiuksensa lyhyiksi, sivuilta siiliksi ja värjäsi ne vaaleaksi. Hiuksensa leikattuaan Cyrus sanoi, ettei hän ole "koskaan koko elämänsä aikana tuntenut itseään enemmän omaksi itsekseen."