title: Venäjän energiapolitiikka

text: Boris Nemtsovin ja Vladimir Milovin mukaan Jukos oikeudenkäynti oli keino siirtää Jukosin omistus Vladimir Putina tukevalle ryhmälle. Kun tytäryhtiö Juganskneftegaz päätyi Rosneftin haltuun, Moskovan tuomioistuin mitätöi aiemmat tuomiot helmikuussa 2005 yli 9 mrd. ruplan verovelasta vuodelta 1999 ja lokakuussa 2005 5,6 mrd. ruplan verovelan vuosilta 1999–2001.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Vuonna 1995 Mihail Hodorkovski tarjosi Menatep-pankin kautta ”huutokaupassa” 300 miljoonaa $ Jukosin osakkeista, jotka siirtyivät Hodorkovskin omaisuudeksi vuonna 1997. Vuonna 2003 yritystä syytettiin veronkierrosta, se vietiin konkurssiin ja myytiin Rosneftin bulvaanille. Hodorkovski valmisteli Jukosin myyntiä Chevron Texaco yhtiölle.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Boris Berezovski ja Roman Abramovitš ostivat 90-luvulla ”huutokaupassa” Sibneftin 100 miljoonalla $:lla. Abramovitš myi yrityksen vuonna 2005 Gazpromille 10 mrd. $:lla.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Boris Nemtsovin ja Vladimir Milovin mukaan Vladimir Putinin tultua valtaan Venäjällä vuonna 2000 sveitsiläinen Gunvor: ryhtyi hoitamaan kolmasosaa öljynviennistä vuosittain, arvolta noin 40 mrd. $, melkein koko Surgutneftegazin tuotantoa ja huomattava osaa Gasprom Neftin, Rosneftin ja muiden öljy-yhtiöiden tuotannosta.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Energy Intelligence Groupin mukaan Gunvor hoitaa Rosneftin, Gasprom Neftin ja Surgutneftegazin öljynviennin.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Energiatehokkuuden parantamisessa on 40 % säästöpotentiaali Venäjällä. Energian hinnoittelun avulla voidaan myös ohjata energiansäästöön.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Vuonna 2008 sähkökaupasta 25 % oli vapaata. Määrä nousee 50 %:iin vuonna 2009.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Venäjän osuus Kiinan energiantuonnista on 6–7 %. Se voisi olla 15 % uusilla putkijärjestelyillä.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Venäjää kiinnostaa Suomen ydinvoimahankkeet ja sähkönvienti Suomeen. Venäjän Suomen lähettiläänä on atomi- ja sähköalan eksperttinä tuonnettu Venäjän ydinvoimaloista vastannut Rosatomin entinen pääjohtaja ja Venäjän ydinenergiaministeri Aleksandr Rumjantsev.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Eurostatin mukaan vuonna 2007 Euroopan unioniin tuotiin eniten raakaöljyä, maakaasua ja kivihiiltä Venäjältä. Raakaöljyä tuotiin 185 milj. tonnia (Mt), mikä vastasi 29 % öljyn tuonnista. Maakaasua EU toi Venäjältä 4,7 mil. TJ, mikä vastasi 23 % kulutuksesta. Kivihiiltä EU toi Venäjältä 56 milj. tonnia eli 15 % kulutuksesta. EU:n oma maakaasun tuotanto oli 39 % kulutuksesta. EU:n oma kivihiilen tuotanto oli 40 % kulutuksesta.


title: Venäjän energiapolitiikka

text: Moskova katkaisi kaasutoimitukset Ukrainaan vuonna 2005–2006 hintakiistan vuoksi.


title: Tucker

text: Tucker voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sarmizegethusan piiritys

text: Sarmizegethusan piiritys käytiin kesä-heinäkuussa 106 keisari Trajanuksen johtamien roomalaisten joukkojen ja daakialaisten välillä, antiikin Daakiassa, Transylvaniassa, nykyisessä Romaniassa. Vaikka ei ole täysin varmaa käytiinkö piiritys todella, vai luopuivatko daakialaiset pääkaupungistaan ja polttivat sen ennen lähtöään, monet historioitsijat ovat sitä mieltä, että piiritys todella käytiin.


title: Sarmizegethusan piiritys

text: Daakialaiset olivat traakialainen kansa, joka oli jo vuosikausia tehnyt ryöstöretkiä Tonavan yli Rooman hallitsemaan Moesian provinsseihin. Keisari Domitianus oli sotinut daakialaisia vastaan vuosina 85-89, mutta hän oli lopulta joutunut solmimaan Rooman kannalta heikot rauhanehdot Daakian kuningas Decebaluksen kanssa. Vuonna 101 keisari Trajanus hyökkäsi Daakiaan suuren armeijan kanssa tavoitteenaan palauttaa Rooman arvovalta. Sotaretki oli menestyksekäs ja seuraavana vuonna Decebalus joutui antautumaan. Hän joutui luovuttamaan roomalaiset sotavangit ja loikkarit sekä lopettamaan armeijansa varustamisen. Vuonna 105 puhkesi kuitenkin toinen Daakian sota, ja Trajanus joutui jälleen lähtemään Daakiaan. Daakialaiset olivat pahasti alivoimaisia, ja joutuivat perääntymään kohti Daakian pääkaupunkia Sarmizegethusaa. Sillä välin roomalaiset valtasivat daakialaisten linnoituksen yksi kerrallaan. Kesällä Trajanus pääsi kaupungin porteille asti.


title: Sarmizegethusan piiritys

text: Roomalaiset lähestyivät kaupunkia lännestä ja idästä ja piirittivät sen. Auxilia-joukot hyökkäsivät ensin lännestä joidenkin legioonalaisten ja linkomiesten tukemana. Pian legioonalaiset hyökkäsivät myös idästä tikkaiden kanssa. Taistelu oli kovaa, mutta lopulta roomalaiset onnistuivat murtamaan muurin ja etenemään kaupunkiin. Jotkut daakialaisista antautuivat ja anoivat armoa Trajanukselta. Jotkut kuitenkin valitsivat mieluummin itsemurhan tai pakenemisen. Trajanuksen pylväässä olevat kohokuvat näyttävät erään daakialaisen päällikön juovan myrkkyä ja jakavan sitä myös sotilaille. Tosin toisen teorian mukaan, tämä saattaa kertoa vedenpuutteesta. Roomalaiset tapasivat usein katkaista juomavesiyhteyden kaupunkiin piirityksessä. Legioonalaisten tunkeuduttua yhä syvemmälle kaupunkiin, useimmat daakialaisista päättivät paeta ja sytyttivät kaupungin talot palamaan. Lähtijöiden joukossa oli myös Decebalus, joka pakeni vuorille eloonjääneiden miestensä kanssa.


title: Sarmizegethusan piiritys

text: Roomalaisten vallattua kaupungin, Trajanus käski sen ryöstettäväksi ja poltettavaksi. Tämän jälkeen paikalle rakennettiin roomalainen varuskunta. Decebalus taas jatkoi vielä sissisotaa roomalaisia vastaan syksyyn asti, kunnes hänet jäljitettiin ja saatiin kiinni. Hän ehti kuitenkin tehdä itsemurhan, ennen kiinniottoa. Sota päättyi ja Daakiasta tehtiin Rooman provinssi.


title: Sarmizegethusan piiritys

text: Trajanus perusti 40 kilometrin päähän Sarmizegethusasta uuden roomalaisen kolonian, "Colonia Ulpia Traiana Augusta", jota alettiin pian kutsua Sarmizegethusaksi.


title: Nummikoski

text: Nummikoski on kylä Kauhajoen kaakkoisosassa, Nummijärven kylän ja Karvian kunnan keskustan välissä. Kylän läpi virtaa pohjois-eteläsuunnassa Karvian puolelle Nummijoki. Joki on Nummijärven laskujoki. Kylän läpi kulkee pohjoisesta Nummijärveltä etelän Karviaan yhdystie 6700. Kylä sijaitsee 162 metrin korkeudessa merenpinnasta.


title: Nummikoski

text: Karvian läheisyyden vuoksi Nummikosken asukkaat asioivat paljon siellä, kuten myös Nummijärvellä, johon on matkaa 8,9 kilometriä. Nummikoskelta on matkaa Kauhajoen keskustaan 31,8 kilometriä ja Karvian keskustaan 16,8 kilometriä.


title: Nummikoski

text: Kauhajoen kapinan kostotoimet alkoivat Nummikoskella 8. heinäkuuta 1808, kun kenraali Orlov-Denisovin kasakat polttivat Kaappo Antinpoika Nummijärven torpan. Kylässä on aikoinaan toiminut myös koulu, jossa oli lähes sata oppilasta parhaina aikoinaan. Koulu on nykyään harraste käytössä esimerkiksi 4H kerholla, ja muilla yhdistyksillä.


title: Tuomas Latikka

text: Tuomas Latikka (s. 20. syyskuuta 1985 Jyväskylä) on suomalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on oikea laitapuolustaja, mutta hän pystyy pelaamaan vasemmallakin.


title: Tuomas Latikka

text:
Kausi 2013 on Latikalle 12. JJK:ssa, jota hän on edustanut jo Kakkosesta saakka.
Hänellä on seuransa kanssa kauden 2013 loppuun asti ulottuva sopimus.


title: Tuomas Latikka

text: Kaudella 2015 Latikka edustaa Kutosessa pelaavaa Apolloa.


title: Hain tarina

text: Hain tarina ("Shark Tale") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut piirroselokuva.


title: Hain tarina

text: Juonessa kuvataan vedenalaista kuvitteellista Gangsteririuttaa, jossa Oscar-niminen kala toivoo pääsevänsä riutan huipulle. Eräänä päivänä hän saa kunnian pahamaineisen haigangsterin Don Linon pojan Frankien surmaamisesta, vaikka se olikin vain ankkurin syytä. Mutta kuuluisuus ja naisten suosio ei tuota lopulta hyvää, kun muita haikaloja hyökkää riutalle ja Oscarin on määrä pysäyttää heidät, vaikka hän ei olekaan sankari. Oscar myös tutustuu toisen Linon poikaan Lennyyn, kuka on vegetaristi ja isänsä vaatimuksista huolimatta varjelee kaloja. Yhdessä Oscar ja Lenny ystävystyvät ja aikovat ylläpitää yhdessä Oscarin mainetta ja kunniaa.


title: Hain tarina

text: Suomenkielisen ääniversion ohjasi Antti Jaakola.


title: Pinnekjött

text: Pinnekjött (), ”tikkuliha”, on norjalainen perinteinen jouluruoka. Ruoka valmistetaan lampaan kyljestä, jonka osat höyrytetään koivutikkujen (joista ruokalaji on saanut nimensä) tai metalliritilän päällä. Ruoka tarjoillaan usein lanttusoseen ja keitettyjen perunoiden kanssa.


title: Pinnekjött

text:
Lampaan kyljet säilötään suolanesteeseen pariksi viikoksi, tai ne voidaan myös kuivasuolata. Tämän jälkeen ne kuivataan 6–8 viikon ajan tai pidempäänkin. Kylkiosat voidaan haluttaessa myös savustaa. Näin säilöttynä lihat pysyivät elintarvikekelpoisina aitassa pitkään.
Päivää ennen valmistusta kylki leikataan pitkin kylkiluita ja lihat upotetaan kylmään veteen yön yli. Liotetut kylkiosat höyrytetään kattilassa koivutikkujen (tai metalliritilän) päällä, noin 3–4 tuntia, kunnes liha on mureaa. Koivu ei tartuta makua lihaan. Nykyisin lihan esikypsytys tapahtuu teollisesti.


title: Pinnekjött

text: Ruokalaji on kotoisin Vestlandetista, mutta sen suosio kasvaa myös muualla. Jouluaattona noin 31 % norjalaisista syö pinnekjøttiä. 82 % sanoo syövänsä ruokaa perinteen vuoksi.


title: Ernie Harwell

text: William Ernest ”Ernie” Harwell (25. tammikuuta 1918 – 4. toukokuuta 2010) oli yhdysvaltalainen urheiluselostaja. Hänet muistetaan erityisesti baseball-joukkue Detroit Tigersien otteluiden selostajana.


title: Ernie Harwell

text: Ennen tuloaan Detroit Tigersien vakioselostajaksi vuonna 1960, Harwell oli selostanut muun muassa Brooklyn Dodgersien, New York Giantsien ja Baltimore Oriolesin otteluja. Tigersien otteluja hän selosti eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 2002, lukuun ottamatta vuotta 1992, jolloin hänet korvattiin nuoremmalla selostajalla, mutta jouduttiin ottamaan yleisön vaatimuksesta takaisin seuraavana vuonna.


title: Ernie Harwell

text: Ernie Harwell nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1998.


title: Koronas-Foton

text: Koronas-Foton, tunnetaan myös nimellä Coronas-Photon on Venäjän avaruusjärjestön 30. tammikuuta 2009 Plesetskin kosmodromilta laukaistu Aurinkoa tutkiva tiedesatelliitti. Sen toiminta päättyi vuoden 2009 lopussa joko paristo- tai tietoliikennevaurioon.


title: Koronas-Foton

text: Satelliitti kuuluu Koronas-satelliittien sarjaan – Coronas-akronyymi kertoo avaruuslennon luonteesta: Complex Orbital Observations Near-Earth of Activity of the Sun. Sarjan kaksi aiempaa satelliittia, Koronas-I ja Koronas-F laukaistiin vuosina 1994 ja 2001.


title: Koronas-Foton

text: Koronas-Foton tutkii vapaan energian kertymistä ja muuntumista auringon kaasukehässä. Se tutkii auringon alimyrskyjä ja auringon aktiivisuuden ja Maan kohtaamien magneettisten myrskyjen välistä korrelaatiota. Se mittaa energiahiukkasia, joita syntyy auringon purkauksissa. Mittausalue yltää ultravioletista gammasäteilyyn. Satelliitin toiminta-aika on vähintään kolme vuotta.


title: Koronas-Foton

text: Satelliitti painaa noin 1 900 kg. Sen rakensi moskovalainen, Roskosmosiin kuuluva Yleisvenäläinen elektromekaniikan tutkimusinstituutti (Фгуп «Нпп Внииэм»). Satelliitin tiedelaitteet toteutti Kansallisen ydintutkimuskorkeakoulun Astrofysiikan instituutti (Иаф Мифи), Ukraina ja Intia. Juri Kotov toimii Koronas-Fotonin päätutkijana. Satelliitti on osa kansainvälistä "International Living With a Star"-ohjelmaa.


title: Hamburg Freezers

text: Hamburg Freezers oli vuonna 2002 perustettu saksalainen jääkiekkoseura. Joukkueen paras sijoitus Saksan DEL-liigassa on vuodelta 2004, jolloin joukkue saavutti pronssia. Joukkueen toimitusjohtajana toimii Boris Capla, puheenjohtajana Paul Karner, ja päävalmentajana Serge Aubin. Joukkue toimi ennen vuotta 2002 Münchenissä nimellä München Barons. Hamburg Freezersin kotiareenana toimiva Barclaycard Arena sijaitsee Bahrenfeldin kaupunginosassa Hampurissa. Toukokuussa 2016 Freezersin omistajatahona toimiva amerikkalainen Anschutz Entertainment Group ilmoitti ettei se hae lisenssiä alkavalle kaudelle ja lakkauttaa toiminnan taloudellisesti kannattamattomana.


title: Chris O’Donnell

text: Christopher Eugene ”Chris” O’Donnell (s. 26. kesäkuuta 1970 Winnetka, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. O’Donnell on muun muassa esittänyt Robinia elokuvissa "Batman Forever" ja "Batman & Robin", Charlie Simmsia elokuvassa "Naisen tuoksu", Finn Dandbridgea televisiosarjassa "Greyn anatomia" sekä Jack McAuliffea minisarjassa "The Company". O’Donnell esittää myös Callenia "NCIS Rikostutkijat" -sarjan sisarsarjassa "".


