title: After Forever

text:
Ensimmäinen levy "Prison of Desire" nauhoitettiin 2000 ja se ilmestyi samana vuonna. Albumi sai jonkinlaista suosiota Euroopassa. Vuoden lopussa rumpali Joep Beckers ja kosketinsoittaja Jack Driessen lähtivät. Heidän tilalleen pestattiin rumpuihin André Borgman ja koskettimiin Lando van Gils.
Seuraavana vuonna ilmestyi kakkosalbumi "Decipher". Floor Jansen vieraili Arjen Lucassenin Ayreon-projektissa. 2002 kitaristi ja biisinikkari Mark Jansen jätti AF:n musiikillisten erimielisyyksien johdosta ja perusti myöhemmin Epican. Hänen tilalleen tuli Bas Maas. Seuraavan vuoden puolella After Foreverilta ilmestyi EP/DVD "Exordium".


title: After Forever

text: 2004 ilmestyi konseptialbumi "Invisible Circles". Seuraava levy oli 2005 julkaistu "Remagine". Tämän jälkeen yhtyeestä lähti kosketinsoittaja Lando van Gils, jonka tilalle tuli Joost van den Broek.


title: After Forever

text: Maaliskuussa 2006 After Forever lähti Transmission Recordsilta, pettyneenä sen yhtyeelle antaman tuen ja promootion vähyyteen. Lokakuussa AF teki sopimuksen metallimusiikkiin erikoistuneen Nuclear Blastin kanssa.


title: After Forever

text: After Foreverin uusi levy ilmestyi huhtikuussa 2007.


title: After Forever

text: Vuonna 2008 yhtye piti vuoden tauon vedoten Sander Gommansin terveydentilaan.


title: After Forever

text: Helmikuun 6. päivänä 2009 ilmoitettiin yhtyeen lopettamisesta. Päätöksen syynä kerrottiin jäsenten kadottaneen mielenkiintonsa ja energiansa jatkaa yhtyeen taivalta.


title: Bar mitsva

text: Bar mitsva ( (), käytetään myös translitteraatiota "bar mitzva") on juutalainen juhla ja siirtymäriitti, jota vietetään, kun juutalainen poika saavuttaa 13 vuoden iän ja hän tulee uskonnollisesti täysi-ikäiseksi. Tytöille vastaava juhla järjestetään jo 12-vuotiaana ja on nimeltään bat mitsva (בת מצוה). Seremoniassa pojasta tulee "bar mitsva" (’lain poika’ tai ’käskyn poika’), tytöstä vastaavasti "bat mitsva" (’lain tytär’ tai ’käskyn tytär’).


title: Bar mitsva

text: Ennen kuin lapsi on bar mitsva tai bat mitsva -iässä, on vanhempien vastuulla, noudattaako hän juutalaista lakia ja perinteitä. Uskonnollisesti täysi-ikäiseksi tulemisesta alkaen nuori on itse vastuussa lain, perinteiden ja juutalaisen etiikan noudattamisesta. Hän saa myös oikeuden osallistua täysivaltaisesti juutalaiseen jumalanpalvelukseen: hänet voidaan kutsua lukemaan Tooraa ja hän voi olla osa minjania. Juutalaisen lain mukaan hän on myös teoriassa riittävän vanha solmimaan avioliiton.


title: Bar mitsva

text: Bar mitsva -juhlan vieton perinne syntyi keskiajalla. Juhlan viettotavat vaihtelevat seurakunnittain. Tavallisesti poika lukee 13. syntymäpäiväänsä seuraavana sapattina synagogassa kappaleen Toorasta ja haftarasta eli laista ja profeetoista. Tyttöjen vastaava juhla kehittyi vasta myöhemmin, mutta nykyään useimmat muut kuin ortodoksijuutalaiset juhlivat tytön tulemista bat mitsvaksi samoin kuin pojankin. Yleensä juhlan viettoa jatketaan kotona: kutsutaan vieraita ja annetaan lahjoja. Nuori voi saada lahjaksi esimerkiksi ensimmäisen rukousviittansa, tallitin.


title: Invisible Circles

text: Invisible Circles on After Foreverin vuonna 2004 ilmestynyt albumi. Se on konseptialbumi, joka näkökulmaa vaihdellen käsittelee rikkinäisessä perheessä kasvamaan joutuvan lapsen vaikeuksia.


title: Kamptotesiini

text: Kamptotesiini on aasialaisesta Camptotheca acuminata -puusta eristetty luonnonaine, joka estää topoisomeraasi I -entsyymiä ja sillä on huomattava teho moniin syöpäkasvaimiin. Kliinisissä tutkimuksissa se on osoittautunut liian toksiseksi, mutta sen vesiliukoisemmat analogit topotekaani ja irinotekaani ovat paremmin siedettyjä ja käytössä solunsalpaajina.


title: Kamptotesiini

text: Kamptotesiinin kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 348.36 g/mol, sulamispiste 260 °C ja CAS-numero 7689-03-4. Aine on veteen liukenematonta.


title: 059

text: 059 oli 1980- ja 1990-luvuilla suosittu maksullinen keskustelupuhelinnumero, jonne ihmiset pystyivät soittamaan anonyyminä keskustellakseen mistä tahansa asioista muiden linjalla olevien kanssa.


title: 059

text: Palvelu toimi samalla periaatteella kuin puhelinneuvottelu toimii nykyään. Kenen tahansa oli mahdollista soittaa numeroon 059 ja liittyä keskustelulinjalle, jossa ihmiset yleensä hakivat treffiseuraa tai keskustelivat milloin mistäkin ajankohtaisesta asiasta. Palveluna 059 vastasi nykyajan chat-palveluja tai Internetin keskustelufoorumeja, mutta oli verraten kallis muiden paikallis- ja kaukopuhelujen hintatasoon nähden.


title: Tetrarkki

text: Tetrarkki on kreikkalainen sana joka tarkoittaa neljännysruhtinasta. Antiikin Rooman aikana se saattoi tarkoittaa:


title: Topotekaani

text: Topotekaani on luonnonaine kamptotesiinin johdos, jota käytetään lääkeaineena munasarjasyövän tai pienisoluisen keuhkosyövän hoitoon. Topotekaanin vaikutus kohdistuu topoisomeraasi-I-entsyymiin ja sitä kautta kasvainten kasvu estyy. Topotekaania myydään kauppanimellä Hycamtin®.


title: Topotekaani

text: Topotekaanin kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 421.4458 g/mol ja CAS-numero 123948-87-8.


title: Darold Williamson

text: Darold Williamson (s. 19. helmikuuta 1983 San Antonio, Teksas) on yhdysvaltalainen 400 metrin juoksija.


title: Darold Williamson

text: Williamson voitti maansa juniorimestaruuden 400 metrin juoksussa 2002. Samana vuonna hän voitti matkan nuorten maailmanmestaruuden ajalla 45,37. Vuonna 2004 hän sijoittui Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa neljänneksi, joten hän ei selvinnyt Ateenan olympialaisiin henkilökohtaiselle matkalle, mutta valittiin Yhdysvaltain viestijoukkueeseen. Viestijoukkue voitti kisoissa olympiakultaa ajalla 2.55,91 Williamsonin juostessa ankkuriosuuden. Helsingin MM-kisoissa 2005 Williamson sijoittui henkilökohtaisella matkalla seitsemänneksi ajalla 45,12 ja oli mukana maailmanmestaruuden voittaneessa viestijoukkueessa. 11. helmikuuta 2006 Williamson oli mukana joukkueessa, joka juoksi 4 x 400 metrin viestijuoksussa uuden sisäratojen maailmanmestaruuden ajalla 3.01,96.


title: Irinotekaani

text: Irinotekaani (CHNO) on solunsalpaaja, jonka syöpäsolujen kasvua estävä vaikutus perustuu topoisomeraasi 1 -entsyymin estoon. Sitä käytetään erityisesti paksusuolen syövän hoitoon yhdessä muiden syöpälääkkeiden kanssa. Irinotekaania markkinoi Pfizer-lääkeyhtiö kauppanimellä Camptosar®. Irinotekaani tunnetaan myös koodilla: CPT-11. Irinotekaani on luonnonaine kamptotesiinin johdos.


title: Nynäshamnin kunta

text: Nynäshamnin kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Nynäshamn.


title: Nynäshamnin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 358,75 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 27 500 henkeä (31.12.2015).


title: Nynäshamnin kunta

text: Nynäshamnin naapurikuntia ovat Haninge, Botkyrka, Södertälje ja Trosa.


title: Nynäshamnin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 54,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 15,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Nynäshamnin kunta

text: Nykyisen Nynäshamnin alueella on sijainnut kolme pitäjää, joista sittemmin muodostettiin Sorundan, Torön ja Ösmon maalaiskunnat. Kaikki kuuluivat Sotholmin kihlakuntaan. Vuonna 1913 Ösmon maalaiskunnasta erotettiin Nynäshamnin kauppala, josta tuli kaupunki vuonna 1946. Vuoden 1952 kuntauudistukseen Torö liitettiin Ösmohon, mutta Sorunda ja Nynäshamnin kaupunki jäivät ennalleen. Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon kaupungista tuli Nynäshamnin kunta. Nykyinen kunta muodostettiin 1974, jolloin Nynäshamniin liitettiin Sorunda ja Ösmo.


title: Nynäshamnin kunta

text: Nynäshamnin vaakuna valittiin kilpailun perusteella, ja se viittaa merenkulkuun ja teollisuuteen. Vaakuna valittiin Nynäshamnin kaupungille vuonna 1946, ja se vahvistettiin nykyiselle Nynäshamnin kunnalle vuonna 1977. Myös Sorundalla oli oma vaakuna.


title: Nynäshamnin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 737 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Nynäshamnin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 668 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Nynäshamnin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 195 889 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 46 000 kruunua.


title: Nynäshamnin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Nynäshamnin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Nynäshamnin kunta

text: Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 124 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Nynäshamnin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Grödbyn taajaman nimi oli aiemmin Trollsta.


title: Nynäshamnin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Nynäshamnin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Nynäshamnin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nynäshamnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Nynäshamnin kunta

text: Kunnan alueella sijaitseva Landsortin kivimajakka on rakennettu vuonna 1689 ja nykyisen muotonsa se sai 1869–1870. Muita nähtävyyksiä ovat esimerkiksi rautatiemuseo ja kotiseutumuseot. Kunnassa on useita kirkkoja, joista vanhimmat ovat 1100-luvulta ja uusimmat on rakennettu 1930-luvulla.


title: Nynäshamnin kunta

text: Matkaa Nynäshamnista Tukholmaan on noin 50 kilometriä ja Södertäljeen 45 km. Nynäshamnin taajamassa on Tukholman lähijunalinjan 35 pääteasema. Kunnassa sijaitsee Nynäshamnin satama, josta pääsee muun muassa Gotlantiin.


title: Nynäshamnin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Nynäshamnin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Nynäshamnin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Beit Hanoun

text: Beit Hanoun () on noin 32 000 asukkaan kaupunki Gazan kaistan koillisosassa. Alueella on noin 5 000 beduiinisukuista asukasta.


title: Beit Hanoun

text: Alue on vahvaa Hamasin kannatusaluetta, minkä vuoksi sieltä on kohdistunut kuuden kilometrin päässä olevaan Sderotiin Negeviin Israelin puolelle raketti-iskuja, joihin Israel on vastannut sotilasoperaatioilla. Vuodesta 2006 vuoteen 2006 Israelin puolustusvoimat on surmannut palestiinalaislähteiden mukaan 140 paikallista. 8. marraskuuta 2006 Israelin puolustusvoimien tulitus surmasi Beit Hanounissa 19. YK nimitti arkkipiispa Desmond Tutun johtaman ryhmän tutkimaan tapahtunutta.


title: Grand Declaration of War

text: Grand Declaration of War on norjalaisen black metal -yhtye Mayhemin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 6. kesäkuuta 2000. Levyn tyylilaji on kuitenkin lähempänä progressiivista ja avant-garde metalia black metalin jäädessä taka-alalle. "Grand Declaration of War" on konseptialbumi, jonka sanoitusten aiheena ovat sota ja maailmanloppu. Levyllä on myös piilotettu kappale, jonka saa kuuluviin kuuntelemalla kappaleen ”Completion in Science of Agony (Part II of II)” väärinpäin. Piilokappale on myös saatavilla Mayhemin kotisivuilta.


title: Purppuranoita

text: Purppuranoita (), oikealta nimeltään Wanda Maximoff, on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankaritar ja Kostajien jäsen. Purppuranoita on mutantti ja toimi ennen liittymistään Kostajiin isänsä Magneton Pahojen Mutanttien Veljeskunnassa. Purppuranoidan loivat käsikirjoittaja Stan Lee ja taiteilija Jack Kirby. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen "Uncanny X-Men" -lehden numerossa 4 (maaliskuu 1964).


title: Purppuranoita

text: Wanda Maximoff on Magnus-nimisen mutantin ja tämän mustalaisen vaimon, Magdan, lapsi. Juuri ennen synnytystä Magda pakeni Magneton luota, pelästyttyään tämän yllättäviä voimia, joilla hän vahingossa vahingoitti ihmisiä. Etsiessään suojaa tieteellisestä palatsista Wundagore-vuorella pikkuruisessa Transian valtiossa, Magdan otti sisään Bova, Kehittäjän lehmästä luoma nainen. Magda synnytti kaksoset, pojan ja tytön Bova kätilönään. Vieläkin peloissaan miehestään Magda jätti Bovalle viestin ja vaelsi kylmään erämaahan kuolemaan. Tuntien, ettei ollut oikein kasvattaa kahta normaalia lasta eläinihmisten keskellä, Bova helpottui, kun muutama yö myöhemmin Euroopassa lomaillut amerikkalainen pariskunta Robert ja Madeline Frank tulivat myös Wundagoreen etsimään apua. Bovan tarkoituksena oli antaa muutaman päivän ikäiset kaksoset parille kasvatettavaksi. Huonoksi onneksi pariskunnan lapsi syntyi kuolleena ja Madeline kuoli komplikaatioihin. Bova esitteli kaksoset Robert Frankille hänen omina lapsinaan toivoen heidän vähentävän hänen suruaan. (Vuosia myöhemmin Frank ja kaksoset luulivat, että hän oli heidän oikea isänsä.) Frank kuitenkin pakeni palatsista, ja Bova esitteli kaksoset mestarilleen Kehittäjälle, joka suostui etsimään ihmisvanhemmat lapsille.


