title: Eric Morecambe

text: Hän ja Wise olivat hyvin arvostettuja ja heidän maineensa antoivat heille mahdollisuuden saada monia merkittäviä vieraita ohjelmiinsa, mm. Angela Ripponin, prinsessa Annen, Cliff Richardin, Laurence Olivierin, John Millsin, Glenda Jacksonin, Tom Jonesin, Elton Johnin, Beatlesit ja jopa brittien entisen pääministerin Harold Wilsonin.


title: Eric Morecambe

text: Eric syntyi George ja Sadie Bartholomew'lle. Sadie oli päättänyt tehdä ainoasta lapsestaan onnistuneen elämässä, ja otti töitä tarjoilijana voidakseen rahoittaa hänen tanssituntejaan. Eric ei pitänyt näistä tunneista, vaikka ne tulivat käyttöön hänen myöhemmällä urallaan. 1940 Eric lopetti koulun 14-vuotiaana.


title: Eric Morecambe

text: Eric osallistui usein kykykilpailuihin, merkittävimpänä vuonna 1939, jolloin paikalla oli myös nuori kyky Ernest Wiseman. Tämä oli heidän ensimmäinen tapaamisensa, tosin heistä oli tulossa duo vasta kaksi vuotta myöhemmin. Sadien rohkaisulla heistä tuli pari ja heidän annettiin esiintyä revyyssä.


title: Eric Morecambe

text: Toisen maailmansodan jälkeen Morecambe ja Wise alkoivat saada nimeä niin lavoilla kuin radiossakin, ennen kuin pääsivät televisioon 1955. Kuitenkin heidän ensimmäinen ohjelmansa BBC:llä epäonnistui ja sai murska-arvosteluja.


title: Eric Morecambe

text: Kului monia vuosia ennen kuin he esiintyivät televisiossa seuraavan kerran. He palasivat teatterilavoille parantaakseen esityksiään ja tekivät lopulta hyvin vastaanotettuja esiintymisiä varietee-esityksissä, mikä nosti heidän suosiotaan ja profiilia.


title: Eric Morecambe

text: "Morecambe and Wise Show'n" ensimmäinen sarja oli menestys. Televion aiheuttaman suosion kasvaessa Morecambe alkoi stressaantua. 17. marraskuuta 1968 hän sai massiivisen sydänkohtauksen 42-vuotiaana ajaessaan Leedsistä kotiin.


title: Eric Morecambe

text: Sydänkohtaus pysäytti Morecamben ja Wisen urat. Ericin toipuessa, käsikirjoittajat Sid Green ja Dick Hills jättivät heidät. He olivat matkalla Barbadosissa ja kuulivat käsikirjoittajien lähdöstä lentoemännältä. Hillsin ja Greenin korvasi Eddie Braben. Brabenin kanssa parivaljakko nousi uusiin korkeuksiin, jolloin heistä tuli maan suurin komediapari.


title: Eric Morecambe

text: Heidän suosionsa kasvoi niin suureksi, että heidän vuosittainen jouluspesiaalinsa oli miltei vakituista katsottavaa Britanniassa vuodesta 1968 vuoteen 1978. Sydänviastaan huolimatta, Eric ja Ernie pystyivät silti esittämään energisiä laulu- ja tanssinumeroita.


title: Eric Morecambe

text: Stressin tuloksena Eric kärsi toisen sydänkohtauksen tammikuussa 1979.


title: Eric Morecambe

text: Morecambe halusi yhä innokkaammin lähteä kaksikosta mutta pelkäsi, että Wise ei hyväksyisi tätä. Vuonna 1981 Morecambe julkaisi tragikoomisen romaaninsa "Mr Lonelyn". Hän keskittyi viimeisinä vuosinaan enemmän kirjoittamiseen.


title: Eric Morecambe

text: Viisi kuukautta jouluerikoisohjelman jälkeen Morecambe osallistui show'hun Gloucestershiressa. Hän kertoili yleisölle vitsejä lapsuudestaan, urastaan, äitinsä Sadien vaikutteista, Tommy Cooperista ja traagisesta tavasta, jolla tämä kuoli (ironista kyllä Morecambe sanoi inhoavansa sellaista kuolemaa), ja jopa sydänleikkauksestaan. Ohjelmiston jälkeen, Ericin poistuttua lavalta soittajat tulivat hakemaan instrumenttejaan. Morecambe kiirehti takaisin lavalle soittakseen. Hän juoksi lavan ja takahuoneen välillä kaiken kaikkiaan kuusi kertaa. Lopulta hän poistui lavalta, ennen kuin sai viimeisen sydänkohtauksensa. Hän kuoli Cheltenhamin sairaalassa 58-vuotiaana.


title: Eric Morecambe

text: Kuolema järkytti koko kansaa suuresti. "The Daily Telegraph" kutsui häntä mestarikoomikoksi ja vertasi häntä Stan Laureliin, Charlie Chapliniin ja Buster Keatoniin. Ernie Wise, jolle Morecamben vaimo oli kertonut uutisen heti, oli järkyttynyt. Wise kuitenkin antoi haastattelun noin tunnin kuluttua tiedon saatuaan ja ilmaisi surunsa. Hän ja Dickie Henderson puhuivat muistotilaisuudessa.


title: Eric Morecambe

text: Morecambe meni naimisiin Joan Bartlettin kanssa joulukuussa 1952. He saivat kolme lasta, Gailin, Garyn ja Stephenin, jonka olivat adoptoineet.


title: Eric Morecambe

text: Eric oli innokas lintujen tarkkailija, ja hänen patsaallaan Morecambessa on kaulan ympärillä kiikarit. Hän oli myös suuri jalkapallofanaatikko ja oli myös Luton Town F.C.:n ohjaaja.


title: Eric Morecambe

text: Adoptiopoikansa mukaan, Morecambe oli myös suuri Frank Zappan fani ja piti aina yhden Zappan albumeista autossaan yhdessä Duke Ellingtonin ja Count Basien kanssa.


title: BGM-71 TOW

text: BGM-71 TOW on yhdysvaltalainen panssarintorjuntaohjus, jonka kehitti Hughes Aircraft Company 1960-luvun lopulla. TOW tulee sanoista "Tube launched, Optically tracked, Wire command link guided."


title: BGM-71 TOW

text: TOW:n valmistus aloitettiin vuonna 1968 ja se otettiin käyttöön vuonna 1970. Ohjus on yksi yleisimmin käytettävistä panssarintorjuntaohjuksista maailmassa. Nykyisin tuotettavat TOW:t pystyvät lävistämään kaikkien tällä hetkellä tunnettujen panssarivaunujen panssarin. Suomessa Puolustusvoimien käyttämä järjestelmä on saanut nimen PstOhj 83 M.


title: Tuhkakeskiviikko

text: Tuhkakeskiviikko () on läntisen kristikunnan kirkkovuodessa juhla, joka aloittaa pääsiäistä edeltävän 40 päivän paastonajan. Tuhkakeskiviikko on kirkkovuodessa laskiaissunnuntaita seuraava keskiviikko, joka samalla lopettaa paastoa edeltävän karnevaali- tai laskiaisajan. Paastonaika jatkuu tuhkakeskiviikosta pääsiäislauantaihin. Tuhkakeskiviikon ja pääsiäislauantain väliin jää, nämä päivät mukaan luettuina, 46 päivää, mutta paastopäivien lukumääräksi tulee 40, koska paastonajan sunnuntait ja palmusunnuntai eivät ole paastopäiviä. 40 päivän paastonaika muistuttaa Jeesuksen paastosta autiomaassa ennen hänen julkisen toimintansa alkua. Sen tarkoituksena on valmistaa kristittyjä pääsiäisen viettoon, auttaa heitä miettimään syntejään ja puutteitaan sekä tekemään niistä parannusta kehottaen heitä samalla lähimmäisenrakkauden tekoihin.


title: Tuhkakeskiviikko

text: Tuhkakeskiviikko on saanut nimensä lännen kirkossa 1000-luvulla alkaneesta tavasta sirotella paastonajan aluksi ylleen tuhkaa katumuksen ja parannuksen merkiksi. 1100-luvulla tuli tavaksi, että sirottelussa käytetty tuhka tehtiin polttamalla edellisen vuoden palmusunnuntaina siunatut palmunoksat.


title: Tuhkakeskiviikko

text: Nykyään katolisessa kirkossa diakoni tai pappi piirtää tavallisimmin tuhkan ja öljyn tai veden seoksella ristin katumuksentekijän otsaan lausuen samalla sanat: ”Tehkää parannus ja uskokaa evankeliumi” () tai ”Muista, ihminen, että olet tomua ja tomuksi sinun pitää jälleen tuleman” (vrt. ). Mahdollista on toki sekin, että tuhkaa ripotellaan katumuksentekijän päähän.


title: Tuhkakeskiviikko

text: Tuhkakeskiviikon tekstit ja rukoukset puhuvat parannuksesta ja katumuksesta, ja jumalanpalvelus on tämän teeman sävyttämä. Liturgisena värinä on violetti, katumuksen väri.


title: Tuhkakeskiviikko

text: Katolisessa kirkossa tuhkakeskiviikko on pitkäperjantain ohella ainut velvoittava paasto- ja abstinenssipäivä. Kaikkia täysi-ikäisiä katolilaisia, joiden terveys sen sallii, velvoittaa tällöin kirkon käsky pidättäytyä liharuokien nauttimisesta ja paastota nauttimalla päivässä vain yksi ateria.


title: Tuhkakeskiviikko

text: Luterilaisuudessa tuhkakeskiviikon viettäminen käytännössä lakkasi uskonpuhdistuksen jälkeen, mutta 1900-luvun jälkipuoliskolla tapa on uudestaan alkanut elpyä. Nykyisin voimassa olevassa Suomen luterilaisen kirkon kirkkokäsikirjassa on tekstit ja rukoukset tuhkakeskiviikkoa varten sekä ohjeet juhlan viettämiseksi. Myös luterilaisessa messussa pappi voi katumuksen vertauskuvaksi piirtää tuhkalla ristin seurakuntalaisten otsaan sanoen: ”Ota vastaan katumuksen merkki.”


title: Tuhkakeskiviikko

text: Idän kristillisyydessä tuhkakeskiviikkoa ei vietetä, koska siellä paastonaika on alkanut jo laskiaissunnuntain (eli sovintosunnuntain) iltana.


title: Pfalzgalerie Kaiserslautern

text: Pfalzgalerie Kaiserslautern on taidemuseo Kaiserslauternin kaupungissa Rheinland-Pfalzissa Saksassa. Sen perusti Karl Spatz vuonna 1874. Taidemuseo esittelee pääosin maalaus- ja veistostaidetta 1800-luvulta 2000-luvulle. Museorakennus on rakennettu vuosien 1875 ja 1880 välillä uusrenessanssityyliin museon perustajan Spatzin suunnitelmien pohjalta.


title: The Nanny

text: The Nanny voi viitata seuraaviin asioihin:


title: M/S Finnfighter

text: M/S Finnfighter () on ruotsalaisen Rederi AB Transatlanticin omistukseen rekisteröity ro-lo-alus (ro-ro- ja lo-lo-aluksen yhdistelmä). Alus on rakennettu vuonna 2001 Stocznia Gdynia, S.A. -nimisellä telakalla, Gdyniassa, Puolassa. "Finnfighter" on rekisteröity Ruotsin lipun alle ja sen kotisatama on Helsingborg.


title: M/S Finnfighter

text: Finnfighterin sisaraluksia ovat M/S Oranjeborg, M/S TransWood ja M/S TransPine.


title: M/S Finnfighter

text: Aluksen tilasi suomalainen Palkkiyhtymä. Joulukuussa 2001 alus luovutettiin Nedd Investmentsin omistukseen, joka rahtasi aluksen B&N Nordsjöfraktille. Finnfighter rekisteröitiin Ruotsin lipun alle ja sen kotisatamaksi tuli Skärhamn. Tämän jälkeen F-ships aloitti liikennöinnin Finnfighterillä, välillä Suomi–Yhdysvallat. Vuonna 2004 Gorthons Lines osti laivan ja rekisteröi sen Helsingborgiin.


title: M/S Finnfighter

text: Maaliskuussa 2005 Finnfighter rekisteröitiin Rederi AB Transatlanticin omistukseen. Helmikuussa 2006 alus meni Blohm + Vossin telakalle Hampuriin Saksaan pidennettäväksi.


title: Aliens versus Predator (videopeli)

text: Aliens versus Predator on Rebellion Developmentsin kehittämä ja Fox Interactiven julkaisema tieteismaailmaan sijoittuva ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna 1999 Microsoft Windowsille ja OS X:lle. Rebellion antoi pelin lähdekoodin jakeluun vuonna 2001, jonka jälkeen siitä tehtiin epävirallinen Linux-versio.


title: Aliens versus Predator (videopeli)

text: Peli pohjautuu löyhästi samannimiseen sarjakuvaan, jota julkaisee DC Comics. Pelissä on kolme kampanjaa: Predator, Alien ja Colonial Marine (siirtokuntien merijalkaväki). Kaikki kampanjat nivoutuvat tavalla tai toisella yhteen, mutta niiden päämäärät ovat erilaiset.


title: Aliens versus Predator (videopeli)

text: Predatorin tehtävänä on etsiä käsiinsä ja surmata alien-kuningatar saadakseen suunnattomasti kunniaa yhteisössään. Siinä sivussa predator teurastaa lukemattomasti alieneita, merijalkaväen sotilaita ja epäonnisia siviileitä. Predatorin pitää myös pelastaa vangittu klaanitoverinsa ihmisten tutkimuskeskuksesta. Predatorin kampanjaan kuuluu myös elokuvista tuttu elementti, eli surmattujen vihollisten kallojen kerääminen. Kerätyt kallot avaavat uusia koodeja, jotka muuttavat pelikokemusta.


title: Aliens versus Predator (videopeli)

text: Alienin kampanjan tarkoituksena on suojella kuningatarta ja yhdyskuntaa ihmisiltä ja predatoreilta. Alien on ketterä ja nopea, voi kiivetä seinillä ja hypätä useita kymmeniä metrejä ja repiä vihollisensa palasiksi hetkessä. Aseina sillä on häntä, kynnet ja hampaat. Alien näkee pimeässä Navigation Sense:n avulla. Normaalinäöllä pelattaessa alienin näkökentässä olevia ihmisiä ympäröi sininen ja predatoreja vihreä feromoniaura.


title: Aliens versus Predator (videopeli)

text: Sotilaan tehtävänä on selviytyä hengissä ja surmata alien-kuningatar. Sotilaan kentät koostuvat ahtaista käytävistä, pimeistä huoneista ja vilkkuvista valoista ja on tunnelmaltaan hyvin ahdistava. Sotilas ei kestä juuri mitään, vaan menehtyy helposti vammoihinsa. Sotilaan valtti ovatkin raskaat aseet. Pelissä on kolme vaikeusastetta: training, realistic ja director’s cut. Pelin läpäistyään pelaaja pääsee pelaamaan lisäkenttiä esimerkiksi Alienin kenttiä predatorilla tai sotilaalla. Kenttiä saa lisää läpäisemällä pelin vaikeammilla asetuksilla.


title: Aliens versus Predator (videopeli)

text: Pelillä on myös Monolithin kehittämä jatko-osa "Aliens versus Predator 2", jonka Sierra ja Fox Interactive julkaisivat vuonna 2001. Molemmat pelit ovat saaneet pääasiassa hyviä arvioita pelisivustoilta ja alan lehdiltä. "Aliens versus Predator 2" sai vuonna 2002 nimellä "" julkaistun laajennuksen. Vuonna2010 "Aliens versus Predator" pelisarjaan julkaistiin kolmas osa "Aliens vs. Predator".