title: Chris O’Donnell

text: O’Donnell, seitsemästä lapsesta nuorin (neljä siskoa ja kaksi veljeä), syntyi Winnetkassa Illinoisissa Julie ja William O’Donnell vanhemmalle. O’Donnell on irlantilaista ja saksalaista alkuperää. Hänen perheensä oli roomalaiskatolinen, ja hän kävi roomalaiskatolisia kouluja, muun muassa Loyola Academya, josta hän valmistui vuonna 1988. High schoolin jälkeen O’Donnell kävi Boston Collegea ja suoritti bachelor of science -tutkinnon.


title: Chris O’Donnell

text: O’Donnell aloitti mallin työt kolmetoistavuotiaana ja esiintyi mainoksissa.


title: Chris O’Donnell

text: O’Donnellin kyvyt huomattiin kun hänet valittiin McDonald’sin mainokseen, jossa näytteli myös Michael Jordan. O’Donnellin ensimmäinen televisiorooli oli sarjassa "Jack and Mike" vuonna 1986. 17-vuotiaana hänelle tarjottiin mahdollisuutta koe-esiintyä elokuvan "Men Don’t Leave" osaan yhdessä Jessica Langen kanssa, ja lopulta O’Donnell sai roolin. 1990-luvun alussa O’Donnell näytteli useassa menestyksekkäässä elokuvassa, kuten "Paistetut vihreät tomaatit" (1991), "Koulusiteet" (1992) ja "Naisen tuoksu" (1992). "Naisen tuoksusta" hän sai parhaan miessivuosan Golden Globe -ehdokkuuden). O’Donnell nimettiin yhdeksi kahdestatoista lupaavasta uudesta näyttelijästä vuonna 1992.


title: Chris O’Donnell

text: Vuoden 1995 elokuvan "Ystävyyden aikaan" menestyksen jälkeen O’Donnell esitti Dick Graysonia eli Robinia elokuvassa "Batman Forever". Rooliin harkittiin O’Donnellin lisäksi muun muassa Leonardo DiCapriota, Matt Damonia, Jude Law’ta, Ewan McGregoria, Corey Haimia, Corey Feldmania, Toby Stephensia ja Scott Speedmania, joista tuottajat pitivät rooliin sopivimpina DiCapriota ja O’Donnellia. Lopulta O’Donnell valittiin rooliin. Sattumalta O’Donnellin sanottiin olevan 20th Century Foxin ykkösvaihtoehto Jack Dawsonin rooliin elokuvassa "Titanic", jonka rooliin lopulta valittiin DiCaprio.


title: Chris O’Donnell

text: O’Donnell näytteli pääosaa myös vuoden 1996 elokuvassa "Tuomio", joka perustuu John Grishamin romaaniin. Vuonna 1997 O’Donnell valittiin jatkamaan rooliaan Robinina "Batman Forever" -elokuvan jatko-osaan "Batman & Robin". Vaikka elokuva olikin elokuvateattereissa melko katsottu, se sai paljon huonoa kritiikkiä ja O’Donnell itsekin on kutsunut sitä huonoimmaksi roolisuorituksekseen. O’Donnellia harkittiin myös Hämähäkkimiehen rooliin, mutta rooliin valittiin kuitenkin Tobey Maguire.


title: Chris O’Donnell

text: O’Donnell ei esiintynyt muissa elokuvissa lähes kahteen vuoteen. Hän oli tuottajien ykkösvaihtoehto James Edwardsin rooliin elokuvassa "Men in Black – miehet mustissa" (1997), mutta hänen kieltäydyttyään roolista sen sai Will Smith. Elokuvat "Cookien perintö", "Poikamies pulassa" (1999) ja "Vertical Limit" (2000) eivät olleet erityisen menestyksekkäitä. "Vertical Limitin" jälkeen, nelivuotisen tauon vuoksi, jotkut alkoivat uskoa "Batman & Robinin" vahingoittaneen O’Donnellin uraa. Hän palasi elokuvabisnekseen vuonna 2004 sivuroolilla elokuvassa "Kinsey".


title: Chris O’Donnell

text: O’Donnell otti vastaan pääosan Foxin televisiosarjasta "Head Cases" vuonna 2005. Sarja kuitenkin peruttiin, kun vain kaksi sen jaksoa oli esitetty. Seuraavaksi O’Donnell esitti ABC:n draamasarjassa "Greyn anatomia" eläinlääkäri Finn Dandbridgeä.


title: Chris O’Donnell

text: Vuonna 2008 O’Donnell oli mukana kahdessa elokuvassa: "" ja "Max Payne".


title: Chris O’Donnell

text: "", on televisiosarjan "NCIS Rikostutkijat" spin-off-sarja, jossa ryhmä koulutettuja erikoisagentteja työskentelee Erikoisprojektien osastolla (OSP), joka on yksi NCIS:n divisioona. Sarja esiteltiin "NCIS Rikostutkijoiden" kaksiosaisessa jaksossa "Legenda, osa 1" ja "Legenda, osa 2". O’Donnell esittää erikoisagentti G. Callenia. Callenia kuvaillaan ”kameleontiksi, joka voi muuttaa itsensä keneksi tahansa soluttautuakseen alamaailmaan”.


title: Chris O’Donnell

text: O’Donnell näyttelee sarjassa yhdessä LL Cool J:n, Peter Camborin, Daniela Ruahn, Linda Huntin ja Adam Jamal Craigin kanssa. Rocky Carroll, joka esittää johtaja Leon Vancea "NCIS Rikostutkijat" -sarjassa, esiintyy ainakin kuudessa sarjan kolmestatoista ensimmäisestä jaksosta. Pauley Perrette, joka esittää Abby Siutoa alkuperäisessä "NCIS Rikostukijat" -sarjassa, esiintyy kahdessa jaksossa.


title: Chris O’Donnell

text: O’Donnell kosi tyttöystäväänsä Caroline Fentressia vuonna 1996, ja he menivät naimisiin vuonna 1997. Pari oli tutustunut collegessa. Heillä on viisi lasta, kolme poikaa ja kaksi tytärtä.


title: Anna Marek

text: Anna Marek (s. 30. huhtikuuta 1974) on puolalaissyntyinen entinen pornonäyttelijä. Hän esiintyi pääasiassa saksalaisissa pornotuotannoissa vuosien 1992–1993 aikana. Uransa hän oli aloittanut tanskalaisissa Color Climax -tuotannoissa. Hän vetäytyi alalta vuonna 1997. Marek on ensimmäisiä pornotähtiä, jonka skannattuja kuvia levisi internetissä niinkin varhain kuin vuonna 1992.


title: Ribbe

text: Ribbe (myös ) on perinteinen norjalainen jouluruoka. Ribbe valmistetaan sian kyljestä, jossa on kamara mukana.


title: Ribbe

text: Ruokalaji tunnetaan 1800-luvulta ensimmäisistä norjalaisista keittokirjoista. Tuolloin talonpoikaisperinteet suolatun ja kuivatun lihan käyttöön olivat muuttumassa ja raudan käyttö paistinuuneissa mahdollisti paremmin lihan uunikypsennyksen. Ruokalaji tunnetaan jo vuodelta 1831 peräisin olevassa, ensimmäisessä norjalaisessa Maren Elisabeth Bangin kokoamassa keittokirjassa nimellä "Ribbensteg".


title: Ribbe

text: Ribbe oli vierasvara- ja juhlaruokaa. Siitä tuli ajan myötä suosittu jouluruoka joko jouluaaton tai joulupäivien pöytään.


title: Ribbe

text: Sika teurastettiin yleensä myöhäissyksyllä, jolloin kylmä ilma mahdollisti lihan säilymisen jouluun saakka ilman suolaustakin. Kylkiliha saatettiin myös upottaa suolanesteeseen ja liottaa ennen ruoanlaittoa.


title: Ribbe

text: Kylkiluut katkaistiin, ja lihaan hierottiin suolaa ja pippuria. Kylki paistetaan joko paistinuunissa tai paremman puutteessa pannulla. Paistotavat vaihtelivat esimerkiksi lisänesteen käyttämisen suhteen. Joskus liha saatettiin keittää ennen paistoa mureaksi.


title: Ribbe

text: Ruokalajia on tarjoiltu makkaran, medisterkakkujen ja perunan kera. Ribben oheen kuuluu usein kotona pantu olut tai viinaryyppy.


title: Guess

text: Guess (virallinen nimi Guess?, Inc., tuotteissa usein kirjoitettu muotoon GUESS?) on yhdysvaltalainen vaatealan yritys. Sen perustivat marokkolaissyntyiset Yhdysvaltoihin muuttaneet Marcianon veljekset Los Angelesissa vuonna 1981. Guessin tuotteisiin kuuluu vaatteiden ohella myös kelloja ja koruja. Yrityksellä on myös Marciano-vaatemerkki.


title: Guess

text: Guess tunnetaan erityisesti seksuaalisista mainoskampanjoistaan, joissa on käytetty muun muassa mustavalkoisia valokuvia tunnetuista malleista ja näyttelijöistä, kuten Claudia Schiffer, Valeria Mazza, Adriana Lima, Drew Barrymore, Anna Nicole Smith, Paris Hilton ja Jordan.


title: Guess

text: Ouarzazatessa syntyneet Marcianon veljekset muuttivat Kaliforniaan vuonna 1977 ja perustivat Guessin vuonna 1981 Jordache-vaateyrityksen omistaneen Nakashin perheen taloudellisen tuen avulla. Yrityksen ensimmäinen tuote oli ”Marilyn”-nimiset farkut (malli #1015). Tavaratalot ja muotikriitikot suhtautuivat vastahakoisesti uusiin kivipestyihin farkkuihin, mutta kun Bloomingdale’s-tavaratalo suostui ottamaan myyntiin kaksi tusinaa paria housuja palveluksena veljeksille, farkut myytiin nopeasti loppuun.


title: Guess

text: Guessin mainoskampanjat aloitettiin vuonna 1982, ja vuonna 1985 mainoksiin tuli mukaan yrityksen tavaramerkiksi noussut mustavalkoisuus. Mainokset ovat voittaneet lukuisia Clio-palkintoja. Niissä on ollut mukana useita laajalti tunnettuja supermalleja, joista monet nousivat kuuluisuuteen juuri mainoskampanjoiden kautta.


title: Nils Gyldenstolpe (vapaaherra)

text: Nils Gyldenstolpe (5. marraskuuta 1642 Turku – 4. toukokuuta 1709 Tukholma), vapaaherra ja kreivi, oli Ruotsin kuninkaan hovin palveluksessa ja menestynyt diplomaatti.


title: Nils Gyldenstolpe (vapaaherra)

text: Nils Gyldenstolpen isä oli Turun akatemian rehtori Mikael Wexionius, aateloituna Gyldenstolpe (1650). Hänen äitinsä oli Susanna Crucimontana (1617–1669), joka oli Algutsbodan kirkkoherran, maisteri Nicolaus Svenonis Crucimontanuksen ja Magdalena Gripin tytär.


title: Nils Gyldenstolpe (vapaaherra)

text: Nils Gyldenstolpe oli Knivstan pitäjän Noorin kreivi, Segerstan vapaaherra ja Lidingsnäsin, Raision Jaakkolan ja Paraisten Atun herra. Hän toimi lukuisissa Ruotsin kruunun viroissa muun muassa tuomarina, lähetystösihteerinä Kööpenhaminassa, lähettiläänä Haagissa, hovikanslerina, valtiopäivämiehenä, kansliapresidenttinä ja Lundin akatemian kanslerina.


title: Nils Gyldenstolpe (vapaaherra)

text: Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Christina Wärnschöld (1653–1672), toinen Margareta Ehrensteen (1659 Helsingør – 1721 Tukholma). Margareta Ehrensteenin kanssa heille syntyi ainakin neljä poikaa: Edvard Gyldenstolpe (1679–1709), Carl Adolf Gyldenstolpe (1681–1709), Gustaf Gyldenstolpe (kuoli lapsena) ja Ulrik Nils Gyldenstolpe (1689–1768). Hänen kaksi poikaansa kuolivat Pultavan taistelussa hieman ennen isänsä kuolemaa.


title: Matti Äyräpään palkinto

text: Matti Äyräpään palkinto on Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin vuosittain jakama lääketieteen palkinto, jota pidetään arvostetuimpana kotimaisena lääketieteellisen tutkimuksen palkintona.


title: Matti Äyräpään palkinto

text: Palkinnon saaja pitää Matti Äyräpään luennon, joka sijoittuu jokavuotisen Lääkäripäivät-tapahtuman avajaisiin tammikuussa. Luennon pitäjäksi valitaan menestyksellistä tutkimustyötä aktiivisesti tekevä suomalainen lääkäri. Duodecim antaa luennon pitäjälle tunnustusapurahan (20 000 euroa v. 2008) ja luento julkaistaan Aikakauskirja Duodecimissa. Luennon pitäjä valitaan Duodecim-seuran jäsenten ehdotusten pohjalta.


title: Matti Äyräpään palkinto

text: Palkinto on saanut nimensä lääkärin, hammaslääkärin ja Duodecimin ensimmäisen puheenjohtajan Matti Äyräpään mukaan.


title: Venäjän juhlapäivät

text: Venäjällä on runsaasti eri tapahtumille ja ammattialoille nimettyjä juhla- ja muistopäiviä.


title: Venäjän juhlapäivät

text: Päivät on jaettu mm. valtiollisiin juhlapäiviin, kirkollisiin juhliin, muistopäiviin sekä eri ammattialojen juhlapäiviin.


title: Venäjän juhlapäivät

text: Valtiollisia juhlia on kahdeksan, uusivuosi, joulu (7. tammikuuta), isänmaan puolustajan päivä, kansainvälinen naistenpäivä, vappu (Kevään ja työn juhla), voitonpäivä, kansallispäivä ja kansallisen yhtenäisyyden päivä. Nämä ovat samalla yleisiä vapaapäiviä, joita on yhteensä 12, koska muutamat niistä ovat kaksipäiväisiä. Jos juhlapäivä sattuu lauantaiksi tai sunnuntaiksi, on sitä seuraava arkipäivä vapaapäivä.


title: The Dudesons (1. tuotantokausi)

text: "The Dudesons - Complete First Season" on suomalaisen stuntryhmä Extreme Duudsoneiden ensimmäinen kansainvälinen tv-sarja, jota nähtii Suomen lisäksi yli 20 muussa maassa. Vuonna 2007 tuotantokausi julkaistiin dvd:llä Suomessa nimellä "The Dudesons - 1. Tuotantokausi". DVD julkaistiin myös muissa maissa. Tuotantokauden 8 jaksoa esitettiin vuonna 2006. Vierailevina tähtinä nähdään mm. Bam Margera, Steve-O ja Tom Green.


title: Vladimír Zábrodský

text: Vladimír Zábrodský (s. 7. maaliskuuta, 1923, Praha, Tšekkoslovakia) on entinen jääkiekkoilija, joka pelasi maansa Extraliga-sarjassa. Hän saavutti hopeaa vuoden 1948 talviolympialaisissa. Hänet liitettiin Kansainvälisen jääkiekkoliiton Hall of Fameen 1997.


title: Päntäne

text: Päntäne (puhekielessä usein Päntälä) on yksi Kauhajoen kuudesta maarekisterikylästä. Kylä sijaitsee Kauhajoen länsiosassa, Kauhajoen keskustasta seututietä 663 lounaaseen eli Karijoen suuntaan. Kylän läpi virtaa etelästä kohti Kokonkylää erittäin eroosioherkkä ja mutkainen Päntäneenjoki. Kylä sijaitsee 128 metrin korkeudessa merenpinnasta.


title: Päntäne

text: Kylässä toimivia yhdistyksiä ovat Päntäneen kyläyhdistys, Päntäneen maa- ja kotitalousnaiset, Päntäneen metsästysseura ja Päntäneen Nuorisoseura. Kylässä toimii myös Lions Club Päntäne ja koulu, jossa on luokat 1.–6. Kylässä on yksi ruokakauppa. Vuonna 1918 Päntäneelle perustettiin Maalaisliiton eli nykyisen Suomen Keskustan osasto. Vuodesta 1966 lähtien kylän asukkaista 60–70 prosenttia on kannattanut Keskustaa.