title: Purppuranoita

text: Kehittäjä löysikin sopivat vanhemmat, Django ja Marya Maximoffin, jotka olivat menettäneet omat lapsensa Anan ja Mateon sodassa. Maximoffit hyväksyivät Kehittäjän oudot lahjat, kertoen heidän nimiensä olevan Wanda ja Pietro, nimet jotka heidän oikea äitinsä oli antanut heidän syntyessään. Maximoffit rakastivat lapsia kuten omiaan. (Vuosia myöhemmin Django luuli Wandan ja Pietron olevan hänen lapsensa Ana ja Mateo.) Nuorina Wanda ja Pietro huomasivat omistavansa outoja kykyjä. Wanda huomasi pystyvänsä tekemään outoja asioita tehdessään tietyn liikkeen tietyssä mielentilassa. Kun Django alkoi varastella ruokaa perheelleen, raivostuneet kyläläiset hyökkäsivät mustalaisleiriin. Käyttäen ilmiömäistä nopeuttaan Pietro pakeni leiristä sisarensa kanssa. Tapaus oli niin traumaattinen, etteivät he muista lapsuudestaan mitään pieniä yksityiskohtia lukuun ottamatta. Seuraavien muutamien vuosien aikana Wanda ja Pietro vaelsivat Keski-Euroopassa nukkuen taivasalla.


title: Purppuranoita

text: Eräänä päivänä Wanda sytytti vahingossa talon palamaan hex-voimillaan, ja joutui taikauskoisen väen jahtaamaksi. Huolimatta Pietron yrityksistä puolustaa häntä heidät voitettiin ja olivat juuri joutumassa lynkatuiksi kun Magneto tuli ja pelasti heidät. Tietämättä olevansa heidän isänsä Magneto painosti heidät liittymään Mutanttien Veljeskuntaansa, puki heidät ja nimesi Purppuranoidaksi ja Elohopeaksi. He palvelivat Magnetoa kuukausien ajan, mutta kun muukalainen sieppasi Magneton Maasta, he jättivät Veljeskunnan ja anoivat Kostajien jäsenyyttä. Heidät ja Haukansilmä päästettiin ryhmään, kun suuri osa Kostajien vakiojäsenistä oli lomalla.


title: Purppuranoita

text: Eräässä Kostaja-uransa vaiheessa Purppuranoita opiskeli magiaa oikean noidan, Agatha Harknessin opetuksessa. Noituuden mielenhallinta auttoi Purppuranoitaa keskittymään ja antamaan hänelle suuremman vallan mutanttihexistään. Ollessaan Kostajien aktiivijäsen Purppuranoita tapasi, rakastui ja nai synteettisen miehen Visionin. Muutaman vuoden he elivät Kostajien kartanossa säästäen rahojaan. Viimein he pystyivät ostamaan oman talon New Jerseyn Leoniasta ja jättivät aktiiviuran. He palasivat palvelukseen, kun Annihilus uhkasi Baxter-rakennusta nollauskentällään. Vision ryhtyi Kostajien johtajaksi, kun suurin osa vanhoista Kostajista katosi taistelemaan ensimmäisessä Salatussa Sodassa. Useiden viikkojen kuluttua Vision luopui johtajuudesta ja pariskunta palasi Leoniaan. Muuttamalla todennäköisyyksiä Wandan onnistui tulla raskaaksi keinotekoiselle Visionille. He saivat kaksoset Thomasin ja Williamin.


title: Purppuranoita

text: Sittemmin heidän lapsensa vietiin heiltä, kun selvisi, että Wanda oli luonut heidät voimiensa avulla. Vision myös purettiin osiin ja vaikka hänet rakennettiin uudelleen hän menetti inhimillisyytensä ja palasi kylmäksi koneeksi, joka ei kyennyt tuntemaan mitään, joten pariskunta joutui eroamaan. Ihmemiehen palattua eloon Wanda on alkanut tuntea vetoa häneen.


title: Purppuranoita

text: Myöhemmin isänsä Magneton manipuloinnista ja lastensa sekä miehensä Visionin menetyksestä rasittunut Wanda menetti kasvavien voimiensa hallinnan ja sekosi. Hän muokkasi maailmaa todellisuutta manipuloivilla voimillaan ja kostona isälleen, Magnetolle, poisti lähes kaikkien maailman mutanttien voimat, jolloin mutanttien lukumäärä romahti miljoonista satoihin.


title: Purppuranoita

text: Alussa Purppuranoidan voimat perustuivat todennäköisyyksien manipuloimiseen ja hän sai epätodennäköisiä asioita tapahtumaan. Hän pystyi myös simuloimaan ja manipuloimaan toisten superihmisten voimia. Kerran taistelussa Ihmenelosia vastaan hän esimerkiksi käytti voimakenttää Susan Stormia vastaan.


title: Purppuranoita

text:
Nykyään Purppuranoita voi muokata todellisuutta miltei miten haluaa, muttei hallitse voimiaan. Tämän vuoksi hän on alitajuisesti yhdessä vaiheessa luonut itselleen jopa kaksi lasta. Lisäksi hän kykeni jopa muokkaamaan koko maailman täysin uusiksi House of M tarinassa. Kun hänen isälleen Magnetolle ja joukolle muita sankareita selvisi mitä hän oli tehnyt joutui Purppuranoita palauttamaan maailman ennalleen. Kostoksi isälleen hän kuitenkin poisti maailmasta lähes kaikki mutantit poistamalla mutanttien DNA:sta heidän mutaationsa.
Täten kaikki, joihin tämä vaikutti, muuttuivat tavallisiksi ihmisiksi. Tämän uhreihin kuuluivat muun muassa Jubilee, Jäämies, Charles Xavier (Professori X), Blob ja Magneto. Kaiken kaikkiaan mutanttien määrä putosi tämän vuoksi miljoonista joihinkin satoihin.


title: Kertaluku

text:
Matematiikassa kertaluku voi viitata
Kemiassa kertaluku voi viitata
Fysiikassa kertaluku voi tarkoittaa


title: Oz (yhtye)

text: Oz on suomalainen 1980-luvulla perustettu heavy metal -yhtye. Nakkilalaislähtöinen yhtye tunnetaan erityisesti vuonna 1983 julkaistusta Fire in the Brain -levystään sekä seuraavana vuonna ilmestyneeltä Turn the Cross Upside Down -EP:stään. Yhtye mainitaan monissa yhteyksissä virheellisesti ruotsalaiseksi, koska yhtye piti Tukholmaa majapaikkanaan 1980-luvulla.


title: Oz (yhtye)

text: 1970-luvun lopulla perustettu yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa vuonna 1982. Bändin jäsenet tuolloin olivat laulaja Eero Hämäläinen, kitaristi Kari Elo, basisti Tauno Vajavaara ja rumpali Pekka Mark. Albumin myötä yhtye keikkaili ahkerasti ja yhtyeen lavarakennelma ja PA olivat Suomen isoimpia tuohon aikaan koostuen mm. lukuisista Marshall-kaapeista ja tappovälineistä ja lisäksi yhtyeen keikat päättyivät monesti kaaokseen. Levyn julkaisun jälkeen Oz esiintyi myös televisiossa TV2:n Iltatähti-ohjelmassa.


title: Oz (yhtye)

text: Vuonna 1983 yhtye vaihtoi paria soittajaa ja muutti Ruotsin puolelle paremman suosion toivossa ja lisäksi yhtyeen levy-yhtiö Tyfon Grammofon oli ruotsalainen, mikä helpotti muuttoa. Elo ja Vajavaara saivat lähteä ja tilalle tulivat kitaristit, taiteilijanimistään huolimatta suomalaiset Speedy Foxx ja Spooky Wolff (entinen jäsen yhtyeessä Noitawaimo), sekä basisti Jukka Homi (nyk. Jukka Lewis), josta tuli yhtyeen pää-säveltäjä. Samana vuonna julkaistu "Fire In The Brain" -albumi saikin suosiota hienojen sävellysten ansiosta. Yhtyeen imago ja musiikki oli muuttunut raskaammaksi ja vaikutteita oli otettu mm. Acceptilta ja Judas Priestilta. Sen lisäksi yhtyeen jäsenet olivat ottaneet käyttöön englanninkieliset taiteilijanimet. Laulaja Hämäläisestä tuli Ape De Martinez (vaihtoehtoisesti Ape De Martini) ja rumpali Pekka Markista Mark Ruffneck. Jukka Homi tunnettiin tästä lähtien nimellä Jay C. Blade. "Fire In The Brain" julkaistiin myös aina Pohjois-Amerikkaa ja Japania myöten. Pienen menestyksen myötä yhtye pääsi suuren RCA-levy-yhtiön listoille.


title: Oz (yhtye)

text: 1984 julkaistu EP "Turn The Cross Upside Down" aiheutti hämmennystä yhtyeen keskuudessa. Legendan mukaan EP:stä saatu rojaltisumma oli 666 kruunua (666 = pedon merkki). Tämän jälkeen basisti Jay C. Blade lopetti saatanallisista aiheista kirjoittamisen. Myöhemmin samana vuonna julkaistiin kolmas albumi "III Warning", joka kärsi huonosta tuotannosta tuottajan ollessa eri linjoilla yhtyeen kanssa. Albumin julkaisun jälkeen yhtye sai kutsun tulla lämmittely-yhtyeeksi Venomin Amerikankiertueelle, mutta homma kariutui yhtyeen amerikkalaismanagerin ja levy-yhtiön sotkuihin.


title: Oz (yhtye)

text: Vuonna 1986 yhtye julkaisi vielä hyviä arvosteluja saaneen "Decibel Storm" -albumin, joka herätti kiinnostusta amerikkalaisessa Atlantic Recordsissa. Lupauksista huolimatta sopimusta ei syntynyt ja yhtye hajosi vuonna 1987 jäsenten kyllästyttyä menestyksen puutteeseen.


title: Oz (yhtye)

text: Vuonna 1990 Oz kokoontui kahta jäsentä lukuun ottamatta täysin uudella kokoonpanolla ja teki albumin "Roll The Dice" (1991). Paluu jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä uudet musiikkisuuntaukset (alternative, grunge ynnä muuta) hallitsivat musiikkimarkkinoita eikä klassinen heavy metal ollut enää juurikaan valtavirtaa tuolloin. Yhtyeen jäsenistä Ape De Martinez jatkoi esiintymisiä ruotsalaisissa yhtyeissä ja rumpali Mark Ruffneck kouluttautui kemian tohtoriksi. Basisti Jay C. Blade (tunnettu myös nimellä Jukka Lewis) muutti 1980-luvun lopulla Yhdysvaltoihin ja soitti siellä eri yhtyeissä, kunnes palasi Suomeen ja liittyi Yö-yhtyeeseen basistiksi 1990-luvun lopulla. Hän on myös julkaissut sooloalbumeita.


title: Oz (yhtye)

text: Vuonna 2010 Oz kokoontui uudelleen. Yhtyeen kokoonpano vahvistui comebackin myötä Popedan kitaristilla Costello Hautamäellä, sekä Yössä ja Popedassa niin ikään kitaroineella Markku Petanderilla. Vanhoina jäseninä jatkoivat Ape De Martini, Jay C. Blade ja Mark Ruffneck. Uusi kokoonpano levytti albumin "Burning Leather" (työnimeltään "Greatest Blitz"), joka sisältää vanhojen Oz-kappaleiden uudelleennauhoituksia sekä muutaman uuden kappaleen. Se julkaistiin marraskuussa vuonna 2011.


title: Oz (yhtye)

text: Uudelleenkasattu Oz on tehnyt myös festivaali-esiintymisiä ja keikkoja. Tällä hetkellä Petanderin ja Hautamäen muiden kiireiden johdosta live-kokoonpanossa kitaroissa ovat ruotsalaiset Michel Santunione ja John Berg.


title: Paklitakseli

text: Paklitakseli, CHNO, (taksoli) on Pohjois-Amerikan länsirannikolla kasvavan lännenmarjakuusen ("Taxus brevifolia", engl. Pacific yew) nilasta eristetty diterpeenirakenteinen solunsalpaaja, jonka tuottaa endofyyttinen Taxomyces andreanae kotelosieni. Paklitakseli sitoutuu mikrotubulusten tubuliiniproteiiniin ja stabiloi mikrotubulusten rakennetta sekä estää niiden fysiologista purkautumista ja normaalia toimintaa mitoosin aikana. Niiden vaikutuksesta mikrotubulukset polymeroituvat liiaksi, syöpäsolun jakautumiskehitys pysähtyy ja apoptoosi käynnistyy.


title: Paklitakseli

text: Paklitakselia käytetään monien kasvainten, kuten munasarjan, rintarauhasen, keuhkojen, ruokatorven ja kaulan alueen syövän hoidossa.


title: Paklitakseli

text: Doketakseli on paklitakselin puolisynteettinen analogi, jonka esiaste 10-deasetyylibakkatiini III on eristetty euroopanmarjakuusen ("Taxus baccata") neulasista.


title: Chimera

text: Chimera on norjalaisen black metal -yhtye Mayhemin kolmas albumi.


title: Mark Jansen

text: Mark Jansen (s. 15. joulukuuta 1978) on hollantilainen muusikko. Kitaraa soittava Jansen perusti After Foreverin yhdessä Sander Gommansin kanssa. Jansen oli yksi yhtyeen pääasiallisia biisinkirjoittajia sen kahden ensimmäisen albumin ajan, mutta jätti yhtyeen 2002 musiikillisten erimielisyyksien vuoksi. Jansen perusti uuden yhtyeen, Sahara Dustin, jonka hän myöhemmin nimesi Epicaksi. Vuonna 2003 Jansenin silloinen tyttöystävä Simone Simons liittyi yhtyeeseen.


