title: MEMS-Pico

text: Sen toteutti Zhejiangin yliopisto ja Kiinan tiedeakatemian alainen "Shanghai Institute of Microsystem and Information Technology". Satelliitissa kokeiltiin MEMS-teknologioita, pieniä kiihtyvyysantureita, gyroskooppeja ja infrapuna-sensoreita.


title: MEMS-Pico

text: MEMS-Pico ei omaa asennonsäätöjärjestelmää eikä propulsiojärjestelmää. Täten siinä ei ole liikkuvia osia (gyroskoopit perustunevat lasertekniikkaan). Se on muodoltaan 26-tahkoinen pallomainen kappale. Pinnasta osa on aurinkokennojen peittämä (ala: 270 neliösenttimetriä), joka mahdollistaa satelliitin pitemmän toiminnan kuin akku- tai paristokäyttöisenä. Sähkötehon tuotto on 2 wattia.


title: MEMS-Pico

text: Satelliitin hyötykuormana on MEMS IR-sensori ja CMOS-kamera. Tärkeä osa satelliittia on sen S-kaistan tietoliikennejärjestelmä (komentojen vastaanotto 2100 MHz ja sanomien (4096 bps) lähetys maahan 2300 MHz taajuudella).


title: Diadeemikeijuahven

text:
Diadeemikeijuahven ("Pseudochromis diadema") on keijuahveniin kuuluva kala. Värikästä, aggressiivista diadeemikeijuahventa pidetään meriakvaariokalana.
Diadeemikeijuahven kasvaa noin 6–8 cm pitkäksi. Vartalon yleisväri on keltainen, selkää pitkin kulkee heleän pinkki juova.


title: Diadeemikeijuahven

text: Diadeemikeijuahven elää luonnossa Tyynellämerellä: Indonesian, Thaimaan, Malesian ja Filippiinien ympäristön koralliriutoilla.


title: Diadeemikeijuahven

text:
Diadeemikeijuahven on aggressiivinen laji ja puolustautuu itseään isompia kaloja vastaan. Se sopii muuten riutta-akvaarioon, mutta syö sieltä katkaravut.
Diadeemikeijuahvenet syövät pieniä äyriäisiä.


title: Veteraanikuorma-autojen Seura

text: Veteraanikuorma-autoseura (aiemmin: Veteraanikuorma-autojen Seura ry) on valtakunnallinen, vanhojen tavara-autojen ja muiden hyötyajoneuvojen entistämistä, sekä näihin liittyvän perinteen ja historiatiedon tallentamista edistävä harrastajajärjestö. Seura on yksi Suomen ajoneuvohistoriallinen keskusliitto – SAHK RY:n 26:sta itsenäisestä jäsenjärjestöstä.


title: Veteraanikuorma-autojen Seura

text: SA-HK ry:n ja viranomaisten yhteistyönä ovat syntyneet useat tämän päivän harrastustoimintaa tukevat päätökset; museoajoneuvopäätös, MR-rekisteritunnukset, museoajoneuvojen katsastusjärjestelmä, ajoneuvoveron alentaminen, sekä dieselveron ja käyttömaksun poistaminen museoajoneuvoilta.


title: Veteraanikuorma-autojen Seura

text: Tavoitteidensa toteuttamiseksi seura mm. järjestää jäsenistölleen vuosittain kokoontumisia ja matka-ajoja eri puolille Suomea sekä ajoneuvojen entisöintiä käsitteleviä neuvontatilaisuuksia.


title: Veteraanikuorma-autojen Seura

text: Seura tuottaa kuorma-autoperinnettä, ajoneuvojen entistämistä ja kuljetuskulttuuria käsitteleviä kirjallisia julkaisuja ja AV-tallenteita, sekä kerää ja taltioi alaan liittyvää materiaalia. Jäsenlehti "VetKu" tuotetaan pääosin jäsenistön aineistosta, ja se toimii jäsenistön keskinäisenä yhdyssiteenä ja informaatiokanavana. Julkaisua tuotetaan neljä numeroa vuodessa. Seuralla on omat, kuorma-autojen historiaan perehtyneet ja näiden entisöintiin erikoistuneet museoajoneuvotarkastajat.


title: Veteraanikuorma-autojen Seura

text: Republic 20 on Veteraanikuorma-autojen seura ry:n omistama kuorma-auto, joka on valmistettu v. 1920. Auto on entistettynä alkuperäistä vastaavaan kuntoon ja rekisteröity museoajoneuvoksi.


title: Pääkaupunkialue (Tanska)

text: Pääkaupunkialue () on yksi Tanskan viidestä hallinnollisesta alueesta (). Alueen pinta-ala on 2 546,3 km² ja vuoden 2012 alussa siellä oli 1 714 589 asukasta. Väentiheys alueella oli 673,4 asukasta neliökilometriä kohti. Alueellinen pääkaupunki on Hillerød, mutta suurin taajama on koko Tanskan pääkaupunki Kööpenhamina.


title: Pääkaupunkialue (Tanska)

text: Pääkaupunkialue muodostettiin 1. tammikuuta 2007 osana Tanskan kuntauudistusta. Alueeseen kuuluu kaksi entistä amtia (Kööpenhaminan amt ja Frederiksborgin amt) sekä Kööpenhaminan, Frederiksbergin ja Bornholmin kunnat.


title: Sjællandin alue

text: Sjællandin alue (suomeksi myös "Sjellannin alue", ) on yksi Tanskan viidestä alueesta (). Alueen pinta-ala on 7 217,8 neliökilometriä ja vuoden 2012 alussa siellä oli 817 907 asukasta. Väentiheys alueella oli 113,3 asukasta neliökilometriä kohti. Alueen pääkaupunki on Sorø, mutta suurin taajama on Roskilde.


title: Sjællandin alue

text: Sjællandin alue muodostettiin 1. tammikuuta 2007 osana Tanskan kuntauudistusta. Alueeseen kuuluu kolme entistä amtia: Roskilden amt, Storstrømin amt ja Länsi-Sjællandin amt.


title: Heikki Koskenniemi

text: Heikki Kustaa Johannes Koskenniemi (27. syyskuuta 1919 Helsinki – 26. syyskuuta 2013 Turku) oli suomalainen antiikintutkija (filologi). Papyrologiseen aineistoon erikoistunut Koskenniemi oli Turun yliopiston klassillisen filologian professorina vuosina 1964–1986. Hän oli raamatunkäännöskomitean jäsen.


title: Keski-Jyllannin alue

text: Keski-Jyllannin alue () on yksi Tanskan viidestä alueesta (). Alueen pinta-ala on 13 000,2 km² ja vuoden 2012 alussa siellä oli 1 266 682 asukasta. Väentiheys alueella oli 97,4 asukasta neliökilometriä kohti. Alueen pääkaupunki on Viborg, mutta alueen suurin taajama on Aarhus.


title: Keski-Jyllannin alue

text: Keski-Jyllannin alue muodostettiin 1. tammikuuta 2007 osana Tanskan kuntauudistusta. Alue kuuluu entinen Ringkøbingin amt, suurin osa Aarhusin amtista, suurin osa Viborgin amtista ja pohjoisosa Vejlen amtista.


title: Zhejiangin yliopisto

text: Zhejiangin yliopisto () on yksi Kiinan vanhimmista ja arvostetuimmista yliopistoista. Yliopisto perustettiin vuonna 1897 ja se sijaitsee Hangzhoussa Zhejiangin maakunnassa 120 km lounaaseen Shanghaista.


title: Zhejiangin yliopisto

text: Zhejiangin yliopiston edeltäjä Qiushin akatemia perustettiin vuonna 1897 ja se oli yksi ensimmäisistä nykyaikaisista korkeamman asteen oppilaitoksista Kiinassa. Sittemmin sen nimeä muutettiin monta kertaa ja se sai nykyisen nimensä 1. huhtikuuta 1928. Kiinan–Japanin sodan syttymisen seurauksena yliopisto siirrettiin Guizhouhun ja se palasi Hangzhoun kaupunkiin vuonna 1946. Vuonna 1952 Kiinan oppilaitosjärjestelmää uudistettiin ja Zhejiangin yliopistosta erotettiin joitakin laitoksia, joista tuli itsenäiset Hangzhoun yliopisto, Zhejiangin maatalousyliopisto ja Zhejiangin lääketieteellinen yliopisto. Ne yhdistettiin takaisin Zhejiangin yliopistoon 15. syyskuuta 1998.


title: Zhejiangin yliopisto

text: École National Supérieure des Mines de Paris arvioi Zhejiangin yliopiston vuonna 2009 maailman 89. parhaaksi yliopistoksi ja QS World University Rankings arvioi sen vastaavaksi sijaksi vuonna 2014 144. Kiinan hallintoakatemia arvioi sen puolestaan maan kolmanneksi parhaaksi yliopistoksi Tsinghuan- ja Pekingin yliopistojen jälkeen.


title: Zhejiangin yliopisto

text: Vuonna 2014 yliopistossa oli yhteensä 46 666 opiskelijaa. Henkilökuntaa yliopistolla on yhteensä 8 291 ja heistä professoreja on 1 418.


title: Zhejiangin yliopisto

text: Zhejiangin yliopistossa on viisi kampusta: Zijingang, Yuquan, Xixi, Huajiachi ja Zhijiang.


title: Eero Häkkinen

text: Eero Johannes Häkkinen (4. marraskuuta 1911 Suonenjoki – 19. elokuuta 1976 Nilsiä) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi SDP:n kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä 1966–1969. Häkkinen oli myös Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen ja puheenjohtaja.


title: Eero Häkkinen

text: Häkkinen valmistui ylioppilaaksi 1935 ja kansakoulunopettajaksi 1937 Jyväskylän kasvatusopillisesta korkeakoulusta. Hän suoritti sokeainopettajantutkinnon 1938 ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1945.


title: Eero Häkkinen

text: Vuosina 1930–1932 Häkkinen työskenteli käsityöläisenä ja 1932–1935 varastomiehenä Helsingissä. Hän oli vaikeasti näkövammainen ja toimi Helsingin sokeainkoulun opettajana 1938–1947 ja Kuopion sokeainkoulun johtajana 1947–1972. Häkkinen oli Sokeain Keskusliiton puheenjohtaja vuosina 1961–1976. Vuonna 1968 hän sai sosiaalineuvoksen arvonimen.


title: Pohjois-Jyllannin alue

text: Pohjois-Jyllannin alue () on yksi Tanskan viidestä alueesta (). Alueen pinta-ala on 7 874,0 km² ja vuoden 2012 alussa siellä oli 579 996 asukasta. Väentiheys alueella oli 73,7 asukasta neliökilometriä kohti. Alueen pääkaupunki ja suurin taajama on Aalborg.


title: Pohjois-Jyllannin alue

text: Pohjois-Jyllannin alue muodostettiin 1. tammikuuta 2007 osana Tanskan kuntauudistusta. Alueeseen kuuluvat entiset Nordjyllandin amt, osa Viborgin amtista ja pieni osa Aarhusin amtista.


title: Etelä-Tanskan alue

text: Etelä-Tanskan alue () on yksi Tanskan viidestä alueesta (). Alueen pinta-ala on 12 256,5 km² ja vuoden 2012 alussa siellä oli 1 201 342 asukasta. Väentiheys alueella oli 98,0 asukasta neliökilometriä kohti. Alueen pääkaupunki on Vejle, mutta suurin taajama on Odense.


title: Etelä-Tanskan alue

text: Etelä-Tanskan alue luotiin 1. tammikuuta 2007 osana Tanskan kuntauudistusta. Alue muodostettiin yhdistämällä Fynin amt, Riben amt ja Etelä-Jyllannin amt sekä osa Vejlen amtista.


Päijät-Hämeen avoimet langattomat verkot muodostuvat (2007) kolmesta kunnallisesta verkosta: Hartolan kirjastoverkosta, Hollolan WLAN:sta sekä Mastonetistä. Mastonet on Suomen toiseksi laajin avoin langaton verkko panOulun jälkeen.


title: Päijät-Hämeen avoimet langattomat verkot

text: Hollolan WLAN on Hollolan kunnan avoin langaton verkko, jota ylläpitää Hollolan kunta omassa kunnallisessa tietoverkossaan. Langattomuuden osalta teknistä tietoa on hyödynnetty Mastonetin kanssa. Verkko toimii sekä Hollolan pääkirjastossa Salpakankaalla kuntakeskuksessa että Kalliolan sivukirjastossa Vesikansassa.


text: Verkko perustettiin 2006 vuoden 2005 lopussa tehdyn toteutettua laajempaa avointa langatonta verkkoa koskevan kunnallisaloitteen tarjoamasta ideasta.


text: Kirjasto on Hartolan kunnan kirjastoonsa perustama avoin langaton verkko. Se toimii myös kirjastorakennuksen ulkopuolella, erityisesti pohjoispuolella.


text: Mastonet on Lahden kaupungin omistaman Suomen 4G:n alkujaan perustama kaupallinen verkko, joka kunnallistettiin ja liitettiin Lahden kaupungin tukiasemin varustettavaan kouluverkkoon. Siihen lisättiin myöhemmin kaupungin virkistystoiminnalle oleellinen Lahden satama sekä kulttuuri- ja urheilutapahtumille oleelliset Lahden stadion ja Sibeliustalo.


text: Päijät-Hämeessä on lisäksi kaupallisia avoimia langattomia verkkoja, joita on ravintoloissa. Niissä ei edellytetä rekisteröitymistä tai yhteydestä maksamista, mutta ne ovat toisaalta periaatteessa tarkoitetut asiakkaille. Yksi tällainen verkko on Lahdessa Kuvapalatsissa Vapaudenkadun varrella. Sen SSID on kuvapalatsi. Toinen samoissa tiloissa toimiva avoin langaton lähiverkko on ruotsalaisen Way Cup:n.


title: Kirkon viestintäpalkinto

text: Kirkon viestintäpalkinto on kirkkohallituksen joka toinen vuosi myöntämä palkinto, joka annetaan tunnustuksena kristillisen sanoman, kristillisen tiedon tai kristinuskon mukaisten elämänarvojen ansiokkaasta välittämisestä viestinnän keinoin. Sen myöntäminen perustuu kahden edeltävän vuoden ansioihin. Palkinnon suuruus oli 7 500 euroa vuonna 2018.