title: Päntäne

text: Päntäneeltä on matkaa Puskankylään 4,2 kilometriä, Keturinkylään 2,5 kilometriä, Käyränkylään 3,3 kilometriä, Kyynyyn kolme kilometriä, Nirvankylään 3,2 kilometriä, Kauhajoen keskustaan 10,8 kilometriä ja Karijoen keskustaan 21 kilometriä.


title: Päntäne

text: Tunnettuihin päntäneläisiin kuuluu sieltä kotoisin oleva, Suomen kylätoiminnan isäksi mainittu aluetieteilijä Lauri Hautamäki.


title: Teologinen antropologia

text: Teologinen antropologia on teologian osa-alue, joka tutkii ihmiskuntaa tai antropologiaa sen suhteessa jumaluuteen. Teologisessa asiayhteydessä siihen viitataan yleensä vain sanalla antropologia.


title: Teologinen antropologia

text: Paavi Johannes Paavali II opetti Paavillisessa Lateraani-yliopistossa avioliiton- ja perheentutkimusinstituutissa ("Pontificium Institutum Joannes Paulus II Studiorum Matrimonii ac Familiae") tätä aihetta.


title: Vigilia (Rautavaara)

text: Vigilia on Einojuhani Rautavaaran vuonna 1971 valmistunut "Pyhän Johannes Kastajan muistolle" omistettu ortodoksinen kirkkomusiikkiteos sekakuorolle ja laulusolisteille. Teos on toistaiseksi ainoa suomalaisen säveltäjän säveltämä vigilia. Kyseessä oli alun perin Helsingin Juhlaviikkojen ja Suomen Ortodoksisen Kirkon tilausteos, ja se sai kantaesityksensä jumalanpalveluksen yhteydessä Uspenskin katedraalissa Helsingissä. Vuonna 1997 Rautavaara laati "Vigiliasta" lyhennetyn version konserttikäyttöä varten. Vuoden 1997 versiosta tehtiin myös englanninkielinen käännös ulkomaisia kuoroja varten.


title: Vigilia (Rautavaara)

text: Rautavaara pyrki "Vigiliassa" irrottautumaan ortodoksisen kirkon jumalanpalvelusmusiikiksi vakiintuneesta 1800-luvun romanttisesti sävyttyneestä kirkkolauluperinteestä ja halusi lähestyä uskonnollista tekstiä arkaaisemmasta, bysanttilaisesta näkökulmasta. Sanomaa tehostaakseen Rautavaara sulautti teokseensa myös modernista kuorokirjallisuudesta tuttuja tehokeinoja, kuten kuiskausääniä ja mikrointervalleja. Teoksen yleissävy on kuitenkin harras, ja siinä on voimakas mystinen tunnelmalataus.


title: Vigilia (Rautavaara)

text: Lauluteknisen haastavuuden takia "Vigiliaa" kuullaan vain harvoin jumalanpalveluksissa tavallisten kirkkokuorojen esittämänä, mutta teosta on kuultu runsaasti ympäri maailmaa sekä koti- että ulkomaisten ammattikuorojen ohjelmistossa. Radion kamarikuoro levytti teoksen säveltäjän 70-vuotispäivien yhteydessä vuonna 1998, ja kotimaiset musiikkikriitikot valitsivat levytyksen vuoden kuorolevyksi.


title: Vigilia (Rautavaara)

text: "Vigilia" esitettiin pitkän tauon jälkeen vuonna 2011 osana Helsingin Juhlaviikkojen ohjelmaa.


title: Tatjanan päivä

text: Tatjanan päivä eli opiskelijoiden päivä on Venäjällä 25. tammikuuta vietettävä juhlapäivä.


title: Tatjanan päivä

text: Tatjanan päivänä vuonna 1755 keisarinna Elisabet allekirjoitti ukaasin Moskovan yliopiston perustamisesta. Muistopäivä oli vielä tuolloin juliaanisen kalenterin mukaan 12. tammikuuta, gregoriaanisen kalenterin mukaan 23. tammikuuta. Pyhä Tatiana oli Roomassa kolmannella vuosisadalla vaikuttanut marttyyri, joka on opiskelijoiden suojelupyhimys. Nykyisinkin Moskovan valtionyliopistossa on Pyhän Tatjanan kirkko.


title: Tatjanan päivä

text: 1860-luvulla Tatjanan päivästä tuli epävirallinen opiskelijoiden päivä, jota vietettiin riehakkaasti. Samana päivänä alkoi opiskelijoiden talviloma. Tatjanan päivänä poliisi ei vienyt päihtyneitä opiskelijoita putkaan.


title: Tatjanan päivä

text: Bolševikit kielsivät päivän vieton 1917 ylenmääräisen raisuna, mutta se on nykyisin elvytetty ja sitä vietetään samalla tavoin kuin ennenkin.


title: Fargo-Moorhead

text: Fargo-Moorhead on nimitys metropolialueelle, joka on muodostunut Pohjois-Dakotan suurimman kaupungin Fargon ja Minnesotan kaupungin Moorheadin yhteenkasvaneelle ympäristölle. Alue sijaitsee osavaltioiden rajana toimivan Red Riverin molemmilla puolilla, ja yhteensä alueella asuu 174 367 ihmistä (2000).


title: Fargo-Moorhead

text: Fargo-Moorheadiin kuuluvat piirikunnat Cass ja Clay. Muita merkittäviä keskuksia ovat kaupungit West Fargo ja Dilworth. Yhteenkasvanut alue muodostaa oman talous- ja palvelualueensa, jonka asukkaat kulkevat jokapäiväisessä elämässään kaupungista toiseen.


title: Fargo-Moorhead

text: Vuonna 1977 valmistui Red Riverin ylittävä, Michael Gravesin suunnittelema Fargo-Moorheadin ”kulttuurisilta”, joka tarjoaa samalla tilat kaupunkien yhteiselle taidemuseolle osana molemmin puolen jokea sijaitsevaa kulttuurikeskusta.


title: Venus Terzo

text: Venus Terzo (s. 17. lokakuuta 1967 Montréal, Québec) on kanadalainen Leo-palkittu näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Da Vincin murhatutkimukset", sekä sen spin-off sarjasta "Da Vinci's City Hall". Näytelmäroolien ohella Terzo on tehnyt useita äänirooleja televisioon ja on lainannut ääntään animaatioihin, kuten "Ranma ½, Super He-Man, Beast Machines, " ja "Ihmeneloset".


title: Dan Ingram

text: Dan Ingram (7. syyskuuta 1934 Oceanside, New York – 24. kesäkuuta 2018) oli yhdysvaltalainen DJ.


title: Dan Ingram

text: Ingram aloitti uransa pienillä asemilla New Yorkin osavaltion ja Connecticutin alueilla, kunnes siirtyi KBOX-asemalle Dallasiin ja sieltä WIL-asemalle St. Louisiin. New Yorkiin hän palasi vuonna 1961 WABC-asemalle, jolla hän oli seuraavan 21 vuoden ajan. Sen jälkeen Ingram teki CBS:lle "Top 40 Satellite Survey" -ohjelmaa. Vuonna 1991 hän siirtyi WCBS-FM asemalla, jolla toimi eläkkeelle jäämiseensä vuoteen 2003 asti.


title: Dan Ingram

text: Dan Ingram nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 2007.


title: Vasili Orlov-Denisov

text: Vasili Vasiljevitš Orlov-Denisov () (1775–1844), kreivi, oli venäläinen ratsuväenkenraali. Hän osallistui kasakoidensa kanssa Leipzigin taisteluun ja Suomen sotaan 1808. Hänen kasakkansa palvasivat ihmisiä kuoliaiksi Kauhajoella Suomen sodan aikaan ja tekivät muutenkin tuhoja Kauhajoella.


title: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö

text: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö (OPCW) on yhteistyössä YK:n kanssa toimiva järjestö, joka valvoo vuonna 1993 allekirjoitetun Kemiallisten aseiden kieltosopimuksen noudattamista. Järjestölle myönnettiin vuoden 2013 Nobelin rauhanpalkinto.


title: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö

text: Järjestön päämaja on Haagissa. Sen jäseninä on 185 valtiota, jotka edustavat yhteensä 98 % maailman väestöstä. Toimintansa aikana järjestö on suorittanut yhteensä yli 3 500 tarkastuskäyntiä tehtaisiin ja asevarikoille.


title: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö

text: Sopimuksen on ratifioinut 180 valtiota ja allekirjoittanut kaksi valtiota. Sopimuksen ulkopuolella on neljä valtiota.


title: Koskenkylä (Kauhajoki)

text: Koskenkylä on kylä Kauhajoen keskiosassa, Kauhajoen keskustasta kaakkoon. Kylä sijaitsee kantatie 44:n ja pohjois–eteläsuunnassa virtaavan Kauhajoen varrella. Kauhajoessa on Koskenkylän kohdalla vanha myllypato, jolla on maisemallista arvoa. Kylässä on toiminut aikoinaan myös Koskenkylän koulu, jossa 19. lokakuuta 1918 perustettiin Kauhajoen opettajayhdistys.


title: Koskenkylä (Kauhajoki)

text: Koskenkylästä on matkaa Kauhajoen keskustaan 3,8 kilometriä, Heikkilänkylään 1,3 kilometriä, Havuskylään 1,5 kilometriä ja Panulaan kolme kilometriä.


title: Koskenkylä (Kauhajoki)

text: Kauhajoen kapinaa seuranneiden kostotoimenpiteiden aikana 11. heinäkuuta 1808 venäläisen kenraali Vasili Orlov-Denisovin kasakat polttivat Koskenkylän ja läheisen Panulan alueen lähes kaikki torpat ja talot.


title: Koskenkylä (Kauhajoki)

text: 14. tammikuuta 2000 54-vuotias kauhajokinen mies räjäytti suuren määrän räjähteitä Koskenkylässä, Kauhajoen rannassa, Harikko Oy:n kohdalla. Harikko Oy on Suomen Isänmaallisen kansanliikkeen puheenjohtaja Matti Järviharjun omistuksessa. Räjähdyksen seurauksena lähialueen talot vavahtelivat ja ikkunoita rikkoutui. Räjähdys oli Järviharjun mukaan suunnattu häntä vastaan. Vuoden 1999 lopussa Järviharjun Aikalajärven rannassa sijainnut loma-asunto joutui pommi-iskun kohteeksi.


title: Bratz: The Movie

text: Bratz: The Movie (yksinkertaisemmin "Bratz") on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen teinikomediaelokuva, jonka on ohjannut Sean McNamara. "Bratz" on live-elokuva samannimisten nukkejen ja piirrettyjen pohjalta.


title: Bratz: The Movie

text: Parhaat ystävykset Yasmin, Jade, Sasha ja Cloe ovat aina tukeneet toisiaan sekä henkisesti että tyylillisesti. Uusi koulu tuo kuitenkin mukanaan aivan uuden maailman ja uudenlaiset paineet. Tyttöjen omapäinen asenne ja omintakeinen tyyli herättävät huomiota, mikä ärsyttää etenkin rehtorin tytärtä Meredithiä. Hän on omasta mielestään koulun ehdoton ja ainoa prinsessa. Kun Yasmin, Jade, Sasha ja Cloe saapuvat kouluun, kaikki suuntaavatkin katseensa heihin eikä Meredithiin.


title: Biellan maakunta

text: Biellan maakunta () on maakunta Piemonten hallintoalueella Luoteis-Italiassa.


title: Biellan maakunta

text: Biellan maakunnan pinta-ala on 913 km ja asukasluku vajaat 180 000. Maakunta muodostuu 79 kunnasta, ja sen pääkaupunki on Biella.


title: Biellan maakunta

text: Biellan maakunta perustettiin vuonna 1992.


title: Biellan maakunta

text: Biellan maakunnan väkiluvultaan suurimmat kunnat ovat (31.12.2015):


title: Burn

text: Burn voi tarkoittaa seuraavia:


title: Drangedal

text: Drangedal on Norjan kunta Telemarkin läänissä. Se koostuu Tørdalin ja Drangedalin kylistä. Kunnan alueella sijaitsevat Tøkke-järvi sekä talviurheilukeskus Gautefall. Kunta rajoittuu Gjerstadiin Itä-Agderin läänissä, Nissedaliin lännessä, Kviteseidiin pohjoisessa, Nomeen koillisessa, Skieniin idässä sekä Bambleen ja Kragerøön etelässä. Kunnan korkein kohta "Fagerliheia" sijaitsee 911 metriä merenpinnan yläpuolella. Pääelinkeinot ovat maa- ja metsätalous, pienteollisuus, matkailu ja liikenne. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 4 139 asukasta.


title: Berliinin lentoasema

text: Berliinin lentoasema voi tarkoittaa seuraavia lentoasemia:


title: Kirsten Williamson

text: Kirsten Williamson on kanadalainen näyttelijä, joka on näytellyt televisiossa 1990-luvulta lähtien useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa, kuten Vaarallinen lento, Äärirajoilla, Menneisyyden lapsi, Tähtiportti, Mies vailla nimeä, Taken, Da Vincin murhatutkimukset, Smallville, L-koodi ja . Hän on tehnyt myös kaksi ääniroolia animaatioon, joista toinen on Williamsonin pisimpään kestänyt rooli issa vuosien 2000–2003 aikana.


title: Sub7

text: Sub7, joka tunnetaan myös nimellä Subseven on Backdoor-troijalainen. Sitä käytetään pääosin aiheuttamaan ilkivaltaa, kuten piilottamaan tietokoneen osoittimen, muuttamaan järjestelmän asetuksia tai lataamaan pornografisia nettisivustoja. Kuitenkin sitä voidaan käyttää myös rikollisiin toimiin, kuten varastamaan luottokortin tietoja käyttäen näppäimen painallusten kaappaajaa. Sen nimi on keksitty kääntämällä Netbusin nimi toisinpäin ("suBteN") ja vaihtamalla "ten", eli kymmenen sanaan "seven" eli seitsemään.


title: Sub7

text: Sub7 troijalaisen pysäyttää yleensä virustorjuntaohjelma tai palomuuri. Kuitenkin, jos ohjelma on pakattu .zip arkistoon, jotkin vanhat virustorjuntaohjelmat eivät osaa tarkastaa tiedostoja .zip arkistojen sisällä, mutta uusimpien ohjelmien myötä tästä on tullut pienempi ongelma.


title: Sub7

text: Sen on alun perin suunnitellut henkilö joka tunnetaan nimellä mobman. Hänen olinpaikastaan ei ole tietoa. Hänen on huhuttu joko olevan kuollut, tai kyllästynyt projektin jatkamiseen. Projektia ei ole päivitetty aikoihin millään tavalla. Nettisivustoa ei ole päivitetty pitkään aikaan (viimeksi huhtikuussa 2004), kunnes yhtäkkiä sivustolle ilmestyi uutisviesti huhtikuun 6. päivä, vuonna 2006. Uutiset eivät olleet mobmanilta itseltään, vaan jonkun joka on nimen "Lat" takana.


title: Sub7

text: Kuten muutkin Backdoor ohjelmat, Sub 7 paketin mukaan on varustettu palvelin ja asiakasohjelma. Palvelinohjelma on se, joka uhrin täytyy suorittaa altistuakseen Sub7 uhalle, ja asiakas on graafisella käyttöliittymällä varustettu ohjelma, jonka asiakas suorittaa omalla tietokoneellansa kontrolloidakseen uhrin tietokonetta. Sub7 antaa hakkeroijan asettaa uhrin tietokoneelle pääsalasanan, jonka jälkeen muut hakkeroijat eivät pysty hallitsemaan uhrin tietokonetta. Käytännössä katsoen siis pääsalasanan avulla asiakas voi omistaa uhrin tietokoneen.