title: Doketakseli

text: Doketakseli (lääkeyhtiö Sanofi-Aventis käyttämä lääkkeen kaupallinen nimi Taxotere®) on paklitakselin puolisynteettinen analogi, jonka esiaste 10-deasetyylibakkatiini III (CHO, CAS-numero 32981-86-5) on eristetty euroopanmarjakuusen ("Taxus baccata") neulasista. Doketakseli on solunsalpaaja, jota käytetään mm. rintasyövän hoidossa.


title: Doketakseli

text: Doketakselin kemiallinen kaava on CHNO ja CAS-numero 114977-28-5.


title: Marina Lewycka

text: Marina Lewycka (s. 1946) on ukrainalaista syntyperää oleva brittiläinen kirjailija Sheffieldistä Englannissa.


title: Marina Lewycka

text: Lewycka syntyi Kielissä Saksassa pakolaisleirillä toisen maailmansodan jälkeen. Sodan jälkeen hänen perheensä muutti Englantiin, missä hän nykyään asuu. Opintonsa hän suoritti Keelen yliopistossa, ja luennoi mediaopinnoista Sheffield Hallam -yliopistossa.


title: Marina Lewycka

text: Hänen esikoisromaaninsa "Traktorien lyhyt historia ukrainaksi" voitti Bollinger Everyman Wodehouse -palkinnon Hayn kirjallisuusfestivaaleilla ja Saga-palkinnon vuonna 2005, ja oli ehdolla Kaunokirjallisuuden oranssille palkinnolle (Orange Prize for Fiction). Se on käännetty paitsi suomeksi myös monille muille kielille.


title: Marina Lewycka

text: Hänen toinen romaaninsa "Two Caravans" julkaistiin 2007 ja se on suomennettu nimellä "Muu maa mansikka?".


title: Marina Lewycka

text: Kaunokirjallisuuden lisäksi Lewycka on kirjoittanut lukuisia kirjoja oppaiksi vanhustenhoitajille. Ne on julkaissut Age Concern -hyväntekeväisyysjärjestö.


title: Ape De Martinez

text: Ape De Martinez (oik. Tapani Hämäläinen, s. 1962, nähty myös nimillä Tapani Anselm, Ape De Martini ja Eero Hämäläinen) on suomalainen laulaja. Hän vaikuttaa Oz-yhtyeessä. Hän laulaa myös Cartago-nimisessä yhtyeessä.


title: Pekka Mark

text: Pekka Mark (s. 30. lokakuuta 1961 Nakkila, Suomi) on Ruotsissa vaikuttava teoreettisen kemian tohtori. Hän on myös rumpalina Oz-yhtyeessä taiteilijanimellä Mark Ruffneck.


title: Seppo Nurmimaa

text: Seppo Uolevi Nurmimaa (19. huhtikuuta 1931 Kerava – 24. kesäkuuta 2011 Porvoo) oli suomalainen lavastaja ja pukusuunnittelija, joka teki pitkän taiteellisen uran päälavastajana Suomen Kansallisoopperassa vuosina 1975–1994.


title: Seppo Nurmimaa

text: Nurmimaa opiskeli Helsingissä Taideteollisessa oppilaitoksessa 1953–1956.


title: Seppo Nurmimaa

text: Hän työskenteli monissa teattereissa ulkomailla ja lavasti Savonlinnan oopperajuhlien esityksiä. Nurmimaan viimeiset teokset ennen eläkkeelle jäämistä olivat Suomen kansallisoopperan uuden oopperatalon avajaisviikolla ensi-iltansa saanut "Carmen" ja Erik Bergmanin Bo Carpelanin librettoon säveltämä "Det sjungande trädet".


title: Seppo Nurmimaa

text: Nurmimaan veli oli vuorineuvos Väinö Nurmimaa.


title: Arvostelu

text: Arvostelu, arviointi eli kritiikki (kreikan sanasta "krinein", ’erottaa, ratkaista’) on arviointia, jossa tarkoituksena on arvosteltavan asian arvon tutkiminen, pohtiminen ja määrittely. Kritiikki on siis luonteeltaan arvottavaa. Kritiikki voi olla kielteistä, positiivista tai rakentavaa, jolloin sen tarkoitus on kehittää arvoa. Kritiikillä voi myös vähätellä arvoa.


title: Arvostelu

text:
Kritiikkiä esiintyy kaikilla elämänaloilla. Kritisoitava aihe voi olla aineeton tai aineellinen. Arvostelu on pohjimmiltaan kantaa ottavaa sosiaalista toimintaa. Kritiikki on ihmisen kommunikaatiota toiselle ihmiselle, tai se voi olla yhteisön kollektiivista mielipidettä jotain muuta kohtaan. Kritiikkiä voidaan myös estää ja hallita. Joissakin yhteyksissä kriittisyyttä rajoitetaan tiedonjulkaisua estämällä tai luomalla pelkoa kriittisen tiedon julkaisijoihin.
Arvostelijan, arvioijan eli kriitikon antama kritiikki on subjektiivinen analyysi arvosta. Kriitikko kritisoi, eli antaa oman arvionsa arvolle. Arvioija ottaa kantaa ja tulkitsee arvoa.


title: Arvostelu

text: Lähdekritiikin avulla pyritään arvioimaan tiedonlähteiden käyttökelpoisuutta. Sen keinoin pyritään myös selvittämään tiedonlähteiden syntyä, tarkoitusperiä ja tekijöitä.


title: Arvostelu

text: Lähdekritiikkiä käytetään muun muassa historiantutkimuksessa ja journalismissa.


title: Arvostelu

text: Kehityskritiikillä on ennen kaikkea länsimaisen elämäntavan, modernisaation, teollistumisen, ja näihin kiinteästi liittyvien ilmiöiden kuten kapitalismin ja (modernisaation sisältävän) sosialismin kattavaa ja tuomitsevaa arviointia.


title: Arvostelu

text: Kehityskriitikoiden mukaan modernisaatiossa, teollistumisessa ja kapitalismissa on jotain perustavasti vialla. Heidän mukaansa ihmiset voivat elää onnellisempina yhteiskunnassa, jossa näitä ilmiöitä ei ole. Usein kehityskritiikkiin liittyy ekologinen tendenssi ja teollistunut yhteiskunta nähdään vaarallisena koko maapallon ekosysteemille.


title: Arvostelu

text: Uskontokritiikki tarkoittaa uskonnon arvostelemista erilaisilla perusteilla. Esimerkiksi Suomen kouluissa lukion elämänkatsomustiedon syventävän kurssin opetussuunnitelmaan kuuluu sosiologinen, moraalinen, antropologinen ja psykologinen uskontokritiikki.


title: Arvostelu

text: Kriittisellä teorialla tarkoitetaan sekä yhteiskunnallista teoriaa että kirjallisuuskritiikin teoriaa. Yhteiskuntatieteissä kriittisellä teorialla tarkoitetaan Frankfurtissa ensimmäisen maailmansodan jälkeen syntynyttä uusmarxilaista teoriasuuntausta. Suuntaus tunnetaan myös Frankfurtin koulukunnan nimellä. Kirjallisuuskritiikkiin sekä kirjallisuuden analyysiin ja ymmärtämiseen liittyvä kriittinen teoria ei hae radikaalia yhteiskunnallista muutosta tai edes yhteiskunnan analyysia vaan keskittyy tekstien ja tekstin kaltaisten ilmiöiden analysointiin. Se sai alkunsa kirjallisuudentutkijoiden parissa kirjallisuudentutkimuksen alueena 1960–1970-luvulla.


title: Arvostelu

text: Taidekritiikki eli taidearvostelu on julkisesti esitettävien taideteosten tai teoskokonaisuuksien, taiteeseen liittyvien ilmiöiden, käsitysten, teorioiden tai taide- ja kulttuuripolitiikan ja taidehistoriallisen arvon ja merkityksen pohtimista ja määrittelemistä. Kritiikkiä harjoitetaan kaikilla taiteenaloilla, mutta usein sana "taidekritiikki" viittaa nimenomaan kuvataiteen arvosteluun.


title: Arvostelu

text: Kirjallisuuskritiikki eli kirjallisuusarvostelu tutkii, arvioi ja tulkitsee kirjallisia teoksia. Vaikka kirjallisuusarvostelu ja kirjallisuustiede ovat läheisiä, eivät kaikki kirjallisuusarvostelijat ole olleet kirjallisuustieteilijöitä.


title: Arvostelu

text: Elokuvakritiikki on elokuvan arvostelua: sen kuvailua, analysointia ja arvottamista. Elokuvakritiikin arvostuksen painopiste on vaihdellut sen 100-vuotisen historian aikana kantaaottavuuden korostamisesta ranskalaiseen "auteur"-teoriaan ja viime vuosikymmenien populaarikulttuurilliseen näkökulmaan ja genrekritiikkiin.


title: Arvostelu

text: Musiikkiarvostelu tarkoittaa sävellysten ja musiikkiesitysten arvostelua. Nykyinen musiikkiarvostelutoiminta sai alkunsa 1700-luvulla, kun sanomalehdistö alkoi kehittyä. Musiikkiarvosteluja julkaistaan sekä musiikkilehdissä että päivälehdissä. Ensimmäisenä suomalaisena musiikkiarvostelijana voidaan pitää Axel Gabriel Ingeliusta (1822–1868). Useimmat musiikkiarvostelijat hoitavat tehtäväänsä sivutoimisesti, ja he ovat yleensä koulutukseltaan musiikkitieteilijöitä tai muusikoita.


title: Arvostelu

text: Uuskritiikki hallitsi angloamerikkalaista kirjallisuudentutkimusta 1900-luvun puolessavälissä, 1920-luvulta 1960-luvun alkuun. Sen kannattajat kiinnittivät huomiota lähilukemiseen ja itse teksteihin ja torjuivat tutkimuksen, joka perustuu tekstin ulkopuolisiin lähteisiin, varsinkin elämäkertaan.


title: Arvostelu

text: Tiedekritiikki arvioi tieteellistä menetelmää tiedon hankinnassa sekä tieteen tulosten merkitystä ja hyödyntämistä. Samalla tieteen kritiikki pyrkii arvioimaan ja selventämään tieteen merkitystä todellisuuskäsityksen muodostamisessa.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Consolidated B-24 Liberator oli raskas nelimoottorinen yhdysvaltalainen pommikone, jota käytettiin toisessa maailmansodassa. Vuonna 1941 palveluskäyttöön otettu Liberator suunniteltiin syrjäyttämään vanhempi, mutta ei kuitenkaan vanhentunut B-17 Flying Fortress, johon verrattuna Liberatorin toimintasäde oli pidempi ja pommikuorma suurempi. Vastaavasti Liberator oli haastavampi kone lentää johtuen siiven profiilista. Kone vaati jatkuvaa ohjaamista ja tehon säätöä, mikä vaikeutti tiiviissä muodostelmassa lentämistä.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Liberatoria käytettiin pommikoneroolin lisäksi pitkän toimintasäteen takia myös monissa muissa tehtävissä kuten kuljetuskoneena ja erityisesti meripartiokoneena Tyynellämerellä.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Vuonna 1938 United States Army Air Corps (USAAC) oli antanut Type Specification C-212 vaatimukset uudelle pommikoneelle:


title: Consolidated B-24 Liberator

text: B-17 -koneen valmistamisen sijaan Consolidatedin Reuben Fleet ehdotti uuden koneen valmistamista, johon valittiin Consolidated Model 31 -lentokoneen peräsinratkaisu ja Davis Wing -siipimalli.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Davis Wing oli ilmailuinsinööri David R. Davisin suunnittelema "korkean aspektin" siipi, jossa jänne () oli lyhyt, siipi oli pitkä ja riittävän paksu moottoreiden asentamiseen.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Suurin osa ensimmäisistä koneista toimitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimille. Nämä koneet modifioitiin sukellusveneidentorjuntaan sopiviksi, niihin mm. asennettiin ASV Mk.II -tutka, jolla voitiin havaita pinnalla akkujaan lataavia sukellusveneitä, sekä 4 suoraan eteenpäin ampuvaa 20 millimetrin tykkiä.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Puolustusaseistuksena olivat brittien asentamat kuusi kevyttä konekivääriä: kaksi nokassa, kaksi pyrstössä ja yksi molemmissa kyljissä.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Seuraavassa mallissa koneen puolustusaseistusta lisättiin selvästi; pyrstön kaksi konekivääriä vaihdettiin neljä konekivääriä sisältäneeseen konekivääritorniin, ja koneen yläpuolelle lisättiin neljä konekivääriä sisältänyt torni. Myös pohjaan lisättiin konekivääri, ja toinen nokkakonekivääreistä poistettiin. Konetta myös pidennettiin hiukan ja potkurit vaihdettiin uudempiin.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: B-24D oli ensimmäinen suurissa määrissä valmistettu versio, ja se otettiin käyttöön alkuvuodesta 1943. Aseistuksena oli kymmenen raskasta konekivääriä: kaksi perätornissa, kaksi yläpuolisessa tornissa, yhdet molemmilla puolilla sivuikkunoissa, kolme nokassa sekä yksi pohjassa. Joissain myöhemmissä tuotantosarjoissa pohjassa ollut konekivääri vaihdettiin kaksi konekivääriä sisältäneeseen konekivääritorniin.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: E-malli oli miltei identtinen D-mallin kanssa.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Aseistusta parannettiin vaihtamalla nokassa olleet kolme erillistä konekivääriä kaksi konekivääriä sisältävään kääntyvään konekivääritorniin. Malli tuli käyttöön loppuvuodesta 1943. Eri tehtailla rakennetut koneet merkittiin eri kirjaimella.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Myöhemmissä tuotantosarjoissa otettiin käyttöön tehokkaampi moottori sekä parempi pommitähtäin.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: L-mallissa oli keskitytty suorituskyvyn parantamiseen keventämällä konetta. Perän ja nokan konekivääritornit vaihdettiin kevyempiin malleihin, ja pohjan konekivääritorni korvattiin kahdella konekiväärillä. Malli oli yli 400 kiloa edeltävää versiota kevyempi, ja se otettiin käyttöön heinäkuussa 1944.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: D-malliin pohjautuva kuljetuskoneversio. Aseistus oli poistettu, ja pommikuilun tilalle oli sijoitettu matkustamo, jossa oli 25 istuinta.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Nimitys polttoaineen kuljettamiseen muunnetuille erikoismalleille. Nämä koneet olivat muunnettuja J- ja L-version koneita, joista puolustusaseistus oli poistettu ja pommikuilut tilalle asennettu iso polttoainesäiliö.