title: Kirkon viestintäpalkinto

text: Sen edeltäjä vuoteen 2010 saakka oli Kirkon tiedonvälityspalkinto, joka jaettiin vuosittain tammikuussa Kirkon tiedotuskeskuksen perustamisen vuosipäivänä eli niin kutsuttuna KT:n päivänä.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Suojeluskuntaselkkaus (tunnetaan myös nimellä Suojeluskuntakriisi) oli kesäkuussa 1921 tapahtunut Suomen sisäpoliittinen kriisi, joka oli pahimmasta tapauksessa johtaa suojeluskuntien toteuttamaan vallankaappaukseen. Tapahtuma sijoittuu kuumentuneeseen sisäpoliittiseen ilmapiiriin, joka oli syntynyt oikeiston, keskustan ja vasemmiston välisistä jännitteistä. Kriisi sai alkunsa Hufvudstadsbladetissa julkaistusta kenraalimajuri Paul von Gerichin kirjoittamasta artikkelista. Kriisi oli yksi osa sisäpolitiikan kiristymistä, joka johti lopulta sisäasianministeri Heikki Ritavuoren murhaan, johon myös von Gerich oli todennäköisesti sekaantunut omalla tavallaan.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Heimosodat eivät olleet menestyneet odotetusti ja niissä Suomeen liittyneet Itä-Karjalan Repolan ja Porajärven kunnatkin oli menetetty Tarton rauhassa Neuvosto-Venäjälle. Tämä ärsytti erityisesti heimoaktivisteja ja oikeistoa, jonka erityisesti ruotsinkielinen osa piti yleensä koko sopimuksen solmimista bolševikkien kanssa häpeällisenä. Oikeistoa ärsytti myös se, että monarkistit olivat hallitusmuototaistelussa hävinneet ja Suomesta oli tullut tasavalta Heikki Ritavuoren tekemän hallitusmuotoehdotuksen perusteella. Tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi oli vielä kaiken lisäksi valittu entinen jääkäriliikkeen vastustaja, myöntyväisyyspoliitikko Kansallisen Edistyspuolueen K. J. Ståhlberg valkoisen armeijan ylipäällikön, kenraali Gustaf Mannerheimin sijaan. Lisäksi Mannerheimin kaavailema sotaretki Pietariin, joka oli tuolloin vielä heiveröisesti bolševikkien hallussa, ei toteutunut hyväksytyn Ritavuoren laatiman uuden hallitusmuotoesityksen takia. Näin ollen valkoinen kenraali sysättiin pois päivänpolitiikasta. Oikeistoa ärsytti huomattavasti myös se, että punavankeja oli alettu armahtaa. Edistyspuolueen ja Maalaisliiton SDP:n kanssa toteuttama ns. kansallisen eheytymisen politiikka, jonka perusteella armahdukset toteutettiin, nähtiin oikeiston piirissä vanhojen kapinoitsijoiden ja maanpetturien kanssa veljeilynä. Lisäksi Edistyspuolueen ja Maalaisliiton johtamat hallitukset eivät katsoneet suosiolla oikeiston kannattamaa suojeluskuntien itsenäisyyttä. Keskustapuolueet halusivat sulauttaa suojeluskunnat valtion alaisuuteen osaksi puolustuslaitosta. Nämä kaikki tapahtumat ärsyttivät syvästi oikeistoa, joka katsoi Valkoisen Suomen perinnön tulleen hävitetyksi.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Suojeluskuntaselkkaus alkoi, kun torstaina 9. kesäkuuta 1921 Hufvudstadsbladetissa julkaistiin nimimerkin v.G:n kirjoittama artikkeli nimeltään ""Skall Finland ingå i ett baltiskt förvarsförbund?"" (). Tuolloin Hufvudstadsbladetin poliittinen kanta oli ehdottomasti oikeistolainen ja se myötäili myös monissa asioissa äärioikeistoa. Kirjoituksessa Helsingin suojeluskuntapiirin päällikkö, kenraalimajuri Paul von Gerich arvosteli hallituksen harjoittamaa reunavaltiopolitiikkaa ja varoitti sitomasta Suomea Baltian ja Puolan maiden kohtaloihin. Reunavaltiopolitiikassa Suomi haki poliittista- ja sotilaallista yhteistyötä Itämeren alueen maiden kanssa. Kirjoituksellaan Gerich onnistui tölväisemään ja loukkaamaan Baltian ja Puolan lisäksi Saksaa, Ranskaa ja Italiaa. Näin ollen kyseisten maiden Helsingissä oleskelleet diplomaatit loukkaantuivat ja vaativat hyvitystä. He olivat saaneet selville nimimerkin "v.G." takana olleen kirjoittajan henkilöllisyyden.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text:
Ulkoasiainministeri Rudolf Holsti yritti vähätellä tapahtumaa ja viittasi suojeluskuntajärjestön itsenäiseen asemaan. Diplomaatit eivät tyytyneet tähän selitykseen, vaan vaativat hallitusta asettamaan Gerichin yksityishenkilön asemaan, jonka ominaisuudessa tämä olikin kirjoittanut artikkelin. Hallitus päätti varjella Suomen vielä vaatimattomia ulkomaansuhteita erottamalla Paul von Gerichin tehtävästään. Päätöksen tekivät Vennolan hallituksen neljä ministeriä, joiden joukossa oli myös Heikki Ritavuori. Erottamista perusteltiin myös sillä, ettei Suomi halunnut vaarantaa seuraavalla viikolla Genevessä alkanutta Ahvenanmaan-kysymyksen käsittelyä, jota saattaisi häiritä Suomen riitely useiden eurooppalaisten maiden kanssa.
Periaatteessa yksinkertaiselta vaikuttanut tilanne kuitenkin vain paheni entisestään, kun Suojeluskuntain ylipäällikkö Georg Didrik von Essen kieltäytyi erottamasta Paul von Gerichiä. Essen kieltäytyi noudattamasta hallituksen antamaa käskyä, koska se hänen mielestään loukkasi suojeluskunta-asetusta, joka takasi järjestölle itsenäisyyden. Essen ei vastustanut erottamispäätöstä, mutta ei hyväksynyt sen esittämistapaa. Hallitus ei suostunut muuttamaan päätöstään ja tasavallan presidentti K. J. Ståhlbergikin puuttui tapaukseen. 20. kesäkuuta Ståhlberg erotti von Essenin tehtävästään ja nimitti tämän tilalle sotaväen esikuntapäällikön, kenraalimajuri Karl Emil Bergin. Berg kuitenkin joutui kollegoidensa taholta niin kovan painostuksen kohteeksi, ettei enää kestänyt ristiriitaista tilannetta, vaan ampui itsensä.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Muutamassa viikossa syntyi avoin konflikti itsenäisen Suojeluskuntajärjestön ja hallituksen välille. Suojeluskunta-aktivistit hätäkokoustivat muun muassa kenraali Gustaf Mannerheimin luona Kaivopuistossa. Nämä suojeluskuntalaiset katsoivat, että oli tilanne uhkasi päättyä enemmän tai vähemmän onnistuneeseen vallankaappaukseen. Maassa alkoi kiertää huhupuheita suojeluskuntien toteuttamasta mahdollisesta vallankaappauksesta ja hallitus huolestui entisestään. Erityisesti Ritavuori piti huolestuttavana, että hallitusvallan ulkopuoliset asevoimat uhkasivat maan johtoa ja järjestelmää.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Lopulta suojeluskuntalaisten suuresti arvostama entinen valtionhoitaja, Kansallisen Kokoomuksen P. E. Svinhufvud onnistui rauhoittamaan tilanteen ja sai suojeluskunta-aktivistit luopumaan radikaaleista ratkaisusuunnitelmista. Kriisi saatiin ratkaistuksi vasta syksyllä. Tärkeimmäksi ratkaisukeinoksi katsottiin Suojeluskuntain ylipäällikön vaihtaminen. Suojeluskuntalaiset, aktivistit ja oikeisto kannattivat ehdottomasti Mannerheimiä tähän tehtävään, mutta Ståhlberg ei halunnut antaa Mannerheimin haltuun eräänlaista yksityisarmeijaa.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Lopulta tilanteen ratkaisi Kansallisen Edistyspuolueen Heikki Ritavuori, joka puoluetoverinsa, Tampereen suojeluskuntapiirin edustajan Sulo Heiniön avustuksella rakensi yksittäisiä vuorosanoja myöten suunnitellun ratkaisusuunnitelman yhdessä maltillisten suojeluskuntalaisten kanssa. Suunnitelman avulla uudeksi Suojeluskuntain ylipäälliköksi nimitettiin jääkärieverstiluutnantti Lauri Malmberg. Tämä ratkaisu hämmensi erityisesti radikaaleimpia suojeluskuntalaisia, mutta samalla tyydytti suojeluskuntapiirejä yleisesti, koska Malmberg oli alun perin jääkäri ja hyvissä väleissä aktivistipiirien kanssa. Ratkaisu sai monet radikaalit oikeiston kannattajat kuitenkin vihaisiksi, koska he katsoivat että Mannerheimiä nöyryytettiin jättämällä tämä jälleen kerran paitsioon. Suojeluskuntaselkkauksen ratkaisu oli yksi Mannerheimin uran nöyryyttävimmistä tapahtumista.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text:
Monet aktivistit vannoivat kostoa Mannerheimin sivuuttamisen takia. Esimerkiksi kaksi päivää Malmbergin nimityksen jälkeen Loviisan suojeluskunnan johtoon kuulunut Léon Biaudet piti Loviisan suojeluskuntatalolla puheen, jossa kysyi:
Biaudet'n puhe viittasi selvästi vallankaappausmahdollisuuteen. Myös uhmaa tuotiin julki Porvoon torilla, jossa vanha aktivisti, paroni Gustaf Silverhielm piti puheen, jossa katsoi selkkauksen tuoneen häpeää suojeluskunnille, sen kunniapäällikölle Mannerheimille ja maan valkoiselle väestölle. Porvoon torin kokoukseen osallistui 2500 ihmistä, jotka lähettivät kokouksen jälkeen ajan tavan mukaisesti kannustavan sähkeen kenraali Mannerheimille.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Lopulta tilanne päätettiin painaa villaisella, eikä hallituksen piirissä katsottu tarpeelliseksi ärsyttää enempää suojeluskunta-aktivisteja. Tästä syystä esimerkiksi Ritavuoren kirjoitus, jossa perusteltiin miksei Mannerheim olisi sopinut ylipäällikön tehtäviin ja kannatettiin valtiovallan johtamia suojeluskuntia, päätettiin jättää julkaisematta Helsingin Sanomissa.


title: Onsajanmatala

text: Onsajanmatala on asumaton saari Iin kunnan vesialueella Perämerellä. Se sijaitsee rantamatalikolla Myllykankaan kylän edustalla vajaan puolen kilometrin päässä rannikosta.


title: Onsajanmatala

text: Saari on matala ja se on pääasiassa koivumetsän sekä leppäpensaikon peittämä. Saaren eteläkärki on kivikkoinen ja jatkuu osittain vedenpinnan yläpuolelle näkyvänä karikkona kohti etelää.


title: Aggtelekin kansallispuisto

text: Aggtelekin kansallispuisto on kansallispuisto Unkarin pohjoisosassa Aggtelekin karstialueella. Puisto perustettiin vuonna 1985 ja se lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1995.


title: Aggtelekin kansallispuisto

text: Kansallispuisto on pinta-alaltaan 198,92 neliökilometriä, josta 39,22 neliökilometriä on tarkennetussa suojelussa. Se sijaitsee noin 700-900 m. korkeudessa. Keski-Euroopan suurin stalaktiittiluolasto nimeltään Baradla-Domican luolat sijaitsee alueella. Se on 25 kilometriä pitkä ja jatkuu Slovakian puolelle.


title: Radio Sputnik

text: Radio Sputnik oli suomalainen venäjänkielinen radioasema, joka toimi Suomessa FM-taajuudella. Lähetyksen kuuluvuusalue ylsi E18-valtatietä Viipurista Helsinkiin, mukaan lukien kolme rajanylityspaikkaa. Radio Sputnik tarjosi sekä venäläisiä että neuvostoaikaisia hittejä ympäri vuorokauden. Lisäksi kanava lähetti uutisia, mainoksia ja erilaisia teema- ja asiaohjelmia.


title: Radio Sputnik

text: Radio Sputnik aloitti lähetyksensä 21. syyskuuta 1999 ja viralliset avajaiset olivat 29. syyskuuta 1999. Suomen Gallup Oy:n kesällä 2000 tekemän tutkimuksen mukaan 75 prosenttia venäläisistä matkailijoista kuunteli Radio Sputnikia Suomen vierailunsa aikana. Saman vuoden syksynä jo 89 prosenttia kyselyyn osallistuneista Suomessa asuvista venäjänkielisistä kuunteli radioasemaa säännöllisesti. Radio Sputnik toimi vuoden 2015 huhtikuusta heinäkuuhun nimellä Spirit FM, kunnes Radio Sputnik aloitti taas vanhalla nimellään Spirit FM:n rinnalla. Samalla se muutti musiikkilinjansa rockmusiikkiin ja sen alalajeihin.


title: Radio Sputnik

text: Kesäkuussa 2018 ilmoitettiin, että Radio Sputnikin ja Spirit FM:n taajuudet siirtyvät Basso Median käyttöön. Basso Media käynnistää kaksi uutta radiokanavaa, jotka eivät jatka lopettaneiden radiokanavien brändeillä.


title: Radio Sputnik

text: 21. kesäkuuta 2018 Radio Sputnikin entisillä taajuuksilla aloitti lähetykset I LUV 2K.


title: Kula World

text: Kula World (Pohjois-Amerikassa nimellä Roll Away, Japanissa nimellä Kula Quest) on ruotsalaisen pelitalo Game Design Sweden AB:n kehittämä pulmapeli, jossa ohjataan Kula-rantapalloa. Pelissä on tarkoitus edetä tasosta toiseen etsimällä avaruudessa kelluvien labyrinttien uloskäynnit avaavat avaimet ennen aikarajan umpeutumista. Pelin kenties erottuvin elementti on pelimaailman on erikoiset fysiikan lait, jotka saavat painovoiman muuttamaan suuntaansa, kun rantapallo ohjataan eri puolelle labyrinttia.


title: Kula World

text: Peli on julkaistu Euroopassa 10. kesäkuuta 1998 PlayStation-pelikonsolille.


title: Kula World

text: Pelin edetessä tasoihin tulee jatkuvasti uudenlaisia elementtejä, kuten erilaisia ympäristöjä ja esteitä. Labyrintit tulevat myös koko ajan monimutkaisemmiksi, joten pelin vaikeusaste kasvaa koko ajan. Pelissä täytyy keksiä luovia tapoja labyrintissa liikkumiseen, käyttäen apuna esimerkiksi liikkuvia alustoja tai monenlaisia vaihtelevia esineitä, kuten hyppypilleriä, joka pidentää hyppyä yhdellä askeleella mutta tekee liikkumisen ilman hyppimistä mahdottomaksi.


title: Kula World

text: Tavallisessa pelimuodossa on mahdollisuus tallentamiseen viiden tason välein. Jokaisen tason ratkaisemisessa on edellytyksenä vain kerätä tasolle sijoitetut avaimet, minkä jälkeen uloskäynti muuttuu vihreäksi ja sen saavuttamalla pääsee toiselle tasolle. Tasoissa on aikaraja, jonka sisällä taso pitää läpäistä, mutta valtaosassa tasoista haaste ei ole aikarajassa vaan reitin keksimisessä. Joillakin tasoilla on myös tiimalaseja, jotka kääntävät jäljellä olevaa aikaa mittaavan tiimalasin - ne voivat siis joko vähentää tai lisätä aikaa. Tasoilla voi myös kerätä pisteitä, joita kartuttamalla on vara epäonnistua useammin pelin loppumatta; ja hedelmiä, joita keräämällä pääsee erityisiin bonustasoihin. Pisteitä saa keräämällä lähes kaikkia esineitä, myös tiimalasien kääntäminen kartuttaa pisteitä, samoin särkyvien laattojen rikkominen. Pisteitä menettää vain epäonnistumalla tason läpäisemisessä, mikä voi tapahtua esimerkiksi piikkeihin vierimällä, hyppäämällä ulos labyrintista avaruuteen tai ajan loppuessa kesken. Epäonnistuessa pisteistä vähennetään pelin edetessä kasvava määrä, lisäksi tason aikana kerättyjä pisteitä ei vain menetä vaan ne vähennetään aiemmin kerätyistä pisteistä.