title: Klagenfurter Dom

text: Klagenfurter Dom on tuomiokirkko itävaltalaisen Klagenfurtin kaupungin keskustassa. Se on pyhitetty pyhälle Pietarille ja Paavalille. Kirkon rakennuttivat Kärntenin protestanttiset säädyt 1500-luvun toisella puoliskolla. Vastauskonpuhdistuksen myötä kirkko kuitenkin päätyi katoliselle sääntökunnalle jesuiittaveljestölle. Roomalais-katolisen Gurkin hiippakunnan tuomiokirkkona kirkko on toiminut vuodesta 1787 lähtien.


title: Innsbrucker Dom

text: Innsbrucker Dom on itävaltalaisessa Innsbruckin kaupungissa sijaitseva roomalais-katolisen Innsbruckin hiippakunnan tuomiokirkko. Se on rakennettu vuosien 1717 ja 1727 välisenä aikana barokkityyliin arkkitehtien Johann Georg Fischerin ja Johann Jakob Herkomerin suunnitelmien pohjalta. Kirkon pääalttarin kuuluisa maalaus "Mariahilf" on taidemaalari Lucas Cranach vanhemman työtä. Kirkko vaurioitui toisessa maailmansodassa vuonna 1944, mutta se jälleenrakennettiin myöhemmin.


title: Penkkiurheilu

text: Penkkiurheilu on käsite, joka tarkoittaa urheilun seuraamista.


title: Penkkiurheilu

text: Urheiluliikkeessä ja myös liikuntatieteessä penkkiurheilu on perinteisesti käsitetty passiiviseksi, moraalisesti paremman ”oikean urheilun” vastakohdaksi ja korostettu aktiivisen urheilun kansanterveydellisiä vaikutuksia. Urheilua seuraava henkilö eli penkkiurheilija on voitu kuvata jopa stereotyyppisesti olutta keskimäärin liikaa nauttivaksi henkilöksi, niin sanotuksi sohvaperunaksi, joka vain passiivisesti odottaa urheilun seuraamisen aiheuttamaa jännitystä tapahtuvaksi. Onpa urheilua seuraavaan yleisöön liitetty jopa huligaanijoukonkin leimaa, pohjautuen erityisesti jalkapallokatsomoissa viime vuosikymmeninä esiintyneisiin levottomuuksiin.


title: Penkkiurheilu

text: Vuonna 1994 kaksi yhdysvaltalaista tutkijaa väitti, etä television urheilu vastaa miehisessä kulttuurissa naisten saippuaoopperaa. Viestintätutkija Veijo Hietala kirjoitti aiheesta: ”Ja kun ajatellaan urheilun kansallista ja poliittista panostusta, asia saattaa tuntua vieläkin oudommalta: tähän yksinkertaiseen saippuaoopperaan satsattaville rahasummille on huomattavasti helpompi saada yksimielinen kansallinen hyväksyntä kuin vaikkapa maataloustukiaisille.”


title: Penkkiurheilu

text: Penkkiurheilun harrastuneisuus korreloi aiemman aktiiviurheilun harrastuneisuuden kanssa, kun henkilö ikääntyy. Kuitenkin ilmiötä ja sen merkitystä on tutkittu vähän. Penkkiurheilusta on osittain tullut lähes pop-musiikkiin verrattava populaarikulttuurin ilmiö, jossa urheilijoilla voi jopa olla omat faninsa siinä missä viihdetaiteilijoillakin. Muun elämyshakuisuuden ohella ilmiön on nähty vallanneen alaa jopa uskonnon korvaajana ihmisten arjessa.


title: Penkkiurheilu

text: Suomalaisten tutkimusten mukaan lähes puolet suomalaisista seuraa jotensakin aktiivisesti jotakin urheilua paikan päällä, kentän reunalla tai vaikkapa ladun varrella. Eräs pitkään vallinnut harhaluulo on ollut, että penkkiurheilija olisi kiinnostunut urheilusta ylipäätään. Suomalaisen tutkimuksen mukaan kilpaurheilusta kiinnostuneista henkilöistä kaksi kolmasosaa oli seurannut paikan päällä vain yhtä lajia, 25 % kahta lajia, ja vain 7 % suomalaisista oli seurannut useampaa kuin kahta lajia. Penkkiurheilu on siis lajeittain varsin eriytynyttä.


title: Maltan muinaiskulttuuri

text: Maltan muinaiskulttuuri on Maltan saarille Välimeren muista kulttuureista vuosisatojen aikana levinnyt muinainen kulttuuri. Maltalla on ajanjaksolla 4000–2500 eaa. rakennettuja rakennelmia. Näin vanhoista kulttuureista ei ole säilynyt kirjoituksia, joten päätelmät Maltan kivikautisesta kulttuurista perustuvat puhtaasti arkeologisiin löytöihin.


title: Maltan muinaiskulttuuri

text: On väitetty, että Maltan poikkeuksellisen runsaat löydöt perustuvat saarten maaperään, josta on voitu nostaa rakennukseen sopivaa hiekkakiveä mielin määrin hyödyntämättä muinaismuistoja, ja sen vuoksi kivikautiset temppelit ovat säilyneet hajottamattomina. Niin tai näin, Maltan kivikautisen kulttuurin saavutuksille ei tunneta vastinetta muualta maailmasta.


title: Maltan muinaiskulttuuri

text: Merkittävimmät ja parhaiten säilyneet muinaistemppelit ovat Tarxien Vallettan lähistöllä ja Haqar Quim (arabiaa, ) saaren lounaisrannikolla sekä maanalainen luolasto Hal Saflienin hypogeum lähellä satamaa. Muita merkittäviä muinaismuistoja ovat Mnadrjan, Kordin, Ta' Hagratin, Skorban ja Borg In-Nadurin temppelit Maltan pääsaarella ja Ġgantijan rauniot Gozon saarella. Maltan kivikautiset temppelit on yleensä rakennettu kolmi- tai viisilehtisen apilan muotoon, Tarxienin ja Hagar Quimin suurissa temppeleissä on jopa kuudesta seitsemään osiota. Samanmuotoisia rakennelmia ei ole tavattu muualta maailmasta.


title: Maltan muinaiskulttuuri

text: Maltan temppeleitä väitetään maailman vanhimmiksi vapaasti seisoviksi kivirakennelmiksi. Niistä aikaisimmat ovat melko yksinkertaisia kuoppahautoja, joista vanhimmat ovat noin kahdeksan tuhatta vuotta vanhoja. Kivikautisen kulttuurin kukoistuskautena noin 3000–2500 eaa. rakennetuille suurimmille temppeleille ei tunneta vastineita muualta maailmasta. Vaikuttaa siltä, että kivikautinen kukoistus on päättynyt äkillisesti noin 2500 eaa. ja Malta on ollut tyystin asumaton 2500–1000 eaa., kunnes se on pronssikaudella asutettu uudelleen Apenniinien niemimaalta, Sisiliasta ja kauempaa aina Foinikiasta asti.


title: Maltan muinaiskulttuuri

text: Maltan muinaiskulttuuriin liittyy myös muita erikoisia piirteitä. Lähes kaikki säilyneet veistokset kuvaavat nykykatsannon mukaan ylettömän lihavia naisia. Hypogeumiin haudatuista useista tuhansista vainajista vain yksi on kyetty tunnistamaan mieheksi. Lisäksi kivikautiselta ajalta ei ole säilynyt jänistä suuremman eläimen tappamiseen sopivia aseita.


title: Maltan muinaiskulttuuri

text: Edellä mainittujen seikkojen vuoksi Malta on saavuttanut kulttimainetta jonkinlaisen alkuperäisen matriarkaalisen ja rauhanomaisen kulttuurin alkukotina. Onkin kiistämätöntä, että esimerkiksi Mnadrjan temppeli on rakennettu pikemminkin kaunista näköalaa kuin helppoa puolustettavuutta ajatellen. Näin vanhoista ajoista puheen ollen on kuitenkin vaikea tietää, onko Malta ollut vain eristetty rauhanomainen saareke keskellä sotaista merta vai onko se itse asiassa vain ainoa olosuhteiden oikusta säilynyt esimerkki siitä, millaista elämä on 6 000 vuotta sitten ollut laajemmallakin alueella.


title: Tomas Tranströmer

text: Tomas Gösta Tranströmer (15. huhtikuuta 1931 Tukholma – 26. maaliskuuta 2015 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija ja runoilija. Hänet palkittiin Nobelin kirjallisuuspalkinnolla 2011, Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnolla 1990, Neustadtin kansainvälisellä kirjallisuuspalkinnolla 1990 ja Ruotsin akatemian pohjoismaisella palkinnolla 1991.


title: Tomas Tranströmer

text: Tranströmer valmistui psykologiksi Tukholman yliopistosta vuonna 1956. Hän aloitti kirjoittamisen 13-vuotiaana ja julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa nimellä "17 dikter" vuonna 1954. Hän jatkoi kirjoittamista vanhuutensa päiville saakka, ja viimeinen kokoelma "Den stora gåtan" on vuodelta 2004.


title: Tomas Tranströmer

text: Tranströmer julkaisi lyhyen omaelämäkertansa vuonna 1993. Aivoverenkiertohäiriö vuonna 1990 on vaikeuttanut hänen puhettaan. Hän on yhdysvaltalaisen runoilijan Robert Blyn läheinen ystävä.


title: Tomas Tranströmer

text: Tranströmer palkittiin kaunokirjallisuuden August-palkinnolla vuonna 1996 teoksestaan "Sorgegondolen", 1996 (suom. "Surugondoli", 1997). Hän sai Nobelin kirjallisuuden palkinnon vuonna 2011. Palkinnon perustelujen mukaan ”hänen tiiviisti pakatut, läpikuultavat kuvansa avaavat tuoreen näkymän todellisuuteen.”


title: Tomas Tranströmer

text: Tranströmerin runoutta on käännetty noin 60 kielelle. Hänen tuotantonsa suomentaja Caj Westerberg sai työstään vuonna 2012 Yleisradion Kääntäjäkarhu-palkinnon.


title: Carlos Fuentes

text: Carlos Fuentes Macías (11. marraskuuta 1928 Panamá, Panama – 15. toukokuuta 2012 México, Meksiko) oli meksikolainen kirjailija, jota pidetään yhtenä arvostetuimpana espanjankielisenä nykykirjailijana. Hänen tuotantoaan on käännetty laajalti useille kielille, mukaan lukien suomeksi. Hänelle myönnettiin Miguel de Cervantes -palkinto vuonna 1987 ja Belisario Domínguezin kunniamitali vuonna 1999.


title: Carlos Fuentes

text: Carlos Fuentes syntyi Panamássa 1928. Hänen isänsä oli diplomaatti Rafael Fuentes Boettiger ja äitinsä Berta Macías Rivas. Rafael Fuentes oli osallistunut huhtikuussa 1914 Meksikon vallankumouksen aikana kotikaupunkinsa Veracruzin puolustamiseen, kun Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson oli lähettänyt joukkoja vastustamaan Victoriano Huertaa. Vaikka Carlos Fuentes syntyi vasta vallankumouksen jälkeen, tuon ajan tapahtumat vaikuttivat myöhemmin hänen teoksissaan.


title: Carlos Fuentes

text: Carlos Fuentes muutti usein isän diplomaattisen uran takia. Hän asuikin nuoruudessaan Panamássa, Montevideossa, Rio de Janeirossa, Washingtonissa, Santiago de Chile ja Buenos Airesissa. Vuodet 1936–1940 Fuentes asui Washingtonissa, jossa hän kävi koulua ja oppi näin puhumaan sujuvasti englantia. Washingtonista perhe muutti Santiagoon, missä Fuentes alkoi kokeilla kirjoittamista. Kun Fuentes kertoi vanhemmilleen haluavansa ryhtyä kirjailijaksi, hänen isänsä ei ollut kovinkaan rohkaiseva ja halusi poikansa lukevan lisäksi lakia. Fuentes opiskelikin lakia Meksikon autonomisessa yliopistossa (UNAM) ja Geneven jatkotutkintokoulussa.


title: Carlos Fuentes

text: Fuentes oli kahdesti naimisissa, 1959–1973 näyttelijä Rita Macedon kanssa ja vuodesta 1972 televisiojournalisti Sylvia Lemusin kanssa. Hän sai ensimmäisestä liitostaan yhden lapsen (Cecilia) ja toisesta kaksi lasta (Carlos ja Natasha). Sekä Carlos ja Natasha kuolivat alle 30-vuotiaina; Carlos verenvuototaudin seurauksena ja Natasha sydänhalvaukseen.


title: Carlos Fuentes

text: Fuentes aloitti 1950 uransa diplomaattina, ja hän oli Genevessä Meksikon kansainvälisen oikeuden toimikunnan delegaation sihteerinä. Meksikoon hän palasi seuraavana vuonna.


title: Carlos Fuentes

text: Fuentes alkoi 1950-luvulla kirjoittaa kirjallisuutta, taidetta ja politiikkaa käsitelleitä artikkeleita, ja hän toimitti UNAM-yliopiston lehteä. Fuentes julkaisi 1954 ensimmäisen teoksensa "Los días enmascarados", joka oli kolmen novellin kokoelma. Hän perusti 1956 Manuel Carballon kanssa Revista Mexicana de Literatura -nimisen kirjallisuuslehden. Fuentes toimi vuodet 1956–1959 Meksikon ulkoasiainministeriön kansainvälisten kulttuurisuhteiden johtajana.


title: Carlos Fuentes

text: Fuentesin ensimmäinen romaani "La región más transparente" julkaistiin 1958. Se yhdisteli yhteiskunnallista kommentaaria ja sisäistä pohdintaa, ja sen ansiosta Fuentes sai heti hyvän kirjallisen maineen. Hän jättikin tämän jälkeen työnsä Meksikon hallinnossa ja keskittyi vain uraansa kirjailijana. Fuentesista tuli 1950- ja 1960-luvuilla radikaali, ja hän liittyi kommunistiseen puolueeseen. Hän kannatti Kuuban vallankumousta ja vieraili Kuubassa pian Fidel Castron voiton jälkeen. Siellä hän alkoi kirjoittaa kolmatta romaaniaan "Artemio Cruzin kuolemaa".


title: Carlos Fuentes

text: Fuentes nousi 1960–1970-lukujen aikana kirjojensa ja poliittisten kommentaariensa ansiosta yhdeksi espanjankielisen maailman tunnetuimmista intellektuelleista. Hänen tuon ajan romaaneihinsa kuuluvat "Las buenas conciencias", "Artemio Cruzin kuolema", "Aura" ja "Terra Nostra", joka julkaistiin 1975. "Terra Nostran" jälkeen Meksikon hallitus alkoi tunnustaa Fuentesin maailmanlaajuista suosiota ja pyysi tätä uudelleen hallinnon palvelukseen. Hänet nimettiinkin samana vuonna Meksikon Ranskan-suurlähettilääksi. Fuentes erosi tehtävästä 1977 presidentti José López Portillon aikana. Hän oli pettynyt hallitukseen, joka oli nimennyt entisen presidentin Gustavo Díaz Ordazin Espanjan-suurlähettilääksi. Fuentes sanoi, ettei voisi tehdä töitä sellaisen miehen kanssa, joka määräsi opiskelijoiden verilöylyn.