title: Consolidated B-24 Liberator

text: Laivastolle valmistettiin meripartiotoimintaa varten omia versioita, joita kaikkia kutsuttiin nimellä PB4Y-1. Ensimmäiset koneet pohjautuivat D-versioon, myöhemmät myöhempiin versioihin. Moniin koneisiin asennettiin tutka pinnalla akkujaan lataavien sukellusveneiden havaitsemiseksi.


title: Vickers Wellington

text: Vickers Wellington oli brittiläinen, toisen maailmansodan aikainen kaksimoottorinen keskiraskas pommikone. Kone lensi ensilentonsa 15. kesäkuuta 1936 ja se otettiin palveluskäyttöön lokakuussa 1938. Tuotannon loppuessa lokakuussa 1945 konetta oli valmistettu 11 461 kappaletta. Kone pysyi palveluskäytössä vuoteen 1953 asti. Koneesta tehtiin lukuisia eri versioita. Suurimmat erot kehitysversioiden välillä olivat myöhäisempien versioiden tehokkaammat moottorit ja niiden myötä parantunut suorituskyky.


title: Vickers Wellington

text: Wellingtonia käytettiin lähinnä yöpommituksiin Saksan teollisuuslaitoksia vastaan ennen kuin Avro Lancaster ja Handley Page Halifax korvasivat sen näissä tehtävissä. Konetta käytettiin myös meripartiokoneena, ja joissakin meripartiokonemalleissa oli tutka pinnalla akkujaan lataavien sukellusveneiden havaitsemiseksi yöllä; näissä koneissa oli tätä varten myös neljä syvyyspommia.


title: Vickers Wellington

text: Erityisesti Välimerellä tutka-Wellingtonit olivat merkittävässä asemassa Rommelin huoltosaattueita etsittäessä. Tällöin käyttöön otettiin myös torpedoilla aseistettuja malleja; torpedoekspertti, Bristol Beaufort -laivueen komentaja majuri Patrick Gibbs hioi tästäkin hyökkäystavasta täydellisen käytettävissä olevien resurssien puitteissa.


title: Vickers Wellington

text: Puolustusaseistuksena koneessa oli tyypillisesti 6 kevyttä 7,62 mm konekivääriä: 2 nokkatornissa, 2 perätornissa ja 2 koneen kyljissä. Kone pystyi kantamaan n. 2000:n kilon pommikuorman.


title: Kaupan alan koulutus Suomessa

text: Kaupan alan koulutuksella Suomessa on pitkät perinteet. Se alkoi vuonna 1839 ruotsinkielisessä Handelsskolan i Åbo -oppilaitoksessa. Ensimmäinen suomenkielinen kaupan alan oppilaitos oli puolestaan 1887 perustettu Kuopion kauppakoulu.


title: Kaupan alan koulutus Suomessa

text: Koulutus ei alusta lähtien rajoittunut pelkkiin kaupallisiin aineisiin, vaan kuten esimerkiksi Kuopion kauppakoulun perustamisasiakirjoista ilmenee, opetettiin myös yleissivistäviä aineita ja kieliä laajamittaisesti.


title: Kaupan alan koulutus Suomessa

text: Varhaisia oppilaitoksia perustettiin sekä paikallisiin tarpeisiin että uusien yhteiskunnallisten suuntausten edistäjiksi koko kansakunnassa. Kielikysymyksen lisäksi kauppakoulut olivat muun muassa merkittäviä sukupuolten välisen tasa-arvon edistäjiä, sillä useimmat ottivat perustamisestaan lähtien vastaan mies- ja naisopiskelijoita. Merkittävien paikallisten ja kansallisten päämäärien takia oppilaitosten taustalla toimi aikansa tunnetuimpia henkilöitä. Esimerkiksi Kuopion kauppakoulun johtokunnassa toimi Minna Canth sekä useita merkittäviä kauppiassukujen edustajia (mm. Saastamoisen suvun edustajat).


title: Kaupan alan koulutus Suomessa

text: Kaupan alan oppilaitoksiin syntyi aikojen kuluessa useita pitkäikäisiä opiskelijoiden yhteisöjä, joista vanhimmat ovat vuonna 1892 perustettu Toverikunta (nykyisin Kuopion Kauppaopiskelijat) sekä vuonna 1909 perustettu Joensuun Kauppaopiskelijoiden Kilta (Joensuun Tradenomiopiskelijoiden Kilta)


title: Lavastus

text: Lavastus on teatteriesitysten, elokuvien ja televisio-ohjelmien visuaalisen ilmeen tekoa. Lavastuksen tarkoitus on siis rakentaa tapahtumaympäristö sisältöä vastaavaksi, ja se on usein ympäristön ja puvustuksen muodostama kokonaisuus. Lavastuksen lähtökohtana voi olla kuvauspaikan muokkaaminen, lavasteiden rakentaminen sisätiloihin tai uuden digitaalisen ympäristön luominen.


title: Lavastus

text: Lavastuksesta katsoja voi päätellä seuraavia asioita:


title: Lavastus

text: Lavastaja voi tehdä suunnitelmastaan pienoismallin, jonka pohjalta lavastus toteutetaan. Esimerkiksi Suomen kansallisoopperassa on lisäksi teknisen alan ihmisiä, jotka tekevät pienoismallin pohjalta rakennepiirrokset. Lavasteita tekemässä on usein tarpeen mukaan esimerkiksi puuseppiä, metallimiehiä, lavastemaalareita ja verhoilijoita.


title: Lavastus

text: Jatkuvakäyttöisten teatteri- ja tv-sarjalavasteiden tulee olla mahdollisimman kestäviä, jotta ne kestävät siirtelyä ja purkamista. Samalla niiden pitää olla myös kevyitä ja helppoja käsitellä.


title: Kertaluku (kokonaisluku)

text: Olkoon "a" ja "m">1 keskenään jaottomia kokonaislukuja. Tällöin "a":n kertaluku modulo "m" on pienin positiivinen kokonaisluku "n", jolle "a≡1" mod "m". Tällainen luku on aina olemassa ja se on Eulerin lauseen perusteella korkeintaan "φ(m)". Kertalukua merkitään "n="ord"a". Jos "a" ja "m" ovat keskenään jaottomia, on "a≡1" mod "m" jos ja vain jos "ord"a"|n.


title: Eulerin lause (lukuteoria)

text: Lukuteoriassa on määritelty Eulerin φ-funktio seuraavasti:


title: Eulerin lause (lukuteoria)

text: Tällöin Eulerin lauseen mukaan kaikilla formula_3, joille pätee formula_4, on voimassa


title: Eulerin lause (lukuteoria)

text: Eulerin lauseen erikoistapauksena saadaan Fermat'n pieni lause.


title: Fairey Swordfish

text: Fairey Swordfish (suom. "miekkakala") oli brittiläinen toisessa maailmansodassa lentotukialuksilta toiminut torpedopommittaja.


title: Fairey Swordfish

text:
Swordfish oli kaksitaso,
ja jo sodan alussa auttamattomasti vanhentunut, mutta silti sitä
käytettiin koko sodan ajan, ja Swordfishin seuraajaksi tarkoitettu Fairey Albacore
itse asiassa poistui palveluskäytöstä ennen Swordfishiä. Kone oli
teknisesti luotettava ja hyvä lennettävä. Se sai lisänimen
”verkkokassi”. Swordfishiä käytettiin myös syöksypommittajana, sen mahdollisti koneen erittäin luja rakenne.


title: Fairey Swordfish

text:
Kone oli hyvin hidas ja kykenemätön puolustautumaan hävittäjäkoneiden
hyökkäyksiä vastaan, mutta se täytti suurin piirtein tehtävänsä sodan
alkuvuosina; kuljetti torpedon perille tarpeeksi lähelle vihollislaivaa.
Joskus koneen hitaus toimi tässä etuna; laivojen ilmatorjuntatähtäimet
oli tarkoitettu uudempia (ja siten nopeampia) koneita varten. Hitaaseen
Swordfishiin niillä ei saanut otettua ennakkoa, ja kranaatit räjähtivät
lentokoneen edessä aiheuttamatta mitään vahinkoa. Hävittäjiä vastaan ne
kärsivät raskaita tappioita ja koneet siirrettiin lopulta
sukellusvenetorjuntatehtäviin. Tosin niitä käytettiin tähän jo aivan
sodan alussa syvyyspommien avulla.


title: Fairey Swordfish

text:
Aikojen saatossakaan ei Swordfishin perin heiveröinen puolustusaseistus kohentunut. Se käsitti vaivaiset kaksi kevyttä konekivääriä,
joista toinen oli eturungossa kiinteästi eteenpäin ampuvana. Toinen
konekivääri oli takatähystäjän (taka-ampuja/radisti) käytettävissä ja
liikuteltavissa vapaasti taaksepäin. 7,7 mm (0.303 kal.)
konekivääriaseistus oli käytössä yhtä lailla niukkana myös monissa
Japanin laivaston pommikoneissa.


title: Fairey Swordfish

text: Swordfishin suurimpia saavutuksia oli hyökkäys Taranton laivastotukikohtaan, jossa Swordfishit rampauttivat pahasti suuren osan Italian laivastoa, sekä taistelulaiva Bismarckin peräsimen vaurioittaminen siten, että alus ei päässyt Kuninkaallista laivastoa karkuun. Maltan taisteluissa ne upottivat monta Erwin Rommelin huoltolaivaa.


title: Fairey Swordfish

text:
Vuonna 1943 Swordfishejä alettiin käyttää enemmän sukellusveneentorjuntaan; torpedojen sijaan ne aseistettiin raketeilla tai syvyyspommeilla. Koneet sijoitettiin rahtilaivoista
muunnettuihin kömpelöihin saattuetukialuksiin. Hitaan nopeutensa takia
Swordfish sopi tähän hyvin: sen sakkausnopeus oli pieni, jolloin se
pystyi nousemaan ilmaan pienemmällä lähtökiihdytyksellä kuin
kehittyneemmät koneet. Nämä koneet olivat vakava uhka sukellusveneille. Tätä uhkaa lisäsi vielä Mk III -tyypin koneisiin varustettu ASV.Mk X -ilmasta pintaan etsintätutka. Tutkakupu oli alatason alla edessä.


title: Enäjärvi (Vihti)

text: Enäjärvi on järvi Vihdissä Uudellamaalla, Nummelan ja Ojakkalan välissä. Se kuuluu Siuntionjoen vesistöalueeseen. Järven pinta-ala on 508 hehtaaria ja keskisyvyys 3,5 metriä. Syvimmillään järvi on noin 10 metriä syvä.


title: Enäjärvi (Vihti)

text: Vuoteen 1973 asti Nummelan jätevedet laskettiin Enäjärveen. Vuonna 1993 alkoivat Antti Uusitalon johdolla kunnostustyöt, jotka ovat saaneet järven käyttökelpoisuusluokituksen nousemaan huonosta välttävään.


title: Enäjärvi (Vihti)

text: Keväällä 2013 julkaistiin Enäjärven kunnostusta tukemaan single "Enäjärven rantaan". Single tuotettiin osana MTV3:n Diili-televisiosarjaa, jossa Sedu Koskinen oli yksi kilpailijoista ja keräsi rahaa Enäjärven kunnostukseen. Levyn on tuottanut Antti Riihimäki, laulaja on Heli Koski, sanoituksen ovat tehneet Ile Vainio ja Heli Koski ja kappaleen on säveltänyt Lenni-Kalle Taipale. Ohjelmaan liittyen Stefan Lindfors loi Enäjärvi-aiheisen monumentin.


title: Aachenosaurus

text: Aachenosaurus on epävarma esihistoriallisen kasvien suku. Se nimettiin ainoastaan kahden kivettyneen kappaleen pohjalta, joiden alun perin luultiin olevan ankannokkaisen dinosauruksen (hadrosauri) leuan osia. Myöhemmin kävi ilmi että fossiilit olivatkin kivettynyttä puuta löytäjän suureksi häpeäksi. Fossiilin nimi tarkoittaa "Aachenin liskoa", joka oli nimetty Aachenin alueen mukaan jonka lähistöltä fossiilit löydettiin.


title: Aachenosaurus

text: "Aachenosauruksen" synonyymi on "Aachenoxylon", jonka keksi Tri Maurice Hovelacque vuonna 1889/1890.


title: Aachenosaurus

text: "Aachenosauruksen" löysi ja nimesi tutkija (ja apotti) Gerard Smets vuonna 1888, joka antoi lajille nimeksi "Aachenosaurus multidens". Löytämiensä kappaleiden perusteella hän määritteli lajin hadrosauriksi, joka saavutti pituutta arviolta neljästä viiteen metriä. Hän puolusti tätä päätelmää väittämällä tutkineensa fossiileja paljaalla silmällä, suurennuslasilla sekä mikroskoopilla.


title: Aachenosaurus

text: Pian belgialainen paleontologi Louis Dollo todisti Smetsin löydön virheelliseksi. Siitä huolimatta Smets yritti puolustella lajimääritystään kunnes puolueeton komissio todisti löydön uudelleen vääräksi, ja häpeissään Smets erosi koko tieteenalalta.