title: Kula World

text:
Pelissä on 150 tavallista tasoa ja niiden bonustaso. Näiden suorittamisen jälkeen pelin alkuvalikkoon ilmestyy "The Final", pelin loppu, joka sisältää erityisen haastavia tasoja.
Pelissä on tavanomaisen pelimuodon lisäksi time trial -moodi, jossa tarkoitus on suorittaa tasot mahdollisimman nopeasti. Time trialissa on monta vaikeustasoa, joista vaikeimmassa kilpaillaan pelin kehittäjien aikoja vastaan. Kaksinpelissä voi pelata kahta eri pelimuotoa; time trialia, jossa kilpaillaan nopeudesta ja copycat-peliä, joka on eräänlainen muistipeli. Siinä ensimmäinen pelaaja tekee jonkin liikkeen, jonka jälkeen toinen pelaaja toistaa sen ja lisää oman liikkeensä. Tätä toistetaan, kunnes jompikumpi pelaaja ei muista liikesarjaa tai tekee muuten virheen.


title: Kula World

text: Kula World oli yksi ensimmäisiä DualShock-värinätoimintoa hyödyntäneistä PlayStation-peleistä. Värinää käytettiin luomaan tuntumaa laattojen hajoamiseen, pallon puhkeamiseen ynnä muuhun. Pelin soundtracin on tehnyt pitkän linjan ruotsalaisyhtye Twice a Man. Kula World on myöhemmin julkaistu PlayStation Networkissa ja Android-alustalle Googlen Play-kaupassa.


title: Seeprapreussinahven

text: Seeprapreussinahven ("Dascyllus aruanus") on koralliahveniin kuuluva kala.


title: Seeprapreussinahven

text: Seeprapreussinahven kasvaa noin 7 cm pitkäksi. Siinä on kolme mustaa pystyraitaa.


title: Seeprapreussinahven

text: Seeprapreussinahven elää luonnossa Indopasifisella merialueella.


title: Seeprapreussinahven

text: Nuoret seeprapreussinahvenet piileksivät korallisen suojissa ja viihtyvät ryhmässä, mutta aikuiset yksilöt ovat aggressiivisia etenkin lajitovereita kohtaan.


title: Seeprapreussinahven

text: Seeprapreussinahvenet syövät luonnossa pieniä katkarapuja, mutta oppivat syömään liha- ja leväpitoista akvaariokalanruokaa.


title: Luettelo planetaarisista sumuista

text: Luettelo planetaarisista sumuista on epätäydellinen luettelo planetaarisista sumuista.


title: Christian Prudhomme

text: Christian Prudhomme (s. 11. marraskuuta 1960) on Tour de Francen järjestävän yrityksen toimitusjohtaja. Tähän tehtävään hänet valittiin vuonna 2005 ja hänen edeltäjänsä oli Jean-Marie Leblanc, jonka aikana hän toimi apulaisjohtajana nimitystään edeltävät kaksi vuotta.


title: Christian Prudhomme

text: Ennen liittymistään Tour de Francen johtajistoon hän toimi urheilutoimittajana Ranskan valtion omistamalla yksityisellä TV-kanavalla France Télévisions. Hän on selostanut useita vuosia Tourin tapahtumia, ja hän myös toimi juontajana suositussa ja tunnetussa urheiluohjelmassa "Stade 2".


title: Christian Prudhomme

text: Hän toimi vuodesta 1998 lähtien Equipe TV:n päätoimittajana, mutta uransa aikana hän on toiminut urheilutoimittajana myös Europe 1:ssä sekä TV 5 -kanavalla.


title: Aurora (lehti)

text: Aurora on Turun yliopisto julkaisema, vuodesta 1994 lähtien ilmestynyt sidosryhmälehti. Lehdessä käsitellään muun muassa yliopistolla tehtävää tutkimusta ja käydään keskustelua ajankohtaisista tiedepoliittisista aiheista. Lehti on ollut luettavissa verkossa vuodesta 2000 lähtien.


title: Aurora (lehti)

text: Aurora ilmestyy kolme kertaa vuodessa ja se toimitetaan muun muassa kaikille Turun yliopiston yhteistyötahoille ja alumneille. Lisäksi lehteä jaetaan useissa yliopiston rakennuksissa.


title: Seitsemän (televisiosarja)

text: Seitsemän on vuonna 2001 Yle TV1:llä esitetty suomalainen televisiosarja. Sarja on TV1:n Kotikatsomon viides niin sanottu kausisarja. Ensiesityksellä sen jokainen jakso keräsi yli miljoona katsojaa. Sarja nähtiin uusintana 7.6.–23.8.2010 TV1:n Kotikatsomossa.


title: Seitsemän (televisiosarja)

text: Viiden perheen taloyhtiö voittaa lotossa pääpotin, 28,8 miljoonaa markkaa. Mutta mihin ihmeeseen katoaa yksi miljoonien arvoinen lottolappu?


title: Courtney Thorne-Smith

text: Courtney Thorne-Smith (s. 8. marraskuuta 1967 San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Courtney Thorne-Smith

text: Thorne-Smith tunnetaan parhaimmin televisiosarjoista "Melrose Place" ja "Ally McBeal". Myöhemmin hän näytteli James Belushin kanssa televisiosarjassa "Perheen kalleudet" ("According to Jim"). Viimeksi hänet on nähty puolivakituisesti sarjassa "Miehen puolikkaat".


title: Courtney Thorne-Smith

text: Thorne-Smith on naimisissa Roger Fishmanin kanssa. He avioituivat 1. tammikuuta 2007. Heillä on yksi lapsi, tammikuussa 2008 syntynyt poika. Thorne-Smith oli aiemmin naimisissa Andrew Conradin kanssa kesäkuusta 2000 tammikuuhun 2001.


title: Courtney Thorne-Smith

text: Courtney Thorne-Smith on julkaissut myös kirjan. Hän aloitti projektin helmikuussa 2007, ja kirja julkaistiin syyskuussa 2007. Kirja on nimeltään "Outside In".


title: Jean-Marie Leblanc

text: Jean-Marie Leblanc (s. 27. heinäkuuta 1944 Fontaine-au-Bois, Ranska) on toiminut Ranskan ympäriajon järjestävän yrityksen johtajana vuosina 1989–2005.


title: Jean-Marie Leblanc

text: Hän on organisoinut myös muita suuria kilpailuja, ja hän toimi aiemmin puheenjohtajana "Association international de Coures cyclistes" -järjestössä.


title: Jean-Marie Leblanc

text: Saavutettuaan yrityksen määritellyn eläkeiän 61 vuotta hän luovutti tehtävänsä Christian Prudhommelle vuonna 2005.


title: Jean-Marie Leblanc

text: Hän toimi aiemmin vuosina 1966–1971 kilpapyöräilijänä. Hänen paras sijoituksena oli toinen sija neljä päivää kestävässä Dunkerquen ajossa ("Quatre jours de Dunkerque"). Tämän jälkeen hän oli urheilutoimittajana eri lehdissä.


title: Luettelo avoimista tähtijoukoista

text: Luettelo avoimista tähtijoukoista:


title: James Abourezk

text: James George Abourezk (s. 24. helmikuuta 1931) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.


title: James Abourezk

text: Abourezk syntyi libanonilaisille vanhemmille ja kouluttautui insinööriksi ja lakimieheksi. Hän istui Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuosina 1971–1973 ja edusti sen jälkeen vuoteen 1979 Etelä-Dakotaa Yhdysvaltain senaatissa.


title: James Abourezk

text: Abourezk on ensimmäinen Yhdysvaltain senaattiin päässyt arabi. Hän perusti vuonna 1980 "American-Arab Anti-Discrimination Committeen" ja on julkaissut mm. kirjateoksen "Advise and Dissent: Memoirs of South Dakota and the U.S. Senate" vuonna 1989. Hän asuu nyt Sioux Fallsissa.


title: Franzénin puisto

text: Franzénin puisto on Oulun keskeisimpiä puistoja. Se on nimetty oululaisen runoilijan ja kirjailijan Frans Mikael Franzénin mukaan. Hänen patsaansa, joka on Oulun vanhin patsas ja paljastettiin vuonna 1881, sijaitsee puistossa.


title: Franzénin puisto

text: Puisto sijaitsee Torikadun, Kajaaninkadun, Kirkkokadun sekä Linnankadun reunustamalla alueella, Oulun kaupungin syntysijoilla. Franzénin puiston paikalla oli alun perin Kirkkotorina tunnettu aukio, joka muutettiin puistoksi 1800-luvun loppupuolella. Franzénin puiston ja Oulun vanhan monumentaalikeskuksen museovirasto on luokitellut valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Kirkkotorin mukaan on saanut nimensä puistoa lännessä rajaava Torikatu. Puistoa ympäröi useita merkittäviä rakennuksia, kuten Oulun tuomiokirkko, Oulun lääninhallitus, Oulun Lyseo, Franzénin talo ja Suomen Pankin Oulun konttori.


title: Franzénin puisto

text: Kuvanveistäjä Erland Stenbergiltä tilattiin 21.6.1878 Frans Mikael Franzénin rintakuva silloiselle Kirkkotorille. Muistomerkin ympäristön istuttamisesta tehtiin päätös Oulun kaupunginvaltuustossa 20.6.1880. Kaiku-lehden mukaan kokouksessa oli nähtävänä piirustus ”kirkkotorin kaunistamiseksi”, jonka valtuusmiehet hyväksyivät. Saman vuoden lokakuussa kaupunginvaltuuston listalla oli maistraatin ehdotus Kirkkotorin istuttamiseksi jo kyseisenä syksynä. Ehdotus ei kuitenkaan tullut hyväksytyksi, vaan jäi valtuustossa pöydälle. Franzénin muistomerkki pystytettiin puuttomalle kirkkotorille ja paljastettiin juhlallisessa tilaisuudessa 30.6.1881.Tilaisuutta varten puisto koristeltiin irtopuin.


title: Franzénin puisto

text: Puiston valmistuminen viivästyi useita vuosia.  Kaupunginpuutarhuri A.L. Dansson julkaisi Uleåborgs Tidningenissä 3.12.1885 katsauksen vuoden 1885 puistotöihin, missä todettiin Kirkkotorin työt tehdyksi ja puuistutukset 95 prosenttisesti onnistuneeksi. Nurmien kylvö oli jättänyt enemmän toivomisen varaa.


title: Franzénin puisto

text: Puistosta on lohkottu myöhemmin osia viereisten katujen levennyksiin, mutta pääosin puisto on säilynyt alkuperäisen kaltaisena.


title: Franzénin puisto

text: Puistoon istutettiin jo 1880-luvulla koivuja. Rauduskoivujen ohella siellä on kaksi ryhmää marjakuusia, hansaruusupensas sekä perenna- ja kesäkukkaryhmät. Japaninmarjakuusien ryhmä sijaitsee Franzenin patsaan ympärillä. Hiekoitettuja käytäviä lukuun ottamatta puistoalue on nurmikkoa.


title: OpenEspa

text: OpenEspa on Kalkhaksen toteuttama helmikuusta 2006 alkaen toiminut avoin langaton verkko, joka toimii Helsingissä Esplanadilla ja Helsingin kauppatorilla. Kalkhaksen mukaan verkko on riittävä myös matkapuhelinten Internet-puheluille.


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Keskittävä aurinkovoima () on aurinkoenergian muoto, jossa Auringon säteilyä keskitetään ja sillä kuumennetaan väliainetta. Väliaineella pyöritetään lämpövoimaprosessia, jossa lämpö- ja paine-energiaa muunnetaan mekaaniseksi energiaksi ja edelleen sähköksi. Myös nimitystä "aurinkolämpövoima" () käytetään.


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Tavallisimmassa konstruktiossa auringonenergian intensiteetti tiivistetään 1 000-kertaiseksi sähkön tuotantoa varten. Voimala koostuu lukuisista paraboloidikouruista tai -levyistä, joista peilit keskittävät valonsäteet öljytäytteiseen putkeen. Öljy lämpenee 400 °C:een paraboloidikouruissa ja 800 °C:een levy/Stirling-voimalassa. Kuuma öljy johdetaan lämmönvaihtimeen, jossa se höyrystää vettä, jonka voimalla höyryturbiini tuottaa sähköä aivan kuten perinteisissä lämpövoimaloissakin. Tämän vuoksi menetelmästä käytetään myös nimitystä "Solar Thermal Power".


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Yhdysvalloissa the Solar Electric Generating Systems SEGS rakensi 1985-1990 Kaliforniaan 9 voimalaa yhteisteholtaan 354 MW. Voimaloiden rakennus perustui verohelpotukseen, joka lopetettiin 1990, minkä jälkeen voimaloita ei rakennettu lisää. Yritys kaatui verolakeihin 1991. Vuosina 1991-2006 uusia laitoksia ei rakennettu, joten vielä vuonna 2006 suurin aurinkovoimala oli SEGS:n paraboloidivoimala Mojaven autiomaassa Kaliforniassa.


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Uusiutuvan energian konferenssissa Bonnissa 7/2004 syntyi työryhmä GMI-CPS, joka pyrkii edistämään CSP -energiaa ja sen käyttöönottoa. Päämääriin sisältyy sähkömarkkinoihin vaikuttaminen siten, että esteet CSP:lle madaltuvat. Bonnissa 2004 asetettiin globaaliksi CSP-tavoitteeksi 5 000 MW (2010) (Algeria, Egypti, Saksa, Israel, Italia, Jordan, Marokko, Yemen, New Mexico (USA) ja Espanja). Kasvutavoitteita ei saatu kuitenkaan täytettyyä, vaikka tuotanto lähti voimakkaaseen kasvuun vuoden 2006 jälkeen, minkä voi nähdä myös oheisesta kaaviosta:


title: Keskittävä aurinkovoima

text: The U.S. Department of Energy (DOE) arvioi CSP:n kehittyvän hinnaltaan öljyä halvemmaksi 10-15 vuodessa. Siksi tekniikan kehitykseen investoidaan taas ja Arizonaan rakennetaan 1 M:n ja Nevadaan 65 MW:n voimala. Lisäksi rakennetaan pienimuotoisempia kotitalousvoimaloita. Hinta on tällä hetkellä 12–14¢/kWh.


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Stirling Energy Systems (SES) suunnittelee 500-850 MW:n levyvoimalaa 80 km:n päähän Los Angelesista. Voimala kostuu 20 000 paraboloidilevystä. Voimalan rakentaminen kestäisi 4 vuotta. Lupaprosessi on kesken, Espanja suunnittelee 200 (500) MW CSP voimalaa. Etelä-Kalifornia suunnitellaan 800-1750 MW CSP-voimaa.


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Listassa on vain suuret, yli 100 MW:n tehoiset voimalat.Greenpeacen, European Solar Thermal Electricity Associationin ja Kansainvälisen energiajärjestön SolarPACES-ryhmä laativat yhteisselvityksen keskittävän aurinkovoiman potentiaalista ja tulevaisuudesta. Tutkimuksen mukaan keskitetty aurinkovoima voisi vastata 25% maailman energiantarpeesta. Nykyisellään keskitetyn aurinkovoiman osuus on varsin vaatimaton: Koko maailman tuotanto vuonna 2012 - 2553 MW - on noin yksi kolmasosa Suomen sähkönkulutuksesta. Ala on kuitenkin huikeassa kasvussa: tällä hetkellä ainakin 2 500 MW:n edestä uusia voimaloita on jo rakenteilla, ja ainakin 10 000 MW:n verran on julkistettu alkavia projekteja. Kapasiteetti siis moninkertaistuu lähivuosina.