title: Carlos Fuentes

text: 1970-luvun lopulla ilmestyi Fuentesin vakoilujännäri "Lohikäärmeen pää". Hän sai 1980-luvulla useita opetustehtäviä Yhdysvaltain yliopistoista, kuten Princetonin, Dartmouthin ja Harvardin yliopistoista. Vuonna 1985 ilmestynyt "Vanha gringo" menestyi hyvin Yhdysvalloissa, ja siitä tuli ensimmäinen meksikolaiskirjailijan tekemä bestseller-teos Yhdysvalloissa. Se käsitteli yhdysvaltalaisen kirjailijan Ambrose Biercen katoamista. Teoksesta tehtiin nopeasti myös elokuva, jonka pääosissa olivat Gregory Peck ja Jane Fonda. Fuentes oli saanut 1984 Meksikon korkeimman kirjallisuuspalkinnon Tieteiden ja taiteiden kansallispalkinnon, ja vuonna 1988 hän sai espanjankielisen kirjallisuuden Miguel de Cervantes -palkinnon.


title: Carlos Fuentes

text: Fuentes ja toinen meksikolainen kirjailija, Nobel-palkittu Octavio Paz ajautuivat 1990-luvulla riitoihin. He olivat ystävystyneet 1950 ja olivat tämän tehneet paljon yhteistyötä. Heidän välinsä alkoivat kuitenkin rakoilla 1980-luvulla, kun Fuentes kannatti Nicaraguan sandinisteja, jotka Paz kuitenkin tuomitsi. Pazin johtama Vuelta julkaisi 1988 Fuentesia kritisoineen artikkelin, jossa väitettiin, että Fuentesilta puuttuu todellinen meksikolainen identiteetti. Tämä synnytti julkisen riidan, joka kesti Pazin kuolemaan 1998. Fuentes jatkoi kuitenkin edelleen uraansa ja julkaisi 1991 Amerikan itsenäistymistaisteluita kuvaavan romaanin "The Campaign". Seuraavana vuonna hän sai François Mitterrandin Ranskan Kunnialegioonan kunniamerkin. Hänen seuraavia romaanejaan olivat muun muassa "La frontera de cristal", "Inez" ja "Los años con Laura Díaz", joka käsitteli jälleen Meksikon 1900-luvun historiaa. Hän kirjoitti myös muita kuin romaaneja ja 2004 ilmestyi George W. Bushin hallintoa kritoisunut essee "Contra Bush". Fuentesin viimeisimpiä romaaneja olivat "Kotkan istuin" ja "La voluntad y la fortuna".


title: Neilos

text: Neilos () oli kreikkalaisessa mytologiassa egyptiläinen jokijumala ja Niilin henkilöitymä. Hänen kerrottiin olleen Okeanoksen ja Tehthyksen poika, jolla oli useita jälkeläisiä. Heistä mainitaan Memfis, Ankhinoe, Anippe ja Khione, jonka tämä sai Kallirhoen kanssa.


title: Neilos

text: Vaikka Neilos onkin toinen ainoastaan kahdesta Pohjois-Afrikan joesta, joille kreikkalaisessa mytologiassa on henkilöitymä, hänen merkityksensä tarustossa on vähäinen.


title: Wulff

text: Wulff voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Iiro Tarkki

text: Iiro Johannes Tarkki (s. 1. heinäkuuta 1985 Rauma) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti.


title: Iiro Tarkki

text: Tarkki on Rauman Lukon kasvatti. Kaudeksi 2004–2005 Tarkki siirtyi Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Tarkki jäi Kokkolassa kakkosmaalivahdiksi Kimmo Vesan taakse ja siirtyi loppukaudesta toiseen Mestis-joukkueeseen, Haukkoihin. Kauden 2005-2006 Tarkki pelasi Rauman Lukon SM-Liiga- ja A-juniorijoukkueissa, kaudeksi 2006–2007 Tarkki sai hyvien harjoitusotteluiden jälkeen paikan Savonlinnan Pallokerhosta. Joulukuussa 2006 Tarkki kävi myös SM-liigassa pelaamassa Saimaan Pallossa, jonka maalivahdit kärsivät loukkaantumisista. Ensimmäisessä kokonaisessa liigaottelussaan Tarkki kohtasi isoveljensä Tuomas Tarkin, joka pelasi Oulun Kärppien maalilla. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun veljekset kohtasivat maalivahteina toisensa SM-liigassa.


title: Iiro Tarkki

text:
Tarkki sai kahden vuoden sopimuksen SaiPaan ennen kautta . Tarkki pelasi SaiPassa kahden kauden ajan ja nousi liigan parhaimmistoon. Hän siirtyi keväällä 2009 kaksivuotisella sopimuksella Bluesiin.
Kaudeksi 2011-2012 Tarkin oli tarkoitus siirtyä Kärppiin, mutta päättikin lähteä Anaheim Ducksin organisaatioon.


title: Iiro Tarkki

text: Tarkki pelasi yhden kauden Pohjois-Amerikassa. Hän pääsi pelaamaan Ducksissa yhden ottelun, kun joukkueessa oli maalivahtien loukkaantumisia. Pääosa kaudesta meni kuitenkin AHL:ssa, Ducksin farmijoukkueessa Syracuse Crunchissa. Tarkki siirtyi kauden jälkeen KHL-seura Salavat Julajev Ufaan.


title: Iiro Tarkki

text: Tarkki ilmoitti yllättäen 31.12.2015 lopettavansa uransa. Tarkki sanoi tiedotteessaan: "Jääkiekko on ollut iso osa elämääni, mutta se on myös vaatinut tiettyä uhrautumista. Ammattiurheilu edellyttää sisäistä paloa. Pitkään harkittuani olen päättänyt siirtyä uusien haasteiden pariin. Jatkossa pystyn antamaan myös perheelleni enemmän aikaa."


title: Iiro Tarkki

text:
Tarkki on myös pelannut Suomen jääkiekkomaajoukkueessa 8 ja ollut mukana yhteensä 16:ssa A-maaottelussa ennen kautta . Ensimmäisen maaottelunsa Tarkki pelasi Latviaa vastaan Riiassa huhtikuussa 2008.
Tarkki valittiin maailmanmestaruuskilpailuihin 2010 Suomen kolmanneksi maalivahdiksi.


title: Werner Åström

text: Werner Johannes Åström (30. syyskuuta 1885 Oulu – 22. huhtikuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hän maalasi pehmeästi muotoillen mutta värikkäästi idyllisen rauhallisia interiöörejä, levollisia alastonkuvia ja rehevän valoisia kesämaisemia.


title: Werner Åström

text: Åström kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1903–1904 ja harjoitti sen jälkeen taideopintoja muun muassa Pariisissa Académie Colarossissa ja Académie Ransonissa 1905–1906 sekä 1909–1911. Hän toimi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun johtajaopettajana 1917–1918 ja opettajana 1926–1940 sekä Helsingin yliopiston piirustussalin vt. opettajana 1925–1926 ja 1929.


title: Werner Åström

text: Åström debytoi Helsingissä 1907. Vuonna 1917 hän voitti ensimmäisen palkinnon dukaattikilpailussa. Vuosina 1920–1924 Åström asui Vaasassa, Lapualla ja Vimpelissä. Hänen maalaustensa kohteena oli tavallista kansaa Marraskuun ryhmän ihanteiden mukaisesti. Tältä ajalta on esimerkiksi maalaus "Talvi-ikkuna" (1920). Hänen teoksiaan on muun muassa Kansallisgallerian kokoelmissa.


title: Werner Åström

text: Åströmille myönnettiin Pro Finlandia -mitali (1954) ja valtion taiteilijaeläke. Hän kuoli 93-vuotiaana Helsingissä 22. huhtikuuta 1979.


title: Dariusz Kuć

text: Dariusz Kuć (s. 24. huhtikuuta 1986) on puolalainen pikajuoksija, jonka päämatka on 100 metrin juoksu. Kuć juoksee myös Puolan 4 × 100 metrin viestijoukkueessa, missä hän voitti hopeaa yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuista 2006.


title: Évreux

text: Évreux on ranskalainen kaupunkikunta, joka sijaitsee Euren departementissa Haute-Normandien alueella. Kaupungissa sijaitsee myös hiippakunnan keskus ja piispanistuin.


title: Évreux

text: Kaupungin nimi johtuu alueella asuneesta "eburovices"-kelttiheimosta. Nimi oli ensin muodossa "Mediolanum Aulercorum", mutta tämän vaiheen jälkeen nimeksi tuli "Eburovices" eli juuri kelttien aikaan. Keskiajalla nimi muuttui muotoon "Ebroicum". Nimi tarkoittaa kirjaimellisesti käännettynä "he jotka voittavat marjakuusen avulla", sillä "eburo" oli vanhassa keltinkielessä if eli marjakuusi, joka puolestaan toimi keihäiden materiaalina.


title: Évreux

text: Évreux’n kaupunki sijaitsee Itonjoen varrella ja keskellä laajaa maanviljelystasankoa, joka hyvin kuvaa kaupungin maisemaa. Kaupungin lähistöllä on myös laaja metsä, joka kantaa kaupungin nimeä.


title: Évreux

text: Kaupungin kehittäminen on ollut pysähdyksissä, sillä se ei ole minkään valtaväylän varrella. Sinne tulee vain toisen luokan kansallinen tie, joka johtaa Rouenistä Orléansiin. Myöskään TGV-junat eivät käy Évreux’ssa. Kaupungin lentokenttä on vaatimaton, eikä sinne ole kaupallista liikennettä. Koska kaupungissa ei ole juuri työpaikkoja, asukkaat käyvät päivittäin töissä pääasiassa joko Pariisissa tai Rouenissa.


title: Évreux

text: Évreux'n kaupunki on perustettu ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Kaupunki oli éburovices-kelttien alueen hallinnollinen pääkaupunki. Kelttien pyhä palvelupaikka sijaitsi viiden kilometrin päässä kaupungista.


title: Évreux

text: Kaupungissa oli antiikin aikana lukuisia julkisia rakennuksia, kuten teatteri, forum ja kylpylät. Kaupunki sijaitsi maanteiden risteyksessä, mikä vaikutti alueen kaupankäynnin menestyksellisyyteen. Esiin kaivetulla hautausmaalla sijainneet uurnat puolestaan kertovat alueen asukkaiden laajoista yhteyksistä kelttiläisen alueen eri puolille sekä eri puolille Eurooppaa.


title: Évreux

text: 200-luvun lopulla, barbaarien ryöstöretkien aikakaudella, kaupunki sai suojakseen ympärysmuurit, joista osa on vielä nykyisinkin jäljellä ja osana kaupunginmuseota.


title: Évreux

text: Taurin Évreuxlaista kutsutaan Évreux’n ensimmäiseksi piispaksi, ja hänen arvellaan eläneen noin vuosina 375–425. Hänen oletetaan kastaneen alueen asukkaat kristinuskoon. Kaupungista tuli kreivin ja myös piispanistuimen sijoituspaikka kuitenkin vasta vuonna 962. Englannin kuningas Henrik I joukkoineen ryösti kaupungin 1129, ja Ranskan kuningas Filip II Augustus joukkoineen poltti kaupungin 1194.


title: Évreux

text: Satavuotisen sodan aikana Englannin Henrik V valloitti kaupungin vuonna 1419, mutta vuonna 1440 kaupunki palautui jälleen Ranskan suvereniteetin alaisuuteen, ja tästä kuuluu kunnia Robert de Flocquesille.


title: Évreux

text: Vuonna 1793 François Buzot yritti epätoivoisesti tehdä kaupungista vallankumouksen konventin vastaisen toiminnan keskusta.


title: Évreux

text: Toisen maailmansodan aikana kaupunki kärsi merkittäviä tuhoja, ja myöhemmin suurin osa kaupungin keskustasta jouduttiin rakentamaan uudelleen. Kaupungin kehitys pysähtyi kuitenkin 1970-luvulla, vaikka sinne oli saatu uutta teollista toimintaa. Näin kaupungista on tullut eräs Pariisin suurmetropolin asumalähiöistä.


title: Christian Keller

text: Christian Keller (s. 3. elokuuta 1972, Essen, Nordrhein-Westfalen) on entinen saksalainen uimari, joka edusti kotimaataan kolmissa olympialaisissa, alkaen vuodesta 1992. Vuoden 1996 kesäolympialaisissa Keller voitti pronssia 4x200 metrin vapaauintiviestissä. Aikaisemmin hän oli jo voittanut lyhyellä radalla MM-kultaa 200 metrin sekauinnissa Palma de Mallorcalla 1993, ja EM-kultaa pitkällä radalla 4x200 metrin vapaauintiviestissä Wienissä 1995. Toisen EM-kultansa Keller voitti neljä vuotta myöhemmin samalla matkalla Istanbulissa 1999. Lisäksi hän voitti uransa aikana lukuisia muita mitaleja.


title: Christian Keller

text: Keller voitti 1980-luvun lopulla useita mestaruuksia juniorien EM-kilpailuissa. Hänet valittiin kahdesti Saksan parhaaksi miesuimariksi, vuosina 1994 ja 1995.


title: Marian Woronin

text: Marian Jerzy Woronin (s. 13. elokuuta 1956 Grodzisk Mazowiecki, Puola) on entinen puolalainen pikajuoksija. Hän kilpaili enimmäkseen 100 metrin juoksussa.


title: Marian Woronin

text: Woronin edusti Puolaa kesäolympialaisissa 1980 Moskovassa ja saavutti olympiahopeaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa joukkueessa, jonka muut jäsenet olivat Zenon Licznerski, Leszek Dunecki ja Krzysztof Zwolinski. Hän voitti 4 × 100 metrin viestijuoksussa Euroopan mestaruuden 1978 ja EM-pronssia 100 metrin juoksussa Ateenan EM-kisoissa 1982. Hänen ennätyksensä sadalla metrillä on vuonna 1984 juostu 10,00 s. Ennätysjuoksun tarkka aika oli 9,992 sekuntia. Woronin oli vuoteen 2010 saakka nopein sallituissa oloissa sähköajanotolla sata metriä juossut eurooppalaisperäinen valkoihoinen. Heinäkuussa 2010 ranskalainen Christophe Lemaitre juoksi ajan 9,98 s.


title: Marian Woronin

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Woronin voitti 60 metrillä Euroopan mestaruuden vuosina 1979, 1980, 1981, 1982 ja 1987 sekä pronssia vuonna 1977.


title: Joe South

text: Joseph Alfred ”Joe” South (28. helmikuuta 1940 – 5. syyskuuta 2012) oli yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, kitaristi ja levyjen tuottaja. Hän on soittanut kitaraa mm. Bob Dylanin albumilla Blonde on Blonde.. Hänet otettiin vuonna 1979 Nashville Songwriters Hall of Fameen ja 13. syyskuuta 2003 Georgia Music Hall of Fameen.


title: Joe South

text: South syntyi Atlantassa, Georgiassa. Hänen varhaisia hittejään olivat ”Don't It Make You Wanna Go Home”, ”Walk a Mile in My Shoes” ja ”Games People Play”, joista viimeksi mainittu toi esittäjälleen kaksi Grammy-palkintoa. Ensimmäinen albumijulkaisu oli "Introspect".


title: Joe South

text: South on toiminut myös lauluntekijänä muille esittäjille; esimerkiksi ”Hush” on kuuluisa rocklaulu, jonka julkaisi singlenä alun perin Billy Joe Royal vuonna 1967. Siitä on sittemmin tehty lukuisia coverversioita, joista tunnetuimpana Deep Purplen versio vuodelta 1968.


title: Jean Auguste Dominique Ingres

text: Jean Auguste Dominique Ingres (29. elokuuta 1780 Montauban – 14. tammikuuta 1867 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari. Ingres on yksi uusklassismin huomattavimpia kuvataiteilijoita, ja hänet tunnetaan erityisesti taidokkaista muotokuvistaan. Hänen muotokuvilleen ja alastontutkielmilleen tyypilliset tilan ja anatomian vääristymät ennakoivat 1900-luvun modernismin muotokokeiluja.