title: Sub7

text: Sub7:ssä on enemmän ominaisuuksia kuin Netbus-ohjelmassa (mm. Webkameran kaappausominaisuus ja käyttäjäystävällinen rekisterieditori). Sub7 on myös hieman vakaampi kuin Netbus.


title: Sub7

text: Jotkut versiot asiakasohjelmasta sisältävät "Hard Drive Killer Pro" koodin, joka on tarkoitettu tuhoamaan Sub7:n ohjelmoijan vihollisen kiintolevy. Koodi selvittää onko tietokoneella ICQ asennettuna, ja jos sen käyttäjätunnus vastaa tiettyä ID:tä (7889118, Sean Hamiltonin, kilpailevan troijalaiskehittelijän ID), ohjelma tuhoaa kiintolevyn. On huhuttu, että näin myös kävi.


title: Formula 2 -kausi 2009

text: Formula 2 -kausi 2009 oli Formula 2 -luokan ensimmäinen kausi FIA:n käynnistettyä sarjan uudelleen. Sarjassa kilpaili 25 kuljettajaa. Eurosport 2 näytti kaikki osakilpailut suorana.


title: Formula 2 -kausi 2009

text: Kautta varjosti Brands Hatchissä 19.7. sattunut Henry Surteesin kohtalokas onnettomuus. Jack Clarken ulosajon seurauksena tämän autosta irtosi takapyörä, joka lähti pomppimaan radalle ja osui suoraan Surteesin päähän. Surtees menetti tajuntansa ja ajoi seuraavassa mutkassa päin reunakaidetta. Hän kuoli myöhemmin samana päivänä sairaalassa päähänsä saamiinsa vammoihin.


title: Formula 2 -kausi 2009

text: Sarjan mestaruuden voitti espanjalainen Andy Soucek, toiseksi sijoittui kanadalainen Robert Wickens ja kolmanneksi venäläinen Mikhail Aleshin.


title: Formula 2 -kausi 2009

text: Kilpailuviikonloppuun kuuluu kuusi eri ajotapahtumaa:


title: Formula 2 -kausi 2009

text: Toisen kilpailun pakollista varikkokäyntiä on perusteltu sillä, että Formula 1 -luokassa varikkokäynnit ovat suuressa roolissa, ja näin kuljettajien on hyvä saada kokemusta mm. varikon sisääntulo- ja ulosmenokierroksista. Varikolla auton oltava pysähdyksissä vähintään 10 sekuntia. Tänä aikana autoon voidaan tehdä kuljettajan haluamia muutoksia, esimerkiksi vaihtaa renkaat. Auton tankkaaminen on kuitenkin kiellettyä. Kuljettaja saa itse valita, milloin tulee pysähdyksensä tekemään. Varikolle ei saa kuitenkaan tulla ennen kuin vähintään kaksi kierrosta kilpailusta on ajettu, eikä turva-auton ollessa radalla.


title: Formula 2 -kausi 2009

text: † Surtees kuoli Brands Hatchissä 19.7. ajetussa kilpailussa päähänsä saamiinsa vammoihin.


title: Champigny-sur-Marne

text: Champigny-sur-Marne on kaupunki Île-de-Francen alueella Val-de-Marnen departementissa Pariisin esikaupunkialueella. Se sijaitsee Pariisin itäpuolella Marnejoen varrella. Kaupungissa on arviolta 75 961 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 11,3 neliökilometriä.


title: Telegonos

text: Telegonos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Odysseuksen nuorin poika, joka syntyi suhteesta Kirken kanssa.


title: Telegonos

text: Telegonoksen vartuttua nuorukaiseksi Kirke lähetti hänet etsimään Odysseuksen, joka oli tällöin jo palannut takaisin Ithakaan Troijan sodasta. Myrsky heitti hänen aluksensa Ithakan rannikolle, mutta luullen saapunneensa Kerkyraan Telegonos alkoi rosvota pelloilta viljaa nälkäänsä. Kun Odysseus ja hänen vanhin poikansa Telemakhos kuulivat ryöstelijästä, he lähtivät taistelemaan tätä vastaan. Telegonos surmasi taistelussa keihäällään isänsä tätä tunnistamatta.


title: Telegonos

text: Pallas Athenen käskystä Telegonos lähti yhdessä Telemakhoksen ja Penelopen kanssa viemään isänsä ruumista Aiaiaan Kirken luokse, jossa hän hautasi isänsä ja nai Penelopen. Tämän kanssa hän sai pojan, Italoksen.


title: Telegonos

text: Italiassa Telegonosta pidettiin Tusculumin ja Praenesten kaupunkien perustajana.


title: Päärnäspää

text: Päärnäspää, joissain lähteissä "Pärnäspää", on kylä Kemiön saaren pohjoispäässä Halikon kunnassa. Kylä on asukasluvultaan pieni, Päärnäspään talonpoikaiskartanon lisäksi kylässä on muutama asuintalo. Merenrannalle sen sijaan on rakennettu useita kesämökkejä. Angelniemen hautausmaa sijaitsee Päärnäspään alueella.


title: Päärnäspää

text: Päärnäspää on ollut niin sanottu suomalaisen vero-oikeuden kylä, mistä on päätelty, että se on ollut olemassa jo ainakin 1300-luvulla. Päärnäspää siirtyi monen muun halikkolaisen kylän tavoin 1520-luvulla Naantalin luostarin omistukseen, josta se on myöhemmin peruutuksissa jälleen itsenäistynyt. Tila on ollut vauras, sillä se on toiminut armeijan ratsutilana 1700-luvulla, ja tilan omistajan mainitaan olleen huomattavan rikas 1800-luvulle tultaessa. Nykyinen Päärnäspään päärakennus on rakennettu 1800-luvun alkupuolella ja edustaa empiretyyliä.


title: Päärnäspää

text: Päärnäspään maastolle ovat ominaisia korkeat metsäiset mäet, joiden väliin jäävät laaksot ovat viljeltyjä. Kylän eteläosissa mäkien väleissä on suota. Pohjoisessa Päärnäspää rajoittuu Kokkilanselkään.


title: Murray Kaufman

text: Murray "the K" Kaufman (4. helmikuuta 1922 – 21. helmikuuta 1982) oli yhdysvaltalainen DJ.


title: Murray Kaufman

text: Radiouransa Kaufman aloitti 1953 WMCA-asemalla New Yorkissa, jonne hän aluksi teki myöhäisillan haastatteluohjelmaa, kunnes hän sai oman yöohjelmansa. Vuonna 1958 hän siirtyi WINS-asemalle "Swingin’ Soiree" -ohjelman isännäksi. Vuotta myöhemmin hän sai Alan Freedin ohjelmapaikan ja tuli pian New Yorkin suosituimmaksi DJ:ksi. 1965 Kaufman siirtyi WOR-FM:lle, jolta edelleen vuonna vuonna 1969 NBC:n "Monitor" -ohjelman isännäksi, jota tehtävää hän hoiti vuoteen 1971. Sen jälkeen hän siirtyi Kaliforniaan isännöimään syndikoitua "Soundtrack of the '60s" -ohjelmaa, mutta joutui terveyssyistä luopumaan jo vuoden jälkeen.


title: Murray Kaufman

text: Murray Kaufman nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1997.


title: The Third Wave

text: The Third Wave () oli vuonna 1967 yhdysvaltalaisessa koulussa toteutettu yhteiskunnallinen kokeilu. Sen tarkoituksena oli osoittaa nuorille, että Natsi-Saksassa ihmisissä vaikuttanut ylemmyydentunne voi muodostua missä tahansa demokraattisessa valtiossa. Kokeilun organisoijana toimi Kalifornian Palo Altossa sijaitsevan "Cubberley High Schoolin" historian opettaja Ron Jones. Hän ei ollut kyennyt tavanomaisilla opetusmenetelmillä selittämään oppilailleen miten länsimaalaisessa demokratiassa eläneet saksalaiset, joista valtaosa oli kristinuskoisia, mm. hylkäsivät demokratian ja toteuttivat juutalaisten kansanmurhan.


title: The Third Wave

text: Jones aloitti kokeilun perustamalla liikkeen "The Third Wave". Oppilailleen hän vakuutti, että liikkeen tehtävänä on eliminoida demokratia. Demokratian yksilökeskeisen näkemyksen Jones selitti heikkoudeksi; liikkeen motoksi valittiin "Voimaa kurista, voimaa yhteisöstä, voimaa toiminnasta, voimaa ylpeydestä".


title: The Third Wave

text: Kokeilua ei dokumentoitu kattavasti. Yksi lähde kokeilun ajalta on koulun uutislehti, joka mainitsi "Kolmannen aallon" muutamassa numerossaan. Yksityiskohtaisempi selitys kokeilulle löytyy Jonesin kuusi vuotta tapahtumien jälkeen kirjoittamasta esseestä. Muita myöhempiä artikkeleita on myös olemassa.


title: The Third Wave

text: Jonesin muistiinpanojen mukaan kokeilu aloitettiin maanantaina 3. huhtikuuta vuonna 1967. Se alkoi luokassa muuttamalla istumajärjestystä, painostamalla oppilaita, kunnes he kykenivät tulemaan luokkaan ja ottamaan oikean istuma-asennon 30 sekunnissa täysin hiljaisesti. Tämän jälkeen Jones rakensi itsestään autoritäärisen hahmon tiukentamalla kuria ja tehostamalla opiskelua. Jones päätti kokeilun ensimmäisen päivän esittämällä muutaman uuden säännön: oppilaiden tuli jatkossa olla istumassa paikallaan ennen kellonsoittoa, esittäessään kysymyksen tai vastatessaan oppilaan tuli nousta seisomaan ja kysymys tai vastaus sai olla maksimissaan kolmen sanan mittainen. Oppilaiden tuli myös puhutella opettajaansa Mr. Jonesiksi.


title: The Third Wave

text: Toisena päivänä Jones sai oppilaansa omaksumaan tiukan kurin ja yhteisöllisyyden tunteen. Tässä vaiheessa Jones antoi liikkeelleen nimeksi "The Third Wave". Jones sai idean nimeen yleisestä uskomuksesta, että valtamerien aaltosarjoissa joka kolmas aalto on viimeinen ja voimakkain. Jones kehitti oppilailleen samankaltaisen tervehdyksen kuin natsien käyttämä ja käski oppilaitaan tervehtiä toisiaan niin myös luokan ulkopuolella. Jonesin muistiinpanojen mukaan kaikki oppilaat noudattivat tätä käskyä.


title: The Third Wave

text: Kokeilu alkoi elää omaa elämäänsä, kun mukaan tuli oppilaita muiltakin luokilta. Kolmantena päivänä jäsenten määrä kasvoi 30 oppilaasta 43 oppilaaseen. Jokainen jäsen sai jäsenkortin ja oman tehtävän, kuten lipun suunnittelu tai kulunvalvonta, Jones myös neuvoi kuinka uusia jäseniä kuuluu värvätä. Päivän lopussa liikkeen jäsenmäärä oli kasvanut 300 osallistujaan. Jonesin yllätti, että osa oppilaista alkoi raportoida hänelle jäsenistä, jotka eivät olleet noudattaneet liikkeen sääntöjä.


title: The Third Wave

text: Neljäntenä päivänä Jones päätti lopettaa kokeilun, koska se alkoi karata käsistä. Oppilaat olivat alkaneet käyttää yhä enemmän aikaa hankkeeseen, lisäksi jäsenten kuri ja lojaalisuus hankkeelle vain tiivistyivät.


title: The Third Wave

text: Jones ilmoitti jäsenille, että The Third Wave on vain osa kansallista projektia ja että liikkeen presidenttiehdokas julistaisi sen olemassa olon seuraavana päivänä. Jones käski kaikki jäsenet katsomaan julistusta, mutta julistuksen sijaan oppilaat näkivät vain tyhjän televisioruudun. Muutaman minuutin kuluttua Jones selitti kaikille, että he olivat olleet osana kokeilua, jossa oppilaat olivat vapaaehtoisesti omaksuneet ylemmyydentunteen, jollainen myös saksalaisille oli Natsi-Saksan aikaan. Tämän jälkeen Jones näytti oppilailleen elokuvan Natsi-Saksasta ja julisti kokeilun päättyneeksi.


title: The Third Wave

text: Tapauksesta on tehty kaksi elokuvaa. Yhdysvalloissa on tehty televisioelokuva "The Wave" (1981), jonka ohjasi Alexander Grasshoff. Saksassa valmistui 2008 Dennis Ganselin ohjaama palkittu elokuva "Die Welle" (2008).


title: Soili Markkanen

text: Soili Markkanen (s. 24. elokuuta 1946 Rautalampi) on suomalainen näyttelijä. Markkanen kävi Suomen Teatterikoulun 1965–1968. Hän on näytellyt Kuopion kaupunginteatterissa vuosina 1976–1981 ja Tampereen Työväen Teatterissa vuodesta 1985.


title: Veronica Palm

text: Veronica Palm (s. 1. helmikuuta 1973) on ruotsalainen poliitikko. Hän edustaa sosiaalidemokraatteja ja on ollut valtiopäiväedustaja vuodesta 2002.


title: Veronica Palm

text: Palm oli lokakuusta 1998 heinäkuuhun 1999 Euroopan parlamentin jäsen. Hän nousi parlamenttiin Birgitta Ahlqvistin varaedustajana Ahlqvistin palattua valtiopäiväedustajaksi. Palm oli naisten oikeuksien valiokunnan jäsen 19. lokakuuta 1998 – 19. heinäkuuta 1999 ja kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan varapuheenjohtaja 28. lokakuuta 1998 – 19. heinäkuuta 1999. Syksyn 2002 valtiopäivävaaleissa hänet valittiin ensimmäisen kerran Ruotsin valtiopäivien jäseneksi ja syyskuun 2006 vaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle. Hän edustaa Tukholman kunnan vaalipiiriä. Helmikuusta 2008 alkaen Palm on ollut valtiopäivien sosiaalivakuutusvaliokunnan varapuheenjohtaja Tomas Enerothin siirryttyä elinkeinovaliokunnan varapuheenjohtajaksi. Aiemmin hän oli varsinaisena jäsenenä ulkoasiainvaliokunnassa.


title: Veronica Palm

text: Palmilla on lastenhoitajan koulutus vuodelta 1991 ja hän teki päiväkotityötä Linköpingin kunnassa vuoteen 1996. Vuonna 1996 hän työskenteli lyhyen aikaa Ruotsin valtiovarainministeriön ja vuosina 1996–1998 Ruotsin ammattiliittojen keskusjärjestön LO:n palveluksessa. Vuodesta 1999 vuoteen 2002 hän teki kansalaisjärjestötyötä Tukholmassa.


title: Veronica Palm

text: Palm on naimisissa tukholmalaisen kunnallispoliitikon Roger Mogertin kanssa. Heillä on kolme lasta, kaikki tyttäriä.


title: Huiluvaris

text: Huiluvaris ("Cracticus torquatus") on laajalla alueella Australiassa elävä leijuihin kuuluva varpuslintu.


title: Huiluvaris

text: Huiluvaris on kooltaan noin 24–30 cm, naaraat ovat yleensä hieman koiraita pienikokoisempia. Huiluvariksen pää ja selkä ovat mustat lukuun ottamatta niskan ja kaulan ohutta valkeaa juovaa. Lajin siivet ovat harmaat, vatsa on valkoinen. Suurikokoinen ja koukkupäinen nokka on harmaa. Huiluvariksen taidokas laulu koostuu vihellyksistä ja matkimisista


title: Huiluvaris

text: Huiluvarikset elävät Queenslandista eteläisen Australian kautta Pohjois-Australiaan ulottuvalla vyöhykkeellä, mutta eristäytyneet populaatiot elävät myös Tasmaniassa ja Kimberleyssä. Lajia tavataan metsissä, ja se on sopeutunut myös kaupunkielämään. Sisämaassa huiluvarikset yleensä elävät hieman tiheämmissä metsissä kuin rannikkoseuduilla.