title: Larry Flynt

text: Larry Claxton Flynt, Jr. (s. 1. marraskuuta 1942 Salyersville, Kentucky, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kustantaja, Larry Flynt Publicationsin (LFP) johtaja. LFP julkaisee pääosin pornografista sisältöä, mukaan lukien videoita ja aikakauslehtiä, joista "Hustler" on tunnetuin. Yhtiön vuotuinen liikevaihto on noin 150 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Larry Flynt

text: Elämänsä aikana Flynt on haastettu oikeuteen lukuisia kertoja. Oikeusjutuissa on säännönmukaisesti käsitelty sananvapauden takaavan Yhdysvaltain perustuslain ensimmäisen lisäyksen tulkintoja. Hän on myös pyrkinyt lukuisiin julkisiin virkoihin kuten Kalifornian kuvernööriksi.


title: Larry Flynt

text: Flyntilla on kaksisuuntainen mielialahäiriö ja hän on halvaantunut vyötäröstä alaspäin salamurhayrityksestä tulleiden vammojen vuoksi.


title: Larry Flynt

text: Flyntin oikeustaistelusta on tehty myös elokuva. Milos Formanin ohjaama "Larry Flynt – minulla on oikeus" valmistui vuonna 1996 ja siinä Flyntiä esittää Woody Harrelson.


title: Tapani

text: Tapani on miehen etunimi. Se tulee kreikkalaisesta nimestä Στέφανος eli Stéphanos, joka merkitsee kruunattua. Kyseessä lienee käännös hepreankielisestä nimestä Cheliel, joka merkitsee Jumalan kruunaamaa. Nimen feminiininen muoto on monissa kielissä Stephanie.


title: Tapani

text: Tapanin nimipäivä on 26. joulukuuta, toisena joulupäivänä eli tapaninpäivänä, joka on samalla Pyhän Stefanoksen muistopäivä.


title: Tapani

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Tapani on annettu Suomessa 153 430 miehelle sekä muutamalle naiselle. "Tapsa" on sekä Tapanin että Tapion lempinimi. Tämä kahtalaisuus ilmenee suomalaisista julkkiksistakin, sillä Tapsaksi kutsutaan sekä Tapani Kansaa että Tapio Rautavaaraa.Stefanus-nimiset paavit luetellaan artikkelissa Stefanus.


title: Esko Lähtevänoja

text: Esko Lähtevänoja (s. 14. toukokuuta 1953 Utajärvi) on entinen suomalainen maastohiihtäjä, joka kilpaili 1970-luvulla. Seuratasolla hän edusti Utajärven Urheilijoita.


title: Esko Lähtevänoja

text: Lähtevänoja oli voittamassa hopeamitalia Suomelle 4 × 10 kilometrin viestissä hiihdon MM-kilpailuissa Lahdessa vuonna 1978. Suomen joukkueessa hiihtivät Lähtevänojan lisäksi Juha Mieto, Pertti Teurajärvi ja Matti Pitkänen.


title: Esko Lähtevänoja

text: Hänen suksensa ja MM-mitalinsa ovat esillä opastuskeskus Supassa, Rokualla.


title: Apollo (vakuutusyhtiö)

text: Henkivakuutusyhtiö Apollo oli suomalainen vakuutusyhtiö. Yhtiö perustettiin vuonna 1988, ja se ajautui konkurssiin vuonna 1993. Yhtiön pääkonttori sijaitsi Turussa.


title: Apollo (vakuutusyhtiö)

text: Apollon perustivat Sammon vakuutusjohtajat Rauno Nurmi ja Tarkko Jousi. Yhtiön vähemmistöosakkaana toimi aluksi osuuspankkiryhmä. Jousi ja osuuspankit jättivät yhtiön pian perustamisen jälkeen, ja se jäi pääosin Nurmen omistukseen. Todellista päätösvaltaa yrityksessä käytti turkulaisen liikemiehen Matti Koivurinnan omistama yritys.


title: Apollo (vakuutusyhtiö)

text: Apollon liikeideana oli tarjota vakuutuksia suoramyyntinä ilman perinteisiä vakuutusyhtiöitä rasittavia kiinteitä kuluja.


title: Apollo (vakuutusyhtiö)

text: Apollon hallitukseen kuuluivat Arvopaperivälittäjien Yhdistyksen toimitusjohtaja Markku Savikko, kansanedustaja Ben Zyskowicz sekä Turun hovioikeuden silloinen hovioikeudenneuvos Antero Palaja.


title: Apollo (vakuutusyhtiö)

text: Yritys joutui vaikeuksiin tappiollisten kiinteistökauppojensa vuoksi. Kauppoihin liittyi poikkeuksellista luotonantoa. Rauno Nurmi tuomittiin vuonna 1996 näihin kauppoihin liittyneestä luottamusaseman väärinkäytöstä ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja vahingonkorvauksiin.


title: Apollo (vakuutusyhtiö)

text: Vakuutusyhtiöitä valvonut sosiaali- ja terveysministeriö käynnisti loppuvuonna 1993 yhtiötä vastaan toimet, joiden seurauksena yhtiötä kiellettiin uusien vakuutusten myynti ja asetettiin yhtiön kiinteä omaisuus luovutuskieltoon. Valtioneuvosto peruutti yhtiön toimiluvan 22. joulukuuta 1993.


title: Apollo (vakuutusyhtiö)

text: Apollo asetettiin konkurssiin tammikuussa 1994. STM:n esityksestä muut henkivakuutusyhtiöt päätyivät sopimukseen, jossa muut yhtiöt vastasivat Apollon vakuutuksista tiettyyn, ei kuitenkaan täyteen määrään asti. Alle 100 000 markan säästöistä korvattiin 90 prosenttia, suuremmista vähemmän. Ratkaisun kustannukset muille vakuutusyhtiöille olivat noin 70 miljoonaa markkaa.


title: Luettelo Päijänteen sisävesialuksista

text: Päijänteen vesistössä on liikennöinyt useita sisävesilaivoja jo 1800-luvun loppupuolelta alkaen. Aiemmin ne olivat höyryaluksia (S/S), mutta nykyään suurin osa on moottorialuksia (M/S). Suurin osa listalla olevista nykyisistä aluksista tarjoaa matkoja turisteille, mutta osa on yksityiskäytössä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Talvisodassa käytyjä merisotatoimia ovat Suomen merivoimien ja Neuvostoliiton laivaston alusten sekä Suomen rannikkotykistön välillä käydyt taistelut talvisodassa 30. marraskuuta 1939 – 13. maaliskuuta 1940. Sotatoimet keskittyivät pääosin Suomenlahdelle. Nämä merisotatoimet olivat pääosin suomalaisten suorittamaa miinoitusta ja neuvostoliittolaisten alusten hyökkäyksiä suomalaisia rannikkopattereita vastaan. Talvisodassa käydyillä merisotatoimilla ei ollut vaikutusta sodan lopputulokseen ja ne lakkasivatkin ensimmäisen kuukauden jälkeen lähes täysin jäätilanteen takia. Periaatteessa Neuvostoliitto olisi onnistuneilla merisotatoimilla, suomalaisten merihuollon katkaisulla ja strategisilla maihinnousuilla voinut ratkaista sodan, mutta suomalaiset onnistuivat torjumaan uhkat, joten merisotatoimien vaikutus sodan lopputulokseen jäi olemattomaksi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Syksyllä 1939 Suomen merivoimiin kuuluneet alukset:


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Merivoimien vahvuutta nostettiin ylimääräisten kertausharjoitusten alettua lokakuussa varustamalla neljä höyrylaivaa miinalaivoiksi. Alusten valmistelutyöt sujuivat nopeasti, vaikka ammattitaitoisen henkilöstön puute häiritsi varustelua. Eniten kuitenkin puuttui päälliköitä ja muuta koulutettua henkilöstöä. Koulutuksen puute johtui sotaa edeltäneiden vuosien niukoista määrärahoista.Yhteensä Suomen merivoimilla oli talvisodan alkaessa 190 erilaista alusta ja 363 moottorivenettä. Miehiä meripuolustuksella oli 33 200, joista 3 850 merivoimilla. Näiden miesten lisäksi merivoimille oli alistettu 8 650 miestä rannikonpuolustustehtäviin. Miesten keski-ikä oli 35 vuotta. Merimiinoja oli marraskuussa noin 3 600, mutta niistä yli puolet oli ensimmäisen maailmansodan aikaisia. Valtaosa merivoimien torpedoista oli sotasaalista vuodelta 1918. Torpedoista ei kuitenkaan ollut varsinaista pulaa, sillä niitä oli kolme kappaletta jokaista alusten ammuntalaitetta kohden. Syvyyspommeja oli sodan alkaessa lähes 1 000 ja sodan aikana saatiin Ruotsista 500 pommia lisää ja kotimaassa oli valmisteilla toiset 500. Pudottimia oli kaikilla tykkiveneillä ja vartiomoottoriveneillä. Ennen sodan alkua saatiin Ruotsista vielä neljä heitintä ja myöhemmin maasta ostettiin vielä neljä lisää.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen rannikkotykistö oli sodan alkaessa kenties ainoa aselaji, joka oli kalustonsa puolesta valmis sotaan. Sen operatiiviset suunnitelmat olivat kuitenkin vanhentuneita, sillä Suomen ja Viron yhteistä Suomenlahden tykistösulkua ei voitu enää toteuttaa täydellisenä Viron solmittua Neuvostoliiton kanssa avunantosopimuksen. Tykistösulun tulenjohtoon tarkoitettuja kaapeleita kuitenkin käytettiin tiedusteluyhteistyöhön Suomen ja Viron välillä. Tykistön pääkalustona olivat 305, 254 ja 152 mm:n tykit.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliiton Suomenlahdelle sijoittamat alukset:


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Alkuperäisinä tukikohtinaan laivasto käytti miinoilla suojattuja Kronstadtia, jossa sijaitsi laivaston johtoesikunta, ja Laukkaanlahtea. Osa voimista oli siirretty aluksi Viroon ja Latviaan. Neuvostoliiton laivaston vahvuus oli Suomen merivoimiin verrattuna täysin ylivoimainen Suomenlahdella.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliiton pohjoisen laivaston alukset:


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Laivaston tukikohtana oli Poljarnyi ja taempina tukikohtina olivat Murmansk ja Arkangeli. Jäämerelläkin neuvostoliittolaiset olivat täysin ylivoimaisia verrattuna suomalaisiin, jotka olivat sijoittaneet alueelle aivan olemattomat voimat. Jäämerelle sijoitetuilla aluksilla ei toisaalta olisi voinutkaan, eikä ehtinytkään, olla suurta merkitystä, sillä Neuvostojoukot valtasivat Petsamon aivan sodan alkupäivinä. Pohjoisen laivaston komentaja talvisodan aikana oli Valentin Petrovich Drozd.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen merivoimien tavoitteet sodassa olivat rannikon suojaaminen maihinnousuilta ja lännen meriyhteyksien varmistaminen, joten pääosa merivoimien aluksista oli sijoitettu Saaristomerelle suojaamaan meriyhteyksiä länteen. Merivoimien raskaimmat pinta-alukset olivat panssarilaivat Väinämöinen ja Ilmarinen, tykkiveneet Turunmaa, Karjala, Hämeenmaa ja Uusimaa, sekä miinalaiva Louhi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Ilmarinen ja Väinämöinen eivät joutuneet suuriin operaatioihin sodassa. Suurimman osan aikaa alukset välttelivät neuvostoliittolaisia pommikoneita. Alukset sijoitettiin Ahvenanmaalle, jossa ne pysyivät 20. tammikuuta 1940 asti, jolloin ne siirrettiin Turkuun.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Hämeenmaa ja Uusimaa partioivat sodassa pohjoisella Itämerellä ja Ahvenanmerellä. Tammikuussa 1940 niitä käytettiin saattuetehtäviin Pohjanlahdella. Ne ehtivät saattaa vain kaksi saattuetta ennen kuin paksu jää teki toiminnasta mahdotonta. Hämeenmaan potkuri vaurioitui ja se jouduttiin viemään telakalle.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Karjalaa ja Turunmaata käytettiin partioinnissa alueella Haapasaari–Koivisto. Samaan aikaan Turunmaa suojasi miinanlaskijoita ja Karjala toimi moottoritorpedoveneiden tukialuksena. Karjala siirrettiin tammikuussa 1940 Ahvenanmaalle vahvistamaan osastoja, jotka toimivat neuvostoliittolaisia sukellusveneitä vastaan, samaan aikaan kun Uusimaa ja Hämeenmaa siirrettiin Pohjanlahdelle. Tammikuun lopussa jää kävi pienille aluksille liian voimakkaaksi ja Karjala sekä Turunmaa pysyivät Maarianhaminassa sodan loppuun saakka.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliiton laivasto Suomenlahdella pyrki tukemaan hyökkäystä Karjalankannaksella, valtaamaan Suomenlahden saaret, suojaamaan omien joukkojensa liikkeitä ja katkaisemaan Suomen meriyhteydet. Näissä toimissa Viron ja Latvian satamista oli hyötyä Neuvostoliitolle. Neuvostoliiton Jäämerenlaivasto pyrki suojaamaan Murmanskin rannikon ja tukemaan joukkojen hyökkäystä Petsamoon.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliittolainen historiankirjoitus jakaa talvisodan merisotatoimien tavoitteet kolmeen vaiheeseen:


title: Talvisodan merisotatoimet

text:
Merisota alkoi aamulla 30. marraskuuta, kun Neuvostoliitto tulitti Suomenlahden ulkosaaria. Aamun kuluessa neuvostojoukot nousivat maihin Seiskarille ja Peninsaarelle, sekä iltapäivällä Lavansaarelle, jonka luona neuvostohävittäjä "Karl Marx" upotti suomalaisen merivartiovene "AV 45":n, jolloin neljä suomalaista merivartijaa sai surmansa. Seuraavana päivänä miehitettiin Someri ja Narvi. Suursaaren valtaukseen käytettiin suurempaa voimaa, sillä voimakkaiden pommitusten jälkeen 1 550 miestä nousi maihin saarelle 3. joulukuuta kohtaamatta kuitenkaan vastarintaa, sillä saarta puolustaneet noin 50 suomalaista olivat jättäneet saaren jo joulukuun 1. ja 2. päivän välisenä yönä. Maihinnousu oli kuitenkin neuvostoliittolaisraporttien mukaan vaikea operaatio, vaikkei puolustajia enää ollut ja Moskovan radio kertoikin: "Venäläiset kohtasivat suuria vaikeuksia maihinnousun yhteydessä. Urhoollinen Itämeren punalaivaston merijalkaväki voitti kaikki vaikeudet kärsien vain vähäisiä tappioita." Tytärsaaren neuvostoliittolaiset valtasivat 4. joulukuuta.
30. marraskuuta hävittäjä "Grozjastshij" kaappasi suomalaisen höyrylaiva "Auvon" ja vei sen Paldiskiin. 1. joulukuuta Neuvostoliiton laivasto-osasto: risteilijä "Kirov" ja hävittäjät "Stremitelnyi" sekä "Smetlivyi" lähestyivät Russarön linnaketta. Lyhyen laukaustenvaihdon jälkeen "Kirov" sai osuman ja osasto kääntyi takaisin. "Kirov" menetti tässä taistelussa 17 miestä kaatuneina ja noin 30 haavoittuneina, kun suomalaisten tappiot jäivät nollaan. Panssarilaivat "Ilmarinen" ja "Väinämöinen" oli lähetetty Hankoa kohti Borstösta, mutta niillä ei ollut ollut mahdollisuuksia ottaa osaa taisteluun.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Koska Neuvostoliitto ei saanut sukellusvenesodalla odottamiaan tuloksia, Suomen rannikko julistettiin saartoon 7. joulukuuta. Saartovyöhykkeen leveydeksi ilmoitettiin 20 meripeninkulmaa. Kaikkien sodassa puolueettomien maiden alusten tuli poistua tältä alueelta 9. joulukuuta mennessä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliittolaiset hävittäjät "Gnevnyi" ja "Grozjastshij" suorittivat taistelusyöksyn Utön linnaketta vastaan 14. joulukuuta kuuden MBR-2-koneen tukemina. Vanhempien suomalaisten lähteiden mukaan linnake onnistui tulellaan ilmeisesti tuhoamaan tai vaurioittamaan toista hävittäjistä, sillä suomalaisten osuttua toiseen hyökänneeseen alukseen alukset laskivat savuverhon, josta havaittiin savupatsaita ja räjähdyksiä. Savun hälvettyä suomalaiset havaitsivat merellä ainoastaan yhden aluksen. Havaitut osumat ja räjähdykset olivat kuitenkin vain savuverhon laskua.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: 25. joulukuuta panssarilaivat "Ilmarinen" ja "Väinämöinen" joutuivat 25 SB-2:n ilmahyökkäyksen kohteeksi Kihdissä. Suomalaiset saivat ammutuksi neljä konetta alas, mutta "Ilmariseen" kohdistettu konekiväärituli tappoi alukselta yhden ja haavoitti seitsemää merimiestä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Joulukuun puolestavälistä lähtien jää alkoi vaikeuttaa alusten toimintaa merellä ja pienet alukset sekä sukellusveneet telakoitiin. Helmikuussa 1940 vain jäänmurtajat kykenivät liikkumaan itsenäisesti merellä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: 5. joulukuuta kolme neuvostoliittolaista hävittäjää hyökkäsi Saarenpään patterin kimppuun. Patteri kävi tulitaistelun hävittäjien kanssa kunnes nämä laskivat savuverhon ja pakenivat. Paikalla olleet moottoritorpedoveneet "Isku", "Raju" ja "Syöksy" eivät ottaneet osaa taisteluun. Patteria tulitti 8. joulukuuta kuuden aluksen osasto, jonka kimppuun paikalla ollut sukellusvene Saukko yritti tuloksetta hyökätä. Seuraavan kerran patteria tulitettiin 10. joulukuuta, kun "Oktjabrskaja revoljutsija" tulitti sitä. Sumun takia suomalaisen patterin oli hankala vastata tuleen. Se kuitenkin ampui muutamia laukauksia, jolloin neuvostoliittolaiset alukset lopettivat tulituksen. Osaston johtaja hävittäjä "Steregushij" tulitti myöhemmin Tiurinsaaren patteria, joka ei vastannut tuleen. Sukellusvene "Saukko" yritti hyökätä osaston kimppuun onnistumatta siinä. Taistelussa linnoitus menetti kaksi miestä kaatuneina ja kolme haavoittuneina.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: "Oktjabrskaja revoljutsija" tulitti Saarenpään patteria seuraavan kerran 18. joulukuuta. Alus avasi tulen keskipäivällä ja suomalainen patteri vastasi siihen hieman hyökkäyksen jälkeen. Taistelun aikana "Oktjabrskaja revoljutsija" lähestyi patteria jatkaen tulitusta. Taistelu kesti kaksi tuntia, joiden aikana neuvostoliittolainen taistelulaiva ehti ampua 209 laukausta. 72 lentokonetta teki pommi- ja rynnäkköiskuja taistelun aikana Koivistoon, joista yksi ammuttiin alas. Taistelussa haavoittui viisi suomalaista.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: 19. joulukuuta avasi taistelulaiva "Marat" tulen Saarenpään patteria vastaan keskipäivällä. "Marat'lla" oli hävittäjäilmasuoja ja MBR-2-kone tähysti sen tulta. Suomalainen patteri avasi tulen puoli tuntia myöhemmin, mutta sitä haittasi suomalaisten päätös käyttää vain yhtä tykkiä kerrallaan. Kaikilla tykeillään patteri avasi tulen hieman tulenavauksensa jälkeen, mutta vain kaksi tykkiä toimi moitteetta. Kaikista ongelmista huolimatta suomalaisen patterin onnistui saada ainakin yksi osuma Maratiin, joka vaurioitui. "Marat" kääntyi takaisin, mutta patteri jatkoi tulitustaan vielä yhdeksän minuuttia aluksen poistumisen jälkeen. Yhteensä 87 lentokonetta pommitti Saarenpään patteria päivän kuluessa. Suomalaisten tappiot tässä taistelussa olivat kaksi kaatunutta ja kolme haavoittunutta. "Marat" tulitti linnakkeita Koivistolla uudestaan 24. joulukuuta. 1. tammikuuta 1940 taistelulaiva, luultavasti "Oktjabrskaja revoljutsija", ampui Saarenpäätä, mutta sumu vaikeutti sen tähtäystä eivätkä suomalaisetkaan kyenneet ampumaan sumun vuoksi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliiton laivasto ei hyökännyt enää näiden hyökkäysten jälkeen pattereiden kimppuun, mutta ilmahyökkäykset jatkuivat lähes päivittäin ja neuvostoliittolainen kenttätykistö alkoi tulittaa pattereita helmikuun alussa. Karjalankannaksen puolustuksen murruttua suomalaiset joukot perääntyivät ja patterit jouduttiin tuhoamaan. Saarenpään patteri ampui viimeiset laukauksensa aivan ennen keskiyötä 22. helmikuuta ja Tiurinsaaren patterit muutamaa tuntia myöhemmin 23. helmikuuta.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Vuoden 1940 aikana sota merellä oli paksusta jääpeitteestä johtuen lähes olematonta. Olemattomista toimista huolimatta Suomen merivoimat kärsi tämän vuoden aikana raskaimman alustappionsa sodassa, kun saattoalus "Aura II" upposi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen merivoimat kärsi pahimmat tappionsa 13. tammikuuta, kun saattoalus "Aura II" upposi oman syvyyspomminsa räjähdykseen. Aluksen miehistöstä kuoli 26 henkeä ja selviytyi 15. 18. tammikuuta jäänmurtaja "Tarmo" joutui 22 SB-2-pommikoneen hyökkäyksen kohteeksi Kotkan satamassa ja sai suoran osuman pommista. 39 miestä kuoli ja 11 haavoittui. Alus ei kuitenkaan uponnut ja sitä käytettiin operaatioissa maaliskuussa.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suurin operaatio vuonna 1940 oli neuvostojoukkojen yritys hyökätä jäätä pitkin Kotkan–Virolahden suuntiin 4.–9. maaliskuuta ja päästä suomalaisten joukkojen selustaan. Suomen rannikkotykistö torjui kuitenkin nämä hyökkäykset. Jäänmurtaja Tarmoakin suunniteltiin käytettäväksi näiden hyökkäysten torjumisessa. Sen oli tarkoitus murtaa jää neuvostojoukkojen edestä. Alus ei kuitenkaan ehtinyt toteuttaa tätä tehtävää ennen rauhan solmimista.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen Laatokan-laivaston päätukikohta talvisodassa oli Lahdenpohja, jossa sijaitsi myös sen miinavarasto. Aluksina laivastolla oli tykkivenelaivueen viisi alusta (mm. kelirikkoalus "Aallokas" ja tykkivene "Aunus"), miinalaivueen kolme alusta (mm. "Yrjö" ja "Kiviniemi"), kaksi miinanraivaajaa ja kuljetuslaivueen kaksi matkustaja-alusta, viisi hinaajaa ja yhdeksän proomua. Laivaston paras alus oli "Aallokas". Laivastoa varten oli tarkoitus aseistaa proomuja 120 mm:n tykeillä, mutta näiden proomujen jäätyä Suomenlahdelle tykit otettiin käyttöön muissa tehtävissä. Laivastolle määrättiin tehtäväksi rannikon, väylien ja linnakkeiden suoja-alueiden miinoittaminen, partiointi, joukkojen kuljetus ja linnakkeiden huolto vesitse.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Miinanlasku Laatokalla alkoi marras- ja joulukuun vaihteessa, kun "Yrjö" laski miinoitteita länsirannikolle Konevitsan lähistölle. Alus vahvisti laskemiaan miinoitteita 8. joulukuuta. "Kiviniemi" yritti laskea sulkua itärannikolle, mutta miina räjähti sen perän alla ja surmasi neljä miestä. "Aunus" laski "Kiviniemeltä" laskematta jääneet miinat. Seuraavat miinat laskivat moottoriveneet Ylläpäänlahdelle ja Puikkeenluodolle 4. ja 5. joulukuuta. "Aunus" laski lisää miinoja 7. joulukuuta ja moottoriveneet 8. ja 9. joulukuuta. Näiden jälkeen laskettiin vielä 35 maayhdysmiinaa. Laatokalle laskettiin yhteensä 264 miinaa, jotka eivät kuitenkaan aiheuttaneet tappioita neuvostoliittolaisille.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: "Aallokas", "Tarmo" ja "Vulcan" tulittivat neuvostoliittolaisten asemia joulu- ja tammikuussa Pitkärannassa, Mursulassa ja Koirinojassa. Näihin kohteisiin ammuttiin yhteensä 150 ammusta. Toimintaa hankaloitti neuvostoliittolaisten ilmaherruus ja toiminta olikin lopetettava Laatokan jäädyttyä täydellisesti 17. tammikuuta 1940. 2. helmikuuta "Aallokas" sai vaurioita ilmahyökkäyksestä, jossa haavoittui muutama mies.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Laatokan-laivasto menetti ainoastaan yhden laivan; kuljetusalus "Valamon Luostari" (133 tn) upposi ilmahyökkäyksessä 22. tammikuuta Vanhalla Niikkananlahdella. Onnettomuuksissa menetettiin kaksi hinaajaa ja kaksi moottorivenettä. "Yrjö" ja "Aallokas" vaurioituivat.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Rauhan tultua 13. maaliskuuta oli Laatokan-laivaston alukset jätettävä neuvostoliittolaisille, mutta samana päivänä suomalaiset upottivat Sortavalassa omia aluksiaan vastoin määräyksiä. Ainoastaan neljä moottorivenettä ja 60 moottoria jäi suomalaisten haltuun.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliiton Laatokan-laivaston tavoitteena oli tuhota suomalaiset alukset Laatokalta, estää suomalaisten maihinnousuja, antaa tulitukea 7. ja 8. armeijalle, turvata yhteyksiä ja järjestää sukellusvenetorjunta, vaikka suomalainen sukellusvene "Saukko", jota suomalaiset olivat suunnitelleet käyttävänsä Laatokalla, ei kuulunut Suomen Laatokan-laivastoon tuolloin. Neuvostoliiton Laatokan-laivasto täytyi olla myös valmiina tekemään partiojoukkojen maihinnousuja. Näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tehtiin operaatiosuunnitelma, jonka vaatimia vahvuuksia (mm. neljä tykkivenettä), ei kuitenkaan saatu.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Joulukuun alkuun mennessä muodostettiin laivaston ensimmäinen osasto, johon kuuluivat Tykkivene Oranienbaum, miinanraivaajat "Vidlitsa", "Moskova", "M-31", "M-37" ja neljä vartiovenettä. Osastoa perustettaessa koettiin jälleen takaisku, kun havaittiin ettei laivasto pystyisi toimimaan Laatokan itärannikon tuntumassa.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: 6. joulukuuta 1939 neuvostoliittolaiset lähettivät osaston, johon kuului kaksi vartiolaivaa, yksi vartiovene ja kolme miinanraivaajaa, tukemaan hyökkäystä Taipaleen alueelle, jossa oli tarkoitus kääntää suomalaisten rannikkopatterien tuli kohti laivasto-osastoa. Ensimmäiset tulitaistelut pattereita vastaan käytiin 6. joulukuuta, jolloin neuvostoliittolaiset alukset eivät kärsineet tappioita. Samoihin aikoihin otettiin käyttöön Saunasaaren satama, jota suomalaisten patteri alkoi kuitenkin tulittaa 8. joulukuuta. Satamassa olleet yksi vartiolaiva, viisi miinanraivaajaa, yksi hinaaja ja neljä vartiovenettä saivat käskyn poistui satamasta, kun ammuksia alkoi tipahdella alusten lähelle. Järvellä kuitenkin tuuli voimakkaasti. Yksikään ammus ei osunut aluksiin, mutta miinanraivaaja "Moskovan" potkuri vaurioitui kiveen ja miinanraivaaja "M-30" sai reiän kylkeensä. Sama miinanraivaaja ajoi vartiovene R-416:n kylkeen ja upotti tämän.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomalaiset jatkoivat sataman tulittamista koko joulukuun ja jatkoivat tammikuunkin puolelle. Vuodenvaihteessa satamaan oli ammuttu 99 ammusta, joista kaikki eivät olleet kuitenkaan räjähtäneet. Tänä aikana neuvostoliittolaisen osaston alukset hakivat satamasta ainoastaan polttoainetta ja sitäkin vain öisin ja silloin kun näkyvyys oli huono. Muuten alukset pysyttelivät ulkona satamasta.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Tammikuussa suuri osa aluksista oli kyvyttömiä liikkumaan paksussa jäässä, joten osa aluksista jätettiin talvehtimaan satamaan ja osa sen ulkopuolelle. Sodan aikana tämä neuvostoliittolainen osasto ei nähnyt vilaustakaan suomalaisista aluksista.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: 28. tammikuuta 1940 osasto, joka oli Valkaniemessä joutui suomalaisten lentokoneiden hyökkäyksen kohteeksi. Se ei kuitenkaan kärsinyt vaurioita ja sai ammuttua yhden hyökänneistä koneista alas ja vaurioitettua toista.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliiton Laatokan-laivasto onnistui estämään suomalaisten pääsyn armeijoidensa selustaan ja sivustoihin sekä turvasi valmistautumisensa toimiin kesällä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomalaiset olivat syksyllä 1939 arvioineet Petsamon puolustamisen mahdottomaksi, sillä Neuvostoliiton voimat katsottiin täysin ylivoimaisiksi. Lokakuussa 1939 alueella olleille noin sadalle suomalaiselle troolarille annettiin kehotus siirtyä Norjaan.