title: Jean Auguste Dominique Ingres

text: Ingres syntyi Montaubanissa lähellä Toulousea ja aloitti taideopintonsa Toulousen taideakatemiassa vuonna 1791. Ingres osoitti nuorena taiteellista lahjakkuutta, ja hänet lähetettiin vuonna 1797 Pariisiin Jacques-Louis Davidin oppilaaksi. Vuonna 1799 Ingres pääsi opiskelemaan École des Beaux-Artsiin.


title: Jean Auguste Dominique Ingres

text:
Hän sai Grand Prix de Rome -palkinnon ja stipendin vuonna 1801, ja vietti sen turvin vuodet 1806–1824 Italiassa, lähinnä Roomassa ja Firenzessä. Matkalla hän tutustui renessanssitaiteen mestareihin, joista hän arvosti eniten Rafaelia. Palattuaan Pariisiin Ingres alkoi menestyä taidemaalarina, ja hänestä tuli École des Beaux-Artsin opettaja. Ingres toimi myös Rooman ranskalaisen akatemian johtajana vuosina 1835–1841, ja vuonna 1862 hänet valittiin senaattoriksi. Vuonna 1867 kuollut Ingres testamenttasi taulunsa synnyinkaupungilleen.
Ingres oli ennen kaikkea loistava piirtäjä, ja hänen tarkkoihin havaintoihin perustuva huoliteltu taiteensa jättää sen vuoksi joskus viileän ja etäisen vaikutelman. Uusklassismin ohella hän sai vaikutteita myös romantiikasta, mikä näkyy joissakin eksoottisissa aihevalinnoissa. Hyviä esimerkkejä romantiikan sävyttämistä teoksista ovat "Suuri odaliski" ja "Turkkilainen kylpylä".


title: Jean Auguste Dominique Ingres

text: Ingresin taidot muotokuvien tekijänä näkyvät kenties parhaiten 1800-luvun alussa tehdyissä Rivièren perheen muotokuvissa, joista kuuluisin on "Mademoiselle Rivière", hienostuneen kaunis ja psykologisesti tarkka nuoren naisen muotokuva. Teoksen mallina ollut 15-vuotias tyttö kuoli pian maalauksen valmistumisen jälkeen. Muotokuvien tekijänä Ingres oli hyvin suosittu, ja vuonna 1806 hän maalasi Napoleonin virallisen muotokuvan.


title: Jean Auguste Dominique Ingres

text: Ingresin vaikutus häntä seuranneisiin taiteilijapolviin on ollut merkittävä. Muun muassa Edgar Degas, Pierre-Auguste Renoir, Henri Matisse ja Pablo Picasso ovat kertoneet saaneensa vaikutteita Ingresin teoksista. Hän vaikutti myös huomattavalla tavalla 1800-luvun akateemiseen taiteeseen.


title: Disarmonia Mundi

text: Disarmonia Mundi on melodista death metallia soittava yhtye Torinosta, Italiasta.


title: Disarmonia Mundi

text: Disarmonia Mundin perusti Ettore Rigotti vuonna 2000. Monista jäsenvaihdoksista huolimatta yhtye julkaisi esikoisalbumi "Nebularium" vuonna 2001 täysin Rigottin itsensä tuottamana. Jäsenongelmista johtuen "Nebularium"-levyn promootiokeikkoja ei voitu toteuttaa.


title: Disarmonia Mundi

text: Yhtyeen jäljellä olleet alkuperäisjäsenet Ettore Rigotti ja Mirco Andreis saivat vahvistusta, kun Claudio Ravinale liittyi yhtyeeseen. Kolmikko alkoi työstää uutta materiaalia yhdessä entisen laulajansa Benny Bianco Chinton, kanssa. Chinto sanoitti ja sävelsi uudet kappaleet, minkä johdosta Disarmonia Mundi kirjoitti sopimuksen Scartlet Recordsin kanssa.


title: Disarmonia Mundi

text:
Disarmonia Mundi etsi kuitenkin edelleen vierailevaa laulajaa, ja Ettore Rigotti otti yhteyttä Soilworkin laulajaan Björn Stridiin. "Fragments Of D-Generation" -albumin jälkeen he päättivät kuvata ”Red Clouds” -kappaleesta musiikkivideon.
Kun Strid meni takaisin Ruotsiin tekemään Soilworkin albumia Stabbing the Drama, Ettore ja Claudio alkoivat valmistella materiaalia kolmatta albumia varten. Sen sovittiin olevan Björn Stridin viimeinen albumi vierailevana laulajana yhtyeessä, ja Strid lauloikin siksi vain alle puolet albumin kappaleista.


title: Disarmonia Mundi

text: Kun Rigotti ja Ravinale tekivät uutta levyä, Andreis päätti erota bändistä keskittyäkseen muihin asioihin. Ettore ja Claudio tekivät enimmän osan seuraavasta albumista kolmessa viikossa. Mirco kuitenkin kuvasi Mind Tricks -levyn singlebiisin "Celestial Furnacen" musiikkivideon.


title: Sydäntäsi lainaisin

text: Sydäntäsi lainaisin on Maarit Hurmerinnan 11. studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1995.


title: Sitä mitä rakastan

text: Sitä mitä rakastan on suomalaisen laulaja Maarit Hurmerinnan 12. studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1998.


title: Sitä mitä rakastan

text: Kaikki kappaleet sovittanut Sami Hurmerinta, ellei toisin mainittu.


title: Dig It

text: Dig It on suomalainen levymerkki, jonka katalogiin kuuluu tunnettuja suomalaisia artisteja ja yhtyeitä. Fazerin Finnlevy perusti levymerkin vuonna 1978.


title: Dig It

text: Musiikki-Fazerin ja Suomen äänitteiden vähittäismyynnin aloitti 1910 vuonna 1884 perustettuun musiikkikauppaan Georg Fazer.


title: Dig It

text:
Dig It -merkillä menestyneitä artisteja ovat mm. Maarit, Bogart Co., Riki Sorsa, Pepe Ahlqvist, Pekka Pohjola, Jimi Sumén, Kojo, Zero Nine, Edu Kettunen, Gringos Locos, Janita, Oona Kamu, Katriina Honkanen ja Kaija Kärkinen.
Ensimmäiset kultalevyt olivat Maaritin "Siivet saan" -albumi ja Kojon "So Mean" -pitkäsoitto.
Modernimman rockin puolelta Aki Sirkesalon ja Sami Saaren esiin toi Giddyupsin debyyttialbumi "Seasons of the Shake".


title: Dig It

text: Dig It -merkin tärkeä tuottaja oli Timo Lindström. Äänittäjinä olivat mm. Tom Vuori, Jukka Teittinen, Dan Tigerstedt, Risto Hemmi ja Juha Laakso. Kansien suunnittelijoina olivat mm. Raz, Markus Heikkerö ja Tapsa Rantanen sekä kuvaajina Ilmari Kostiainen, Reijo Kelaranta, Erik Uddström, Henrik Schütt ja Jouko Lehtola.


title: Stoalive

text: Stoalive on suomalaisen laulaja Maarit Hurmerinnan 13. albumi, sekä ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa live-albumi. Se julkaistiin vuonna 1999.


title: Stoalive

text: Live-levyn materiaali taltioitiin 17. syyskuuta 1998 Helsingin Kulttuurikeskus Stoassa. Konsertti esitettiin myös TV2:lla 27. joulukuuta 1998.


title: Metsäntyttö

text: Metsäntyttö on suomalaisen laulaja Maarit Hurmerinnan 14. albumi. Se julkaistiin vuonna 2001.


title: Al-Šura

text: Al-Šura (, suom. "Neuvonpidon suura") on Koraanin 42. suura. Se sisältää 53 säettä.


title: Good Days, Bad Days

text: Good Days, Bad Days on suomalaisen laulajan Maarit Hurmerinnan 15. albumi. Se julkaistiin vuonna 2004.


title: Good Days, Bad Days

text: Kyseessä oleva jazz-levy on Maaritin ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa englanninkielinen albumi. Se oli ollut hänen pitkäaikainen haaveensa.


title: Desmond Connell

text: Desmond Connell (24. maaliskuuta 1926 Phibsboro – 21. helmikuuta 2017) oli irlantilainen kardinaali, joka toimi vuosina 1988–2004 Dublinin arkkipiispana.


title: Desmond Connell

text: Connell vihittiin papiksi 19. toukokuuta 1951. Hän jatkoi opintojaan Leuvenin yliopistossa Belgiassa, josta hän sai filosofian tohtorinarvon vuonna 1953. Irlannin kansallinen yliopisto antoi hänelle vuonna 1981 D. Litt -arvon ("Doctor of Letters").


title: Desmond Connell

text: Connellia edelsi Dublinin arkkipiispana Kevin McNamara. Connellin kuusitoistavuotisen kauden aikana myös hänen hiippakuntaansa varjostivat epäilykset lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista. Hänestä tehtiin kardinaali 21. helmikuuta 2001, ja hän osallistui uuden paavin valintaan keväällä 2005.


title: Desmond Connell

text: Connellin eroanomus arkkipiispan virasta hyväksyttiin hieman sen jälkeen, kun hän oli täyttänyt 78 vuotta. Hän menetti äänioikeutensa konklaaveissa 80-vuotispäivänsä yhteydessä maaliskuussa 2006. Hän julkaisi useita kirjoja.


title: Nälkää ja rakkautta

text: Nälkää ja rakkautta on Maarit Hurmerinnan 16. albumi. Se julkaistiin vuonna 2006.


title: Akseli Kokkonen

text: Akseli Ensio Kokkonen (ent. "Pumpanen" ; s. 27. helmikuuta 1984 Oslo, Norja) on norjalaissuomalainen, Suomea ja Norjaa edustanut uransa lopettanut mäkihyppääjä.


title: Akseli Kokkonen

text: Nuorten maailmanmestaruuskilpailuista Kokkosella on kaksi maailmanmestaruutta joukkuemäestä vuosilta 2001 ja 2002. Normaalimäen kilpailussa hän sijoittui viidenneksi vuonna 2002.


title: Akseli Kokkonen

text: Mäkihypyn maailmancupissa Kokkonen osallistui Suomen joukkueessa 46 kilpailuun ja sijoittui viisi kertaa henkilökohtaisessa kilpailussa kymmenen parhaan joukkoon. Paras sijoitus on viides sija Kuusamosta marraskuussa 2003. Kaudella 2003–2004 hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa sijalle 19. Kesällä 2003 hän sijoittui mäkihypyn kesä-GP:ssä toiseksi.


title: Akseli Kokkonen

text: Suomen-mestaruuskilpailuissa hän on voittanut hopeaa suurmäestä vuonna 2004 ja pronssia normaalimäestä vuonna 2003. Lokakuussa 2009 hän voitti Norjan mestaruuden muovimäessä.


title: Akseli Kokkonen

text: Kokkonen muutti kesällä 2007 Norjaan ja haki Norjan kansallisuutta. Keväällä 2009 hänet valittiin kaudeksi 2009–2010 Norjan Continental Cup -maajoukkueeseen. Kokkonen kilpaili joulukuussa 2009 maailmancupissa Lillehammerin osakilpailussa Norjan kansallisessa ryhmässä ja tammikuussa 2010 Sapporossa.


title: Akseli Kokkonen

text: Kokkonen on Miss Suomeksi 2010 valitun Viivi Pumpasen serkku.


title: Tom Kane

text: Tom Kane (oikealta nimeltään Thomas Kane Roberts, s. 15. huhtikuuta 1962 Overland Park, Kansas) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä.


title: Tom Kane

text: Kansasissa syntynyt Kane on toiminut ääninäyttelijänä 15-vuotiaasta lähtien, jolloin hän teki äänirooleja Kansasin mainos- ja radiomainoksiin. Eräässä mainostoimistossa Kanea luultiin ammattilaisääninäyttelijäksi, jonne hän oli hakenut töitä. Kanen isä vei hänet aluksi autolla paikalle, jolloin työnantajat olettivat Kanen isän olevan heidän palkkaamansa työntekijä, kunnes Kanen isä osoitti poikaansa. Myöhemmin päästyään urallaan eteenpäin työskentelemään Los Angelesiin, Kane on tehnyt useimmiten 10-tuntisia työpäiviä.


title: Tom Kane

text: Animaatioissa Kane on toiminut 1990-luvulta asti. Hänen tunnettuihin äänirooleihinsa kuuluvat muun muassa Darwin, professori Utonium, Yoda ja Apinanyrkki, sekä herra Herriman. Kane toimi myös vuonna 2008 ikääntyneen Rautamiehen äänenä elokuvassa . Lisäksi hän oli myös Magneton äänenä animaatiosarjassa "Wolverine and the X-Men" vuosina 2008–2009. Kane toimi pääroolissa tietokoneanimaatiosarjassa, joka oli jatkoa samannimiselle elokuvalle . Molemmissa tuotannoissa hän toimi Yodan äänenä, sekä kertojan roolissa, josta Kane sai erityisesti kritiikkiä faneilta.


title: Tom Kane

text: Kane on tehnyt myös useita äänirooleja videopeleihin, joista suurin osa on ollut Tähtien sota aiheisia pelejä. Kanella oli rooli myös Final Fantasy XII -pelissä, sekä issa, jossa hän toimi komisario James Gordonin äänenä.


title: Tom Kane

text: Hän toimi kertojaäänenä Jimilläkin esitetyssä dokumenttisarjassa The Final Report.


title: Tom Kane

text: Kane on tehnyt myös mainosjuontoja trailereihin vuodesta 1988 lähtien. Hän teki muun muassa trailerijuonnon WALL•E elokuvalle, jonka äänityksessä Kane joutui tekemään seitsemän eri versiota.


title: RedOctane

text: RedOctane on yhdysvaltalainen videopeliyhtiö. Se tunnetaan parhaiten "Guitar Hero" -pelisarjastaan. Vuonna 2006 Activision osti RedOctanen tytäryhtiökseen.


title: RedOctane

text:
Veljekset Kai Huang ja Charles Huang perustivat RedOctanen vuonna 1999. Saman vuoden elokuussa he aloittivat
toiminnan maailman ensimmäisenä online-videopelivuokrauspalveluna. He tulisivat myöhemmin tunnetuksi tanssiohjainten ja muiden videopeliohjainten suunnittelusta ja valmistuksesta.


title: RedOctane

text: Kesäkuussa 2005 RedOctane laajentui julkaisemaan videopelejä. Heidän ensimmäinen kustannettu nimikkeensä oli PlayStation 2 -versio tanssipelistä "In The Groove". Roxor Gamesin suunnittelema "In The Groove" oli vakiintunut pelihalleihin.


title: RedOctane

text: Tämän jälkeen RedOctane muodosti tiimin Harmonixin kanssa julkaistakseen "Guitar Hero" -kitarapelin PlayStation 2:lle marraskuussa 2005. Musiikkipeli osoittautui heti erittäin suosituksi. Se sisälsi yli 30 lisensoitua kitaraohjaimella soitettavaa kappaletta. Fanit ja kriitikot ottivat pelin vastaan hyvin, mistä seurasi onnistunut jatko-osa vuonna 2006 PlayStation 2:lle ja Xbox 360:lle.


title: RedOctane

text: Toukokuussa 2006 videopelijulkaisija Activision julkisti aikeensa ostaa RedOctane. Kauppa viimeisteltiin 6. kesäkuuta 2006. Activision maksoi RedOctanesta 99,9 miljoonaa dollaria käteisenä sekä osakkeita.