title: Huiluvaris

text:
Huiluvarikset ovat aggressiivisia saalistajia. Ravintonaan ne käyttävät lintuja, liskoja ja hyönteisiä. Saalistus tapahtuu pääasiallisesti maasta. Huiluvariksilla on myös tapana varastoida ruokaa puiden oksille.
Lajin pesimäkausi kestää heinäkuusta tammikuuhun. Maljamainen pesä tehdään ruohoista ja oksista. Naaras munii 3–5 munaa, joista poikaset kuoriutuvat parinkymmenen päivän kuluttua. Kuoriuduttuaan poikaset viipyvät pesässä vielä noin kuukauden. Nuoret yksilöt yleensä jäävät auttamaan seuraavien pesueiden hoidossa.


title: Leimakonttori

text: Leimakonttori, säädöksissä nimenä Suomen leimakonttori, oli Suomessa 1894–1936 toiminut valtion virasto, jonka tehtävänä oli huolehtia erilaisista verotusmerkeistä ja valmistuttaa niitä Suomen Pankin setelipainossa. Viraston toiminnan alkuvuosina sillä oli oma paino leimamerkkien ja muiden merkkien painamista varten. Leimakonttorin edeltäjä oli 1816–1894 toiminut karttapaperikonttori. Leimakonttori valmistutti ja piti saatavilla leimapaperia, leimamerkkejä, postilaitoksen frankomerkkejä, postimerkkejä, postikortteja, postisäästöpankin kuittikuponkeja ja säästömerkkejä, valtionrautateiden pakettimerkkejä, pelikorttiveronauhoja sekä pääsylippuja huvitilaisuuksiin.


title: Leimakonttori

text: Leimakonttorin johdossa oli kamreeri ja hänellä alaisinaan tarpeellinen määrä apulaisia. Painon esimiehenä toimi tarkastaja. Leimakonttori toimi senaatin talousosaston valtiovaraintoimituskunnan alaisena 1894–1918 ja myöhemmin valtiovarainministeriön alaisena. Vuoden 1924 alussa leimakonttorin itsenäinen tililaitos lakkautettiin ja tiliasiat siirrettiin valtiokonttorin hoidettaviksi. Vuoden 1937 alussa leimakonttori ja tullilaitoksen aksiisikonttori yhdistettiin valtiovarainministeriön alaisena toimivaksi leima- ja valmisteverokonttoriksi.


title: Transkaakko

text:
Transkaakko on vuonna 1995 perustettu turkulainen yhtye. Se soittaa melodista ja tummanpuhuvaa musiikkia, jossa on vaikutteita rockista, Balkanin alueen rytmeistä ja pohjoisesta kansanmusiikista. Transkaakko on julkaissut viisi albumia ja kaksi EP:tä. Yhtyettä edelsi 1980-luvulla perustettu Balkanin Juhla, joka soitti Kaakkois-Euroopan ja Lähi-idän kansanmusiikkia.
Aiemmin yhtyeeseen kuului muun muassa kitaristi Pentti Dassum (1996–1998, 1999–2007).


title: Périgueux

text: Périgueux [peʁiɡø] on kaupunki Ranskassa. Se on Dordognen departementin prefektuuri, eli pääkaupunki, Uuden-Akvitanian alueella "(région)".


title: Périgueux

text: Kaupungin asukkaista käytetään ranskaksi nimitystä "Pétrocoriens".


title: Périgueux

text: Näyttelijä Simone Mareuil on kotoisin Périgueux'stä.


title: Ferdinand Heine junior

text: Ferdinand Heine junior (9. lokakuuta 1840 Halberstadt – 12. helmikuuta 1920 Hadmersleben) oli saksalainen kasvi- ja lintutieteilijä.


title: Ferdinand Heine junior

text: Fredinand Heinen isä oli ornitologi Ferdinand Heine senior. Saksalainen ornitologi Jean Cabanis oli myös nuoremman Heinen esikuvana. Heine opiskeli eläintiedettä Heidelbergin yliopistossa.


title: Ferdinand Heine junior

text: Heine junior nimesi muun muassa valkovatsa-arattien suvun "Pionites" sekä joitakin alalajeja.


title: Amerikanpunamänty

text: Amerikanpunamänty ("Pinus resinosa") on mäntyjen sukuun ja mäntykasvien heimoon kuuluva puu. Sitä kasvaa Pohjois-Amerikan koillisosassa. Se on yksi Yhdysvaltojen ja Kanadan eniten istutetuista puista.


title: Amerikanpunamänty

text: Amerikanpunamänty kasvaa 20–35 metriä korkeaksi. Kaarna on vanhan puun alaosassa harmahtava ja muodostaa kilpiä, ylhäältä se on punertava ja hilseilevä. Puun kasvaessa sen alaoksat kuolevat ja putoavat pois. Neulaset ovat 12–18 mm pitkiä ja kasvavat kaksittain.


title: Virasto

text: Virasto on viranomaisena toimiva laitos. Virastot ovat joko keskusvirastoja, joiden toiminta-alueena on koko valtio tai paikallisvirastoja, joiden toiminta-alueena on vain osa valtiota, kuten lääni, piiri tai kunta.


title: Virasto

text: Virastot ovat toimintatavaltaan joko toimisto- eli päällikkövirastoja - tai kollegisia virastoja (joissa päätöksentekoon voi osallistua useampi virkakunnan jäsen, (lat. collē'gium = virkakunta)).


title: Virasto

text: Toimistovirastossa käsiteltävät päätökset valmistelee ja esittelee esittelijäksi kutsuttu virkamies viraston päällikön tehdessä yksin ratkaisun.


title: Virasto

text: Kollegisessa virastossa, jonka kollegioon kuuluu vähintään kolme jäsentä, kaikki jäsenet ottavat osaa tärkeimmistä asioista käytävään neuvonpitoon, ja jos ilmenee erimielisyyttä, tehdään päätös äänestämällä.


title: Kameraalitieteet

text: Kameraalitieteet ( < ) olivat 1700–1800-luvun oppialoja, ja ne käsittelivät valtiontalouden perusteita eli hallitsijan "kamarin" (ts. hovin talousviraston) tarkoituksenmukaista hoitoa sekä kartuttamista. Kameraalitieteet jaettiin kameralistiikkaan ja kameraalilainoppiin. Edellisestä on kehittynyt nykyinen finanssioppi ja jälkimmäisestä finanssi(hallinto)oikeus. Kameraalitiedettä harjoitettiin erityisesti Saksan yliopistoissa (Hallen ja Frankfurtin yliopistossa vuodesta 1727 alkaen). Hallintovirkamiehiltä edellytettiin kameraalitieteen opintoja (ns. kameraalitutkinto). Myös Helsingin yliopistossa oli vuoteen 1907 saakka kameraali- ja politialainopin sekä valtio-opin professuuri.


title: Kameraalitieteet

text: Nykyään kameraalitieteisiin kuuluvia asioita käsitellään hallinto-oikeuden osina.


title: Jukka Nevakivi

text: Jukka Taneli Nevakivi (ent. Nynäs, s. 8. lokakuuta 1931 Pudasjärvi) on pitkän linjan suomalainen journalisti, diplomaatti, yliopisto-opettaja ja professori sekä kansainvälisesti tunnettu historiantutkija. Hän on julkaissut useita sekä Suomen historiaan että yleiseen historiaan merkittävästi liittyviä teoksia, joista monet ovat tulleet tunnetuiksi ulkomailla käännettyinä.


title: Jukka Nevakivi

text: Nuori Jukka Nevakivi osallistui vapaaehtoisena lähettinä Jatkosotaan ja Lapin sotaan. Hän oli mukana myös sodanjälkeisissä jälleenrakennustöissä vuonna 1945, erityisesti Iijoen silloilla.


title: Jukka Nevakivi

text: Nevakivi toimi rauhan tultua kotiseudullaan partiolippukunnan (Pudasjärven Metsänkävijät) perustajajäsenenä ja osallistui seuraavina vuosina Mannerheim-soljella palkittuna lukuisiin kansallisiin ja kansainvälisiin järjestötapahtumiin. Näistä mainittakoon Vierumäen suurleiri 1948, Åvatyrin pohjoismainen kesäleiri Ruotsissa 1950, maailmanjamboree Bad Ischlissä Itävallassa 1951 sekä kuningatar Elisabetin kruunajaisten yhteydessä Lontoossa pidetty partiokokoontuminen 1953.


title: Jukka Nevakivi

text: Jukka Nevakivi päätti kouluopintonsa Oulun lyseossa kirjoittamalla ylioppilaaksi vuonna 1951. Hän opiskeli Sveitsissä Lausannen ja Genèven yliopistoissa ranskan kieltä ja kirjallisuutta vuosina 1952 ja 1959 ja valmistui lopuksi Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1956. Nevakivi kirjoittautui sitten British Councilin stipendin turvin Lontoon yliopistoon (London School of Economics and Political Sciences) ja väitteli sieltä filosofian tohtoriksi (Ph.D.) vuonna 1963.


title: Jukka Nevakivi

text: Jukka Nevakivi työskenteli korkeakouluopintojensa ajan vuosina 1952-1963 pääasiassa poliittisiin aiheisiin keskittyvänä vapaana lehtimiehenä matkustaen laajalti maailmalla, etenkin tuohon aikaan monilukuisissa kehitysmaissa. Seuraavina vuosikymmeninä hän jatkoi järjestelmällisesti kirjoitteluaan sekä kotimaassa että ulkomailla. Aihepiiristään huolimatta hän ei osallistunut varsinaisesti politiikkaan, joskin oli ollut jo vuodesta 1965 SDP:n puoluejäsen. Mauno Koiviston pyrkiessä ensimmäistä kertaa tasavallan presidentiksi hän otti kuitenkin aktiivisesti osaa vaalikampanjaan muun muassa kirjoittaen johdannon ehdokkaan ensimmäiseen vaalijulkaisuun.


title: Jukka Nevakivi

text: Korkeakouluopinnot suoritettuaan nuori kielitaitoinen tohtori sai kutsun Helsinkiin Ulkoasiainministeriöön. Hän aloitti sanomalehtiasiain toimistossa ja poliittisella osastolla vuodesta 1963 lähtien, jatkaen sitten ulkoasiainhallintoon Budapestiin ja Kairoon, missä hän palveli lähetystöavustajana ja -sihteerinä 1967-1970. Sen jälkeen Nevakivi toimi jälleen kotimaassa Ulkoministeriössä jaostosihteerinä ja -päällikkönä, kunnes hän v.1974 sai siirron Suomen valtuuskunnan asiantuntijajäseneksi Genèvessä perustamisneuvottelujaan jatkavan Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssiin, ETYK:iin, jossa toimi 1974-75. Diplomaattiuransa päätökseksi Jukka Nevakivi sai vielä vuonna 1976 siirron suurlähetystö- ja ministerineuvokseksi Pariisin edustustoon.


title: Jukka Nevakivi

text: Jukka Nevakivi oli saanut hoitaa virkavapauksien turvin Helsingin yliopistosta 1970 saamaansa yleisen historian dosentin tointa ja nauttia 1972 valtion humanistisen toimikunnan myöntämää nuoremman tutkijan apurahaa. Hänestä tuli 1971 Suomen historiallisen seuran tutkijajäsen. Vuosina 1972-74 hänellä oli ollut tilaisuus toimia Pariisin yliopiston (Sorbonne Nouvelle) vierailevana suomen kielen ja kirjallisuuden professorina. Lopetettuaan työskentelynsä ulkoasiainhallinnossa Nevakivi saattoi vuonna 1980 vihdoin jatkaa akateemista uraansa. 1.8.1980 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston poliittisen historian varsinaiseksi professoriksi ja sen jälkeen laitoksensa esimieheksi. Vuonna 1990 Jukka Nevakivestä tuli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen. Hän pääsi virastaan lakimääräiselle eläkkeelle 1.1.1996.


title: Jukka Nevakivi

text: Nevakiven akateemiseen uraan mahtui runsaasti tutkimusmatkoja ulkomaisiin yliopistoihin ja arkistoihin, kuten arabialaisessa Lähi-Idässä1956-57 ja 1959-60, Iranissa Teheranin yliopiston stipendillä 1956, Yhdysvalloissa ja Kanadassa 1962, 1973, 1986 ja 1990-92 (mm. Wilson Centerissä, Washington D.C sekä Marylandin yliopistossa). Useimmiten hänen vierailunsa kohdistuivat Euroopan maihin, varsinkin Englantiin, Ranskaan ja Skandinavian maihin (kuten useaan otteeseen Ruotsin ulkopoliittiseen instituuttiin Tukholmassa) ja Venäjälle. Jukka Nevakiven tutkimuksissa herätti huomiota niiden poikkeuksellinen laajuus ja kohdemaat. Hänen käyttämänsä etenkin venäläiset arkistot ovat olleet Suomen lähihistorian tutkimisessa merkittäviä. Jukka Nevakiven tutkimustyö on saanut myös kansainvälistä arvostusta.Itsenäiset teokset:Käännökset, kokoomateokset ja muiden kanssa laaditut tieteelliset julkaisut:Omakohtaisia tieteellisiä artikkeleita:


title: Keltamänty

text: Keltamänty ("Pinus ponderosa") on mäntyjen sukuun ja mäntykasvien heimoon kuuluva puu. Sitä tavataan Pohjois-Amerikan länsiosassa. Laji jaetaan neljään ryhmään, joille joskus annetaan alalajin asema. Keltamänty on tärkeä puu Pohjois-Amerikan metsätaloudessa.


title: Keltamänty

text: Keltamänty on saanut nimensä erikoisesta, kellanoranssista kaarnastaan. Nuorten yksilöiden kaarna on tummempaa, joskus melkein mustaa. Puu voi kasvaa jopa 70 metriä korkeaksi, mutta jää yleensä alle 40-metriseksi. Neulaset ovat 7–25 cm pitkiä ja kasvavat yleensä kolmikkoina, joskus pareittain. Murskattuina neulaset tuoksuvat sitruunaisen tärpättiselle.


title: Osuustukkukauppa

text: Keskusosuusliike OTK (vuoteen 1920 "Suomen Osuustukkukauppa", vuosina 1920–1970 "Osuustukkukauppa") oli vuosina 1917–1983 toiminut Suomen edistysmielisen osuuskauppaliikkeen tukkukauppa. Sen tytäryhtiöitä olivat rautakauppa Renlund, E-Öljyt E-huoltamoineen, säilyketehdas Kontio & Kontio, huonekaluliike Sotka ja Mainosrengas. OTK ja sen omistaneet 39 paikallista osuusliikettä yhdistyivät E-osuuskunta Ekaksi vuonna 1983.


title: Osuustukkukauppa

text: Suomen osuustoimintalaki säädettiin 1901, mutta jo vuotta aiemmin oli Hämeen läänin kuvernööri hyväksynyt tamperelaisen Finlayson & Co. Työväen Osuuskaupan säännöt. Osuuskauppoja syntyi tämän jälkeen eri puolille maata. Pian havaittiin, että ne tarvitsevat yhteistyöelimiä. Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta (SOK) perustettiin hoitamaan yhteisostoja, neuvontaa ja ohjausta 1904. Sivukonttorien, oman tuontitoiminnan ja teollisuustuotannon myötä SOK:n toiminta laajeni nopeasti välitysliikkeestä täysimittaiseksi tukkukaupaksi.


title: Osuustukkukauppa

text: Maaseudun maa- ja metsätaloustuottajataustaisten sekä lähinnä kaupunkien työläistaustaisten osuuskauppojen kesken syntyi erimielisyyksiä päätöksentekotavoista. Jälkimmäinen ryhmä julistautui edistysmieliseksi perustaen Osuusliike Elannon johdolla aatteelliseksi keskusjärjestökseen Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) vuonna 1916. Kaupallista yhteistoimintaansa varten samat osuusliikkeet muodostivat 1917 toisen asteen osuuskunnaksi "Suomen Osuustukkukaupan". Nimestä jätettiin vuonna 1920 pois sana "Suomen", että se ei olisi tullut sekoitetuksi Suomen Osuuskauppojen Keskuskuntaan.