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Keskitetyllä aurinkoenergialla tuotetun sähkön hinnan on arvioitu laskevan jopa 0.06$/kWh lähivuosina. Lisäksi sen arvioidaan yhä halpenevan kehittyvän teknologian ja massatuotannon etujen vaikutuksesta, mutta jo 0.06$/kWh:n hinnalla se on kilpailukykyinen perinteisiin energiamuotoihin nähden.


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Listassa on vain suurimmat, yli 300 MW:n projektit.Lisäksi Espanjaan rakennetaan 1000 MW:n edestä pienempiä yksiköitä. Yhdysvallat aikovat lisätä keskitetyn aurinkoenergian tuotantoaan (yllä olevat projektit mukaan lukien) n. 5 000 MW edestä. Koko maailman suunnitteilla ja rakenteilla oleva tuotanto on ainakin 10 000 MW.


title: Keskittävä aurinkovoima

text: Euroopan energiatalouden kannalta merkittävä aurinkolämpövoimalaprojekti on Trans-Mediterranean Renewable Energy Cooperation -yhdistyksen projekti, jonka tavoitteena on Euroopan, Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän energiantarpeen lisäyksen tyydyttäminen aavikoille rakennettavilla aurinkolämpövoimaloilla. Aurinkolämpövoimaloiden sivutuotteena on kaavailtu saatavan makeaa vettä merivedestä.


title: Keskittävä aurinkovoima

text:
1980-luvulta hinta on laskenut 45 US sentistä/kWh 9–12 US sentiin/kWh (2005-6). Hinnan odotetaan laskevan
4–7 US senttiin 2020.


title: Pisaraperhokala

text: Pisaraperhokala ("Chaetodon unimaculatus") on perhokaloihin kuuluva kala. Se syö sekä pehmyt- että kivikoralleja, eikä siksi sovi riutta-akvaarioon.


title: Pisaraperhokala

text:
Pisaraperhokala kasvaa 20 cm korkeaksi. Sen vartalo on litteä, kelta-valko-mustakuvioinen. Silmän läpi kulkee musta juova, ja selkäevän tyvessä on musta pisara.
Pisaraperhokala elää Fidžillä, Indopasifisella merialueella, Sri Lankan ja Havaijin ympäristössä.


title: Pisaraperhokala

text: Pisaraperhokala on yksiavioinen ja muodostaa pareja kutuajaksi. Muulloin ne liikkuvat pienissä parvissa.


title: Pisaraperhokala

text: Pisaraperhokala syö koralleja, äyriäisiä ja levää.


title: Harvard Revised -luettelo

text: Harvard Revised -luettelo on lista 9 096 tähdestä, joiden kirkkaus ylittää 6,5 magnitudia eli ovat nähtävissä paljain silmin. Edward Pickering julkaisi listan vuonna 1908 työskennellessään Harvard College Observatoryssa. Tähdet, jotka kuuluvat listaan, merkitään HR-etuliitteellä. Lista on pohja Yalen yliopiston Bright Star Cataloguelle. Joskus listaan lasketaan mukaan myös 14 novaa.


title: Anthony Rapp

text: Anthony Dean Rapp (s. 26. lokakuuta 1971 Chicago) on amerikkalainen näytelmä- ja elokuvanäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Mark Cohenina musikaalin Rent alkuperäisessä Broadway-kokoonpanossa vuonna 1996 ja myöhemmin samasta roolistaan musikaalin elokuvaversiossa. Hän myös esitti Jaska Jokusen roolin vuoden 1999 Broadway-tuotannossa musikaalista You're A Good Man, Charlie Brown.


title: Anthony Rapp

text: Hän esiintyi ensimmäistä kertaa Broadwayllä kymmenvuotiaana vuonna 1981 The Little Prince and the Aviator -musikaalissa, joka perustuu Antoine de Saint-Exupéryn kirjaan "Pikku Prinssi". Ennen ensi-iltaa show kuitenkin poistettiin tuotannosta. Vuonna 1987 Rapp esiintyi elokuvassa "Adventures in Babysitting", jonka ohjasi Chris Columbus.


title: Anthony Rapp

text: Rapp on esiintynyt useissa elokuvissa ja Broadway show'issa. Hänen merkittävimpiin töihinsä kuuluvat elokuvat "Surutta? Sekaisin" (Dazed and Confused), "Kaunis mieli" (A Beautiful Mind), "Road Trip", "Moni kakku päältä kaunis" (Six Degrees of Separation) ja Rent.


title: Anthony Rapp

text: Vuonna 2000 Rapp julkaisi sooloalbumin "Look Around".


title: Anthony Rapp

text: Vuonna 2006 Rapp julkaisi muistelmansa ajastaan Rentissä, hänen äitinsä kamppailusta syöpää vastaan ja omasta kamppailustaan löytää itsensä. Kirjan nimi oli "Without You: A Memoir of Love, Loss, and the Musical Rent".


title: Anthony Rapp

text: Rappin elämänkumppani on näyttelijä Rodney To. Pari yrittää adoptoida lasta. Heillä on kolme kissaa Emma, Sebastian ja Spike.


title: Ruskokärpässieni

text: Ruskokärpässieni ("Amanita regalis") on ruskealakkinen ja myrkyllinen kärpässienilaji.


title: Ruskokärpässieni

text: Ruskokärpässienen 10–20 cm leveä lakki on reunoilta uurteinen, nuorena munamainen tai pallomainen ja valkean suojuksen peittämä, kasvaessa laakenee ensin kuperaksi ja myöhemmin laakeaksi. Valkean suojuksen revetessä paljastuu tummanruskea pintakelmu, johon valkoiset suojusjätteet jäävät laikuiksi. Pintakelmu saattaa haalistua sateella kellanruskeaksi. Heltat ovat tiheät, irtotyviset ja pysyvästi kellanvalkoiset. Sienen 10–25 cm pitkä ja 1–2,5 cm paksu jalka on valkoinen, tanakka ja tasapaksu, mutta sen tyvimukulassa on suomukiehkurainen tiivis tuppi. Jalassa on kookas valkoinen rengas, jonka reunoilla on kellanvaaleita suomuja. Malto on valkoista, mutta aivan pintakelmun alla kellertävää. Sienessä ei ole erityistä tuoksua.


title: Ruskokärpässieni

text: Ruskokärpässieni muistuttaa toista myrkyllistä kärpässienilajia, punakärpässientä, jonka lakin pintakelmu on punainen. Toinen myrkyllinen kärpässienilaji, jota ruskokärpässieni muistuttaa, on Suomessa harvinainen pantterikärpässieni. Ruskokärpässieni muistuttaa myös eräitä syötäviä sieniä, kuten rusokärpässientä (jolla kuitenkin on pitkittäisuurteinen rengas ja jonka malto punertuu leikkauspinnoilta) sekä ukonsientä ja akansientä (joiden lakki on vaaleapohjainen ja ruskeasuomuinen eikä valkolaikkuinen, ja joiden rengas on irtonainen).


title: Ruskokärpässieni

text: Ruskokärpässieni kasvaa elokuusta syyskuulle lehtomaisissa kuusikoissa, kangasmetsissä ja tunturikoivikoissa. Se on kuusen ja joskus myös koivun juurisieni. Se on hyvin yleinen varsinkin Etelä-Suomessa, mutta se kasvaa koko maassa. Se ei kuitenkaan ole niin yleinen kuin punakärpässieni.


title: Ruskokärpässieni

text: Ruskokärpässienen tärkeimmät myrkyt ovat iboteenihappo ja siitä dekarboksyloitumalla muodostuva muskimoli. Ne ovat samoja myrkkyjä kuin punakärpässienen myrkyt, mutta ruskokärpässieni aiheuttaa kuitenkin vakavamman myrkytyksen. Myrkytysoireita ovat huimaus, sekavuus, hallusinaatiot, kouristukset ja yliaktiivisuus. Niiden ilmeneminen alkaa noin ½–3 tunnin kuluttua sienten syömisestä ja ne voivat kestää 8–12 tuntia. Myrkyt vähenevät keitettäessä, joskaan eivät poistu kokonaan, joten ruoaksi sientä ei pidä käyttää.


title: Luettelo pallomaisista tähtijoukoista

text: Tämä artikkeli on luettelo pallomaisista tähtijoukoista numerotunnuksella mainiten.


title: Purppuraherttuakala

text: Purppuraherttuakala ("Centropyge bispinosa") on koralliriuttojen värikäs kala, jota pidetään joskus meriakvaarioissa.


title: Purppuraherttuakala

text: Purppuraherttuakala kasvaa 10 cm pitkäksi. Sen kyljet ovat pystyraitaiset sinisen ja punaisen eri sävyissä. Pyrstö ja evät ovat sinisävyiset, ja niiden uloin reuna on hohtavan vaaleansininen.


title: Purppuraherttuakala

text: Purppuraherttuakala on kotoisin indopasifiselta merialueelta. Sen levinneisyysalue ulottuu Itä-Afrikasta Tuamotosaarille, pohjoisessa Izu-saarille ja etelässä Lord Howe-saarelle. Sitä ei tavata Punaisellamerellä, Havaijilla eikä Tyynenmeren eteläosissa.


title: Purppuraherttuakala

text: Purppuraherttuakalat elävät alueilla, joilla kasvaa paljon koralleja, sekä laguuneissa että riutan avomeren puoleisilla rinteillä.


title: Purppuraherttuakala

text:
Purppuraherttuakalat elävät yksin tai ryhminä. Ne muodostavat 3-7 yksilön haaremeita.
Purppuraherttuakalaa pidetään sellaisessa riutta-akvaariossa, jossa se voi etsiskellä ruokaa elävästä kivestä ja pääsee halutessaan suojaan koloihin tai korallien väliin. Jotkut yksilöt saattavat näykkiä jättiläissimpukoita ja joitakin koralleja.


title: Purppuraherttuakala

text: Luonnossa herttuakala syö levää ja pieniä selkärangattomia. Akvaariossa se hyväksyy erilaisen liha- ja leväpitoisen korvaavan ruoan.


title: WLAN-verkot Suomessa

text: WLAN-verkot Suomessa koostuvat yksityisistä ja julkisista langattomista verkoista. Verkot ovat avoimia tai suljettuja. Yksityisiä suljettuja verkkoja ovat mm. hotellien asiakkailleen tarjoamat verkot ja yksityisiä avoimia verkkoja ovat jotkin ravintoloiden ja kahviloiden asiakkailleen tarjoamat verkot. Julkisia suljettuja verkkoja on eri laitoksissa ja julkiset avoimet verkot ovat yleensä kirjasto- ja yliopistolaitoksen ylläpitämiä.


title: WLAN-verkot Suomessa

text: Hallituksen tietoyhteiskuntaohjelman mobiilityöryhmä ehdotti, että kuntien tietotekniikkapanostusten lisäksi olisi koko maahan saatava avoin langaton verkko vuoteen 2010 mennessä. Maanlaajuista palvelua on tällä hetkellä vain GPRS-palvelut matkapuhelinoperaattoreiden verkoissa, mutta ongelmaksi niissä nähdään hitaus ja heikot vasteajat.


title: WLAN-verkot Suomessa

text: Kansainvälisistä kaupallisista verkoista esimerkkinä myös Suomessa toimiva TeliaSonera HomeRun. Tukiasemia löytyy esimerkiksi lentokentillä, käyttömaksut ovat korkeita ja suunnattu yrityskäyttäjille. TeliaSonera HomeRun muodostui kun Soneran vastaava wGate-palvelu yhdistettiin tuotenimenä Telian HomeRun-palveluksi.


title: WLAN-verkot Suomessa

text: Langattomien verkkojen tehtävästä kunnallisena palveluna käydään laajaa keskustelua. Oulun panOULU on esimerkki laajasta ja kattavasta julkisesta avoimesta verkosta, kun taas Helsingissä avoimen verkottamisen laajentaminen on ollut kunnallispoliittinen keskustelun aihe lähinnä siksi, että siellä on myös runsaasti yksityistä tarjontaa, mihin ei ole haluttu kaupungin vaikuttavan tarjoamalla julkisia avoimia verkkoja nykyistä laajemmin.


title: WLAN-verkot Suomessa

text: Oulun panOULUn jälkeen toiseksi laajin verkko on Lahden Mastonet. Helsingissä tai pääkaupunkiseudulla asia ei ole edennyt. Kaupunginvaltuutetut Osku Pajamäki ja Jouko Malinen tekivät asiasta valtuustoaloitteen. Helsingin kaupunki kokeilee joitain WLAN-yhteyksiä joukkoliikenteessä.


title: Antibiotika

text: Antibiotika () on vuonna 1997 perustettu bulgarialainen tyttötrio. Yhtyeeltä on ilmestynyt kolme albumia. Yhtye laulaa bulgariaksi.


title: Halttari

text: Halttari on saari Simon kunnan vesialueella Perämerellä. Se sijaitsee Maksniemen kylän edustalla Karsikon kalasataman eteläpuolella aivan Karsikon niemen kärjessä. Vain muutamien kymmenien metrien levyinen salmi erottaa saaren Karsikon niemestä. Saaren eteläpuolella sijaitsee Laitakarin saari.


title: Halttari

text: Halttari on Karsikon ja Maksniemen tavoin vanhaa kalastusseutua. Alueella on harjoitettu kalastusta elinkeinona satojen vuosien ajan. Saarella on ollut vielä 1900-luvun alussa kalastustukikohta, joka kuitenkin tuhoutui tulipalossa ennen vuotta 1928. Tuolloin perustettiin Halttarin kalastusyhtymä, ja saarelle perustettiin uusi kalastustukikohta. Sen rakennukset ovat edelleen nähtävissä. Kalastusyhtymän toiminta väheni kuitenkin 1960–1970-lukujen vaihteessa, kun lohisaaliit pienenivät merkittävästi Kemijoen patoamisen vuoksi.


title: Keltaherttuakala

text:
Keltaherttuakala ("Centropyge flavissima", vanh. "Centropyge flavissimus")
on keisarikaloihin kuuluva kala.


title: Keltaherttuakala

text: Keltaherttuakala kasvaa 15 cm pitkäksi. Se on muuten keltainen, mutta silmän ympärillä on sinistä.


title: Keltaherttuakala

text: Keltaherttuakala on kotoisin Fidžiltä ja Tahitilta.


title: Keltaherttuakala

text: Keltaherttuakala ei sovi yhteen muiden keisarikalojen kanssa. Se voi myös näykkiä kivikoralleja ja simpukoita.


title: Keltaherttuakala

text: Keltaherttuakala syö luonnossa lähinnä levää. Sopiva lämpötila-alue on 24–28 °C.


title: Paskaletto (Simo)

text: Paskaletto on matala ja asumaton saari Simon kunnan vesialueella Perämerellä. Saari sijaitsee Simonkylän edustalla Tiurasen saaren koillispuolella. Maannousun vuoksi Paskaletosta voi laskuveden aikaan kävellä Tiuraseen.


title: Paskaletto (Simo)

text: Saari on noin 1 100 metrin pituinen ja leveimmältä kohdaltaan vajaan kilometrin levyinen. Saaren rannat ovat pääasiassa ruoikkorantoja, sisäosissa kasvaa lehtimetsää ja pensaikkoa. Saarta ympäröivä vesialue on pääosin matala. Saarella on kaksi lampea sekä järvi, jossa on saari.