RedOctane


title: Thomas Keneally

text: Thomas "Tom" Michael Keneally (s. 7. toukokuuta 1935 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia) on australialainen kirjailija. Hänelle myönnettiin vuonna 1983 Order of Australian ritarikunnan arvonimi Officer (AO).


title: Thomas Keneally

text: Keneally on valmistunut St Patrick's Collegesta ja opiskellut myöhemmin St Patrick's Seminaryssa. Alun perin hänestä oli määrä tulla katolinen pappi mutta hän jätti seminaarin kesken. Hän pääsi opettajantyöhön Sydneyiin ja luennoi Uuden Englannin yliopistossa vuosina 1968–1970.


title: Thomas Keneally

text: Keneallyn tunnetuin romaani on vuonna 1982 ilmestynyt "Schindler's Ark" (myöhemmin julkaistu nimellä "Schindler's List", suomeksi "Schindlerin lista", suom. Kaija Kauppi, Gummerus, 1984), josta hän sai vuonna 1982 Booker-palkinnon. Teoksesta on tehty myös elokuva "Schindlerin lista" (1993), joka toi ohjaaja Steven Spielbergille hänen ensimmäisen Oscar-palkintonsa. Keneallyn muita palkittuja teoksia ovat "Bring Larks and Heroes" ja "Three Cheers for the Paraclete" (Miles Franklin Award).


title: Thomas Keneally

text: Kotimaassaan Australiassa hän on herättänyt keskustelua 2005 julkaistulla teoksella "The Commonwealth of Thieves", jossa hän historiallisiin tosiasioihin perustuen valottaa Sydneyn syntymistä tavalla, josta kaikki hänen maanmiehensä eivät ole olleet tietoisia, saatikka yksimielisiä.


title: Thomas Keneally

text: Keneally kuuluu järjestöön, joka kannattaa Australian muuttamista tasavallaksi.


title: Gebardi

text: Gebardi on suomalainen seitsenmiehinen bilebändi / cover-yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1998 Turussa. Vuonna 2009 yhtyeen omakustannealbumi nousi listaykköseksi.


title: Gebardi

text: Gebardi sai alkunsa "Sokerihumala"-nimisestä Visa Luttisen pop/rock-biisejä esittäneestä bändistä. .


title: Gebardi

text: Virallisesti Gebardi sai alkunsa, kun joulukuussa 1998 bändi pisti ensimmäistä kertaa ylleen teettämänsä leopardikuvioiset takit. Ensimmäinen keikka oli alkukuusta Turussa lääkefirman pikkujouluissa ja ensimmäinen julkinen esiintyminen viikko-pari tämän jälkeen helsinkiläisen ravintolan Bottan yötansseissa.


title: Gebardi

text: Alkuperäinen viisikon kokoonpano oli: Visa Luttinen - laulu, Pasi Kallio - basso & taustalaulu, Matti Lehtinen - rummut, Mika Lahnajoki - kitara & taustalaulu, Jiri Kuronen - koskettimet & taustalaulu.


title: Gebardi

text: Yhtye on esiintynyt leopardikuvioisissa asuissa sen vuoksi, että juhlivalle yleisölle ne saattavat jäädä paremmin mieleen kuin esiintyvän yhtyeen nimi.


title: Gebardi

text: Kirjoitusasusta: "Alun perin olimmekin Gepardi kovalla peellä, eli oikeinkirjoitettuna, mutta kun toimeennuimme vihdoin nettisivujen tekoon, totesimme, että gepardi.com -domain oli jo varattu (eikä siihen aikaan saanut erinäisistä syistä .fi -päätettä). Bändin toiminta oli kuitenkin sen verran alkutekijöissään, että kirjoitusasun vaihtaminen ei tuntunut dramaattiselta. Onhan bardissa sanaleikkiä, eikä toisaalta sekään haitannut, että sellaisetkin bändit kuin The Beatles ja Hurriganes ovat tahallaan kirjoittaneet nimensä väärin."


title: Gebardi

text: Jo vähän ennen Gebardi-nimen syntyä oli bändissä vieraillut Lahnajoen tuttavuus, saksofonisti Veli-Pekka Haanmäki, joka kesään 1999 mennessä oli vakiinnuttanut paikkansa kokoonpanossa. Kitaristi Lahnajoki lähti laulavan näyttelijän Pertti Koivulan taustabändiin, ja 1999 kesän 11 päivän Finnjet-kiinnityksellä nähtiin viisikko Luttinen-Kallio-Lehtinen-Kuronen-Haanmäki, jossa Luttinen soitti kitaraa. Heti pian tämän jälkeen kitaristiksi tuli Pasi Könönen.


title: Gebardi

text: 2001 Viking Cinderellalla Gebardin kanssa lavalle astui silloin La Stradan riveissä tuurannut Erno Tiittanen trumpettinsa kera. Tästä lisäyksestä vuoden 2002 aikana Gebardi kasvoi pikkuhiljaa seitsikoksi - ja aisapari Nat Newborn - Ernio Arricone sai lähtölaukauksensa.


title: Gebardi

text: Kosketinsoittaja Jiri Kurosen tilalle loppuvuodesta 2003 riveihin pestautui siihen aikaan Bumtsibum -ohjelmasta tunnettu Tuomas "Tumppu" Kesälä, joka oli jo muutamaan otteeseen hänkin tuurannut Gebardissa. Kesälä oli Basisti-Pasin läheinen opiskelukaveri Sibelius-Akatemian musiikkikasvatusosastolta.


title: Gebardi

text: 2007 Erno Tiittanen erosi yhtyeestä. Tilalle astui "kahdeksas gebardi" Pasi "Piiska" Piispanen, pianisti, laulaja ja trumpetisti.


title: Gebardi

text: Yhtye on julkaissut yhden albumin, "Sisäinen eläin", joka nousi vuonna 2009 Suomen virallisen listan ykkössijalle. Sisäisellä eläimellä soittaa erityinen 15-henkinen kokoonpano, minkä takia yhtyeen nimi oli poikkeuksellisesti Gebardi XXL.


title: Haffner-serenadi

text:
D-duuri-serenadi (KV 250), lisänimeltään Haffner-serenadi, on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä kahdeksanosainen serenadi häälahjaksi tukijalleen Sigmund Haffnerille, joka oli juuri perinyt jättiomaisuuden. Serenadin soitinkokoonpanoon kuuluu sooloviulu (osissa 2–4), kaksi huilua, oboeta, fagottia, käyrätorvea ja trumpettia, sekä pieni jousiorkesteri. Tämä oli ensimmäinen Haffnerien perheelle sävelletyistä serenadeista.
Kerrotaan, että kun serenadi ensiesitettiin vuonna 1776 , tulivat soittajat yksitellen hääpaikalle soittaen jonkinlaista pientä alkusoittoa serenadille. Kun kaikki soittajat olivat vihdoin paikalla, alkoi oikea serenadi soimaan juhlistaen Haffnerin häitä.


title: Haffner-serenadi

text: Myös Mozartin tunnetuimpiin sinfonioihin kuuluu Sinfonia nr. 35, "Haffner", joka on niin ikään nimetty saman suvun mukaan.


title: Maccabi Tel Aviv

text: Maccabi Tel Aviv on urheiluseura Tel Avivin kaupungista Israelista. Seuran toimintaan kuuluu useita urheilulajeja, kuten jalkapallo, koripallo, judo, uinti sekä käsipallo.


title: Maccabi Tel Aviv

text: Maccabi Tel Aviv pelaa kaudella 2015–2016 Mestarien Liigaa, ja aloittaa lohkosta G.


title: Kirsti Lagerspetz

text: Kirsti Maria Johanne Lagerspetz (o.s. "Ahlman", 18. heinäkuuta 1932 Helsinki – 1. tammikuuta 2001 Turku) oli Turun yliopiston psykologian professori. Hän oli kansainvälisesti arvostettu aggression tutkija. Kirsti Lagerspetzin teoksia ovat muun muassa "Aggressio" (1977) ja "Naisten aggressio" (1998). Hän kirjoitti myös kolme lasten- ja nuortenkirjaa ja suomensi kaksi.


title: Kirsti Lagerspetz

text: Lagerspetz valmistui ylioppilaaksi vuonna 1950, filosofian kandidaatiksi vuonna 1955 ja lisensiaatiksi vuonna 1962 Helsingin yliopistosta. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 1964. Lisäksi hän teki opinto- ja esitelmämatkoja moniin Euroopan maahan sekä Yhdysvaltoihin ja Japaniin.


title: Kirsti Lagerspetz

text: Lagerspetz toimi Turun yliopiston assistenttina vuodet 1957–1962, valtion humanistisen toimikunnan tutkimusassistenttina 1962–1969, Åbo Akademin psykologian vt. professorina 1969–1972 ja varsinaisena professorina 1972–1985 ja Turun yliopiston psykologian professorina vuosina 1985–1995. Lisäksi hän toimi vierailevana professorina Rockefeller-yliopistossa New Yorkissa vuonna 1977 ja Lakehead-yliopistossa Kanadassa vuonna 1989. Suomen Akatemian tutkijaprofessorina hän toimi vuosina 1980–1983. Lagerspetz oli myös presidentin valitsijamiehenä 1982 ja 1988.


title: Kirsti Lagerspetz

text: Vuonna 1978 Lagerspetz sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon ja oli vuonna 1984 Vuoden professori.


title: Kirsti Lagerspetz

text: Kirsti Lagerspetzin isä oli filosofi Erik Ahlman. Hänen puolisonsa oli eläintieteilijä, professori Kari Lagerspetz. Kirsti ja Kari Lagerspetzin poikia ovat professori Eerik Lagerspetz ja pianisti Juhani Lagerspetz.


title: Kari Lagerspetz

text: Kari Yrjö Henrik Lagerspetz (6. syyskuuta 1931 Helsinki – 17. tammikuuta 2012 Turku) oli suomalainen filosofian tohtori, Turun yliopiston fysiologisen eläintieteen emeritusprofessori. Hänen puolisonsa oli psykologian professori Kirsti Lagerspetz, ja heidän poikiaan ovat pianisti Juhani Lagerspetz ja professorit Eerik Lagerspetz, Mikko Lagerspetz ja Olli Lagerspetz.


title: Kari Lagerspetz

text: Lagerspetz kirjoitti ylioppilaaksi 1948, valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1954, maisteriksi 1955, lisensiaatiksi 1958 ja väitteli tohtoriksi Turun yliopistossa 1960. Lisäksi hän teki opinto- ja kokousmatkoja useaan Euroopan maahan sekä Intiaan ja Yhdysvaltoihin.


title: Kari Lagerspetz

text: Lagerspetz toimi Helsingin yliopiston eläintieteen laitoksen ylimääräisenä assistenttina 1953, Turun yliopiston eläintieteen laitoksen assistenttina 1954–1962, eläinfysiologian dosenttina 1960–1964 ja eläintieteen professorina 1964–1994. Vuodet 1976–1979 hän oli Suomen akatemian tutkijaprofessorina ja vuonna 1977 Rockefeller-yliopiston (New York) vierailevana professorina.


title: Juha Salmu

text:
__notoc__
Juha Salmu (s. 24. huhtikuuta 1978 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi viimeksi puolustajana Mestis-seura Sportissa.


title: Juha Salmu

text: Salmu pelasi junioriuransa Kärppien juniorijoukkueissa. Kaudeksi 1999–2000 Salmu siirtyi Suomi-sarjassa pelaaneeseen Kiekko-Ouluun, jossa pelasi yhden kauden. Tämän jälkeen hän siirtyi sarjaporrasta korkeammalle Mestiksen Hermekseen, jossa viihtyi kaksi kautta. Kesällä 2002 Salmu solmi sopimuksen ruotsalaiseen Nybro IF:ään, joka oli noussut Allsvenskaniin.


title: Juha Salmu

text: Ruotsista Salmu palasi vuonna 2003 Mestikseen ja Sportiin, jossa pelasi kauden. Kaudeksi 2004–2005 Salmu siirtyi Sportista Jukureihin. Kaudella 2005–2006 Salmu teki debyyttinsä SM-liigassa, kun JYP hankki hänet Jukureista. Liigajoukkuetta Salmu ehti edustaa kolme kautta, kunnes keväällä 2008 siirtyi takaisin Mestikseen ja Sportiin.


title: Villit Marjaset

text: Villit Marjaset () on yhdysvaltalainen Daytime Emmy -ehdokkuuden saanut animaatiosarja, jonka loivat Gabor Csupo, Arlene Klasky ja Steve Pepoon. Sarjan tuotti Klasky Csupo ja Nickelodeon Network Nickelodeon-kanavalle, jossa se esiintyi ensi kerran vuonna 1998. Se kesti yhteensä 91 jakson verran ja sai päätöksensä vuonna 2004. Tämän aikana sarja sai yhteensä kuusi ehdokkuutta ja voitti neljä palkintoa.


title: Villit Marjaset

text: Sarjasta tuotettiin myös Villit Marjaset – elokuva vuonna 2002.


title: Villit Marjaset

text: Sarjassa keskitytään nuoren 12-vuotiaan Eliza-nimisen tytön elämään, kun hänen perheensä Villit Marjaset tekevät tv-sarjaa villistä luonnosta. He matkustavat ympäri maailmaa etsiäkseen harvinaisia eläimiä, joita he kuvaisivat sarjaansa. Perheen nuorimmalla Elizalla on erityinen kyky puhua eläimille ja seikkailujen aikana hän joutuu usein auttamaan simpanssi ystävänsä Darwinin kanssa muiden eläimien ongelmia, joita hän kohtaa viidakoissa.


title: Kuutamosonaatti (elokuva)

text: Kuutamosonaatti on vuonna 1988 valmistunut suomalainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Olli Soinio. Elokuva voitti kaksi Jussi-palkintoa vuonna 1989: Kari Sorvali parhaasta miespääosasta ja Matti Kuortti ja Paul Jyrälä parhaasta äänityksestä. Elokuva oli myös ehdolla parhaaksi elokuvaksi vuoden 1990 International Fantasy Film Award -elokuvajuhlilla.


title: Kuutamosonaatti (elokuva)

text: Elokuvalle valmistui vuonna 1991 jatko-osa "Kadunlakaisijat", joka on myös Soinion ohjaama ja käsikirjoittama.


title: Kuutamosonaatti (elokuva)

text: Liiasta julkisuudesta ja muotibisneksen pyörteistä ahdistunut huippumalli Anni Stark (Tiina Björkman) päättää matkustaa Lapin syrjäiselle hiihtomajalle etsimään mielenrauhaa. Annin kaipaama hermoloma jää vain haaveeksi, kun lähistöllä asusteleva omalaatuinen Kyyrölän perhe alkaa määrätietoisesti ahdistella häntä. Onneksi Annin veli Johannes saapuu hätiin, joten Annin ei tarvitse yksin taistella Arvo Kyyrölän seksuaalista intohimoa vastaan. Johanneksen elektroniikkataidoista tulee lopussa olemaan hyötyä.


title: Kuutamosonaatti (elokuva)

text: Omituiseen ja hieman pelottavaan Kyyrölän perheeseen kuuluvat hurmoshenkinen uskovainen Äitee ja hänen poikansa Arvo ja Sulo. Arvo kasvaa vapaana äitinsä kanssa, mutta heikolahjainen Sulo on lukittuna perunakellariin. Äitee ei säästele vitsaa kasvattaessaan Arvoa.