title: Osuustukkukauppa

text: Kaupan keskusliikkeillä oli toimintansa alkuaikoina vaikeuksia saada kotimaisia teollisuustuotteita suoraan tehtailta. Niitä haluttiin mieluummin myydä yksityisen tukkukaupan välityksellä. Niinpä keskusliikkeet alkoivat valmistaa omia teollisuustuotteita. Näin varmistettiin tavaran saanti, joskaan ei aina edullisimmalla mahdollisella tavalla.


title: Osuustukkukauppa

text: OTK:n ensimmäisenä toimitusjohtajana toimi Väinö Tanner, jota seurasi 1918 Julius Alanen. Hän sai yrityksen liikesuhteet ja tavaranhankinnan käynnistettyä ja alkoi sen jälkeen laajentaa sen omaa tuotantoa. OTK:n ensimmäiset omat tuotantolaitokset olivat pari silakansuolaamoa, mutta 1923 aloitettiin myös leivän ja jauhojen tuotanto. OTK valmisti jo monenlaisia elin- ja taloustarvikkeita sekä tekstiilejä 1930-lopulla kuin myös rakennustarvikkeita ja kemian alan tuotteita 1940-luvun loppupuolelta. Alanen johti OTK:ta kuolemaansa saakka 1952.


title: Osuustukkukauppa

text: Yhtiön suurin tuotantokeskittymä oli sen pääkonttorin naapurissa Helsingin Sörnäisissä, jossa sijaitsi 1930 aloittanut ja 1938 aloittanut mylly. Toisen maailmansodan jälkeen Sörnäisiin rakennettiin ja . Tampereella OTK:lla oli suuri ja . Sodan jälkeen rakennettiin lihatehtaat myös Kuopioon, Ouluun ja Vaasaan. Hämeenlinnan Kantolaan valmistui 1949 n (sittemmin Sotka Oy:n) tuotantolaitos. Kantolanniemen teollisuusalueelle valmistui vielä vuonna 1956 uusi mylly ja sekä 1960 keksi- ja leipätehdas. Ennen sotia OTK:lla oli lihatehdas myös Viipurissa. Lisäksi paikallisilla E-osuusliikkeillä oli omaa tuotantoa.


title: Osuustukkukauppa

text: OTK kuului 1940-luvun lopulla Suomen suurimpien teollisuusyritysten joukkoon. Vuonna 1949 sillä oli yhteensä 20 tehdasta ja niissä työskenteli lähes 1 400 työntekijää. Uuno Takin pääjohtajakaudella (1952–1966) OTK:sta kasvoi Suomen suurin kotimarkkinateollisuutta harjoittanut yritys. Sen tuotanto kasvoi kolminkertaiseksi, rahastojen arvo nelinkertaiseksi ja myymäläverkkokin kolmanneksella, minkä lisäksi perustettiin 14 uutta teollisuuslaitosta ja monia vanhoja laajennettiin. Yhtiön varat kasvoivat suuremmaksi kuin esimerkiksi SOK:n ja se sijoitti niitä uusien tavaratalojen ja erikoismyymälöiden perustamiseen. Lisäksi osuusliikkeistä tuli yhä uskollisempia OTK:n asiakkaina. 1960-luvulle tultaessa työntekijöitä oli yli 2 000. Yhtiön tuotantotoimintaa johti pitkään teollisuusneuvos Emil Aro.


title: Osuustukkukauppa

text: OTK:n oma tuotanto oli laajimmillaan 1950-luvun lopussa. Toiminnan mielekkyys oli tällöin katoamassa. Kaikkia tavaroita oli riittävästi saatavissa myös muilta kotimaisilta valmistajilta, eikä kilpailu niiden kanssa aina ollut järkevää. Oman tuotannon rinnalle tulikin hankinta. Varakas OTK sortui osin oman suuruutensa muodostamaan harhaan eikä ryhtynyt ajoissa luopumaan omasta tuotantotoiminnastaan, joka alkoi 1970-luvulla muodostua yhtiölle rasitteeksi.


title: Osuustukkukauppa

text: Eero Salovaara toimi OTK:n pääjohtajana 1966–1981. E-liikkeeseen kuuluneiden osuuskauppojen kannattavuus kääntyi 1970-luvulla pysyvään laskusuuntaan. Vuosikymmenen puolivälistä eteenpäin koko vähittäis- ja tukkukauppa teki tappiota vuodesta toiseen. 1980-luvulle tultaessa oli välttämätöntä ryhtyä saneeraustoimiin, mikä merkitsi kannattamattomista toimialoista luopumista ja henkilöstön vähennystä sekä myymälöiden sulkemisia. OTK:n pääjohtajaksi 1981 tullut Eero Rantala päätti ajaa läpi radikaalin muutoksen, jossa OTK ja sen omistaneet osuusliikkeet Elantoa lukuun ottamatta yhdistyivät vuonna 1983 E-osuuskunta Ekaksi. Samalla myös Elannon omistajuus henkilöjäsenyyteen perustuvaksi muuttuneessa osuuskunnassa purkautui. Eka-yhtymä joutui sittemmin yrityssaneeraukseen vuonna 1993 ja muutettiin vuonna 1995 Tradeka-nimiseksi osakeyhtiöksi.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera ("Acer saccharinum") on vaahterakasveihin kuuluva kesävihanta puu, joka kasvaa yleisenä Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa. Tämä keskikokoinen, nopeakasvuinen puu on läheistä sukua punavaahteralle, jonka kanssa se risteytyy luonnossa.


title: Hopeavaahtera

text: Nopeakasvuisuutensa ja kauniin lehvästönsä ansiosta hopeavaahtera on suosittu koristekasvi, josta on jalostettu useita erinäköisiä lajikkeita. Sen suorasyisestä mutta melko hauraasta puuaineksesta valmistetaan halpoja huonekaluja, puuviilua, laatikoita ja paperimassaa. Lajin nimi tulee sen lehtien hopeansävyisestä alapinnasta.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera on keski- tai suurikokoinen puu, joka kasvaa keskimäärin 20–30 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 50–100 senttimetriä paksuksi. Edullisimmilla kasvupaikoilla se voi kuitenkin saavuttaa jopa 38 metrin korkeuden. Se on pohjoisamerikkalaisista vaahteralajeista nopeakasvuisin ja voi taimena kasvaa vuoden aikana metrin korkeutta ja 2,5 senttimetriä paksuutta. Verrattuna sokerivaahteraan ja mustavaahteraan se on suhteellisen lyhytikäinen ja elää harvoin yli 130–150 vuoden ikäiseksi.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahteralla on tiheä ja pinnanmyötäinen juuristo. Sen jykevä, lyhyt runko jakaantuu jo matalalta paksuiksi haaroiksi ja pitkistä, kaarevista oksista muodostuu avoin ja epäsäännöllisen muotoinen latvus. Runkoa peittää harmaa kaarna, joka on nuorena sileää mutta vanhemmiten halkeilee ohuiksi, epäsiistin näköisiksi suikaleiksi. Kuluvan vuoden versot ovat pitkät, roikkuvat, karvattomat ja kiiltävän vaaleanruskeat tai -vihreät. Ne haisevat murskattuina epämiellyttävältä. Silmut ovat kiiltävän punertavat ja tylpät ja niissä on 6–10 parittaista suomua.


title: Hopeavaahtera

text: Lehdet ovat sormiliuskaiset ja varrella vastakkain. Niiden ruoti on punertava, riippuva ja 7,5–10 senttimetrin mittainen. Lapa on ehytlaitainen, viisisuoninen ja keskimäärin 8–15 senttimetriä pitkä ja lähes yhtä leveä. Se jakaantuu viiteen pitkäsuippuiseen ja toissahaiseen lehtiliuskaan, joista keskimmäinen on usein toistamiseen kolmiliuskainen. Liuskojen väliset lovet ovat syvät, kapeat ja pyöreäpohjaiset. Lehti on yläpuolelta vaaleanvihreä ja alapuolelta hopeanvalkoinen. Syysväritys vaihtelee vaaleankeltaisesta ruskeaan.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera kukkii pohjoisamerikkalaisista vaahteralajeista ensimmäisenä lopputalvesta tai aikaisin keväällä – sen pikkuruiset, kellanvihreät tai punertavat kukat puhkeavat ennen lehtiä helmi–toukokuussa maantieteellisestä sijainnista riippuen. Samassa puuyksilössä voi olla pelkästään hedekukkia, pelkästään emikukkia tai sekä hede- että emikukkia. Osa kukista voi olla myös kaksineuvoisia. Hede- ja emikukat muodostavat toisistaan erillisiä, tiiviitä ja lähes varrettomia ryppäitä edellisen vuoden versoihin. Kukista puuttuvat terälehdet mutta niissä on viisi verholehteä.


title: Hopeavaahtera

text: Hedelmä on kaksilohkoinen siivekäs lohkohedelmä, joka kypsyy nopeasti pölytyksen jälkeen. Lenninsiivet ovat 4–7 senttimetriä pitkät ja 90 asteen kulmassa toisiinsa nähden. Ne ovat aluksi vihreät tai ruusunpunaiset mutta muuttuvat hedelmän kypsyessä kellertäviksi tai punaruskeiksi. Yleensä vain toisen lohkon sisälle muodostuu siemen. Hedelmä putoaa maahan jo touko–kesäkuussa lehtien kasvettua täyteen mittaansa.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera kasvaa nopeasti erityisesti taimivaiheessa. Siementuotanto alkaa aikaisintaan 11 vuoden iässä ja on runsasta joka vuosi. Siemenet leviävät pääasiassa tuulen mukana mutta jossain määrin myös virtaavan veden kuljettamina. Ne itävät nopeasti jouduttuaan kosteaan maahan tai karikkeeseen. Laji voi lisääntyä siementen lisäksi kanto- ja juurivesojen avulla. Myös maahan pudonneet oksat voivat kasvattaa juuret.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera muistuttaa paljon punavaahteraa, josta sen erottaa parhaiten lehtien avulla. Hopeavaahteralla lehtiliuskojen väliset lovet ovat syvemmät kuin punavaahteralla. Syksyllä hopeavaahteran lehdet saavat kalvakankeltaisen värityksen, kun taas punavaahteralla ne muuttuvat heleänpunaisiksi.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa. Sen levinneisyysalueen pohjoisraja ulottuu New Brunswickista Mainen halki Quebecin ja Ontarion eteläosiin ja edelleen Suurten järvien eteläpuolitse Pohjois-Minnesotaan. Lännessä levinneisyysalue ulottuu Minnesotasta Etelä-Dakotan kaakkoisosiin, Itä-Nebraskaan, Kansasiin ja Itä-Oklahomaan. Etelässä raja kulkee Arkansasin, Louisianan, Mississipin ja Alabaman kautta Pohjois-Georgiaan. Lajia tavataan myös Floridan luoteisosissa Apalachicola- ja Choctawhatcheejoen laaksossa. Sitä ei esiinny Appalakkien korkeimmilla rinteillä tai Meksikonlahden ja Atlantin rannikkotasangolla. Suomessa se menestyy aina IV-vyöhykkeelle asti, mutta sietää huonosti hallaa nuorena taimena.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera viihtyy kosteassa, hyvin vettä läpäisevässä alluviaalimaassa, jonka pH-arvo on vähintään 4,0. Parhaiten se menestyy virtaavan veden äärellä, järvenrannoilla, tulvatasangoilla ja soilla aina 600 metrin korkeuteen saakka. Edullisimmilla kasvupaikoilla se sietää varsin hyvin varjostusta.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera kasvaa tavallisesti yksittäisinä puina muiden lehtipuiden joukossa. Levinneisyysalueen keskiosissa se on usein metsien valtapuu, jonka rinnalla menestyvät valkojalava, lännenambrapuu, otatammi, jokivalkotammi, amerikanmustapoppeli, amerikanplataani ja punasaarni. Levinneisyysalueen pohjoisosissa seuraislajit vaihtelevat alueellisesti seuraavasti: Pohjois-Ohiossa ja Indianassa niitä ovat jokivalkotammi, amerikanplataani, otatammi, mustatupelo ja amerikanmustapoppeli; Uudessa-Englannissa ja Itä-Kanadassa sokerikoivu, paperikoivu ja poppelikoivu; New Yorkissa valkosaarni, punajalava, kalliojalava, keltakoivu, mustatupelo, amerikanplataani, kanadanhemlokki, takiaistammi ja jokivalkotammi.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahteran kasvukausi vaihtelee sijainnin mukaan 120 päivästä 240 päivään ja keskimääräinen vuotuinen sademäärä 810 millimetristä 1 520 millimetriin. Laji menestyy koristekasvina hyvin erilaisissa ilmastoissa, mutta muuten sen ilmastollisista vaatimuksista tiedetään hyvin vähän – vuoristojen kylmissä oloissa se ei kuitenkaan selviä. Levinneisyysalueensa kuivissa osissa se kasvaa vain virtaavan veden äärellä, missä maaperä on riittävän kosteaa. Se sietää ajoittaista tulvimista paremmin kuin monet muut lajit.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera on suosittu koristekasvi ympäri maailmaa kauniin lehvästönsä ja nopeakasvuisuutensa ansiosta. Sen suosio on kuitenkin vähitellen hiipunut, sillä sen syysväritys on vaatimaton muihin vaahteroihin verrattuna, oksat katkeilevat herkästi kovassa tuulessa ja runsas siemensato roskaa puun ympäristön. Siitä on jalostettu useita lajikkeita, joista suosituimpia ovat ’Laciniatum’ ja ’Wieri’.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahteran puuaines on suorasyistä ja melko kovaa mutta haurasta eikä sovellu siksi lujuutta vaativiin käyttökohteisiin. Yhdysvaltojen Keskilännessä se on merkittävä sahateollisuuden raaka-aine. Siitä valmistetaan lähinnä halpoja huonekaluja, puuviilua, laatikoita, ruoka-astioita, sisustuspaneeleja ja paperimassaa. Hopeavaahteraa myydään yhdessä punavaahteran kanssa kauppanimellä ’pehmeä vaahtera’ erotukseksi sokerivaahterasta, jonka puuaines on huomattavasti kovempaa. Sen mahlasta keitetään vain vähän vaahterasiirappia, sillä sen sokeripitoisuus ei ole yhtä suuri kuin sokerivaahteralla.


title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahteran siemenet ovat merkittävä ravinnonlähde linnuille ja piennisäkkäille, erityisesti oraville ja maaoraville. Oravat syövät sen talvisilmuja varhain keväällä, kun muusta ravinnosta on pulaa. Lisäksi majavat käyttävät ravintonaan sen kaarnaa ja valkohäntäpeura ja jänikset lehtiä. Monet linnut, esimerkiksi morsiosorsa ja telkät, pesivät hopeavaahteran koloissa ja hakevat suojaa sen lehvästöstä.


title: Trautonium

text: Trautonium on elektroninen soitin, jonka keksi saksalainen Friedrich Trautwein Berliinissä noin vuonna 1929. Soittimen kehittämistä jatkoi Oskar Sala. Trautoniumissa ei ole koskettimistoa, vaan ääni tuotetaan painamalla vastuslankaa, joka kulkee metallilevyn päällä. Ääneen saadaan glissando liu'uttamalla kättä langan päällä sekä vibrato pienemmillä käden liikkeillä.


title: Trautonium

text: Paul Hindemith sävelsi muutaman trion kolmelle erivireiselle trautoniumille: basso, keskiääni ja korkea ääni. Hänen oppilaansa, Harald Genzmer, sävelsi kaksi konserttoa trautoniumille ja orkesterille. Toisen monofoniselle ja toisen Salan "Mixtur-Trautoniumille".