title: Paskaletto

text: Paskaletto tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Venezuelan bolívar

text: Bolívar fuerte on Venezuelan rahayksikkö. Sen tunnus on VEF ja lyhenne Bs. F. Venezuelassa tehtiin 1.1.2008 rahanuudistus, jossa rahasta leikattiin kolme nollaa pois. Tuolloin valutaan nimeen lisättiin "fuerte" (vahva) ja se sai uuden koodin entisen VEB:n tilalle.


title: Venezuelan bolívar

text: Käytössä olevat setelit ovat 2, 5, 10, 20, 50 ja 100 Bs. F ja kolikot 1, 5, 10, 12½, 25 ja 50 céntimosia ja 1 bolívarin.


title: Voice of Wilderness

text: Voice of Wilderness on Korpiklaanin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 24. tammikuuta 2005.


title: Alex Harvey

text: Alex Harvey (5. helmikuuta 1935 – 4. helmikuuta 1982) oli skotlantilainen rockmuusikko, joka nousi kuuluisuuteen glam rockin aikakaudella 1970-luvulla.


title: Alex Harvey

text: Alexin musiikilliset juuret olivat dixieland jazzissa ja skiffle-musiikissa. Skiffle-musiikki oli erittäin suosittua Englannissa ja Skotlannissa 1950-luvun lopulla. Näihin aikoihin Alexia kutsuttiin Skotlannin vastaukseksi Tommy Steelelle. Vuonna 1959 perustettiin Alex Harvey's Soul Band.


title: Alex Harvey

text: Vuonna 1972 hän löysi kotikaupungistaan Glasgow'sta särmikkään progerock-ryhmän Tear Gas, josta tuli hänen hurjimpien ideoidensa kyvykäs toteuttaja. Uuden bändin nimeksi tuli Sensational Alex Harvey Band (tunnettu myös lyhenteellä SAHB). Sensational Alex Harvey Bandiin kuuluivat Zal Cleminson (kitara), Chris Glen (basso) ja serkukset Ted ja Hugh McKenna (rummut ja koskettimet).


title: Alex Harvey

text:
Alex oli erittäin hyvä lavaesiintyjä, ja hän kehitteli hyvän lavashow'n bändinsä kanssa. Kitaristi Zal Cleminson käytti klovnimaskia esiintyessään. Suomessa Sensational Alex Harvey Band kävi esiintymässä Ruisrockissa vuonna 1976. Yhtye hajosi vuonna 1977 Alexin lähtiessä soolouralle. Hän teki kolme soololevyä, joista viimeiseksi jäi "Soldier On The Wall" vuonna 1982.
4. helmikuuta 1982 Harvey sai ankaran sydänkohtauksen odotellessaan rannalla lauttaa uuden bändinsä The Electric Cowboys kanssa esiintymisensä jälkeen. Matkalla sairaalaan hän sai ambulanssissa toisen sydänkohtauksen, joka oli kohtalokas. Tämä tapahtui päivää ennen hänen 47:ttä syntymäpäiväänsä Zeebruggessa, Belgiassa.


title: Alex Harvey

text: Juice Leskinen on tehnyt kappaleesta "Tomahawk Kid" käännöksen Popeda-yhtyeelle nimellä "Mää ja Tapparan mies" (1992). Lisäksi Leskinen on tehnyt Harveyn kappaleesta "The Last of The Teenage Idols" käännöksen, jonka Pate Mustajärvi on levyttänyt sooloalbumilleen nimellä "Viimeinen kultahammas" (1995). Suosituin Sensational Alex Harvey Bandin singleistä oli Tom Jonesin alun perin esittämä "Delilah", joka ylsi listoille. Englannissa sijoitus oli (7) ja Suomessa (12).


title: Alex Harvey

text: Alexin nuorempi veli Leslie Harvey oli myös muusikko, kitaristi yhtyeessä Stone the Crows. Hän kuoli sähköiskuun koskettaessaan samaan aikaan kitaran kieliä ja viallista mikrofonia keikalla 2. toukokuuta 1972.


title: Tales Along This Road

text: Tales Along This Road Korpiklaanin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 2006.


title: Sakura Sena

text: Sakura Sena (s. 31. tammikuuta 1975) on japanilainen pornonäyttelijä ja -malli. Hän asuu nykyisin Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa.


title: Sakura Sena

text: Sena siirtyi pornoalalle 1990-luvun puolenvälissä. Hän kohtasi arvostelua maansa tiedotusvälineissä suurennettuaan rintansa huomattavan kookkaiksi implanteilla, millä hänen katsottiin näyttävän huonoa esimerkkiä.


title: Sakura Sena

text: Sena teki Yhdysvaltain-ensiesiintymisensä "Score"-lehdessä. Hänellä on kolme veljeä.


title: Tervaskanto

text: Tervaskanto on Korpiklaanin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 26. kesäkuuta 2007. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 36.


title: Spirit of the Forest

text: Spirit of the Forest on Korpiklaanin esikoisalbumi, joka julkaistiin 10. marraskuuta 2003.


title: Prometheus (täsmennyssivu)

text: Prometheus voi viitata seuraaviin asioihin:


title: One Hour Photo

text: One Hour Photo on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen trillerielokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Mark Romanek ja jonka pääosaa esittää Robin Williams. Williams voitti elokuvasta vuonna 2003 parhaan miesnäyttelijän Saturn-palkinnon.


title: One Hour Photo

text: Sy Parrish (Robin Williams) on yksinäinen mies, joka on ollut vuosia töissä valokuvausliikkeessä. Päivittäin hän takaa sen, että asiakkaat saavat mahdollisimman hyvät valokuvat. Syn vakioasiakkaita on Yorkinin perhe: aviomies William (Michael Vartan), vaimo Nina (Connie Nielsen) ja heidän poikansa Jake (Dylan Smith). Sy on teettänyt heidän kuvansa jo vuosien ajan ja muodostanut pakkomielteen perhettä kohtaan. Hän ihailee heidän onnellisuuttaan ja vaurauttaan, muistaa kaikki asiat heistä ulkoa ja haluaa kaiken lisäksi olla osa heidän perhettään. Lopulta Sy alkaa seurata heitä ja saa huomata, ettei perhe olekaan niin täydellinen kuin voisi luulla.


title: Joensuun yhteiskoulun lukio

text: Joensuun yhteiskoulun lukio on Joensuun keskustassa vuodesta 1907 (vuosina 1988–2013 Rantakylässä) toimiva lukio. Lukiossa on kolme linjaa: yleislinja, musiikin ja ilmaisun linja sekä urheilulinja. Koulussa on noin 650 opiskelijaa, ja se on Itä-Suomen toiseksi suurin. Koulun rehtori on Esa Räty.


title: Joensuun yhteiskoulun lukio

text:
Joensuun kaupunginhallitus päätti vuonna 2013 Niinivaaran lukion ja Yhteiskoulun lukion yhdistymisestä, ja vuosina 2014–2015 rakennettiin uutta lukiota varten uudisrakennus vanhan Wivi Lönnin suunnitteleman rakennuksen jatkeeksi. Uudisrakennuksen on suunnitellut Pasi Siistonen. Uudet tilat ja laitteet maksoivat noin 12 miljoonaa euroa. Samassa rakennuksessa lukion kanssa toimii Joensuun seudun kansalaisopisto.
Vuonna 1912 valmistui Wivi Lönnin suunnittelema oma koulutalo Koulukadun ja Papinkadun kulmaan, jossa koulu toimi vuoteen 1988 asti, jolloin koulu muutti Rantakylään Pataluodonkadulle. Lukio muutti takaisin vanhalle paikalleen keskustaan syksyllä 2013.


title: Joensuun yhteiskoulun lukio

text: Koulun 100-vuotisjuhlat olivat syyskuussa 2007. Juhliin kuului päiväjuhla, juhlajumalanpalvelus, ohjelmalliset iltamat ja avoimet ovet. Sadan entisen oppilaan kirjoittama 320-sivuinen juhlakirja ”Sata vuotta – eikä suotta!” julkistettiin juhlien yhteydessä. Esillä oli myös koulun ja Pohjois-Karjalan museon yhteinen näyttely Eväitä elämään.


title: Joensuun yhteiskoulun lukio

text: Joensuun kaupunginvaltuusto päätti vuonna 2013 Joensuun yhteiskoulun lukion ja Niinivaaran lukion yhdistymisestä Papinkadulle syksyllä 2015 noin 650 opiskelijan yksiköksi. Uudessa Joensuun yhteiskoulun lukiossa on kolme linjaa: urheilulinja, musiikin ja ilmaisun linja sekä yleislinja. Vuonna 2015 Papinkadulle valmistui Pasi Siistosen suunnittelema uudisrakennus vanhan Wivi Lönnin suunnittelemaan rakennuksen jatkeeksi. Samassa rakennuksessa toimii Joensuun seudun kansalaisopisto.


title: Joensuun yhteiskoulun lukio

text: Joensuun yhteiskoulun lukio osallistuu Joensuun urheiluakatemian toimintaan. Koulussa on kilpaurheiluun panostavilla opiskelijoilla valmentautumisen ja kilpailemisen ohella mahdollisuus suorittaa lukio-opinnot ja ylioppilastutkinto. Joensuun yhteiskoulun lukion urheilulinjalle valitut saavat paikan urheiluakatemian valmennusryhmistä. Urheiluakatemialla voi hyvittää joitain kursseja.