title: Kuutamosonaatti (elokuva)

text: Arvolla on voimakas sukupuolivietti, ja hän, konerasvainen ja pontikanhajuinen mies, on mieltynyt kauniisiin julkkisnaisiin. Hänellä on ferrari (Massey-Ferguson 65), johon istuttuaan hän on parhaimmillaan (pahimmillaan). Hän palvoo tätä ferrariksi kutsumaansa punaista traktoriaan.


title: Kuutamosonaatti (elokuva)

text:
Sulo on luku- ja lähes puhetaidoton, fyysisesti erittäin vahva mutta hellä jättiläinen. Hän tulee paremmin toimeen susien ja koirien kanssa, ja sudet ja koirat pitävät hänestä ja hän niistä. Sulo ei siedä kenenkään häiritsevän näitä eläimiä.
Helsingin yliopiston Ruralia-instituutin tutkijat Aapo Jumppanen ja Timo Suutari ovat käsitelleet elokuvaa Maaseudun uusi aika -lehdessä vuonna 2013 julkaistussa artikkelissaan "Pelon ja toiseuden maaseutu – Maaseudun toiseuden rakentuminen Kuutamosonaatti-elokuvassa". Heidän mukaansa elokuvassa "kulminoituu se kaupungistumiseen liittyvä kulttuurinen murros, joka teki mahdolliseksi kuvata maaseutua myös vieraana ja kauhistuttavana toiseutena".


title: Alexander Mahone

text: Alexander ”Alex” Mahone on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Pako". Häntä näyttelee William Fichtner.


title: Alexander Mahone

text: Mahone on FBI:n erikoisagentti, joka toisella tuotantokaudella tutkii, miten vangit pääsivät karkaamaan Fox Riverin vankilasta. Hän yrittää saada karkulaisia kiinni keinolla millä hyvänsä.


title: Alexander Mahone

text: Mahone liittyi armeijaan 18-vuotiaana. Hän nousi armeijan arvoasteikolla jatkuvasti ylemmäs.


title: Alexander Mahone

text: Armeijan jälkeen Mahone ryhtyi FBI:n agentiksi. Hänen maineensa kasvoi sitä mukaa, kun hän pidätti rikollisia toisensa jälkeen. Otettuaan työkseen Oscar Shalesin tapauksen hän sai negatiivista huomiota. Shalesin jahtaaminen tuotti hänelle hermoromahduksia ja hän alkoi syödä pillereitä hermostuneisuuteensa. Myöhemmin hän tuli pillereihin riippuvaiseksi. Hän ei koskaan virallisesti napannut karkulaista, vaan luotti omankädenoikeuteen ja murhasi Shalesin sekä hautasi tämän takapihalleen. Syytteitä ei koskaan nostettu.


title: Alexander Mahone

text: Mahonella on ex-vaimo Pamela Mahone ja nuori poika Cameron Mahone.


title: Alexander Mahone

text: Mahonen seuraava tehtävä oli napata ”Fox Riverin kahdeksikko”. Hän pääsi karkureiden jäljille suunnitelmallisesti ja tappoi kiinni saamansa karkurit kylmäverisesti yksi toisensa jälkeen. Avukseen Mahone värväsi Fox Riverin entisen vanginvartijan, Brad Bellickin. Hän kuitenkin epäonnistui Michael Scofieldin, Lincoln Burrowsin, Fernando Sucren, Theodore Bagwellin ja Benjamin Miles Franklinin nappaamisessa.


title: Alexander Mahone

text: Kolmannella tuotantokaudella Mahone kärsi tuomiotaan lavastetusta huumausainerikoksesta pahamaineisessa Sonan vankilassa, Panamassa. Michael oli piilottanut huumeita Mahonen veneeseen. Myöhemmin hän pakenee Sonasta Michaelin ja kahden muun vangin kanssa.


title: Alexander Mahone

text: Neljännellä tuotantokaudella Mahone toimii Michaelin ja muiden ex-vankien kanssa yhteistyössä yrittäen kaataa ”Yhtiön”. Hänen poikansa Cameron kuolee neljännellä kaudella. Mahone tappaa poikansa murhanneen ”Yhtiön” agentin Wyattin kidutettuaan tätä ensin.


title: Patrice Chéreau

text: Patrice Chéreau (2. marraskuuta 1944 – 7. lokakuuta 2013 Pariisi) oli ranskalainen elokuvan, teatterin ja oopperan parissa uraa luonut ohjaaja. Taidemaalariperheen kuopuksena pientä Patricea vietiin jo varhain näyttelyihin. Hän tutustui teatterin tekemiseen jo kouluaikanaan, mutta ennen lopullista alalle siirtymistään hän opiskeli klassista kirjallisuutta ja saksaa.


title: Patrice Chéreau

text: Elokuvaa Chéreau alkoi ahkerasti seurata jo koulupoikana Ranskan elokuva-arkistossa ("La Cinémathèque française"). Orson Welles ja saksalainen ekspressionismi olivat hänen ensimmäiset suuret vaikuttajansa. Chéreau myös näytteli elokuvissa, kuten Andrzej Wajdan elokuvassa "Danton", jossa hän esitti Camille Desmoulinsia.


title: Tim Curry

text:
Timothy James "Tim" Curry (s. 19. huhtikuuta 1946, Grappenhall, Cheshire) on englantilainen Daytime Emmy -palkittu näyttelijä. Lisäksi hän on toiminut myös laulajana ja säveltäjänä.
Uransa 1960-luvun lopulla aloittanut Curry tunnetaan kenties parhaiten roolistaan tohtori Frank-N-Furterina The Rocky Horror Show -musikaalissa, jota esitettiin Lontoossa vuonna 1973 sekä Los Angelesissa ja Broadwaylla vuosina 1974 ja 1975, sekä tätä teatterituotantoa seuranneessa elokuvassa "The Rocky Horror Picture Show" vuodelta 1975. Hän ei ole aina kovinkaan innokkaasti puhunut haastatteluissa ko. roolista sen leimaavuuden vuoksi, mutta on sanonut monesti olevansa silti hyvin ylpeä roolistaan ja koko elokuvasta. Tämän roolinsa myötä Curry onkin esiintynyt lukuisissa tv-sarjoissa ja elokuvissa kuten "Life of Shakespeare", "Lexx", "Saturday Night Live","Cluedo", "Wiseguy", "Will & Grace", "Se", "Legenda", "Monk", "Scary Movie 2", "Congo", "Yksin kotona 2 – Eksynyt New Yorkissa", "Kolme muskettisoturia", ja "Punaisen lokakuun metsästys". Yleensä hän onkin esittänyt rikollista, myös ääninäyttelijänä animaatioissa kuten "Varjoankka", "Loonatics Unleashed", "Scooby-Doo ja noidan haamu", "Batman of the Future" ja "Karvinen 2".


title: Tim Curry

text: Curry on tehnyt myös ääni- ja näyttelijäntöitä videopeleissä, joissa hänen tunnetuin roolinsa on Gabriel Knightin äänirooli samannimisen seikkailupelisarjan ensimmäisessä ja kolmannessa osassa. Ridley Scottin elokuvassa "Legenda" Curry on maskeerattu Lord of Darknessina lähes tunnistamattomaksi.


title: Tim Curry

text: Curry esiintyi myös laulajana 1970- ja 1980-luvulla ja hänen ensimmäinen albuminsa "Read My Lips" julkaistiin vuonna 1978.


title: Tim Curry

text: Curry on myös esiintynyt teatterin lavalla mm. Broadwaylla, ja hän on Royal Shakespeare Companyn jäsen.


title: Tim Curry

text:
Lapsena Tim Curry lauloi kuorossa ja oli taitava poikasopraano. Curryn isä James Curry oli metodistipastori. Hänen kuoltuaan keuhkokuumeeseen Tim Curryn ollessa 12-vuotias Curryn äiti Patricia lähetti hänet sisäoppilaitokseen muun perheen muuttaessa Lontooseen. Curryn äiti menehtyi syöpään vuonna 1999. Currylla oli myös vanhempi sisko Judy, joka kuoli aivokasvaimeen vuonna 2002. Tim Curry ei ole koskaan ollut naimisissa eikä hänellä ole lapsia. Nykyään hän asuu yksin Los Angelesissa.
Curry sai vuonna 2012 vakavan aivoinfarktin, minkä vuoksi hän joutuu käyttämään pyörätuolia tukenaan.


title: Tunkio

text: Tunkio on avokomposti. Karjaeläinten lanta ja kuivikkeet koottiin 1600-luvulla syksyisin lounais-Suomen puulattianavetoista tunkioksi. Tunkioihin on tyhjennetty usein myös huusien alustat, jotka sijaitsivat lähellä tunkiota. Lanta kasattiin tunkioon kerroksittain sekoitettuna kuivikkeeseen (esimerkiksi hakoihin tai olkiin), jolloin se kompostoitui paremmin. Nykyajan navetoissa käytetään tunkioiden sijasta lietelantajärjestelmiä. 1800-luvun kaupunkien jätehuollossa tunkio sijaitsi pihan perällä ja sinne koottiin kotitalousjätteet. Tunkioille kerääntyy usein rottia, joita kutsutaan nimellä tunkiorotta.


title: Satala

text: Satala oli muinainen kaupunki nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi kahden tärkeän tien risteyksessä. Yksi tie johti Mustanmeren rannalla sijaitsevasta Trapezuksesta Samosataan ja toinen Nikopoliista Armeniaan. Satala joutui Rooman vallan alle, kun Vespasianus liitti Armenia Minorin valtakuntaan. Trajanus käytti Satalaa tukikohtanaan sodassaan Parthiaa vastaan. Satalasta tuli Legio XV Apollinariin tukikohta vuonna 117 ja legioona oli siellä vielä 400-luvulla. Persialaiset valtasivat Satalan Bysantilta vuonna 610.


title: Alien vs. Predator

text: Alien vs. Predator on Alien- ja Predator-elokuvasarjoihin perustuvaa sarja, josta on julkaistu muun muassa elokuvia, videopelejä ja sarjakuvia.


title: Michael Keaton

text: Michael John Douglas, taiteilijanimeltään Michael Keaton, (s. 5. syyskuuta 1951 Coraopolis, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa elokuvista "Yövuoro" (1982) ja "Beetlejuice" (1988) sekä Batmanin roolissa Tim Burtonin ohjaamissa elokuvissa "Batman" (1989) ja "Batman – paluu" (1992). Vuonna 2014 hän näytteli elokuvassa "Birdman", josta hän sai muun muassa parhaan miespääosan Golden Globen. Hän oli ehdolla myös parhaan miespääosan Oscar-palkintoon. Vuonna 2016 Keaton sai tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Michael Keaton

text: Keaton syntyi seitsenlapsiseen skotilantilais-irlantilaiseen perheeseen. Hänen isänsä George A. Douglas työskenteli maa- ja vesirakennusinsinöörinä ja maanmittaajana, ja hänen äitinsä Leona Elizabeth oli kotiäiti. Keaton kävi Pennsylvaniassa Montour High Schoolia ja myöhemmin opiskeli kaksi vuotta puheen pitämistä Kentin osavaltionyliopistossa, kunnes jätti opiskelut kesken muuttaakseen Pittsburghiin.


title: Funikulaari

text: Funikulaari eli kiskoköysirata on jyrkillä rinteillä käytettävä kuljetusrata. Funikulaarit kulkevat omilla reiteillään, joita on usein matkailukohteissa, mutta myös muun muassa kaivoksissa. Henkilöliikenteen funikulaareja on toiminnassa noin 290. Lisäksi funikulaareja on ollut henkilöliikennekäytössä noin 160 sittemmin suljetulla radalla. Henkilöliikenteen lisäksi funikulaareja on muun muassa teollisuuskäytössä.


title: Funikulaari

text: Määritelmällisesti funikulaari on kalteva rata, jossa kulkee kiskoilla omilla pyörillään vaunuja, joiden vetovoimalähteenä on yläaseman kautta kulkeva vetokaapeli. Lyhyitä vinohissejä, joita on muun muassa metroasemilla, pidetään hisseinä eikä funikulaareina.


title: Funikulaari

text: Maailman jyrkin funikulaari sijaitsee Australian Katoobma Scenic Worldissa, nimeltään Scenic Railway ja sen kaltevuus on 52 astetta.


title: Funikulaari

text: Muun muassa seuraavat nykyisistä funikulaareista toimivat vesipainolastilla:


title: Funikulaari

text: Suomessa funikulaareja on tehty, jotta uittotukit saataisiin voimalaitosten ohi. Useimmilla Oulujoen voimalaitoksilla on yhä jäänteet tukinkuljetusfunikulaareista. Myös suomalaisiin kaivoksiin on rakennettu funikulaareja. Kolin rataa on toisinaan kutsuttu funikulaariksi, mutta se on rakenteensa perusteella vinohissi, vaikka kulkeekin poikkeuksellisesti ulkona.


title: Funikulaari

text: Turun Kakolanmäelle on suunniteltu funikulaaria, jolle on annettu nimi Fölikulaari.


title: Gerda Wrede

text: Gerda Helena Wrede-Paisscheff , (26. marraskuuta 1896 Piikkiö – 17. marraskuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen vapaaherratar ja teatterivaikuttaja. Hän toimi muun muassa Svenska Teaternin oppilaskoulun rehtorina Helsingissä.


title: Gerda Wrede

text: Wrede opiskeli Svenska Teaternissa vuosina 1914–1916, jossa hän myös näytteli vuodet 1916–1921 sekä 1927–1928. Wrede matkusti Saksaan 1920-luvun lopussa opiskellen aluksi puhepedagogiikkaa Weimarissa. Vuodet 1930–1931 hän vietti Berliinissä Deutsches Theaterin näyttelijäkoulussa, jonka jälkeen Nicken Rönngren pyysi Wreden Svenska Teaternin oppilaskoulun virkaatekeväksi johtajaksi. Vuonna 1941 hänet valittiin rehtorin virkaan, jota tehtävää Wrede hoiti vuoteen 1966 saakka. Vuodet 1932–1956 hän toimi myös ohjaajana sekä 1954–1959 teatterin apulaisjohtajana Runar Schaumanin alaisuudessa. Wrede vieraili ohjaajana myös Ruotsissa, sekä opetti lausuntaa Helsingin yliopistossa.


title: Gerda Wrede

text: Wredelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1954.


title: Gerda Wrede

text: Gerda Wrede kuului vapaaherraliseen Wrede af Elimän sukuun. Hänen isänsä oli vapaaherra Otto Reinhold Werner Wrede af Elimä. Wrede avioitui Porissa vuonna 1929 Viipurista lähtöisin olleen majuri Waldemar Paischeffin kanssa. Pariskunnalle syntyi kaksi tytärtä, joista Chris Paischeff esiintyi muutamassa elokuvaroolissa 1950- ja 1960-luvuilla.


title: Mtatsmindan pantheon

text: Mtatsmindan kirjailijoiden ja julkisuuden henkilöiden pantheon () on nekropoli Georgian pääkaupungissa Tbilisissä. Se sijaitsee kaupungin keskustan länsipuolella nousevan Mtatsminda-vuoren (”pyhä vuori”) rinteellä 1850-luvulla rakennetun Mamadavitin kirkon alla. Pantheoniin on haudattu lukuisia georgialaisia kuuluisuuksia, kirjailijoita ja taiteilijoita. Heistä merkittävimpiin kuuluvat muiden muassa kirjailijat Ilia Tšavtšavadze ja Galaktion Tabidze, ohjaaja Kote Mardžanišvili, taidemaalari Lado Gudiašvili, historioitsija Simon Džanašia, presidentti Zviad Gamsakhurdia ja niin edelleen.


title: Mtatsmindan pantheon

text: Ensimmäiset paikalle haudatut kuuluisuudet olivat venäläinen kirjailija Aleksandr Gribojedov (1795–1829) ja hänen georgialainen vaimonsa Nino Tšavtšavadze (1812–1857). Pantheon avattiin virallisesti vuonna 1929 Gribojedovin Iranissa tapahtuneen traagisen kuoleman satavuotismuistopäivänä. Tämän jälkeen paikalle on haudattu lukuisia ansioituneita georgialaisia. Pantheonia hallinnoi Tbilisin kunta.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Ristiretket vendejä vastaan käytiin 1100-luvulla nykyisen Pohjois-Saksan alueella asuneita slaavilaisia vendejä vastaan. Aluksi retket olivat tanskalaisten ja saksien yrityksiä laajentaa valtaansa vendien alueelle. Vuonna 1147 paavi Eugenius III:n bulla antoi Pohjois-Euroopan kristityille luvan sotia paikallisia pakanoita vastaan sen sijaan, että heidän olisi pitänyt lähteä ristiretkelle Jerusalemiin. Saksit ja tanskalaiset löivät yhteistyössä vendit ja pakottivat heidät maksamaan veroa. Vuoden 1147 sota oli ainoa vendejä vastaan käyty sota, joka sai paavilta virallisen ristiretkijulistuksen.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Tanskan kuningas Valdemar I ja Saksin herttua Henrik Leijona jatkoivat vendialueiden valtausta. Vendejä vastaan käytyjen sotien aikana Tanskasta tuli lyhyeksi aikaa Itämeren alueen suurvalta. Kuningas Valdemar ja piispa Absalon kukistivat Arkonan kaupungin Rügenin saarella vuonna 1169. 1200-luvun alkuun mennessä vendien ruhtinaat olivat omaksuneet kristinuskon, ja esimerkiksi Mecklenburgin ja Pommerin hallitsijoista tuli aikanaan merkittäviä kristittyjä ruhtinaita.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Tärkeimpiä lähteitä tästä ajasta ovat Saxo Grammaticuksen 1200-luvulla kirjoittama "Tanskan historia" ("Gesta Danorum") ja saksalaisen kronikoitsija Helmoldin "slaavilaisten kronikka" ("Chronica Slavorum").