title: Trautonium

text: Sala lisäsi trautoniumiin toiminnon, jolla virettä voitiin vaihtaa. Myöhemmin hän lisäsi muita ääneen vaikuttavia toimintoja.


title: Amurinvaahtera

text: Amurinvaahtera ("Acer tegmentosum") on vaahteroiden sukuun kuuluva lehtipuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Mantšuriassa, Venäjällä ja Koreassa. Sitä kasvatetaan koristekasvina monilla alueilla maailmassa.


title: Amurinvaahtera

text: Amurinvaahteran lehdet ovat vähemmän liuskaiset kuin monen muun vaahteralajin. Puun runko on erikoisesti pitkittäisraidallinen. Sitä on kuvattu käärmeen nahkaa muistuttavaksi.


title: Yukie Nakayama

text: Yukie Nakayama (, s. 7. maaliskuuta 1979 Tochigi) on japanilainen haulikkoampuja.


title: Yukie Nakayama

text: Nakayama on saavuttanut MM-kilpailuissa Tampereella 1999 joukkuehopeaa kaksoistrapissa. Olympialaisissa hän on edustanut maataan Sydneyssä 2000 ja Pekingissä 2008.


title: Jaakko Saariaho

text: Jaakko Saariaho (24. toukokuuta 1877 Tyrnävä – 25. maaliskuuta 1951 Saloinen) oli suomalainen poliitikko ja kansanedustaja Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä.


title: Jaakko Saariaho

text: Jaakko Saariaho valmistui vuonna 1904 kansakoulunopettajaksi Kajaanin seminaarista. Hän asui ja työskenteli aluksi kirjakauppiaana Puolangalla, kunnes muutti Saloisiin, jossa toimi kansakoulunopettajana vuosina 1912–1944. Hän oli pitkään mukana Saloisten kunnallispolitiikassa ja luottamustoimissa. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana hän oli vuosina 1922–1925, 1926–1931 ja 1936–1939. Hän toimi myös Saloisten suojeluskunnan päällikkönä sisällissodan aikana. Nuorsuomalaisen puolueen kansanedustajana Saariaho oli 11. helmikuuta 1913 – 1. helmikuuta 1914. Hän nousi edustajaksi varasijalta. Myöhemmin Saariaho kuului kokoomukseen.


title: Huntuvaahtera

text: Huntuvaahtera ("Acer triflorum") on lehtipuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Kiinan pohjoisosissa.


title: Huntuvaahtera

text: Huntuvaahtera jää pieneksi (alle 10 metriä) ja kasvaa hitaasti, joten se on suosittu pienten pihojen ja kadunvarsien koristekasvi.


title: Jussi Raitio

text: Juho (Jussi) Raitio (alk. Rellman; 3. elokuuta 1882 Jaakkima – 2. helmikuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen työväenliikkeen piirissä toiminut runoilija ja toimittaja. Hän käytti myös nimimerkkiä "Kipuna".


title: Jussi Raitio

text: Raitio aloitti kirjallisen uransa julkaisemalla pari runokokoelmaa jo 1910-luvulla. Hän toimi Suomen sisällissodan aikana jonkin aikaa "Kansan lehden" päätoimittajana Tampereella, ja sodan jälkeen hän pakeni vaimonsa kanssa Venäjälle. Palattuaan Suomeen Rainio oli toimittajana sosialidemokraattisissa lehdissä. Hän kirjoitti lisäksi muun muassa osuuskauppa- ym. historiikkejä ja muistelmateoksen pakolaisvuosistaan Venäjällä. Raitio riimitti myös muutamia lasten kuvakirjoja nimimerkillä Kipuna.


title: Tries

text: Tries oli vuosien 1977–1980 välillä toiminut tamperelainen rockyhtye, joka soitti heavy rock -tyylistä musiikkia. Yhtye julkaisi kolme singleä ja kaksi albumia.


title: Tries

text: Triesin Microvox-studiossa 29. marraskuuta 1977 äänitetty debyyttisingle "Thunderball" oli Poko Rekordsin kaikkien aikojen kolmas single. Se julkaistiin elokuussa 1978.


title: Bestseller (yritys)

text: Bestseller A/S on tanskalainen vaatealan suuryritys. Heinäkuussa 2012 päättyneellä tilikaudella se ilmoitti liikevaihdokseen noin 2,7 miljardia euroa, ja se työllistää noin 15 000 henkilöä.


title: Bestseller (yritys)

text: Bestsellerin perustivat Troels Holch Povlsen ja Merete Bech Povlsen Ringkøbingissä vuonna 1975. Aluksi se keskittyi vain naisten vaatetukseen, mutta vuonna 1986 se laajensi tuotevalikoimaansa lasten ja vuonna 1988 miesten vaatteisiin. Vuonna 2017 Bestseller työllisti yli 15 000 ihmistä. Yrityksen kotipaikka on Brande.


title: Bestseller (yritys)

text: Bestsellerillä on useita eri vaatemerkkejä, joita myydään sekä yrityksen omissa, tiettyyn tai tiettyihin merkkeihin keskittyneissä myymälöissä että myös yksityisten jälleenmyyjien kautta.


title: Bestseller (yritys)

text:
Yrityksen perusvaatemerkit ovat nuorille naisille suunnatut "Vero Moda" ja "Only". Vuonna 2007 Bestseller palkkasi huippumalli Gisele Bündchenin merkin mainoskampanjaan vuosiksi 2007–2008. Muita naisille suunnattuja merkkejä ovat "Pieces" (asusteet), "Mamalicious" (raskausajan vaatteet), "Selected femme", "Junarose", "Object Collectors Item" ja "Vila". Bestsellerin vaatemerkkejä miehille ovat nuorten muotimerkki "Jack & Jones" ja perinteisempi "Selected homme." Lasten vaatemerkkejä ovat "One Fashion", "Outfitters Nation" (varhaisnuoret) ja "Name It" (vauvat).
Bestsellerin tuotteet valmistetaan etupäässä Kiinassa, Intiassa, Bangladeshissä, Turkissa ja Italiassa.


title: Bestseller (yritys)

text: Bestsellerin toi Suomeen Eero Enomaa, joka myi liiketoiminnasta osuutensa Bestsellerille 1997. Ensimmäisinä Bestsellerin tuotteista kiinnostuivat Suomessa Stockmannin One Way -nuortenliike ja Pukeva. Ensimmäiset "Vero Moda" -liikkeet avattiin Hyvinkäälle ja Helsingin Ateneuminkujalle 1990. Miesten farkkumerkki Jack & Jones tuotiin Suomeen 1992.


title: Vila

text: Vila voi tarkoittaa seuraavia:


title: Luettelo Aku Ankan taskukirjoista (1–25)

text: Tämä on luettelo Aku Ankan taskukirjojen numeroista 1–25. Ne ilmestyivät alun perin vuosina 1970–1975.


title: Abd el-Krim

text: Muhammad ibn Abd el-Krim (1882 – 2. toukokuuta 1963) arabiaksi محمد بن عبد الكريم الخطابي oli berberipäällikkö Rifin alueelta Pohjois-Marokosta.


title: Abd el-Krim

text: Hän johti kansannousua, Rifin sotaa Espanjaa ja Ranskaa vastaan vuosina 1921–1926. Abd el-Krimin luomia sissitaktiikoita käyttivät myöhemmin muun muassa Ho Tši Minh, Mao Zedong ja Che Guevara. Häntä pidetään pohjoisafrikkalaisten valtioiden itsenäisyysliikeiden johtohahmona.


title: Abd el-Krim

text: Abd el-Krim syntyi Ajdirissä Marokossa. Hän sai peruskoulutuksensa espanjalaisten peruskouluissa ja opiskeli myöhemmin Fezin ja Qarawiyinin yliopistoissa. Opiskelun jälkeen el-Krim työskenteli kääntäjänä ja opettajana ja sittemmin toimittajana Telegrama del Rif -lehdessä. Vielä näihin aikoihin hän kannatti Espanjan siirtomaavaltaa alueella. Kun ensimmäinen maailmansota syttyi 1914, el-Krim työskenteli tuolloin Espanjan siirtomaahallinnon virassa Melillassa.


title: Abd el-Krim

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana el-Krim oli yhteydessä saksalaisiin ja ranskalaiset vangitsivat hänet. Hän kuitenkin pakeni vankeudesta ja nostatti saksalaisten tukemana Adjarin heimoista 10 000 miestä aseelliseen vastarintaan. Näihin aikoihin hän sai innoituksensa taistella Rifin itsenäisyyden puolesta. Vuonna 1920 hän aloitti sissitoiminnan yhdessä isänsä Abd El-Karim El-Khattabin kanssa.


title: Abd el-Krim

text: Sodan aikana Abd el-Krim osoittautui erittäin taitavaksi sissijohtajaksi. 15 000 sotilaan joukoillaan hän pystyi pitämään puoliaan 465 000 ranskalaista ja espanjalaista vastaan kuuden vuoden ajan (1920–1926). Vuonna 1921 Rifin alue irtautui Espanjan hallinnasta ja 1923 perustettiin lyhytaikaiseksi jäänyt Rifin tasavalta. Abd el-Krim toimi tasavallan päämiehenä koko sen olemassaolon ajan.


title: Abd el-Krim

text: Abd el-Krim löi 21. heinäkuuta 1921 Annualin taistelussa espanjalaiset, jotka kärsivät raskaat 12 000 miehen tappiot. Tappiot rifiläisille aiheuttivat epäsuorasti Espanjan hallituksen kaatumisen ja Miguel Primo de Riveran sotilasvallankaappauksen 1923 Espanjassa. Vuoteen 1924 mennessä el-Krim pakotti espanjalaiset vetäytymään kapealle rannikkokaistaleelle. Huhtikuussa 1925 hän hyökkäsi menestyksekkäästi ranskalaisten rajatukikohtia vastaan. Tämän jälkeen ranskalaiset ja espanjalaiset yhdistivät voimansa ja hyökkäsivät el-Krimin päätukikohtaa Targuistia vastaan. Abd el-Krim antautui ranskalaisille 26. toukokuuta 1926.


title: Abd el-Krim

text: Sodasta kärsi eniten Rifin siviiliväestö, jota vastaan espanjalaiset käyttivät muun muassa sinappikaasua.


title: Abd el-Krim

text: Ranskalaiset karkottivat Abd el-Krimin Réunionin saarelle. Hänet vapautettiin terveyssyistä vuonna 1947. Myöhemmin hän sai luvan asua Etelä-Ranskassa, mutta onnistui saamaan turvapaikan Egyptistä jossa hän toimi Arabien vapautusliiton puheenjohtajana. Abd el-Krim kuoli Kairossa vähän sen jälkeen kun viimeinen Pohjois-Afrikan arabivaltio Algeria itsenäistyi.


title: Julija Eidenzon

text: Julija Eidenzon (, s. 1982 Omsk) on venäläinen riistamaaliampuja.


title: Julija Eidenzon

text: Eidenzon on saavuttanut MM-kilpailuissa useita mitaleita. Tyttöjen sarjassa Lahdessa 2002 hän voitti kaksi joukkuekultaa ja henkilökohtaisen pronssin. Naisten sarjassa Eidenzon on saavuttanut kaksi joukkuepronssia Zagrebissa 2006 sekä henkilökohtaisen hopean Plzeňissä 2008.


title: Locking

text: Locking on katutanssilaji. Siinä tanssitaan funk- ja soulmusiikin tahdissa. Lockingissa tanssitaan muun muassa James Brownin, KC and the Sunshine Bandin ja Kool & The Gangin musiikkia.


title: Locking

text: Locking on Yhdysvaltojen länsirannikolla funkmusiikkiin 1970-luvulla syntynyt energinen tanssi. Don Campbell kehitti lockingin, ja kaikki The Lockers -ryhmän jäsenet toivat tanssiin omia liikkeitä. Tanssi tuli tutuksi suurelle yleisölle Soul Train -tv-ohjelman kautta.


title: Locking

text: Tanssille on ominaista liikkeen pysäyttäminen liioiteltuihin asentoihin:


title: Elena Neff

text: Elena Neff (s. 1987) on saksalainen riistamaaliampuja.


title: Elena Neff

text: Neff on saavuttanut MM-kilpailuissa tyttöjen sarjassa joukkuekultaa ja joukkuehopeaa Zagrebissa 2006. Naisten sarjassa hän on voittanut henkilökohtaista MM-pronssia Plzeňissa 2008.


title: Arthur Johnson

text: Arthur Johnson oli englantilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja, joka liittyy vahvasti espanjalaisseura Real Madridin varhaishistoriaan.


title: Arthur Johnson

text: Johnson oli liikemies, joka päätyi työn perässä Espanjaan. Asuessaan Lontoossa hän oli pelannut jalkapalloa Corinthianissa. Madridissa hän tutustui Julián Palaciosiin, joka toimi Real Madridin puheenjohtajana ennen seuran virallista perustamista vuonna 1902, ja liittyi mukaan seuran toimintaan. Pelaamisen lisäksi Johnson, jolla oli kokemusta tuohon aikaan huomattavasti kehittyneemmästä englantilaisesta jalkapalloilusta, vastasi paljolti myös joukkueen harjoittelusta ja taktiikasta. Myös seuran valkoinen pelipaita oli Johnsonin ehdotus, ja se mukaili juuri Corinthianin vastaavaa.


title: Arthur Johnson

text: Johnson oli myös Real Madridin historian ensimmäinen maalintekijä seuran ensimmäisessä virallisessa ottelussa. Tämä tapahtui 13. toukokuuta 1902 Barcelonaa vastaan kuningas Alfonso XIII:n kruunajaisten kunniaksi pelatussa turnauksessa, josta sai alkunsa nykyinen Espanjan cup eli Copa del Rey. Real Madrid hävisi ottelun maalein 1–3. Pelaajana Johnson saavutti cupin voiton neljästi peräkkäin vuosina 1905–1908.


title: Arthur Johnson

text: Vuonna 1910 Johnsonista tuli Real Madridin ensimmäinen virallinen valmentaja, ja hänen johdollaan seura voitti cupin vielä kerran vuonna 1917. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1920, jolloin Juan de Cárcer korvasi hänet. Johnson on Real Madridin toiseksi pisimpään palvellut valmentaja Miguel Muñozin jälkeen.


title: Opiskelijan Tampere

text: Opiskelijan Tampere on kolmen tamperelaisen opiskelija- ja ylioppilaskunnan perustama yhteistyö- ja palvelujärjestö.


title: Opiskelijan Tampere

text: Yhdistyksen alkuperäisenä tarkoituksena on lähentää opiskelijoita ja yritysmaailmaa toisiinsa mm. opiskelijaetujen kautta. Sittemmin palvelutarjonta on laajentunut kattamaan opiskelijan elämää kokonaisvaltaisen monipuolisesti.


title: Opiskelijan Tampere

text: Tampereen seudun noin 35 000 korkeakouluopiskelijaa muodostavat suuren asukasjoukon Tampereella ja merkittävän kuluttajapotentiaalin Tampereen alueen yrityksille, jotka haluavat tehdä opiskelijaystävällistä markkinointia ja tarjota opiskelija-alennuksia opiskelijoille. Yhdistyksen merkittävin palvelu on OpiskelijanTampere.fi -sivusto, jolle on koottu mm. opiskelija-alennuksia myöntäviä yrityksiä alennustietoineen, asunto- ja kämppisvälitys, tapahtuma- ja harrastemahdollisuuksia sekä tietoa Tampereesta asuin- ja opiskelupaikkakuntana.


title: Opiskelijan Tampere

text: Yhdistyksen jäseniä ovat Tampereen yliopiston ylioppilaskunta (TAMY), Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (Tamko), Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunta (TTYY). Yhdistyksen kannatusjäseniä ovat Tampereen kauppakamari, Business Tampere, Tampereen ammattikorkeakoulu, Tampereen Yliopiston Tukisäätiö, Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (HAMKO), Poliisiammattikorkeakoulun opiskelijakunta (Polamko) sekä Tampereen teknillinen yliopisto.