title: Joensuun yhteiskoulun lukio

text: Joensuun yhteiskoulun lukiossa toimii myös musiikin- ja ilmaisunlinja, jossa opiskelijat voivat valita pääaineekseen musiikin, kuvataiteen tai draaman. Kursseja omasta pääasineesta tulee suorittaa vähintään kahdeksan. Vuosittain tälle linjalle valitaan noin 30 opiskelijaa.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Neuvostoliiton asevoimat (lyhyemmin "neuvostoarmeija") oli Neuvostoliiton armeija, joksi vapaaehtoisista punakaarteista lopputalvella 1918 muutettu työläisten ja talonpoikien puna-armeija muutettiin 1946. Samalla Neuvostoliitossa muutettiin myös kansankomissariaattien nimet ministeriö-loppuisiksi.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Samana vuonna muutettiin aatteellisesta valtiollisemmaksi myös muita Neuvostoliiton instituutioita. Kansankomissariaateista tuli ministeriöitä ja kansankomissaareista ministereitä.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Toisen maailmansodan seurauksena neuvostoliittolaisia joukkoja jäi Itä-Eurooppaan Pariisin rauhansopimuksenkin tultua allekirjoitetuksi. Se päätti toisen maailmansodan monen maan osalta. Jännitystä aiheuttavaksi kysymykseksi jäi Saksan jako sekä mahdollinen kysymys Saksan yhdistämisestä samoin kuin Itä-Euroopan maiden ulkopolitiikka suhteessa Neuvostoliittoon. Euroopan ulkopuolella Neuvostoliiton armeija antoi asiantuntija-apua ja teknistä apua monissa siirtomaasodissa Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Afrikassa entisiä siirtomaavaltoja vastaan taistelleille marxilaisille tai sellaisiksi julistautuneille vapautusliikkeille. Korean sodassa Neuvostoliiton ilmanvoimat tarjosi jopa hävittäjälentäjiä Pohjois-Korealle kiinalaisten tapaan ja Vietnamin sodassa tekninen apu oli merkittävää muun muassa ilmatorjunnan osalta.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Sodan jälkeen joukkoja kotiutettiin, ja Neuvostoliiton asevoimien vahvuus vähennettiin arviolta viiteen miljoonaan. Neuvostoarmeijan yksiköt, jotka olivat vapauttaneet Itä-Euroopan maat saksalaisten vallasta jäivät maihin miehitysjoukoiksi varmistamaan neuvostovallan säilymisen. Tämä johti valtioiden muuttumiseen sosialistisen blokin jäseniksi ja käytännössä Neuvostoliiton satelliittivaltioiksi.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Jako idän ja lännen välillä vakiintui Kreikan sisällissodan jälkeen, jonka länsi voitti. Tšekkoslovakia ajautui Neuvostoliiton vaikutuspiiriin. Molemmat osapuolet pitivät Euroopassa vaikutuspiireistään kiinni eivätkä vakavasti uhanneet tasapainoa tapahtuneiden kriisien, kuten Itä-Saksan kansannousun 1953, Unkarissa 1956 tai Tšekkoslovakiassa 1968. Lännen tuki Varsovan liiton maiden oppositiolle jäi sanalliseksi. Toisaalta Neuvostoliittokaan ei pyrkinyt aktiivisiin toimiin kommunististen puolueiden kautta Naton jäsenvaltioissa.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Sen sijaan Aasiassa ja Afrikassa osapuoluet tukivat poliittisia salamurhia, vallankaappauksia, taistelutoimintaa ja osallistuivat itsekin pääasiassa teknisenä ja poliittisena apuna myös väkivaltaisiin tapahtumiin Etelä-Aasiassa, Kaakkois-Aasiassa, kuten Indokiinassa sekä Afrikassa.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Afrikassa Neuvostoliiton ulkopolitiikan tavoitteena oli ensiksi tukea Ison-Britannian siirtomaavallan purkautumista tukemalla muun muassa Israelin itsenäisyyttä ja sittemmin arabimonarkioita nykyaikaistamaan tukevia kansallishenkiä arabisosialistisia liikkeitä, joille Israel oli vihollinen. Suezin kriisin jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan menetettyä itsenäisen suurvaltansa aseman siksi, että ne eivät kyenneet ilman Yhdysvaltoja hoitamaan aloittamaansa sotilaallista konfliktia loppuun, tuli brittiläisen imperiumin seuraajaksi Afrikassa taustalla Yhdysvallat, jolloin Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vastakkainasettelu kärjistyi Afrikassa. Aasiassa Indokiinan sota periytyi Ranskalta Yhdysvalloille Vietnamin sodaksi, jolloin asetelma alkoi olla samankaltainen kuin Aasiassa kuin Afrikassa sillä poikkeuksella, että kolmantena maiden välisiin suhteisiin itsenäisesti vaikuttavana tekijänä oli Kiinan kansantasavalta.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Suurin neuvostoarmeijan vahvuus oli sijoitettuna Saksan demokraattinen tasavaltaan torjumaan NATO-joukkojen uhkaa ja takaamaan kommunistisen puolueen ja sen liittolaispuolueiden johtavan aseman Saksan demokraattisessa tasavallassa.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Saksalaishyökkäyksen Neuvostoliiton maaperällä aiheuttamat tuhot saivat Neuvostoliiton muodostamaan kylmän sodan doktriinin, jonka tavoite oli taistella vihollisia vastaan niiden omalla maaperällä tai mahdollisesti satelliittivaltioiden puskurivyöhykkeellä.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Varsovan liiton ensimmäinen aalto, noin 1 500 000 sotilasta oli sijoitettu Saksan demokraattiseen tasavaltaan. Se tultua torjutuksi, toinen aalto, noin 700 000 sotilasta oli varattu Puolan tasolle. Nato oli maajoukkojen osalta alivoimainen, minkä vuoksi se korosti ilmavoimien kykyä tasoittaa voimasuhteet. Lisäksi Nato oli valmistautunut rintamien mahdollisesti murruttua keinolla millä hyvänsä käymään pienimuotoisia häirintähyökkäyksiä Varsovan liiton iskukyvyn heikentämiseksi sisältä ja sivuilta.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Kun usko Yhdysvaltain haluun ottaa maailmanlaajuisen ydintuhon riski Naton vuoksi joutui Ranskassa epäilyksen alaiseksi sekä Charles de Gaullen yleisen yhdysvaltalaisvastaisuuden vuoksi Ranska jättäytyi Nato-yhteistyöstä pois ja varustautui ydinasein.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Turvatakseen tuon puskurivyöhykkeen olemassaolon neuvostojoukot kukistivat kaikki sosialisminvastaiset kansannousut Saksan demokraattisessa tasavallassa 1953, Unkarissa 1956 ja Tšekkoslovakiassa 1968. Puolassa ei päädytty neuvostojoukkojen osallistumiseen 1981, mikä olisi ollut mahdollista, ellei Puolan marsalkka Wojciech Jaruzelski olisi lannistanut Solidaarisuus-ammattiliikettä kansallisin voimin.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Aasiassa neuvostoarmeija ei osallistunut suurilla sotilasmäärillä taisteluihin esimerkiksi tavalla, jolla Yhdysvallat osallistui Korean sotaan Yhdistyneinä kansakuntina tai Kiinan kansantasavalta Kansan vapautusarmeijan vapaaehtoisin.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Neuvostoliitto kuitenkin toimitti Pohjois-Korealle MiG-15-hävittäjiä, jotka vaikuttivat Yhdysvaltain kykyyn järjestää strategisia pommituksia sitä vastaan ja ajoittain poistivat yhdysvaltalaisten ilmaylivoiman. Osa MiG-15-hävittäjälentäjistä oli neuvostoliittolaisia ilman neuvostoliittolaista univormua tai kansallisuustunnuksia. Lentäjien valtaosa oli palvelukseen käskettyjä kansan vapautusarmeijan ilmavoimien lentäjiä, jotka myös olivat saaneet neuvostoliittolaisilta koulutuksellista tukea ja apua.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Vietnamin sodassa, jossa Yhdysvallat päätyi antamaan teknisen avun asemesta jopa 500 000 sotilasta taisteluun presidentti Lyndon B. Johnsonin laajennettua sotaa sotilasneuvonantajista ja ilmavoimista taisteleviin maavoimien yksiköihin saakka. Neuvostoliitto ei tarjonnut Vietnamille omia sotilaitaan maavoimien taistelutoimintaa, kuten Kiinan kansantasavalta Pohjois-Korealle Korean sodassa, mutta se otti suoraa vastuuta ilmatorjuntaohjuksista yhdysvaltalaisten pommituksia vastaan epävirallisesti. Neuvostoliitto tarjosi myös torjuntahävittäjiä Vietnamin kansantasavallalle.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Vaikka Neuvostoliiton ja Kiinan välit olivat edelleen vuoden 1969 Ussurijoen rajakahakoiden vuoksi edelleen kireät, silti Yhdysvallat otti diplomatiassaan myös huomioon Kiinan kansantasavallan järjestämällä sille tunnustetun valtion aseman Yhdistyneissä kansakunnissa 1971, jolloin Taiwan joutui luovuttamaan asemansa Yhdistyneissä kansakunnissa sen yhtenä sen perustajavaltioista.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Neuvostoliitto on tarjonnut Vietnamille teknistä apua muun muassa rajasodassa Kiinaa vastaan 1979, kun Kiina hyökkäsi rajoitetuin voimin Vietnamiin siksi, että Vietnam oli miehittänyt Kiinan liittolaisena pitämänsä Kamputsean vapauttaakseen maan punaisten khmerien vallasta.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Merkittävä sota, johon neuvostoarmeija osallistui, Afganistanin sisällissota, oli seurausta siitä, ettei Neuvostoliiton tukema marxilainen kumous menestynyt, vaan afgaanit ryhtyivät laajaan vastarintaan. Vuonna 1979 neuvostoarmeija puuttui sisällissotaan, joka riehui Afganistanissa. Neuvostoliiton tavoitteena oli tukea ystävällismielistä maallista hallintoa, jota uhkasivat muslimisissit (joihin kuului muun muassa Osama bin Laden). Yhdysvallat, Saudi-Arabia ja Pakistan tukivat näitä sissejä taloudellisesti ja sotilaallisilla varusteilla, muun muassa toimittamalla niille yhdysvaltalaisia Stinger-ilmatorjuntaohjuksia, joilla oli tarkoitus taistella neuvostojoukkojen ilmaherruutta vastaan.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Stinger-olkapääohjukset olivat menestys, jotka aiheuttivat Neuvostoliiton helikoptereilla vuoristoisessa maassa suoritetavan ilmatoiminnan lamaantumista Afganistanissa, jolloin neuvostoarmeijan oli yhä selkeämmin pitäydyttävä vain kaupungeissa ja asutuskeskuksissa, jolloin vastarinta kykeni pitämään asemansa paremmin myös maajoukkoja vastaan vuoristossa, koska taisteluhelikoptereita ei kyetty käyttämään tehokkaasti. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA järjesti Stinger-ampujien koulutuksen Pakistanissa. Neuvostoarmeijan vastaista toimintaa rahoitti Yhdysvaltain lisäksi myös Pakistan, Saudi-Arabia sekä Neuvostoliiton vaikutusvallan lisääntymistä Aasiassa niin ikään pelkäävä Kiinan kansantasavalta, jonka suhteet olivat Neuvostoliiton kanssa 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa erittäin kireät.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Teknisestä ylivertaisuudestaan huolimatta neuvostoarmeija ei onnistunut saamaan maata kontrolliin ja kärsi jatkuvia tappioita sissien iskuissa ja väijytyksissä. Mihail Gorbatšov veti viimein joukot maasta 1988. Afganistanin sotaa 1980–1988 voidaan verrata Yhdysvaltain käymään sotaan Vietnamissa – molemmat olivat kylmän sodan sijaissotia ja molemmat päättyivät nöyryyttävään tappioon teknisesti alivoimaista, mutta lopulta voitokasta sissivastustajaa vastaan.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Intia on Neuvostoliiton tapaan rajasodan Kiinan kansantasavallan kanssa käynyt maa. Se on ollut Neuvostoliiton strateginen kumppani Aasiassa sen jälkeen kun Neuvostoliiton ja Kiinan välirikko 1958–1959 toteutui ja erityisesti 1970-luvulla Ussurjoen taisteluiden jälkeen.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Neuvostoliitto tarjosi Intialle muun muassa satelliittipalveluita Pakistanin ydinohjelman seuraamiseksi. Pakistan on ollut Yhdysvalloille läheinen kumppani Aasiassa muun muassa Afganistanin sodan aikana.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Neuvostoliitto valtiona myös on ollut mukana luomassa puolustusvälineteollisuuden yhteistyötä Intian kanssa, mistä ovat peräisin Intian neuvostomalliset panssarivaunut, joista osaa on valmistettu Intiassa.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Neuvostoliitto tarjosi Afrikassa tukea monille kansallisille vapautusliikkeille. Merkittävää teknistä apua se tarjosi Israelin ja arabien välisissä sodissa Egyptille ja Syyrialle. Merkittävää oli ilmatorjunta. Anwar Sadat poliittisista syistä kuitenkin karkotti neuvostoasiantuntijat ennen jom kippur -sotaa. Sen jälkeen Egypti teki rauhan Israelin kanssa ja ajautui osittain Yhdysvaltain vaikutuspiiriin.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Latinalaisessa Amerikassa merkittävin kiista oli Kuuban ohjuskriisi.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Vastakkainasettelu Naton kanssa kylmän sodan aikana perustui lähinnä ydinpelotteeseen. Neuvostoliitto käytti paljon resursseja armeijansa ydinaseiden kehittelyyn, etenkin ballististen ohjusten ja ydinsukellusveneiden. Ydinsukellusveneet tarjosivat Neuvostoliitolle mahdollisuuden kuljettaa veden alla ydinohjuksia lähelle Yhdysvaltain rannikkoa, jolloin Kuuban kriisin kaltaista ohjusten sijoittelua mahdollisen kostoiskun tekemiseksi siinä tapauksessa, että Yhdysvallat hyökkää ydinasein ensiksi ei tarvita maalle sijoittelun vuoksi. Yhdysvallat vastasi sukellusveneuhkaan monilla vastatoimilla.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Ydinsukellusveneuhan muodosti pääasiassa Murmanskin alueelle tukikohtiaan pitävä Neuvostoliiton pohjoinen laivasto, jonka tehtävänä oli murtautua Pohjois-Atlantille Islannin etelä- tai pohjoispuolelta Grönlannin eteläpuolelta ns. GIUK-gapin läpi (Grönlanti, Islanti, UK) hyökkäämään Atlantille saattueita ja tukialusryhmiä vastaan. Yhdysvallat rakensi tähän aukkoon valvontasensorien SOSUS-ketjun (SOund SUrveillance System).


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Syynä pohjoiseen sijoitteluun oli se, että Tanskan salmet olisivat sodan sattuessa joka tapauksessa NATO:n valvonnassa ja että Murmanskissa on golf-virran vuoksi koko vuoden sulana säilyvä edullinen satamapaikka. Neuvostolaivasto puolestaan piti Barentsinmerta ja Vienanmerta omina tukikohtinaan ohjussukellusveneitään varten, ja pyrki estämään NATO-maiden hyökkäyssukellusveneiden pääsyn sinne.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Kilpailu mahdollisuudesta vastaiskuun synnytti kilpailuun vedenalaisista kuuntelulaitteista, joilla sukellusveneet olisi voitu havaita. Suomessa tämä näkyi muun muassa siten, että Yhdysvallat kielsi Rauma-Repola Oceanicsia myymästä yllättävän hyviksi havaittuja tutkimussukellusveneitä enää Neuvostoliittoon siksi, että niillä voitaisiin havaita ja valvoa sukellusveneet paljastavia antureita ja mahdollisesti tuhota niitä, jolloin sukellusveneillä olisi helpompi tunkeutua Pohjois-Atlantille ja sieltä lähemmäs Yhdysvaltoja.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Oleellista sukellusveneiden liikkeissä olivat myös hiljaiset potkurinäänet. Japanilainen Toshiba myi Neuvostoliittoon metallintyöstökoneita, jotka mahdollistivat hiljaisempien sukellusvenepotkurien valmistamisen Neuvostoliitossa, jolloin potkurinäänien havaitseminen tuli tai sen uskottiin tulevan NATO:lle vaikeammaksi.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Itämerellä Yhdysvallat vastasi Neuvostoliiton uhkaan solmimalla virallisesti puolueettoman Ruotsin kanssa salaisen puolustussopimuksen, joka mahdollisti Yhdysvalloille sen omien sukellusveneiden sijoittamisen yleensä matalan Itämeren syvänteeseen Gotlannin lähelle. Neuvostoliitto pyrki tiedustelemaan Naton ja Ruotsin meripuolustuksen tehokkuutta omilla sukellusveneillään Itämerellä.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Konflikteja sodittiin ainoastaan ns. proxy-sotien kautta, joissa Yhdysvallat ja NL tukivat hallituksia tai kapinallisliikkeitä tarpeen mukaan.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: 1991 armeija näytteli tärkeää osaa vanhoillisten kommunistien ja ylempien sotilaskomentajien järjestämässä vallankaappausyrityksessä, jonka tarkoituksena oli syöstä Mihail Gorbatšov ja hänen uudistusmielinen hallituksensa vallasta lähettämällä panssarivaunuja Moskovan kaduille. Kaappaus epäonnistui, koska siviilit ryhtyivät vastarintaan ja panssarivaunujen miehistöt kieltäytyivät ampumasta maanmiehiään.


title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Kaappausta seurasi Neuvostoliiton romahtaminen. Neuvostoliiton asevoimat muuttui "Itsenäisten valtioiden yhteisön asevoimiksi", mutta pian sen resurssit jaettiin IVY-valtioiden kesken. Suurin osa armeijasta, mukaan lukien ydinohjusjoukot liitettiin Venäjän asevoimiin. Itä-Eurooppaan ja Baltian maihin sijoitetut joukot vedettiin takaisin vuosina 1991–1994.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Juurakon Hulda on Valentin Vaalan ohjaama Hella Wuolijoen nimellä Juhani Tervapää kirjoittamaan menestysnäytelmään "Juurakon Hulda" perustuva suomalainen elokuva vuodelta 1937.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Kyseessä on ensimmäinen Wuolijoen teosten perusteella tehty elokuva, ja hanketta ajoi Suomi-Filmin konttoripäällikkö, toimitusjohtaja Matti Schreckin lanko Jaakko Huttunen (1911–1938), joka teki myös käsikirjoituksen yhdessä Vaalan kanssa.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Tarina kertoo köyhän ja ylenkatsotun, mutta ylpeän ja omanarvontuntoisen hämäläisnaisen sosiaalisesta noususta opiskelun ja muun itsensä kehittämisen kautta. Hulda Juurakko on tyypillinen wuolijokelainen vahva ja itsenäinen nainen, joka menee vaikka harmaan kiven lävitse, ellei pysty sitä kiertämään tai ylittämään.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Elokuva aiheutti aikoinaan kohua, sitä pidettiin rajojen rikkomisena ja sääty-yhteiskunnan perustusten horjuttamisena. Eräitä kotiapulaisia jopa kiellettiin katsomasta "Juurakon Huldaa", etteivät he olisi saaneet "huonoja" vaikutteita.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Ajallisesti tarina käsittää seitsemän vuotta noin vuodesta 1930 eteenpäin. "Juurakon Hulda" on Irma Seikkulan läpimurto valkokankaalla ja kuuluu suomalaisen elokuvan klassikoihin. Se on Wuolijoen näytelmistä ensimmäinen, joka sai elokuvallisen tulkinnan.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Maalaistyttö Hulda (Irma Seikkula) saapuu tuomarin (Tauno Palo) piiaksi mutta päättää olla jäämättä piian osaan ja alkaa opiskella. Etenemisyritys kohtaa kuitenkin kaavamaisia asenteita.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Hulda Juurakko lähtee köyhästä Juurakon talosta Helsinkiin etsimään parempaa elämää, mutta takaiskujen masentamana löytää itsensä Esplanadin penkiltä. Joukko mieskansanedustajia vie hänet tuomari Kaarle Soratien asuntoon. Miehet hurmaantuvat Huldan välittömyydestä ja suorapuheisuudesta, tosin suhtautuvat häneen alentuvasti. Vain Soratien asenne Huldaan on hieman vastahakoinen.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Miehet väittelevät, onko kaupunkiin tullut Hulda sosiaalinen ongelma, sillä riittää maaseudulla töitä. Soratien mielestä juuri siksi "Hulda on väestöprobleeman huippu". Miehet ennustavat Huldalle synkkää tulevaisuutta. Soratie kommentoi: "Hulda on probleema, joka pannaan pöydälle seuraavaan istuntoon". Hulda on kuitenkin faktum. Hän saa yöpaikan ja työpaikan kotiapulaisena varakkaan ja naimattoman tuomarin luona. Huldalla on kokemusta alalta muun muassa Niskavuoren rusthollin sisäkkönä.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Hulda alkaa opiskella työn ohessa tavoitteena oppia kaikki, minkä hienostokin on oppinut: kieliä, matematiikkaa, renessanssin ja muut käsitteet. Eletään 1930-luvun luokka-yhteiskunnassa, jossa herrasväen ja palvelusväen ei sovi kulkea asuntoon edes samasta ovesta. Hulda alkaa seitsemän vuoden aikana kavuta yhteiskunnan portaita ylös. Hän suorittaa Työväenopistossa keskikoulun ja lukion ja jatkaa Yhteiskunnalliseen korkeakouluun, josta hän valmistuu yhteiskuntatieteiden kandidaattina, eli sai tutkinnon, joka vastaa nykyisiä maistereita.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Ongelmitta ei opiskelu eikä tuomarin ja Huldan yhteiselo suju, eikä opiskelun ja työn yhteensovittaminenkaan käy helposti. Tiedonjanonsa ansiosta Hulda kuitenkin menestyy. Alkuun Soratie sietää Huldaa huonosti ja pitää häntä pikkupiikana, mutta alkaa vähitellen kiinnostua. Tuomarin täti asuu samassa taloudessa, ja hän kannustaa Huldaa opiskelussa. Täti edustaa vanhan ajan naista, joka on käynyt "vain" tyttökoulun.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Huldalla on joukko häntä vihaavia naisia, jotka syntyperän tai avioliiton kautta ovat korkeassa sosiaalisessa asemassa. He tarttuvat toteamukseen, että Hulda löydettiin Esplanadilta, ja mustaavat sillä Huldan mainetta tämän pyrkiessä eduskuntaan. Heidän mielestään se todistaa Huldan epämääräisestä menneisyydestä. Huldasta he ovat pelkkä kanalauma. Eräänä iltana Hulda villiintyy. Humalassa hän esittelee oppineisuuttaan ja pitää palopuheen hienoston edustajille. Kun Soratie kysyy, mikä mahtaa pitää yllä Huldan paljastavaa iltapukua, Hulda vastaa: "Vain Teidän verraton itsehillintänne." Elokuva päättyy Huldan ja Soratien halaukseen ja kihlautumiseen.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Aikalaisarvioijat antoivat Vaalalle ohjauksesta pääasiassa kiitosta, jopa niin, että "Vaala oli ehkä paras mahdollinen ohjaaja Huldan tapaiselle filmille", kuten Arvo Ääri (Helsingin Sanomat) kirjoittaa. Ongelmien syyt hän sysää kreditoimattoman käsikirjoittajan (Jaakko Huttunen) syliin. Muutenkin "Juurakon Hulda" sai aikalaiskriitikoilta pääasiassa suopean vastaanoton. Ilta-Sanomien arvostelija kirjoittaa: "Vaala on onnellisesti osannut peittää paljon ja toisaalta vetää esiin paljon sellaista, mikä on edesauttanut Huldan menestymistä elokuvana, jopa siinä määrin, että "Juurakon Hulda" kaiken kaikkiaan voidaan esittää todistuksena siitä, että kotimaisen elokuvan taso todellakin on noussut." Helsingin Sanomien arvostelija luonnehtii elokuvaa Vaalan suureksi ohjaajavoitoksi. Aamulehden arvostelijan Orvo Kärkösen mukaan Vaala ei täyttänyt odotuksia, komedian juonesta ja vuorosanoista jäi uupumaan pirteyttä ja iskevyyttä.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: 1970-luvun arvioissa elokuva koettiin vanhentuneeksi (muun muassa Heikki Eteläpää ja Aune Kämäräinen), mutta 1990-luvulla elokuvaa jälleen arvostettiin. Harri Moilanen (Kansan Uutiset) totesi: "Vaalan elokuvaversiossa on onnistunut komedialataus - -. Kulttuurihistoriallisesti Juurakon Hulda on suoranainen aarreaitta. [Roolihenkilö]iden keskustelut liikkuvat niin 'eurooppalaisella tasolla', että nykyiset draaman ja elokuvan puurtajat menkööt itseensä".