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Vendit asuivat Itämeren eteläpuolella. Alue oli 900-luvulla ollut saksalaisten hallinnassa, ja he olivat rakentaneet sinne kirkkoja. Saksa oli kuitenkin menettänyt jalansijansa, ja vendit olivat jatkaneet vanhojen jumaliensa palvomista. Kristityt katsoivat, että heillä oli oikeus vallata takaisin maat, jotka olivat kerran olleet kristittyjä. Vendeihin kuului useita länsislaavilaisia kansoja. Läntisimpinä asuivat polabit, vagrit ja obotriitit. Polabit asuivat Elben varrella, vagrit Itä-Holsteinissa ja obotriitit Mecklenburgissa. Idempänä, Oderille asti ulottuvalla alueella, asuivat ljutitseiksi ja viltseiksi kutsutut kansat. Yksi näistä kansoista asui Rügenin saarella, jossa sen kulttipaikka Arkona sijaitsi. Peene-joen itäpuolella asuivat pomeraanit, joiden asuttama alue jatkui aina Veikselille asti. Vendien pääelinkeino oli maanviljely, ja he asuivat etupäässä pienissä kylissä. Vendeillä oli myös useita kaupunkeja. Vagrien pääkaupunki oli Stargard (nykyinen Oldenburg), polabien Ratzeburg ja obotriittien Veligrad (nykyinen Mecklenburg). Idempänä tärkein kaupunki oli Oderin suistossa sijaitseva Szczecin. Eri kansoilla oli yleensä kuningas ("knes"), jonka valta vaihteli suuresti. Usein papistolla oli enemmän sanavaltaa kuin kuninkaalla, ja kaupunkien asukkaat toimivat yleensä itsenäisesti.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Pyhän sodan juuret Itämeren alueella voidaan ajoittaa vuoteen 1108. Magdeburgin piispa Adelgot lähetti tuolloin monille paikallisille ruhtinaille, muun muassa Flanderin kreiville, kirjeen, jossa hän pyysi heitä apuun kukistaakseen pakanalliset slaavit. Slaavit olivat nousseet kapinaan kristittyjä isäntiään vastaan. Muun muassa Tanskan kuningas Nils olisi kirjeen mukaan lupautunut auttamaan. Kirjeen takana oli ilmeisesti Saksan kuningas Henrik V eikä paavi, joten virallisena ristiretkijulistuksena sitä ei voida pitää. Kirjeessä nimitettiin ”meidän Jerusalemiksemme” ("Ierosalem nostra") niitä alueita, jotka piispa halusi kristittyjen valtaavan. Pakanallisten maiden valtaus pohjolassa rinnastettiin siis pyhän maan valtaukseen Lähi-idässä.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text:
Saxo kertoo, että vendiläiset merirosvot hyökkäsivät Tanskaan Eerik I Ejegodin ollessa kuningas. Vendit tappoivat erään Auten, joka kuului yhteen Tanskan mahtisuvuista. Auten veli Skjalm Hvide otti asian esille käräjillä ja sai tanskalaiset lähtemään kostoretkelle vendejä vastaan. Tanskalaiset piirittivät Wolinin kaupunkia, kunnes sen asukkaat maksoivat lunnaita ja luovuttivat merirosvot tanskalaisille, jotka kiduttivat heidät kuoliaaksi. Erikin seuraaja Niilo Sveninpoika taisteli puolestaan obotriittien kuningasta Henrikiä vastaan. Henrik oli jo aikaisemmin kääntynyt kristinuskoon, mutta hänen alamaisensa olivat vielä sinnikkäästi pakanoita. Niilon joukot kärsivät murskatappion, ja vendit tekivät puolestaan kostoretken Tanskaan. Sotaa jatkoi Eerik Ejegodin poika Knut Lavard, joka sai vuoteen 1129 mennessä valtaansa suuren osan läntisten vendien maista. Saksan kuningas Lothar nimitti Knutin obotrittien kuninkaaksi ("rex Obotritorum"). Knutin suurin kilpailija oli Niilon poika Maunu, ja kummatkin yrittivät laajentaa valtaansa tekemällä sotaretkiä vendien ja muiden pakanoiden alueelle. Maunu soti muun muassa Ruotsissa, jossa hän oli vähän aikaa Götanmaan kuninkaana. Niilo ja Maunu tekivät myös yhdessä Puolan kanssa sotaretken pommerilaisten maahan. Näitä sotaretkiä ei voi kuitenkaan pitää ristiretkinä, koska niiden tarkoitus oli lisätä tanskalaisten ylimysten valtaa.
Knutin kuoleman jälkeen vuonna 1131 läntiset vendit pääsivät irti Tanskan vallasta. Obotriittien kuninkaaksi nousi Nyklot, ja vagrien ja polabien kuninkaaksi nousi Pribislav. Kummatkin sanoutuivat irti kristinuskosta ja ilmoittivat kannattavansa vanhoja jumalia. Tanskassa Knutin veli Eerik II Emune taisteli Niiloa ja Maunua vastaan. Vendit käyttivät Tanskan sekavaa tilannetta hyväkseen ja tekivät useita hyökkäyksiä, jopa ryöstöretkiä Norjaan asti. Eerik Emune lähti puolestaan kostoretkelle vendien maille sen jälkeen, kun hän oli saanut Tanskan valtaansa noin vuonna 1136. Hän päätti vallata Arkonan, jossa sijaitsi pakanajumalan Svantovitin temppeli. Arkona oli lähes mahdoton vallata, koska se sijaitsi korkealla kukkulalla niemen kärjessä. Kaupunkiin pystyi hyökkäämään ainoastaan lännestä päin, ja sinne oli rakennettu valli. Eerik aloitti Arkonan piirityksen, muttei saanut kaupunkia vallattua. Lopulta arkonalaiset suostuivat rauhaan sillä ehdolla, että he saisivat pitää Svantovitin temppelin, vaikka kääntyisivät kristinuskoon ja antaisivat tanskalaisen papin asettua asumaan kaupunkiinsa. Heti tanskalaisten lähdettyä arkonalaiset ajoivat papin pois kaupungistaan.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Samalla kun tanskalaiset taistelivat keskenään, Holsteinin kreivi Aadolf II ja hänen kilpailijansa Henrik Badewideläinen laajensivat valtaansa vendien alueille. He valtasivat Liubicen (Lyypekki) ja Ratzeburgin. Hyökkäysten syynä oli sekä kilpailu aatelisten välillä että halu kostaa vendeille aikaisemmat ryöstöretket. Holsteinilaiset hyökkäsivät pienin ratsuväkijoukoin ja rakensivat puulinnoituksia vendien alueille. Pian alueille muutti talonpoikia ja heidän mukanaan pappeja. 1140-luvulle mennessä holsteinilaiset saivat vallattua vagrien maat, ja ajan myötä alueen väestö alkoi puhua saksaa ja kääntyi kristinuskoon. Myös polabien kuningas Pribislav kääntyi kristinuskoon. Aadolf perusti aivan Liubicen viereen Lyypekin kaupungin, josta tuli pian merkittävä kauppapaikka. Aadolf oli Saksin herttuan Henrik Leijonan vasalli, joten hänen piti pian luovuttaa Lyypekki Henrikille. Saksalaisten valtaukset jäivät melko pieniksi, koska heillä oli vähän sotilaita ja vendit alkoivat tehdä kovempaa vastarintaa.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Tanskan kuningas Eerik murhattiin vuonna 1137, minkä jälkeen syttyi pian sisällissota kuninkaaksi valitun Eerik Lamin ja erään Olofin välillä. Kun Eerik luopui vallasta 1146, sekä Knuut Maununpoika (Maunu Niilonpojan poika) että Sven Grate (Eerik Emunen poika) julistautuivat kuninkaiksi. Vuonna 1147 Knuut ja Sven solmivat rauhan ja lähtivät yhdessä sotaan.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Vuonna 1144 Eurooppaa ravisutti Edessan kreivikunnan kukistuminen. Paavi Eugenius III alkoi saarnata uuden Lähi-itään tehtävän ristiretken puolesta. Paavi ei kuitenkaan tyytynyt tähän toisena ristiretkenä tunnettuun retkeen, vaan antoi myös Kastilian kuninkaalle Alfonso II:lle luvan hyökätä muslimeja vastaan omassa maassaan. 13. maaliskuuta 1147 Bernhard Clairvauxlainen osallistui saksalaisten suurmiesten kanssa Frankfurtissa pidettyyn kokoukseen. Paikalla oli myös useita saksilaisia suurmiehiä. Monella Pohjois-Euroopan aatelisella ei ollut varaa lähteä Jerusalemiin, eivätkä saksilaiset halunneet lähteä Konrad III:n kanssa pyhälle maalle, vaan halusivat sotia Elben takana asuvia slaaveja vastaan. Bernhard suostui saksien ehdotukseen, ja 11. huhtikuuta paavi Eugenius julisti bullan, jonka mukaan Pohjois-Euroopan kristityt saivat sotia lähellään asuvia pakanoita vastaan sen sijaan, että lähtisivät ristiretkelle Jerusalemiin. He saisivat samat etuoikeudet kun muutkin ristiretkiin osallistuneet, etupäässä syntien anteeksiannon. Paavi nimitti ristiretken johtajaksi Havelburgin piispan Anselmin.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text:
Vendejä vastaan käydyt sodat saivat siis nyt pyhän sodan leiman. Tanskalaiset ja saksalaiset eivät kuitenkaan olleet taistelleet vendejä vastaan uskonnollisista syistä. Nytkin he ajattelivat, että ei kannattaisi yrittää käännyttää pakanoita väkisin, sillä se olisi vaatinut liikaa voimavaroja. Saksit halusivat etupäässä paavin hyväksynnän sodille, joita he muutenkin kävivät. Ennen kuin saksit ja tanskalaiset ehtivät aloittaa sodan, vendikuningas Nyklot hyökkäsi holsteinilaisten asutuksia vastaan heinäkuussa 1147. Vuoden 1147 ristiretkestä tulikin näin vastahyökkäys.
Tanskan kuninkaat Sven ja Knuut lähtivät yhdessä sotaan vendejä vastaan. He vihasivat toisiaan, mutta luultavasti arkkipiispa Eskil sai heidät tekemään yhteistyötä. Tanskalaisten tarkoitus oli hyökätä Nyklotin linnoittamaa Dobinia vastaan mereltä samaan aikaan, kun Bremenin piispa Adelbero ja Henrik Leijona hyökkäisivät sinne maitse. Samalla Anselm Havelburgilaisen johtama armeija hyökkäisi Diminiin. Tanskalaiset valtasivat helposti Dobinin sataman, mutta vendit hyökkäsivät tanskalaisten laivastoa vastaan sen jälkeen, kun osa joukoista oli noussut maihin. Vendit kukistivat helposti tanskalaisten laivaston. Yksi syy tanskalaisten tappioon oli, etteivät jyllantilaiset halunneet auttaa hätään joutuneita skånelaisia. Kun Sven ja Knuut kuulivat laivaston tappiosta, he kiirehtivät Dobinista paikalle ja onnistuivat ajamaan vendien laivaston pakoon. Sven menetti kuitenkin laivansa taistelun aikana, ja hänen joukkonsa kärsivät suurempia tappioita kuin Knuutin joukot. Sven päätti palata Tanskaan, missä hän taas aloitti taistelun Knuutia vastaan. Myös Knuut päätti tämän jälkeen jättää ristiretken, joten saksit saivat yksin taistella Dobinia vastaan. Lopulta dobinilaiset antautuivat sillä ehdolla, että he vapauttivat kaikki vankinsa ja ottivat vastaan kasteen.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Diminiä vastaan lähteneessä saksalaisten armeijassa olivat mukana Magdeburgin, Halberstadtin, Münsterin, Merseburgin ja Mährenin piispat. Armeijaa johti paavin legaatti Anselm Havelburgilainen. Ristiretkeläiset polttivat pakanallisen pyhäkön Malchowissa. Mukana olivat myös Meissenin rajakreivi Konrad Suuri ja Brandenburgin rajakreivi Albrekt Karhu ("Albrecht der Bär"). Rajakreivit halusivat jatkaa retkeä itään Szczeciniin, joka oli jo kristitty kaupunki. Pommerilaisten piispan Albertin ja paikallisen ruhtinas Ratiborin vastalauseiden (tai Szczecinin vahvojen muurien) vuoksi ristiretkeläiset kuitenkin kääntyivät takaisin. Pohjolan ensimmäinen virallinen ristiretki epäonnistui siis täydellisesti. Uusia alueita ei saatu paavin alaisuuteen, ja obotriittien kuningas Nyklot oli vielä vallassa eikä häntä ollut saatu käännytettyä kristinuskoon, vaikka hänestä olikin tullut saksien vasalli. Tanskalaiset ja saksit olivat myös tulleet epäluuloisiksi toisiaan kohtaan.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Vuoden 1147 ristiretken jälkeen Tanskan kahden kuninkaan, Svenin ja Knuutin, välinen sisällissota leimahti taas käyntiin. Rauha saatiin aikaan vasta vuonna 1157, kun Sven, Knuut ja Knut Lavardin poika Valdemar jakoivat Tanskan keskenään. Knuut murhattiin kuitenkin pian, minkä jälkeen Valdemar kukisti Svenin taistelussa. Valdemarista tuli Tanskan kiistaton hallitsija. Saksien ja vendien välit olivat olleet vuoden 1147 ristiretken jälkeen huomattavan hyvät, mutta Tanska oli saanut kokea useita vendien ryöstöretkiä 1150-luvulla. Tanska oli ollut ennen Valdemarin valtaannousua täysin sekasorron vallassa. Kuningas Sven oli yrittänyt useaan otteeseen hyökätä vendejä vastaan, mutta ilman menestystä. Vendien sotaretket saavuttivat huippunsa vuonna 1157, jolloin Saxon mukaan jopa 1500 laivaa hyökkäsi Hallantia vastaan.