title: Opiskelijan Tampere

text: Toiminnanjohtaja on Mira Ala-Kantti (2018-).


title: Pöljän koulu

text: Pöljän koulu on Siilinjärvellä Pöljän kylässä sijaitseva koulu, jossa toimii peruskoulun luokat 1–6. Koulun rehtori on Sirpa Kinnunen ja vararehtorina toimii Auli Mikkonen.


title: Pöljän koulu

text: Pöljän koulun oppilasmäärä oli 138 vuonna 2005.


title: Turun tauti

text: Turun tauti on nimitys, jolla viitataan erityisesti Turussa 1960- ja 1970-luvuilla tapahtuneeseen vanhojen kulttuurihistoriallisesti merkittävien rakennusten purkuun uudisrakennusten tieltä ja siihen liittyvään korruptioon. Vaikka nimityksessä mainitaan Turku, samantapaista kaupunkikuvan kehitystä tapahtui useassa muussakin Suomen kaupungissa. Termiä alettiin käyttää vasta pahimman purkuaallon jälkeen 1980-luvulla, jolloin Turun kunnallispolitiikkaa ruodittiin suomalaisessa lehdistössä.


title: Turun tauti

text: Sotien jälkeen Turun asuntopula oli kova, ja väestöennusteiden mukaan kaupungin asukasluku olisi noussut muutamassa vuosikymmenessä yli 200 000:een. Maankäyttöä piti tehostaa ja vanhaa puutalovaltaista rakennuskantaa purkaa pois uusien kerrostalojen ja liikerakennusten tieltä. Rakennuttajalle oli myös kannattavampaa purkaa kuin korjata vanha rakennus, ja uudet asunnot kävivät erittäin hyvin kaupaksi. Ensimmäisiä Turun keskustasta purettuja arvorakennuksia olivat Lindblomin talo ja Hotelli Phoenix.


title: Turun tauti

text: Turun ruutukaava-alueen uudelleenrakentaminen eli saneeraus oli mittavinta 1950-luvun lopulta 1960-luvun alkuun. Uusia rakennuksia rakennettiin kaupunkikuvan kannalta sääntelemättömästi, ja asemakaavoitusta tehtiin tontti tai kortteli kerrallaan ”postimerkkikaavoilla” kunkin rakennuskohteen tarpeisiin. Kaavoja yhdisti teiden leventäminen kasvavaa autoliikennettä varten ja vanhojen arvorakennusten purkaminen. Mikäli rakennuttaja antoi tontilta tilaa kadun leventämiselle, kaavassa voitiin ohittaa vuoden 1950 rakennusjärjestys ja antaa rakennusoikeutta ylimääräisiin kerroksiin.


title: Turun tauti

text: Vuonna 1959 kaupunginvaltuusto jätti käsittelemättä asemakaavan muutosehdotuksen ruutukaava-alueelle, mutta päätti sen sijaan hakea sille rakennuskieltoa valtioneuvostolta. Rakennuskiellon aikana asemakaavoja saattoi laatia poikkeusluvilla, joilla valtuusto pystyi pakottamaan rakentajat katujen leventämiseen. Kielto oli voimassa kaksi vuotta, mutta sitä uusittiin toistuvasti aina 1970-luvun puoliväliin asti. Valtuustossa ei juuri kuultu historiallisesti arvokkaiden rakennusten puolustuspuheenvuoroja. Yleiskaavan laatimista hidastivat erilaisten tutkimusten sekä väestö- ja liikennelaskelmien keskeneräisyys, mutta Turun kehityksen ei haluttu pysähtyvän, joten kaavamuutoksia myönnettiin lähes automaattisesti. Yhdessä valtuuston kokouksessa saatettiin käsitellä kymmenen kaavamuutosta.


title: Turun tauti

text: 1960-luvun alussa lähes 70 prosenttia kaupungin asuntorakentamisesta keskittyi keskustaan, kunnes vuonna 1964 uudelleenrakentaminen lähes pysähtyi. Syitä oli monia. Asuntotuotannon verohuojennuslait muuttuivat (enää 15 prosenttia lattiapinta-alasta sai olla muuhun kuin asumiseen tarkoitettua entisen 30 prosenttia sijaan) ja Turun kaupunginvaltuusto rajasi keskusta-alueen rakennusoikeuksia 1962. Toisaalta vapaat tontit keskusta-alueella olivat vähentyneet ja elementtitekniikka mahdollisti edullisen aluerakentamisen. Ydinliikekeskustan tonteista kaksi kolmasosaa oli jo ehditty saneerata vuoteen 1963 mennessä, ja rakentamisen painopiste alkoi siirtyä lähiöihin.


title: Turun tauti

text: Viimeisiä merkittäviä purettuja rakennuksia oli Hamburger Börs vuonna 1976, jolloin järjestettiin myös ensimmäinen purkamista vastustanut mielenosoitus. Syksyn 1976 kunnallisvaaleissa vasemmisto menetti enemmistönsä, minkä seurauksena myös grynderirakentamisen suosiminen väheni. Rakentaminen aiheutti kuitenkin edelleen kiistoja. Seuraava skandaali syntyi Talousseuran tontille Hämeenkadun varteen suunnitelluista kerrostaloista, jotka vastustajien mielestä uhkasivat peittää näkymiä Vartiovuorenmäeltä. Tapaus aktivoi turkulaista ympäristöliikettä, ja rakennuskiistan käsittelyn yhteydessä lehdistössä alettiin käyttää nimitystä Turun tauti.


title: Turun tauti

text: Vuoden 1981 alussa Suomen lehdistössä kohistiin Turun Vartiovuorenmäelle Talousseuran tontille rakennettavista kerrostaloista. "Uudessa Suomessa" julkaistiin lauantaina 10. tammikuuta 1981 aukeaman kokoinen juttu ”Riitoja, juonitteluja, loikkauksia, kaupankäyntiä, näennäisdemokratiaa ja likaisia juoruja: TURUNTAUTI”. Kirjoituksessa Ilkka Juva viittasi ”Turuntauti”-termillä Turun 1980-luvun alun politiikkaan eikä varsinaisesti aikaisempiin purkuskandaaleihin. Hän kiinnitti jutussaan huomiota Turun ”omaan superlautakuntaan” eli kiinteistö- ja rakennuslautakuntaan, jonka vastuulla oli sekä kaavoitus että rakentaminen ja kolmannes kaupungin budjettivaroista.


title: Turun tauti

text: Viikkoa myöhemmin termiä käytettiin "Helsingin Sanomien" uutisessa, jossa sillä viitattiin "Turun Sanomien" ohella rakentajiin, liikemiehiin ja vapaamuurareihin. Jutun mukaan Turkua johti vapaamuurarijoukko, johon kuuluivat kaupungin keskeiset liikemiehet, viranomaiset, arkkitehdit ja monet rakennusliikkeiden johtajat. Tietokirjailija ja historiantutkija Rauno Lahtisen mukaan totta on vain se, että kaavoitus oli ”vahvasti vapaamuurarien käsissä”: asemakaava-arkkitehti Olavi Laisaari sekä hänen seuraajansa Pekka Sivula ja Risto Tilus olivat kaikki vapaamuurareita. Lehdistössä vapaamuurareita alettiin nähdä muidenkin suomalaisten kaupunkien johdossa. "Helsingin Sanomien" lisäksi Turun taudista kirjoitettiin isosti muun muassa "Seurassa" ja "Avussa". Termi vakiintui Lahtisen mukaan viimeistään siinä vaiheessa, kun oikeustieteen professori Hannu Tapani Klami kirjoitti aiheesta pamfletin "Turun tauti". Siinä hän pohti kaavoittamis- ja rakentamislakien puutteellisuutta. Klamin mukaan saman niminen käsite on esiintynyt nimellä "Åbosmittan" ensi kertaa paikallislehdistössä vuonna 1917, jolloin sillä viitattiin samankaltaiseen korruptioon.


title: Turun tauti

text: "Suomen Turku" -lehdessä keväällä 1982 SDP:n Jukka Mikkola sanoi, että käsite kuvasti hyvin Turun tilannetta. Hänen mielestään sen ”oleellisimmat ilmenemismuodot ovat – vuoden 1980 kunnallisvaalien jälkeen tapahtuneet poliittiset loikkaukset, monet veropetosoikeudenkäynnit sekä rakennusliikkeiden vaikutuskanavat”. "Yhdyskuntasuunnittelu"-lehdessä Turun ja Porin lääninhallituksen ympäristönsuojeluosaston osastopäällikkö Osmo Kivivuori kirjoitti, että Turun taudin huipentuma oli Kirsti Smolanderin ja Eva-Liisa Välkkeen loikkaaminen Kokoomukseen, jolloin valtuusto muuttui niukasti oikeistoenemmistöiseksi. Syksyllä 1982 kaupunginhallitus päätti, että Puolimatkan lahjusjupakkaan sokeutunut asemakaava-arkkitehti Pekka Sivula saa jatkaa virassaan. Hänen seuraajansa Risto Tilus oli myös tuomittu lahjusten vastaanottamisesta.


title: Turun tauti

text: Turun taudista on esitetty 2000-luvullakin syytöksiä, erityisesti Turun kaupunginvaltuustossa asemakaavanmuutosehdotusten yhteydessä. Esimerkiksi vuonna 2015 valtuuston myöntäessä rakennusoikeuksia Sepänkatu 5:een ja Harjattulaan esille nostettiin taas Turun tauti, vaikka samalla myös päätettiin säästää kolme vanhaa rakennusta. Turun tauti oli esillä myös Sinisen talon purkupäätöksen yhteydessä.


title: Turun tauti

text: Kauppatorin laidalla sijaitseva, 1979 avattu Sokos Hotel Hamburger Börs aiotaan purkaa. Uusi hotellirakennus tulee Schauman-arkkitehtien toimitusjohtajan Janne Helinin mukaan olemaan "vastaisku" "Turun taudille, jossa vanha revitään pois ja suunnitellaan ’ruma laatikko’ tilalle."


title: Turun tauti

text: Rauno Lahtisen mukaan Turun tauti ”syöpyi oleelliseksi osaksi Turun julkista imagoa vuosikymmenten ajaksi”. Hän sanoo, että monien mielestä Turun tapahtumat eivät ”oleellisesti eronneet muiden Suomen kaupunkien kehityksestä”. Onpa syyksi esitetty myös helsinkiläismedioiden halu siirtää huomio pois metron lahjusskandaalista. Lahtisen mukaan käsite on vakiintunut, vaikkakin ihmiset voivat tarkoittaa sillä eri asioita: osa viittaa sillä vain talojen purkamiseen, osa poliittiseen kähmintään.


title: Turun tauti

text: Raimo Vahteran mukaan käsite ei liity pelkästään kaavoitukseen ja rakennusten purkuun. Hänen mukaansa se on ”monikäyttöinen lyömäase, kun kohteena on Turku”. ”Jos jonkun asiat eivät Turussa syystä tai toisesta suju, syy löytyy helposti Turun taudista.” Arkkitehti Osmo Kivivuori kirjoitti vuonna 2012, että on painotuskysymys, mitä pitää Turun taudin ”oleellisimpana oireena”, mutta kaikkia niitä yhdistää hänen mukaansa korruptio.


title: Turun tauti

text: Turun apulaiskaupunginjohtaja Juhani Määtän mukaan Turun tauti loppui 1993, kun kaavoja oli jo niin paljon, ettei rakentamisesta tarvinnut enää ”maksaa kenellekään”. Saman vuoden alussa vaihtui myös kiinteistö- ja rakennuslautakunnan kokoonpano, ja ”eräitä virkamiehiä” jäi eläkkeelle. Kulttuuri- ja urheiluministeri Stefan Wallin puolestaan on sanonut, että Turun tauti päättyi 2001, kun toriparkin ja uuden kirjaston sitominen toisiinsa kaatui maankäyttö- ja rakennuslakiin.


title: Turun tauti

text: Turun tautia käsittelevän dokumenttielokuvan "Taistelu Turusta" (2011) ohjaajan Jouko Aaltosen mukaan Turun tauti ”on valitettavasti koko Suomen tauti”, sillä vastaavia tapahtumaketjuja on hänen mukaansa nähty muuallakin, esimerkiksi Tampereella ja Oulussa.


title: Jean-Luc Ettori

text: Jean-Luc Ettori (s. 29. heinäkuuta 1955) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen maalivahti.


title: Jean-Luc Ettori

text: Ettori pelasi koko pitkän peliuransa ajan AS Monacon joukkueessa. 19 kauden aikana Ettori urakoi tolppien välissä 754 liigaottelussa. Hän oli torjumassa Monacolle kolmea Coupe de Francen voittoa, kahta Coupe des Alpes'n voittoa ja kolmea liigamestaruutta.


title: Jean-Luc Ettori

text: Ranskan maajoukkueessa Ettorille kertyi yhdeksän maaottelua. Hän oli Les Bleusin ykkösmaalivahti MM-kisoissa 1982, kun Ranska oli neljäs. Peliuransa jälkeen Ettori on toiminut valmentajana AS Monacon organisaatiossa. Syksyllä 1994 hän nousi Monacon päävalmentajaksi, mutta sai potkut jo helmikuussa 1995.


title: Jean-Luc Ettori

text: Syyskuussa 2005 hän siirtyi Monacon maalivahtivalmentajaksi ja toimi tehtävässä heinäkuuhun 2008 saakka.


title: Lucien Muller

text: Lucien Muller (s. 3. syyskuuta 1934) on saksalaissukuinen ranskalainen eläkkeellä oleva jalkapallovalmentaja ja keskikenttäpelaaja.


title: Lucien Muller

text: Muller aloitti peliuransa pienessä RC Bischwillerin joukkueessa, josta hän siirtyi RC Strasbourgiin 1953. Hän pelasi Strasbourgissa neljä kautta siirtyen 1957 Toulouseen ja sieltä 1959 silloiseen suurseura Stade de Reimsiin. Reimsissä Muller pelasi kolme kautta ja voitti kaksi Coupe de Francen mestaruutta.


title: Lucien Muller

text: 1962 Muller siirtyi Espanjaan, jossa hän edusti Real Madridia ja FC Barcelonaa. Realissa hän voitti kolme Espanjan mestaruutta sekä oli Euroopan Cupin loppuottelussa 1963/64. Barcelonan paidassa hän juhli Messucupin voittoa kaudella 1965/66.


title: Lucien Muller

text: Muller palasi Ranskaan 1968 ja pelasi uransa kaksi viimeistä kautta Stade de Reimsissä. Hän lopetti uransa kauden 1969/70 jälkeen.


title: Lucien Muller

text: Ranskan maajoukkueessa Muller pelasi vuosina 1959–1964 12 maaottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän oli mukana historian ensimmäisissä EM-kisoissa 1960 sekä MM-kisoissa 1966.Peliuransa jälkeen Muller teki pitkän valmennusuran ensisijaisesti Espanjassa. Hän aloitti CD Castellónin päävalmentajana vuonna 1970 ja johdatti seuran Copa del Reyn hopealle kaudella 1972/73. Kaudella 1978/79 hän toimi FC Barcelonan päävalmentajana, mutta jäi vaille mainittavampaa menestystä.


title: Lucien Muller

text: Valmennusuransa menestyksekkäimmät vuodet Muller vietti kuitenkin Ranskassa toimien AS Monacon päävalmentajana 1983–1986. Hänen johdollaan Monaco voitti Ranskan cupin lisäksi Coupe des Alpes'n kahteen otteeseen ja oli hopealle kerran liigassa ja cupissa.


title: Lucien Muller

text: Monaco-pestinsä jälkeen Muller palasi vielä Espanjaan, jossa hän toimi toistamiseen RCD Mallorcan päävalmentajana. Hän päätti uransa vuonna 1992 CD Castellónissa, seurassa, jossa valmennusura oli 22 vuotta aiemmin alkanutkin.