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text:
Erään 2000-luvun kriitikon arvion mukaan salonkikomedia on satiiria pikkuporvarillisuudesta ja sisältää hienovaraista feminismiä. Vaalan ohjaustyö on viisas ja viihdyttävä.
Myöhemmissä kritiikeissä salonkikomediaa on kehuttu oivaksi, valloittavan viihteelliseksi ja esifeministiseksi kehityskertomukseksi, jossa on pikkuporvarillisuuden satiiria.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: "Juurakon Hulda" sai elokuvateattereissa arviolta miljoona katsojaa. Juurakon torppa ja Sääksmäen asema löytyivät Tuusulan Nuppulinnasta. Sisäkuvat otettiin Haagan Työväentalolla Helsingissä. Tuomari Soratien asunnon ulkokuvat otettiin Kaisaniemenkatu 5:ssä. Kari Uusitalo valitsi "Juurakon Huldan" yhdeksi sadasta merkittävästä suomalaisesta näytelmäelokuvasta Mitä missä milloin 1990 -vuosikirjassa.


title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: Samasta tarinasta on tehty myös yhdysvaltalainen elokuva "Farmarin tytär", jonka pääosaa näytellyt Loretta Young sai suorituksestaan Oscarin. Myös Hannu Lemisen ohjaama ja käsikirjoittama "Vain sinulle" on "Juurakon Huldan" teemoista rakennettu muunnelma.


title: Vanhanmaailmankillit

text: Vanhanmaailmankillit on hammaskarppikalojen ryhmä, joka sisältää monia akvaariokaloina pidettäviä lajeja. Nimensä mukaisesti vanhanmaailmankillien esiintymisalue on Aasiassa ja Afrikassa. Ryhmä käsittää nykyluokituksen mukaan kaksi heimoa, "Aplocheilidae", joka esiintyy Kaakkois- ja Etelä-Aasiassa sekä Madagaskarilla, ja "Nothobranchiidae", joka elää Afrikan mantereen sisävesissä. Aiemmin kaikkia vanhanmaailmankillejä pidettiin yhtenä heimona tai alaheimona ("Aplocheilinae"), mutta nykyään "Aplocheilidae", "Nothobranchidae" ja "Rivulidae" (uudenmaailmankillit) ovat samantasoisia yksiköitä, eikä termi vanhanmaailmankillit vastaa yhtä taksonomista ryhmää.


title: Vanhanmaailmankillit

text: Jotkut viuhkapyrstölajit ("Nothobranchius") elävät Itä-Afrikassa hyvin pienellä alueella lammikoissa, jotka kuivuvat kuivan kauden aikana lähes kokonaan. Heimoon kuuluu kaksitoista sukua. Lajeja on noin sata, joista monet ovat kohtalaisen suosittuja akvaariokaloja, koska ne ovat värikkäitä, pienikokoisia ja kestäviä.


title: Vanhanmaailmankillit

text: Afrikkalaiset viiripyrstöt taas on aiemmin luokiteltu yhteen sukuun "Aphyosemion", mutta nyttemmin siitä on erotettu omiksi suvuikseen "Fundulopanchax ", "Chromaphyosemion", "Diapteron", "Scriptapyhsosemion", "Callopanchax" ja "Archiaphyosemion".


title: Samettivälskäri

text: Samettivälskäri ("Acanthurus nigricans") on välskärikaloihin kuuluva kala.


title: Samettivälskäri

text:
Samettivälskäri kasvaa noin 20 cm pitkäksi. Se muistuttaa ulkonäöltään paljon pastellivälskäriä "Acanthurus japonicus". Ruumis on luumunvärinen, kiekkomainen, ja peräosaa kiertää keltainen kapea raita. Pyrstö on vaaleansininen, ja siinä on keltainen poikkiraita. Silmän alla on valkoinen läikkä, pienempi kuin pastellivälskärillä.
Samettivälskäri on kotoisin Havaijilta ja Tyynenmeren keskiosista.


title: Samettivälskäri

text: Samettivälskäri on usein aggressiivinen lajitovereitaan ja muita välskäreitä kohtaan, mutta ei kiusaa pienempiään.


title: Samettivälskäri

text: Samettivälskäri on levänsyöjä.


title: Ishtar Terra

text: Ishtar Terra (Ishtarin maa) on toinen planeetta Venuksen suurista vuoristoisista ylänköalueista, eräänlainen "manner" Venuksessa, jossa ei ole varsinaisia mannerlaattoja. Pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitsevan Ishtar Terran ala on Maan Australian ja Yhdysvaltain alan välillä. Alueen koordinaatit ovat pituus 300-60°, leveys 45-80°. Ishtar Terra nousee noin 3,5 kilometriä planeetan keskikorkeutta ylemmäs.


title: Ishtar Terra

text: Ylänkö on nimetty mesopotamialaisen hedelmällisyyden ja sodan jumalattaren Ištarin mukaan. Siellä on Maxwell Montes, Venuksen korkeimmalle ulottuva laaja vuorijono, jonka vuoret nousevat jopa 10,7 kilometriä planeetan keskikorkeuden yläpuolelle ja 14 kilometriä planeetan alimman kohdan yläpuolelle.


title: Ishtar Terra

text: Maxwell Montesin alueella näkyy suuri meteoriittikraatteri. Ishtar Terra on suurelta osin vuorten ympäröimä. Maxwell Montes on Ishtarin maan "itärannikolla", Akna Montes länsipuolella ja Freyja Montes pohjoisessa, ja Danu Montes osassa eteläpuolta. Akna Montes jatkuu länteen tessera-alueena, jossa on harjanteita ja laaksoja.


title: Ishtar Terra

text: Ishtar Terran Maxwell Montesiin kuulumaton alue on soikea Lakshmi Planum, Lakshmin tasanko. Lakshmin tasangolla on kaksi valtavaa pyöreää entistä tulivuoren purkausaukkoa, josta alueen pinta on peräisin. Toinen on 420 km leveä Sacajawea Patera paikassa 64.5 P 337 I. Sen purkausaukon läpimitta on 120×215 km, ja syvyys 1,2 km.. Toinen on lännempänä sijaitseva pienempi Colette Patera.


title: Maihinnousualus

text: Maihinnousualus on sota-alus, jonka päätehtävä on kuljettaa taistelujoukkoja rannikolle. Koosta ja tyypistä riippuen niillä on lentokansi helikoptereita ja STOL/VTOL-hävittäjiä varten. Aluksilla on myös vesille laskettavaa maihinnousukalustoa, kuten ilmatyynyaluksia tai amfibiajoneuvoja.


title: Maihinnousualus

text: Maihinnousualuksia on useiden maiden laivastoilla. Nykyisin kokoluokka vaihtelee alle 10 000 tonnin aluksista keskikokoista lentotukialusta muistuttaviin noin 40 000 tonnin ”helikopteritukialuksiin”.


title: Maihinnousualus

text: Ensimmäiset varsinaiset maihinnousualukset otettiin käyttöön toisessa maailmansodassa. Näiden alusten syväys oli kuormattunakin vain parisen metriä, eli ne pääsivät niin lähelle rantaa, että ajoneuvokalustolla pystyttiin ajamaan aluksesta maihin. Toteuttamansa Dunkerquen evakuoinnin jälkeen liittoutuneiden ainoa mahdollisuus ryhtyä taisteluun Manner-Euroopassa oli rannikolle suoritettu maihinnousu. Kun Winston Churchill oli tehnyt esityksen maihinnousualuksesta, joka kykenisi kuljettamaan yhden tai useamman panssarivaunun, kokoontui brittiläinen varusteluteollisuus kesällä 1940 käsittelemään asiaa. Kokoukseen osallistunyt yhtiö Hawthorn Leslie and Company esitti suunnitelman, jonka perusteella valmistui marraskuussa 1940 ensimmäinen LCT-tyyppinen (). Se oli tyyppiä LCT Mk I, tai LCT(1).


title: Maihinnousualus

text: LCT-aluksesta rakennettiin useita versioita. Sen lisäksi, että LCT sopi miehistön ja ajoneuvojen kuljettamiseen, se kävi useiden erikoisversioiden alustaksi. Sellaisia olivat muun muassa ilmatorjuntatykein varustettu alus, joka ilmatorjunnan suojaamistehtävän lisäksi osallistui jalkaväen tukemiseen. Niistä käytettiin nimeä "Landing Craft Flak". Aluksille ei annettu yksilöllistä nimiä, vaan ne saivat ainoastaan numeron.


title: Maihinnousualus

text: Suurimmat maihinnousualukset ovat Yhdysvaltain laivaston ja merijalkaväen käyttämät Tarawa- (LHA) ja Wasp-luokan (LHD) alukset. Niiden vetoisuus on noin 40 000 tonnia, eli ne ovat kooltaan keskikokoisen lentotukialuksen luokkaa.


title: Maihinnousualus

text:
Niillä voi olla 40–50 lentolaitetta eli valikoima erilaisia helikoptereita ja Harrier-hävittäjiä aina tehtävästä riippuen. Toisinaan aluksia nimitetäänkin helikopteritukialuksiksi.
Aluksilla on niiden oman miehistön lisäksi tilat noin 2 000 merijalkaväen sotilaalle, jotka toimitetaan maihin etupäässä helikoptereilla, kun alus pääsee kohdealueelleen. Aluksilla on tilaa myös maihinnousukalustolle, kuten ilmatyynyaluksille.


title: Baltian Landeswehr

text: Baltian Landeswehr, joka toimi 7. joulukuuta 1918:sta 3. heinäkuuta 1919, oli alkujaan Latvian armeija, mutta muodostui Saksan keisarikunnan lakattua olemasta lähinnä Baltian yhdistyneen herttuakunnan baltiansaksalaisten vapaaehtoiseksi sotajoukoksi.


title: Baltian Landeswehr

text: Sen tavoitteena oli Versailles’n rauhansopimuksen mukaisesti estää neuvosto-Venäjää valtaamasta yhdessä balttilaisten punakaartien kanssa Viroa tai Latviaa, sekä toisekseen yrittää saada saksalaisille vähemmistöille johtava asema näissä maissa. Landeswehrin sotilaallinen merkitys katosi sen hävittyä virolaisten tukemille latvialaisjoukoille Wendenin taistelussa 19.–21. kesäkuuta 1919, jonka jälkeen se alistettiin Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien everstiluutnantti Harold Alexanderin alaisuuteen ja yhdistettiin Latvian armeijaan.


title: Baltian Landeswehr

text: Joukko-osaston ensimmäisenä komentajana toimi majuri Emil von Scheibler, jonka jälkeen hänen seuraajakseen 6. helmikuuta 1919 tuli majuri Alfred Fletcher. Viimeisenä komentajana toimi brittiläinen everstiluutnantti Harold Alexander.


title: Baltian Landeswehr

text: Baltian Lahdeswehrin tappio Viron 3. divisioonaa vastaan päätti Viron vapaussodan. Joukko-osastona Viron 3. divisioonassa oli myös latvialainen Cesiskuksen 2. rykmentti, jota komensi Venäjän keisarikunnan armeijan palveluksessa aikaisemmin ollut eversti Ernst Põdder, josta tuli 4. huhtikuuta Viron 3. divisioonan komentaja.


title: Baltian Landeswehr

text: Baltian Landeswehrista vapautuneita sotilaita liittyi elokuussa 1919 muodostuneeseen ja joulukuuhun 1919 saakka toimineeseen Deutsche Legioniin, joka taisteli ympärysvaltojen puolelle Venäjän sisällissodassa yhdessä venäläisten valkoisen liikkeen kanssa bolševikkeja ja neuvostovenäläisiä joukkoja vastaan.


title: Ruusupapu

text: Ruusupapu ("Phaseolus coccineus") on koristekasvina kasvatettu köynnös.