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Kun Valdemar nousi Tanskan kuninkaaksi, hän kutsui maan suurmiehet koolle päättämään sodasta vendejä vastaan. Valdemarin suunnitelma ei kuitenkaan saanut kannatusta, koska sotaretkeä pidettiin liian vaarallisena ja Valdemarin valtaannoususta oli liian vähän aikaa. Valdemarin oli annettava periksi. Seuraavana vuonna hänen lapsuudenystävästään Absalonista tuli Roskilden piispa. Absalon ja Valdemar päättivät tehdä yllätyshyökkäyksen vendejä vastaan. Valdemar matkusti Skåneen, missä arkkipiispa Eskil asettui suunnitelman taakse. Eskil uhkasi jopa julistaa pannaan kaikki tanskalaiset, jotka eivät tukisi kuninkaan retkeä. Eskilin näkökulmasta sota vendejä vastaan oli pyhää sotaa. Tanskan laivasto kokoontui Skånessa ja lähti sieltä Rügeniä kohti 260 laivan voimin. Valdemarin suunnitelmissa oli hyökätä Arkonaa vastaan, mutta toisin kun 1130-luvulla, tarkoitus oli vallata kaupunki ja tuhota sen pakanatemppeli. Hyökkäys epäonnistui heti alkuunsa, kun laivasto joutui myrskyn kouriin. Valdemarin laiva upposi myrskyssä, mutta kuningas pelastautui toiseen laivaan. Myrskyn jälkeen laivastosta oli jäljellä vain 60 laivaa. Hallantilaiset eivät halunneet enää tämän jälkeen jatkaa sotaretkeä, vaan palasivat kotiin. Lopulta Valdemar päätti hyökätä muutamaa pientä kylää vastaan, koska hän ei halunnut palata kotiin ilman minkäänlaista voittoa. Mutta samalla kun Valdemar ja Absalon ryöstivät maaseutua, vendien laivasto hyökkäsi tanskalaisten laivaston kimppuun. Tanskalaiset saivat ajettua vendit pakosalle, mutta vendit palasivat pian, ja lopulta tanskalaisten oli paettava.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Valdemar teki toisen retken saman vuoden syksyllä. Nyklotin poika Prislav oli aikaisemmin siirtynyt tanskalaisten puolelle ja antanut kastaa itsensä. Nyt hän auttoi tanskalaisia, jotka tekivät yllätyshyökkäyksen Rügenin asukkaiden kimppuun. Tanskalaiset päättivät vielä tehdä uuden retken seuraavana vuonna, mutta huonon sään ja eri maakunnista kotoisin olevien joukkojen välisten kiistojen takia Valdemarin oli pakko peruuttaa koko retki.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Saksin mahtava herttua Henrik ei ollut sekaantunut sotaan vendejä vastaan. Nyt hän kuitenkin näki, että Valdemarin valta oli kasvamassa, joten hän päätti solmia liiton Valdemarin kanssa ja lähteä yhdessä sotaan vendejä vastaan. Valdemarille tämä sopi hyvin. Henrik ja Valdemar päättivät hyökätä sakseja lähimpänä olleita obotriitteja vastaan vuonna 1160. Henrikin joukot tunkeutuivat obotriittien maille, mutta vendit aloittivat heti sissisodan ja väijytykset. Obotriittien kuningas Nyklot kaatui yllättäen yhdessä väijytyksessä. Valdemar ja Absalon purjehtivat samalla Warnowjokea pitkin, mutta joki oli niin matala, etteivät he päässeet etenemään. Pian he saivat kuulla, että vendit olivat liittoutuneet heitä vastaan ja lähettäneet laivastonsa heidän peräänsä. Valdemar määräsi siksi laivaston purjehtimaan avomerelle, mutta vendejä ei näkynyt missään. Valdemar epäili vendien piileskelevän jossain lähistöllä, mistä he voisivat yllättäen hyökätä tanskalaisten kimppuun, ja yritti houkutella vendit avomerelle ovelan juonen avulla. Tanskalaisten kurittomuus kuitenkin kostautui, ja vendit pääsivät pakenemaan.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Muutaman päivän päästä rügenilaiset saapuivat Valdemarin luokse ja ehdottivat rauhaa. Valdemar suostui. Samalla Henrikin joukot löivät Nyklotin pojat ja heidän alueensa jaettiin Henrikin vasallien kesken.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Rügenilaiset alkoivat vähitellen hyväksyä sen, että he olivat joutumassa Tanskan valtapiiriin, ja joskus he tekivät jopa yhteistyötä tanskalaisten kanssa. Yksi tällainen tapaus oli Vologostin kaupungin valtaus joskus 1160-luvun alussa. Vologost oli rikastunut kaupankäynnillä, eivätkä sen asukkaat tunnustaneet ketään kuningasta. Vologostilaiset pyysivät Pommerin kristittyä herttuaa Bogislavia apuun. Hän ei ollut kovin kiinnostunut sodasta, mutta hän neuvotteli mielellään rauhan Valdemarin ja Vologostin välillä. Vologostilaiset tunnustivat Valdemarin kuninkaakseen ja lupasivat estää merirosvojen pääsyn Peenejoelle.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Vuonna 1164 obotriitit nousivat kapinaan sakseja vastaan Nyklotin pojan Pribislavin johdolla. Pribislav kukisti saksilaisten armeijan Diminin lähettyvillä ja sai pian valtaansa isänsä vanhat alueet. Henrik Leijona pyysi nyt apua Valdemarilta, joka lähti tanskalaisten ja rügeniläisten kanssa sotaan obotriitteja vastaan. Valdemar hyökkäsi liutizeja vastaan, koska he olivat liittoutuneet Pribislavin kanssa. Samalla Henrikin joukot valtasivat Diminin ja jatkoivat matkaansa aina Peenejoelle asti, missä Valdemarin laivasto kuljetti heidät joen yli. Tämän nähdessään vendit olivat valmiita solmimaan rauhan. Henrik ja Valdemar solmivat sopimuksen, jonka mukaan he jakaisivat tulevat valloitukset keskenään, mutta eivät kuitenkaan pystyneet hallitsemaan valtaamiaan alueita. Henrik alkoi pelätä Valdemarin kasvavaa valtaa ja yritti myös saada rügenilaiset kapinoimaan Valdemaria vastaan.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Tanskalaiset olivat kehittäneet sotataitojaan vuosien mittaan ja olivat nyt selvästi voimakkaampia kuin vendit. Tanska oli kuitenkin vielä heikko valtio, joka saattoi varustaa vain pienen laivaston. Itse asiassa vendejä oli enemmän, ja heidän kaupunkinsa olivat hyvin varustettuja. 1160-luvun lopulla tanskalaisten taktiikka muuttui. Valdemar ja Absalon ottivat tavoitteekseen alistaa Rügenin asukkaat Tanskan valtaan ja käännyttää heidät kristinuskoon. Tanskalaiset ryöväsivät Rügeniä ja lähialueita vuosina 1166, 1167 ja 1168. Saksit hyökkäsivät myös liutizeja vastaan vuonna 1168. Vuodenvaihteessa 1168–69 rügenilaiset nousivat kapinaan tanskalaisia vastaan. Tällä kertaa Valdemar päätti vallata Arkonan ja tuhota Svantovitin temppelin. Arkona toimi Rügenin lukkona, sieltä käsin saattoi hallita koko saarta. Myös Pommerin kristityt ruhtinaat Kasimir ja Bogislav osallistuivat tähän retkeen.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Valdemar aloitti Arkonan piirityksen ja antoi rakentaa heittokoneita. Kaupunkia ympäröivät maavallit, joiden päällä oli vielä puinen linnoitus. Saxon mukaan piiritys oli kuitenkin turhaa, koska Svantovit oli todellisuudessa Pyhän Vituksen kultin irvikuva; Kaarle Suuri oli nimittäin aikoinaan pakottanut vendit maksamaan veroa Pyhälle Vitukselle. Pyhimys tulisi tietysti rankaisemaan arkonalaisia omana juhlapäivänään. Valdemar valmistautui kuitenkin taisteluun. Taistelu alkoi yllättäen pienenä kahakkana nuorien tanskalaissotureiden ja arkonalaisten välillä. Tanskalaiset heittelivät kiviä linnoitusta kohti, ja arkonalaiset vastasivat samalla mitalla. Pian tanskalaiset keksivät sytyttää tuleen puisen linnoituksen, ja kohta kaupungin portti oli ilmiliekeissä. Tanskalaiset innostuivat tästä ja yrittivät levittää tulta, samalla kun arkonalaiset yrittivät sammuttaa sitä vedellä. Veden loputtua heidän oli pakko yrittää sammuttaa tulta maidolla. Tanskalaiset hyökkäsivät nyt keskelle tätä sekasortoa.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Arkonalaiset huomasivat pian, etteivät he pystyneet taistelemaan yhtä aikaa tanskalaisia ja tulta vastaan. Hädissään he huusivat, että halusivat neuvotella piispa Absalonin kanssa. Absalon vastasi suostuvansa neuvotteluihin, jos arkonalaiset eivät enää yrittäisi sammuttaa tulta. Arkonalaiset suostuivat tähän, ja Valdemar esitti ehtonsa. Svantovitin patsas ja temppeli tuli tuhota, ja arkonalaisten piti kääntyä kristinuskoon. Svantovitin temppelin aarteet oli luovutettava tanskalaisille ja sille kuuluvat maat tulevalle kristitylle papistolle. Rügenilaisten piti myös osallistua Tanskan kuninkaan ledung-laivastoon. Valdemar vaati myös vuosittaista rahalahjaa ja panttivankeja. Arkonalaiset suostuivat kaikkiin ehtoihin. Pian myös Rügenin toiseksi suurin kaupunki Garz suostui rauhaan tanskalaisten kanssa samoin ehdoin. Seuraavana päivänä Svantovitin puinen patsas raahattiin temppelistään tanskalaisten leiriin. Siellä se hakattiin pieniksi palasiksi ja poltettiin. Myös Svantovitin temppeli poltettiin. Valdemarin rakennuttamat heittokoneet purettiin, ja tanskalaiset rakensivat puutavarasta kirkon temppelin tilalle.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Absalon matkusti tämän jälkeen Århusin piispan Svenin kanssa Garziin ottamaan vastaan kaupungin antautumisen. Myös rügeniläisten kuningas Tetislav saapui paikalle ja antautui Rügenin ylimystön kanssa. Garzissa Absalon antoi tuhota kaupungin kolme temppeliä, jotka oli omistettu jumalille nimeltä Rügevit, Porevit ja Porenut. Tämän jälkeen Rügen oli kokonaan tanskalaisten vallassa. Sotaretkellä mukana olleet pommerilaiset olisivat halunneet osan saaliista, mutta Valdemar antoi Tetislavin jatkaa rügeniläisten kuninkaana sillä ehdolla, että tämä tunnusti Tanskan kuninkaan ylivallan. Pommerilaiset lähtivät raivoissaan kotiin. Paavi Aleksanteri III sai syksyn aikana kuulla tanskalaisten saavutuksista. Kirjeessään Absalonille paavi hyväksyi sen, että Rügen kuuluisi Absalonin valtapiiriin. Samaan aikaan paavi lähetti myös piispa Eskilille kirjeen, jossa hän julisti Valdemarin isän Knut Lavardin pyhimykseksi.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Valdemarin ja Henrik Leijonan sopimuksen mukaan heidän piti jakaa tasan voitot vendejä vastaan käydyistä sodista. Valdemar ei kuitenkaan aikonut suostua tähän. Siksi Henrik aloitti sodan ja yllytti myös vendejä nousemaan kapinaan tanskalaisia vastaan. Vuonna 1171 Valdemar oli saanut tarpeekseen ja luovutti Henrikille osan Rügenin saaliista.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Valdemar antoi vendien johtajien säilyttää asemansa, joten heidän valtansa vain kasvoi entisestään. Aikaisemmin Arkonan temppelin papeilla ja kaupunkien kauppiailla oli ollut suuri vaikutusvalta paikallisiin hallitsijoihin. Veljekset Tetislav ja Jaromar hallitsivat Rügeniä ja olivat lojaaleja Tanskan kuninkaalle, koska he itse hyötyvivät siitä. Tetislavin kuoleman jälkeen Jaromar hallitsi rügeniläisten ruhtinaana ("princeps Rugianorum") aina kuolemaansa asti vuonna noin 1218. Henrik Leijona oli puolestaan yrittänyt kukistaa vendien hallitsijat täydellisesti ja korvata heidät saksilaisella aatelistolla. Tämä ei ollut onnistunut, ja myös Henrik oppi pian, että vendejä oli helpompi hallita välikäsien kautta.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Valdemar jatkoi Rügenin valtauksen jälkeen taistelua merirosvoja vastaan. Vendiläiset merirosvot ryöstivät vieläkin ajoittain Tanskan rannikkoa, ja Valdemar oli päättänyt tuhota merirosvot lopullisesti. Tanskan laivasto toimi Öölannin edustalla asti, ja tanskalaiset saivat nyt ensi kosketuksen kuurinmaalaisiin ja virolaisiin. Yhdessä rügenilaisten kanssa tanskalaiset tekivät myös hyökkäyksiä pommerilaisten maille. Tämä säikäytti Pommerin herttuat Kasimirin ja Bogislavin niin, että he pyysivät Henrik Leijonan apuun. Pommerista tuli Saksin lääni, jota Kasimir ja Bogislav hallitsivat Henrikin alamaisina. Lopullinen yhteenotto merirosvojen kanssa tapahtui vuonna 1172 Falsterin meritaistelussa. Tämän jälkeen vendiläisten merirosvojen toiminta loppui miltei täydellisesti.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Samalla kun tanskalaiset ryöstivät Pommerin maaseutua, Tanskasta saapui munkkeja paikallisiin kaupunkeihin. Sisterssiläismunkkeja saapui Esrumin luostarista Peenen varrella sijainneeseen Darguniin ja Szczecinin lähellä sijainneeseen Kolbacziin 1170-luvun alussa. Lundista saapui premonstratensseja Belbukiin ja Grobeen. Munkit joko asettuivat vanhoihin luostareihin tai perustivat uusia.


title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Vuonna 1173 Valdemar teki ryöstöretken vagrien maille. Alue oli muutaman vuosikymmenen ajan kuulunut Saksin valtapiiriin. Tämän jälkeen Valdemar hyökkäsi myös liutizien maita vastaan, ja vendit ostivat rauhan valtavalla rahasummalla. Sota jatkui silti vuonna 1177. Tällä kertaa Valdemar ja Henrik Leijona tekivät jälleen yhteistyötä. Tanskalaiset ryöstelivät pommerilaisten aluetta kahtena vuonna peräkkäin, ja pommerilaiset maksoivat lopulta suuret lunnaat, jotta tanskalaiset solmisivat heidän kanssaan rauhan. Tämän jälkeen seurasi rauhallisempi kausi. Valdemar alkoi suunnitella uutta sotaretkeä, mutta sairastui ja kuoli vuonna 1182. Samaan aikaan Henrik Leijona oli joutunut vaikeuksiin keisari Fredrik Barbarossan kanssa. Hän kärsi tappion keisaria vastaan ja joutui maanpakoon.