title: Ruusupapu

text: Ruusupapu kasvaa 2–4 m korkeaksi. Sen lehdet ovat halkaisijaltaan noin 10 cm ja muodostuvat kolmesta lehdykästä. Kukat ovat valkoiset, punaiset tai oranssinsävyiset. Palot ovat keitettyinä syötäviä, kun ne ovat vielä litteitä ja korkeintaan n. 16 cm pitkiä. Sitä isommista, jo pullistuneista paloista otetaan talteen ja keitetään pelkät pavut.


title: Ruusupapu

text: Ruusupapu on kotoisin Keski-Amerikasta, missä se on monivuotinen kasvi. Intiaanit ovat käyttäneet sen tärkkelyspitoisia juuria ravinnoksi.


title: Ruusupapu

text: Ruusupapu kasvatetaan yleensä siemenistä taimiksi sisätiloissa ja istutetaan kasvupaikalle pieninä taimina hallojen mentyä tai kylvetään suoraan lämpimään maahan. Se kasvaa vehreäksi seinämäksi varsin nopeasti. Se pitää tukea säleikköön tai muuhun vastaavaan. Se kukkii heinäkuulta syyskuulle. Jos köynnöksestä haluaa siemeniä talteen seuraavaksi vuodeksi, siemenpalon täytyy antaa tuleentua aivan ruskeaksi ja kuivaksi, ennen kuin se poimitaan. Musta-violetinkirjavat pavut otetaan sisältä talteen siemeniksi. Siemenet säilytetään kuivassa, ilmavassa ja pimeässä paikassa, missä ne saavat jatkaa kuivumistaan, kunnes ne istutetaan keväällä.


title: Keijunmekko

text: Keijunmekko ("Rhodochiton atrosanguineus") on kukkiva köynnöskasvi.


title: Keijunmekko

text: Keijunmekko kasvaa 2–3 metriä korkeaksi. Sen kukassa verholehdet muodostavat vaaleanpunaiset kellot, teriö on tummemman punainen tötterö, joka roikkuu kellon sisällä. Lehdet ovat sydämenmuotoisia.


title: Keijunmekko

text: Keijunmekko on kotoisin Meksikosta. Siellä se on monivuotinen, mutta koska se ei kestä alle +5 °C lämpötiloja, sitä kasvatetaan Suomessa yleensä yksivuotisena.


title: Keijunmekko

text: Keijunmekon siemenet kasvatetaan mullan päällä. Esikasvatuksen voi aloittaa jo helmikuussa. Kasvi jaksaa silti kukkia koko kesän – tummat teriöt karisevat, mutta verholehtikellot säilyvät pitkään.


title: Luoteis-Venäjän armeija

text: Luoteis-Venäjän armeija oli yksi Venäjän valkoisista armeijoista, jotka taistelivat bolševikkeja vastaan Venäjän sisällissodassa. Armeija taisteli Pietarin (Petrogradin) eteläpuolella ja Virossa puna-armeijaa vastaan. Se oli yhteistoiminnassa myös Viron kanssa ja pyrki etenemään Virosta käsin Pihkovan kautta kohti Pietaria.


title: Luoteis-Venäjän armeija

text: Luoteis-Venäjän armeijaa komensi 19. kesäkuuta 1919 alkaen kenraalimajuri Aleksandr P. Rodzjanko, joka ylennettiin 2. lokakuuta 1919 kenraaliluutnantiksi ja hänen jälkeensä jalkaväenkenraali Nikolai Judenitš, joka lokakuussa 1919 onnistui pääsemään hetkellisesti aivan Pietarin edustalle saakka. Judenitšin jälkeen Luoteis-Venäjän armeijan kolmantena ja viimeisenä komentajana toimi kenraaliluutnantti Pjotr Glazenap (28. marraskuuta 1919 – 22. tammikuuta 1920).


title: Luoteis-Venäjän armeija

text: Luoteis-Venäjän armeijan yhteyteen perustettiin brittien vaatimuksesta 11. elokuuta 1919 myös Luoteis-Venäjän hallitus.


title: Luoteis-Venäjän armeija

text: Luoteis-Venäjän armeija perustettiin Virossa keväällä 1919, ja siihen kuului 26. syyskuuta 1919 noin 20 640 sotilasta. Varustuksena sillä oli kuusi panssarivaunua, kaksi panssariautoa, kolme panssarijunaa, 57 tykkiä, 380 konekivääriä, 333 pikakivääriä ja kuusi lentokonetta. Sen vaatetus tuli briteiltä ja ranskalaisilta sekä muonitus näiden lisäksi yhdysvaltalaisilta. Yhdysvallat oli valmistautunut jopa siihen, että kun Luoteis-Venäjän armeija valtaa Pietarin, niin Virossa olevilla elintarvikkeilla voidaan hoitaa nälkää näkevän väestön tarpeet.


title: Luoteis-Venäjän armeija

text: Luoteis-Venäjän armeija aloitti hyökkäyksensä Pietarin suuntaan 28. syyskuuta 1919 tavoitteenaan katkaista Pietarin ja Pihkovan välinen rautatieyhteys, Pietarin–Lugan rata, ja sen jälkeen Pietarin–Moskovan rata, jonka jälkeen Pietarin valtaaminen olisi tullut mahdolliseksi. Pietarilaisten kulkupuheiden mukaan Ruotsi ja Suomi olisivat olleet liittymässä hyökkäykseen. Suomessa valtionhoitaja Mannerheim oli kannattanut osallistumista hyökkäykseen, mutta Mannerheimin jälkeen tasavallan presidentiksi noussut K. J. Ståhlberg vastusti Suomen osallistumista. Stålhberg vastusti hanketta muun muassa siksi, etteivät valkoiset venäläiset monarkistit hyväksyneet Venäjän keisarikunnasta itsenäisiksi julistautuneita valtioita. Judenitš oli valmis Pietarin valloittamisen jälkeen valmis ottamaan haltuun myös Suomen.


title: Luoteis-Venäjän armeija

text: Pakokauhun lisäännyttyä Pietarissa kansankomissaarien neuvosto määräsi kaupungin puolustuksen johtoon sota-asiainkansankomissaari Lev Trotskin, joka hankki asiantuntemusta Pietarin puolustamiseen ottamalla kenraali Dmitri Nadjožnyin perheen panttivangiksi ja pakottamalla tämän suunnittelemaan Pietarin puolustuksen. Luoteis-Venäjän armeija otti haltuunsa Lugan 13. lokakuuta 1919, Krasnoje Selon ja Hatsinan 16. lokakuuta 1919.


title: Luoteis-Venäjän armeija

text: Pietaria puolusti puna-armeijan 7. armeija, jossa oli muun muassa Suomen sisällissodan aikana Venäjälle paenneita punakaartilaisia, virolaisen eversti A. Korkin komentama latvialainen tarkka-ampujadivisioona, kiinalaisia sekä pietarilaisia työläisiä, kuusi panssarijunaa, Itämeren laivaston alukset tykeillään, kymmenen panssariautoa ja 148 tykkiä.


title: Tärkkelysperuna

text: Tärkkelysperuna kuuluu perunalajikkeisiin, jotka ovat erittäin tärkkelyspitoisia ja siksi sopivia elintarvike- ja kemianteollisuuden raaka-aineiksi. Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka määrittelee Euroopan unionin jäsenvaltioille suurimmat tuotantomäärät perunantärkkelyksen osalta.


title: Tärkkelysperuna

text: Euroopan unionin säädösten mukaan ei perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on alle 13 prosenttia, voida pitää tärkkelysperunoina.


title: Tärkkelysperuna

text: Tärkeimmät tärkkelysperunalajikkeet Suomessa ovat Hankkijan Tanu, Kardal, Posmo ja Saturna. Jonkin verran viljellään myös merkittävässä määrin Serestraa ja Van Goghia.


title: Tärkkelysperuna

text: Hankkijan Tanu on sopiva tärkkelysperunoiden kauden aloitusperunaksi elokuussa. Vasta syyskuussa Suomessa korjattuna muut Suomessa käytettävät tärkkelysperunat ovat satoisampia.


title: Tärkkelysperuna

text: EU-maille on jaettu tärkkelysperunan osalta markkinointivuoden 2006-2007 loppuun saakka enimmäiskiintiöt tärkkelysperunantuotantoa varten:Tärkkelysperunaa viljellään Suomessa noin 8 000 hehtaarin pinta-alalla. Sitä tuottaa noin 850 perunanviljelijää pääasiassa Etelä-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Tärkkelysperunanviljely on noin 4-6 kertaa niin työllistävää kuin viljanviljely.


title: Tärkkelysperuna

text: Teollisuuden käyttöön tärkkelysperunaksi menevät Kardal 1994- (Raisio Yhtymä) tärkkelysteollisuus, Posmo 1986- (S. G. Nieminen), Saturna 1977- (Raisio Yhtymä tärkkelysteollisuus) ja Hankkijan Tanu 1990- (Boreal Kasvinjalostus) sekä sitä korvaamaan Hankkijan Tomppa (Boreal Kasvinjalostus), Ute 1993- (S. G. Nieminen).


title: Tärkkelysperuna

text: Tärkkelysperunan hinta on ollut 2006 noin 0,22 € / kg tärkkelykselle laskettuna.


title: Tärkkelysperuna

text: Kemira GrowHow on kehittänyt LORIS Expert-menetelmän, jolla tärkkelysperunan viljelyä voidaan seurata peltolohkoittain. Kerättävän tiedon analysoinnilla uskotaan voitavan parantaan tärkkelysperunan tärkkelyspitoisuutta viljelyssä.


title: Tärkkelysperuna

text: Perunantutkimuslaitos koeviljelee BASF:n Amfloraa ja toista geenimanipuloitua tärkkelysperunaa Suomessa 2010.


Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka, usein CAP () on Euroopan unionin maataloustukijärjestelmä. CAP:n vuosittainen budjetti on noin 50 miljardia euroa, mikä on lähes puolet Euroopan unionin budjetista.


title: Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka

text: Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena oli alun perin toisen maailmansodan jälkeisen Euroopan omavaraisuuden takaaminen ja maatalouden tuottavuuden nostaminen. Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet kirjattiin Rooman sopimukseen 1957 (artikla 39). Nämä tavoitteet olivat


text: 1) Maatalouden tuottavuuden parantaminen, ja sen kautta


text: 2) maatalousväestön kohtuullisen elintason turvaaminen,


text: 3) yhteisön jäsenmaiden elintarvikemarkkinoiden vakauttaminen,


text: 4) elintarvikehuollon turvaaminen, sekä


text: 5) kohtuullisten elintarvikehintojen varmistaminen kuluttajille.


text: Tavoitteiden saavuttamiseksi tuille taattiin viljelijöille tietty perustulo, sekä maksettiin tukea tuotetun sadon mukaan.


text: 1980-luvulle tullessa Länsi-Euroopassa lähes kaikilla maatalouden aloilla pysyvää ylituotantoa, josta osa vietiin vientitukien avulla ulkopuolelle, osa varastoitiin tai tuhottiin EU:ssa. Ylituotanto tuli maksamaan paljon ja sen katsottiin rasittavan ympäristöä ja olevan epäreilu kehittyville maille. Muutosta alettiin hakea Rion ympäristökokouksen (UNCED, Rio de Janeiro, 3–14.6.1992) jälkeen.


text: 1990-luvulla CAP:issa asetettiin tuotantorajoituksia ja ympäristöystävälliseen maanviljelyyn kiinnitettiin enemmän huomiota. Maatalouden lisäksi alettiin tukea elinkeinojen monipuolistamista ja CAP:ille asetettiin budjettikatto, jotta kustannukset eivät nousisi rajatta. Vuonna 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen yhteydessä tuet irrotettiin tuotannosta ja otettiin käyttöön tilatukijärjestelmä. Tuet maksetaan tuottajille täysin riippumatta siitä, mitä he tuottavat.


text: Tuotantoa hallitaan kiintiöin. Kiintiöt asetetaan viljelijöille ja niiden ylittämisestä seuraa sakkomaksu. Maakohtaisesti asetetaan kansallinen taattu määrä kullekin jäsenvaltiolle. Sen ylittämisestä rangaistaan tuottajia yhteisvastuullisesti.


text: Tuotteille määritellään kolme hintaa: tavoitehinta, kynnyshinta ja interventiohinta:


text: Tuontia vastaan on määrätty tuontimaksujärjestelmä, jolla varmistetaan, että tuontihinnat eivät ole alhaisemmat kuin yhteisön hinnat. Tuotteita maailmanmarkkinoille vietäessä puolestaan Euroopan unioni maksaa vientitukea, jolla vientihinnat pystytään pitämään maailmanmarkkinahintojen tasolla.


text: CAP:iin kuuluu myös EU:n nimisuojajärjestelmä, jossa on kolme kategoriaa:


title: Piidioksidi

text: Piidioksidi eli silika (SiO) on piin ja hapen yhdiste. Mineraalina se tunnetaan nimellä kvartsi.


title: Piidioksidi

text: Piidioksidi esiintyy luonnossa kolmessa kidemuodossa: heksagonaalinen kvartsi, kuutiollinen kristobaliitti ja heksagonaalinen tridymiitti. Lisäksi tunnetaan kolme muuta muotoa: keatiitti, koesiitti ja stishoviitti. Kvartsikide voi olla oikea- tai vasenkätinen, ja eri muodot kääntävät valon polarisaatiosuuntaa eri tavalla. Piidioksidi on varsin kovaa ainetta, ja sitä voi käyttää hionnassa. Mohsin kovuusasteikossa sen kovuus on 7.


title: Piidioksidi

text: Jos piidioksidikide kuumennetaan sulamispisteeseen (n. 1 600 °C) ja sulan annetaan jäähtyä, syntyy amorfista piidioksidia (silikalasi, engl. fused quartz). Silikalasilla on hyvin pieni lämpölaajenemiskerroin ja siksi sitä käytetään kuumennusta kestävien lasiesineiden valmistukseen. Piidioksidi on silikaattien ohella tavallisen lasin pääasiallinen materiaali.


title: Piidioksidi

text: Silikageeli on vesilasista eli natriumsilikaatista valmistettua huokoista piidioksidin ja piihappojen seosta, jota käytetään kosteutta sitovana aineena. Sitä käytetään myös elintarvikelisäaineena vähentämään vaahtoamista. Mikropiireissä hapetettu pii on tehokas eriste.


title: Piidioksidi

text: Mikrosilika on erittäin hienojakoista amorfista piidioksidia, jota käytetään betonin täyte- ja lujiteaineena. Se koostuu noin 0,1 mikronin kokoisista hiukkasista, joiden hienous on 50-kertainen normaalin sementin ominaispinta-alaan verrattuna.


title: Kevin Michael Richardson

text: Kevin Michael Richardson III (s. 25. lokakuuta 1964 Bronx, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka on saanut kaksi Daytime Emmy -ehdokkuutta Jokerin ääniroolista vuosina 2005 ja 2008.


title: Kevin Michael Richardson

text: Richardson aloitti uransa näyttelijänä opiskeltuaan Syracusen yliopistolla näyttelemistä. Hän esiintyi valmistumisensa jälkeen teatterissa ja muutaman kerran televisiossa, kuten televisiosarjassa Teho-osasto. Richardson kokeili hetken aikaa stand up -koomikon työtä, mutta ei kiinnostunut tekemään sitä työkseen menestyksestä huolimatta.


title: Kevin Michael Richardson

text: Hän esiintyi myös lyhytkestoisessa komediasarjassa The Knights of Prosperity vuonna 2007.