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Petsamo jäikin neuvostoliittolaisten käsiin joulukuussa 1939 ja siellä olleet alukset "Jäämeri" (250 tn) ja vartiovene Turja (65 tn), joka kuului Lapin rajavartiostolle, poltettiin ja upotettiin 3. joulukuuta. "Turja" ei tuhoutunut täydellisesti ja se voitiinkin kunnostaa sodan päätyttyä ja neuvostojoukkojen poistuttua Petsamosta. Suomalaiset tuhosivat myös Liinahamarin, Parkkinan ja Trifonan satamalaitteita, mutta neuvostoliittolaiset kunnostivat ne nopeasti ja jopa laajensivat Liinahamarin laitteita. Neuvostoliittolaiset pitivät Liinahamaria tärkeänä huoltosatamana ja laskivatkin sen edustalle 400 miinan miinoitteen.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen merivoimilla oli talvisodan aikana käytössään viisi sukellusvenettä. Kolme näistä oli noin 500 tonnin Vetehinen-luokan veneitä, jotka toimivat sodan aikana pääasiassa pohjoisella Itämerellä. Kaksi muuta olivat 93 tonnin "Saukko" ja 250 tonnin "Vesikko". Vaikka merivoimilla olikin viisi venettä, eivät ne saaneet mitään aikaiseksi sodan aikana, joten suomalaisten sukellusveneiden toiminta ei vaikuttanut millään tavoin itse sodan, eikä edes merisodan kulkuun.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: "Kirovin" hyökättyä Russarölle 1. joulukuuta 1939 paikalla lähetettiin paikalle Helsingistä "Vesihiisi" ja "Vesikko", vaikka "Vetehinen" ja "Iku-Turso" olisivat olleet Russarötä lähempänä sijaitsevassa Hangossa. Sukellusveneet eivät kuitenkaan ehtineet paikalle ajoissa.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: "Vetehinen" lähetettiin 4. joulukuuta Libaun lähistölle hyökkäämään jäänmurtaja "Jermakin" kimppuun. "Vetehinen" vaurioitui matkalla, mutta pääsi kuitenkin Libaun lähistölle ja kohtasi siellä 7. joulukuuta "Jermakin". Huonon näkyvyyden ja savuverhojen takia "Vetehinen" menetti kontaktinsa "Jermakiin" eikä onnistunut tehtävässään upottaa alusta. "Vetehinen" yritti upottaa "Jermakin" uudestaan 12. joulukuuta Hiidenmaasta länteen, muttei löytänyt kohdettaan.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: "Saukko" ja "Vesikko" lähetettiin Koiviston saarille Neuvostoliiton laivaston tulitettua saarten rannikkopattereita. "Saukko" saapui paikalle 8. joulukuuta ja yritti vielä samana päivänä hyökätä Saarenpään patteria tulittaneen kuuden aluksen osaston kimppuun. Hitautensa vuoksi "Saukko" ei kuitenkaan onnistunut aikeissaan. "Saukko" yritti hyökätä uudestaan 10. joulukuuta, tällä kertaa patteria tulittaneen "Oktjabrskaja revoljutsijan" kimppuun, onnistumatta tälläkään kertaa. "Saukko" vaurioitui kymmenen pakkasasteen johdosta ja joutui palaamaan Helsinkiin.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: 19. joulukuuta taistelulaiva "Marat" hyökkäsi Koiviston patteriston kimppuun ja "Vesikko" lähetettiin paikalle yrittämään hyökkäystä Maratia vastaan. "Marat", joka vaurioitui Koiviston patterin tulituksesta poistui kuitenkin taistelusta eikä "Vesikko" ehtinyt hyökätä tämän kimppuun.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen hallituksen päädyttyä siihen, ettei Viro ollut puolueeton valtio, lähetettiin 25. joulukuuta "Vesihiisi" ja 1. tammikuuta 1940 "Vetehinen" laskemaan miinoja Viron rannikolle.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Viimeisten 9. tammikuuta "Vetehisen" ja "Iku-Turson" suorittamien partiointien jälkeen kolme suurta sukellusvenettä pysyivät telakoilla. Viimeisetkin operaatiot loppuivat tammikuun puolessavälissä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomalaiset sukellusveneet operoivat sodassa vain viisi viikkoa eivätkä ampuneet tuona aikana yhtäkään torpedoa. Ainoaksi ansioksi voidaan lukea niiden laskemiin miinoihin uponnut höyrylaiva. Sukellusveneiden toimintaa haittasivat erityisesti koulutuksen puute vaativissa tilanteissa ja jää, joka teki sukeltamisen vaikeaksi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliittolaiset sukellusveneet tunkeutuivat Pohjanlahdelle ja Saaristomerelle suomalaisten miinoitteiden ohitse estämään Suomen merenkulkua länteen. Perämerelle asti ne eivät kuitenkaan tunkeutuneet. Pohjanlahdella oli joulukuussa todennäköisesti viisi sukellusvenettä.Niiden menestys oli vaatimatonta, sillä ne upottivat ainoastaan yhden suomalaisen laivan (775 tonnin "Wilpas"), mutta silti parempaa kuin suomalaisten veneiden, jotka eivät saaneet aikaiseksi mitään. Tämän suomalaisen aluksen lisäksi veneet upottivat neljä ei-suomalaista alusta, joista yksi oli virolainen, yksi ruotsalainen ja kaksi saksalaisia. Kaikki paitsi "Reinbeck" upotettiin tykkitulella. Viimeiset neuvostoliittolaiset sukellusveneet poistuivat Pohjanlahdelta 19. tammikuuta 1940.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliittolaiset sukellusveneet noudattivat sopimusta, joka kielsi upottamasta kauppalaivoja varoittamatta miehistöä. Sopimuksen mukaan miehistön piti myös olla turvassa, kun alus upotettiin.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Ensimmäisen aluksen sukellusveneet kohtasivat 5. joulukuuta 1939. Alus oli saksalainen "Oliva", joka pysäytettiin, mutta päästettiin menemään, kun kansallisuus oli selvitetty. Sukellusvenesodan tuloksettomuuden tajuttuaan neuvostoliittolaiset julistivat Suomen rannikon saartoon ja käskivät kaikkien puolueettomien alusten poistua saartovyöhykkeeltä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Tämän jälkeen sukellusveneet saivat tuloksia. Ensimmäinen upotettu alus oli virolainen höyrylaiva "Kassari" (379 tn), jonka sukellusvene "Štš-323" upotti tykkitulella Utön ja Hiidenmaan välillä 10. joulukuuta. Alus oli ollut vakinaisella vuorollaan, mutta ilman matkustajia. "Kassarilta" hengissä selvinneet noin kymmenen miestä selvisi Hiidenmaalle ja vain yksi kuoli. Samana päivänä "Štš-322" ilmoitti upottaneensa aluksen torpedolla Helsingin lähistöllä. Tämä alus lienee ollut saksalainen "Reinbeck" (2 804 tn), sillä se katosi samoihin aikoihin. Kolmaskin upotus tapahtui 10. päivä. Tälläkin kertaa vuorossa oli saksalainen alus. Mäntyluodosta lähteneeseen saattueeseen aluksi kuuluneen "S/S Bolheimin" (3 324 tn) upotti sukellusvene "S 1" Pohjanlahdella käyttäen jälleen tykkitulta. Sukellusvene aloitti tulituksen 150 metrin päästä ja ampui aluksi neljä laukausta "Bolheimia" kohti. Yksi näistä laukauksista osui komentosillalle ja "Bolheimin" kapteeni loukkaantui vakavasti. Tämä ammus tappoi myös ilmeisesti aluksen sähköttäjän. Miehistö jätti laivan ja "S 1" ampui vielä 15–20 laukausta Bolheimiin. Aluksen miehistöstä pelastui 26 henkeä ja vain kolme (joukossa kapteeni) kuoli. Tulituksesta huolimatta "Bolheim" ei uponnut, vaan ajautui kohti rannikkoa, jossa sitä yritettiin hinata matalammille vesille. Se kuitenkin upposi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Ainoa upotettua suomalainen alus, "Wilpas" upotettiin 29. joulukuuta. "Wilpas" oli rannikkotankkeri "Sigridin" kanssa matkalla Vaasaan. Alusten muutettua kurssiaan kohti Norrskäriä, havaitsi sukellusvene "Štš-311" ne ja päätti hyökätä välittömästi käyttäen tykkitulta. "Sigrid" pelastui ajamalla saariston suojaan, mutta pitkän takaa-ajon jälkeen "Wilpas" ajoi karille ja "Štš-311" upotti aluksen. 18-henkinen miehistö kuitenkin pelastui.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Viimeisen saaliinsa sukellusveneet saivat 5. tammikuuta 1940, kun "Štš-311" upotti ruotsalaisen "Fenrisin" (484 tn) Uumajan edustalla. Miehistön annettiin poistua aluksesta. Tämän upotuksen johdosta Ruotsin hallitus jätti Neuvostoliitolle jyrkän vastalauseen, jonka johdosta Neuvostoliitto kuitenkin protestoi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: 13. tammikuuta 1940 "Štš-324" hyökkäsi suomalaisen saattueen kimppuun Märketin lähistöllä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: "S 1" ja "Štš-311" saivat Punalipun kunniamerkin 7. helmikuuta 1940.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen merivoimien miinoituskyky oli talvisodan syttyessä heikko. Miinalaiva Louhi oli Suomen merivoimien tehokkain miinoittaja sodan syttyessä. Muuta miinojen laskemiseen soveltuvaa kalustoa olivat viisi pientä Venäjän laivastolta perittyä miinalaivaa (Pommi, Miina, Loimu, Lieska ja Paukku), laivaston muut pinta-alukset ja sukellusveneet sekä laivaston käyttöön otetut neljä siviilialusta, jotka olivat Tursas, Frej, Poseidon ja Suomi. Aluksista ainoastaan miinalaiva Louhi pystyi laskemaan suuria miinoitteita.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomi aloitti merialueiden miinoittamisen 25. lokakuuta 1939. Miinoituksia laskettiin Jussarölle, Russarölle ja Koiviston eteläpäätyyn. Näiden miinoitusten tavoitteena oli rajoittaa pelotteen avulla Neuvostoliiton laivaston kulkua, suojata omia alueita maihinnousuilta ja tuottaa tappioita Neuvostoliiton laivastolle.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Sodan sytyttyä Suomen merivoimat laski kaikki kaksikymmentä suunniteltua miinoitusta Suomenlahdelle, Saaristomerelle ja Ahvenanmerelle. Miinojen lasku tapahtui öisin ja suurin osa miinoista saatiin laskettua joulukuun ensimmäiseen päivään mennessä, vaikkakin Ahvenanmerellä miinoitteita laskettiin vielä joulukuun viidentenä. Ahvenanmeren miinoitteet laskettiin Ahvenanmaan ja Ruotsin välille Sankanin sulkuun Eduskunnan hyväksyttyä Ahvenanmaan miehityksen 1. joulukuuta. Miinoituksilla oli tarkoitus estää neuvostoliittolaisia sukellusveneitä tunkeutumasta Pohjanlahdelle. Näiden miinoitteiden laskemiseen osallistuivat Louhi ja Uusimaa, jotka miinoittivat välin Sankan–Märket. Ruotsalaiset laskivat miinoitukset omille aluevesilleen miinoittaen välin Märket–Understen. Tätä sulkua vahvistettiin Louhen ja Balticin laskemilla 150 miinalla 10. ja 12. tammikuuta 1940, sekä Frejin laskemilla sukellusveneverkoilla 11. tammikuuta, sillä sulku ei ollut estänyt neuvostoliittolaisten sukellusveneiden tunkeutumista Pohjanlahdelle. Tähän sulkuun upposi 3. tammikuuta 1940 Märketin lähistöllä neuvostoliittolainen sukellusvene S 2. Suomen Laatokan-laivasto laski Laatokkaan 30. marraskuuta 1939 ja 12. joulukuuta 1940 välisenä aikana yhteensä 264 miinaa.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen merivoimien komentaja sai 4. joulukuuta 1939 valtuudet laskea miinoituksia Suomen aluevesien ulkopuolelle ja sukellusveneet aloittivat tämän toiminnan. Saukko yritti 9. joulukuuta miinoittaa Saarenpään eteläpuolta Koiviston läheisyydessä, mutta epäonnistui jäätilanteen takia. Tämä miinoite onnistuttiin laskemaan vasta 24. joulukuuta käyttämällä soutuveneitä, joihin oli asetettu ajastettu räjähdepanos, joka räjähtäessään upotti veneen miinan alta. Seuraavana päivänä alueelta kuultiin räjähdyksiä, joten tämä toiminta saattoi aiheuttaa Neuvostoliitolle tappioita.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomen merivoimat laskivat hyökkäyksellisiä miinoitteita ainoastaan Suursaaren, Paldiskin ja Jumindan edustalle. Moottoritorpedoveneet Jymy ja Isku laskivat Suursaaren 16 miinaa käsittäneet miinoitteet 12. ja 13. joulukuuta 1939. Tässä operaatiossa tykkivene Karjala toimi moottoritorpedoveneiden emälaivana, jolta ne noutivat laskettavat miinat. Suomen hallitus päätti 24. joulukuuta ettei Viro ollut puolueeton valtio, joten olisi laillista miinoittaa reittejä Neuvostoliiton tukikohtiin Virossa. Tämän nojalla Sukellusvene Vesihiisi laski 19 miinaa Paldiskin lähistölle 27. joulukuuta ja Sukellusvene Vetehinen 20 miinaa Jumindan lähistölle 1. tammikuuta 1940. Nämä olivat ainoat Suomen sukellusveneiden laskemat miinoitukset talvisodassa. Viron rannikolle laskettuihin miinoihin upposi saksalainen höyrylaiva Dietrich Hasseldieck (177 tn) 11. tammikuuta.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Tammikuussa tapahtunut meren jäätyminen lopetti miinoitustoiminnan. Suomalaiset olivat ehtineet laskea mereen 1 895 ankkuroitua merimiinaa ja 55 maayhdysmiinaa, joten varastossa olleista merimiinoista käytettiin noin 50 prosenttia ja maayhdysmiinoista 20 prosenttia. Näiden miinojen lisäksi Viron rannikolle laskettiin 36 miinaa. Kaikista miinoista 1 461 laskettiin Suomenlahdelle ja Ahvenanmerelle ja 264 Laatokalle. Merivoimien miinoituskyky olisi ollut huomattavasti parempi jos miinalaivat Riilahti ja Ruotsinsalmi olisivat valmistuneet ajoissa tai Viron vuonna 1933 tarjoamat hävittäjät olisi ostettu. Jos merta peittänyt jääpeite olisi ehtinyt sulaa ennen talvisodan loppumista olisivat Suomen miinavarastot olleet riittämättömät miinasodankäynnin jatkamiseksi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Vaikka Neuvostoliitto oli julistanut Suomen saartoon joulukuun alussa 1939, sen miinoitusvalmius oli alhainen eikä sen laivasto laskenutkaan sodan aikana yhtäkään miinaa, vaikka Neuvostoliitto pyysikin Saksalta apua Suomen rannikoiden miinoittamisessa 7. joulukuuta. Saksa suostui tähän ja ilmoitti olevansa valmis miinoituksiin kolmen päivän kuluttua, mutta Neuvostoliitto kuitenkin perui pyyntönsä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Ainoat miinoitteet jotka Neuvostoliitto laski sodan aikana olivat Turun, Porin ja Rauman edustalle lentokoneista pudotetut laskuvarjomiinoitteet, joiden pudotusta Stalin oli itsepäisesti vaatinut. Näiden lentomiinojen pudotukset olivat ensimmäiset laatuaan.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Ensimmäiset laskuvarjomiinat pudotettiin 29. tammikuuta Turkuun ja viimeiset 20. helmikuuta. Yhteensä 45 miinaa pudotettiin, joista 20 Turun, 15 Porin ja 10 Rauman edustalle. Näistä 27 miinaa osui vesiväyliin. Merkittävin haitta suomalaisille miinoista oli, että Turun sataman liikenne oli poikki 29. tammikuuta–4. helmikuuta.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Ennen talvisodan alkua Suomen ilmavoimat ja Neuvostoliiton Itämeren-laivaston ilmavoimat suorittivat aktiivisesti tiedustelulentoja Suomenlahden alueella. Neuvostoliittolaiset aloittivat tiedustelemisen Suomen ilmatilassa 26. lokakuuta, seuraten suomalaisten panssarilaivojen ja sukellusveneiden sijaintia sekä valokuvaten Suomenlahden ja Laatokan rannikkoa. Panssarilaivat vaihtoivat ankkuripaikkojaan tämän vuoksi jatkuvasti saaristoissa Ahvenanmaan ja Kotkan välillä. Suomalaiset ilmavoimat tekivät runsaasti tiedustelua Suomenlahden itäosassa ja aloittivat valokuvauslennot kesällä 1939, lentäen syvälle Neuvosto-Karjalaan, Kronstadtiin ja Leningradiin seuratakseen joukkojenkeskityksiä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Itämeren-laivaston ilmavoimien koostumus marraskuussa 1939, yhteensä 469 konetta:


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Sodan aikana Neuvostoliiton Itämeren-laivaston ilmavoimat pommittivat lähes päivittäin suomalaisten panssarilaivoja ja rannikkotykistöä. Yhtäkään rannikkotykkiä ei kuitenkaan tuhottu ja vain yksi sadan kilogramman pommi osui panssarilaivaan aiheuttamatta oleellisia vahinkoja.


title: Talvisodan merisotatoimet

text:
Pohjoisen laivaston ilmavoimien koostumus talvisodan alussa:
Pohjoisen laivaston ilmavoimia vahvistettiin joulukuussa 1939 perustamalla sinne siirretyistä kahdesta hävittäjäeskadrillista ja yhdestä SB-2-eskadrillista 72. lentorykmentti.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Itämeren-laivaston ilmavoimien riittämättömän suorituskyvyn vuoksi perustettiin Viroon joulukuun 1939 puolivälissä Erillinen lentoryhmä, joka alistettiin Puna-armeijan ilmavoimien komentajalle. Sen tehtävänä oli lähinnä Suomen strategisten kohteiden, kuten satamien, teollisuuskeskuksien ja rautateiden, pommittaminen. Erillinen lentoryhmä purettiin sodan jälkeen. Erillisen lentoryhmän koostumus:


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomella ei ollut meri-ilmavoimia, vaan vain Erillinen lentolaivue, joka sodan aikana alistettaisiin Merivoimien komentajalle. Näin tehtiin lokakuussa 1939, ja sen nimi vaihdettiin Lentolaivue 36:ksi. Sen kalustona oli sodan alussa 6 Blackburn Riponia. Sodan aikana se sai vahvistuksina 2 Riponia, 2 Koolhoven F.K.52:ta ja yhden DB-3:n.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Lokakuussa perustettiin Suomen toiseksi merilentoyksiköksi Täydennyslentolaivue 39, jonka kalustona oli sodan aikana 2 Junkers F 13:a, 1 Ripon ja 1 Waco YKS-7. Lisäksi Lentolaivue 16:n 3. lentue alistettiin sodan alkupäiviksi Laatokan rannikkopuolustukseen, kalustonaan 5 Junkers K 43:a. Täydennyslentolaivue sai sodan aikana vahvistuksina joitakin Ripon-koneita ja Lentolaivue 16:n 3. lentueen 5 Junkersia.


title: Talvisodan merisotatoimet

text:
Talvisodan aikana upposi yhteensä 17 alusta, vaurioitui kuusi ja kaapattiin yksi. Suurin osa uponneista aluksista oli kauppa-aluksia. Tonnistomäärässä mitaten Suomi ja Neuvostoliitto kärsivät suunnilleen yhtä paljon tappioita. Kauppalaivoja Suomelta kuitenkin upotettiin huomattavasti enemmän kuin Neuvostoliitolta. Yhteensä sodassa upotettiin kaikkia aluksia noin 22 000 tonnin edestä. Vertailun vuoksi saksalainen taistelulaiva Bismarck painoi tyhjänä yli 40 000 tonnia, eli kaksi kertaa enemmän kuin kaikki talvisodan aikana upotetut alukset.
Suomen merivoimat menetti talvisodan aikana Suomenlahdella uponneena ainoastaan yhden aluksen. Tämä oli saattoalus Aura II (466 tonnia), joka upposi 13. tammikuuta 1940. Lavansaaren luona menetettiin yksi merivartiovene, jonka mukana kuoli neljä merivartijaa. Tämän lisäksi Petsamossa poltettiin kaksi alusta joulukuun 1939 alussa; Jäämeri (290 tn) ja partiovene Turja (65 tn). Laatokalla menetettiin kuljetusalus Valamon Luostari (133 tn). Merivoimien sodassa vaurioituneet alukset olivat panssarilaiva Ilmarinen (3 900 tn), jäänmurtaja Voima, kelirikkoalus Aallokas, miinanraivaaja Yrjö ja jäänmurtaja Tarmo. Kaikkiaan näiden alusten miehistötappiot olivat 71 kaatunutta ja 24 haavoittunutta.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Suomi menetti näiden sota-alusten lisäksi viisi rahtilaivaa. Ensimmäinen oli Wilpas (775 tn), jonka sukellusvene Štš-311 upotti 29. joulukuuta 1939 Pohjanlahdella. Tämä oli ainoa neuvostoliittolaisten sukellusveneiden upottama suomalainen alus, sillä muut neljä upotettua kauppalaivaa upposivat pommituksissa. Leo (1 243 tn) upposi 1. tammikuuta 1940 Turun satamaan, Kaija (398 tn) upposi Koivistolle 19. tammikuuta 1940, Notung (1 133 tn) upposi 24. tammikuuta 1940 ja viimeisenä Rigel (3 779 tn) upposi Mäntyluodon satamaan 18. helmikuuta 1940. Näiden viiden kauppalaivan yhteinen kantavuus oli 7 328 tonnia.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Lentolaivue 36 menetti kaksi Riponia miehistöineen, joista toisen hävittäjille ja toisen ilmatorjunnalle.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliitto menetti talvisodan aikana uponneina kaksi vartiovenettä Suomenlahdella, joista toinen tuhoutui ajettuaan miinaan 15. joulukuuta, vartiovene R-416:n Laatokalla ja sukellusvene S 2:n (840 tonnia). Hävittäjä "Stremitelnyi" (1 695 tn), taistelulaiva Marat (26 170 tn) ja risteilijä "Kirov" (7 880 tn) vaurioituivat taistelussa ja miinanraivaaja Moskova tapaturmaisesti Laatokalla.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Itämeren-laivaston ilmavoimat menettivät yhteensä 97 lentokonetta, joista 14 suomalaisille hävittäjille, 12 suomalaiselle ilmatorjunnalle, neljä omien joukkojen tulelle, 12 kadonneina ja 55 onnettomuuksissa. 102 Itämeren-laivaston lentäjää kaatui ja kuusi joutui vangiksi. Erillinen lentoryhmä menetti yhteensä 40 lentokonetta, joista 17 suomalaisille hävittäjille, 10 suomalaiselle ilmatorjunnalle, yhden kadonneena ja 12 onnettomuuksissa. 63 Erillisen lentoryhmän lentäjää kaatui ja 17 joutui vangiksi.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliitto upotti talvisodan aikana kaksi ruotsalaista alusta. Ensimmäinen näistä oli sukellusvene Štš 311:n tykkitulella upottama höyrylaiva Fenris (484 tn) 5. tammikuuta 1940. Toinen oli höyrylaiva Virgo (701 tn), joka upposi Ahvenanmaan pohjoispuolella 6. helmikuuta 1940 edellisten päivien ilmahyökkäyksissä saamiensa vaurioiden johdosta.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Talvisodan aikana upotettiin kolme saksalaista alusta. Ensimmäisenä oli vuorossa Reinbeck (2 804 tn), jonka sukellusvene Štš-322 luultavasti upotti torpedolla yöllä 10. joulukuuta 1939. Toinen alus upposi myös 10. joulukuuta. Se oli Bolheim (3 324 tn), joka tapasi sukellusvene S 1:n. Bolheim upotettiin iltapäivän aikana sukellusveneen tykkitulella. Suomalaisten laskemiin miinoihin Viron rannikolle upposi rahtilaiva Dietrich Hasseldieck (177 tn).


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Neuvostoliittolainen sukellusvene Štš-323 upotti aamuyöllä 10. joulukuuta 1939 Utön ja Hiidenmaan välillä Kassarin (379 tn).


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Moskovan rauhan myötä Suomi joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle suuria alueita Karjalasta ja menetti yhteytensä Laatokkaan. Suomen Laatokan-laivasto ei voinut enää toimia ja sen alukset jouduttiin luovuttamaan Neuvostoliitolle; luovutetut alukset kasvattivat hieman Neuvostoliiton laivastoa. Neuvostoliitolle luovutettu Hanko saattoi valvoa ja haitata Suomen meriliikennettä.


title: Talvisodan merisotatoimet

text: Sopimus vahvisti uudelleen Tarton rauhansopimuksen määrittelemät rajoitukset Suomen Jäämeren-laivastolle. Suomi ei saanut pitää Jäämerellä sataa tonnia raskaampia sotalaivoja. Lupa oli enintään viiteentoista aseistettuun laivaan, joiden yhteinen kantavuus piti jäädä alle neljänsadan tonnin. Sukellusveneet ja aseistetut lentokoneet olivat myös kiellettyjä, kuten myös laajuudeltaan tarpeettoman suuret sotasatamat, sotalaivastotukikohdat ja sotakorjausverstaat.


title: Taidekritiikki

text: Taidekritiikki eli taidearvostelu on julkisesti esitettyjen taideteosten ja teoskokonaisuuksien, taiteeseen liittyvien ilmiöiden, käsitysten, teorioiden ja taide- ja kulttuuripolitiikan ja taidehistoriallisen arvon ja merkityksen pohtimista ja määrittelemistä. Kritiikkiä harjoitetaan kaikilla taiteenaloilla, mutta tässä artikkelissa keskitytään kuvataiteiden arvosteluun.


title: Taidekritiikki

text: Arvostelu liittyy sekä taiteen tekemiseen että sen vastaanottoon. Taidekoulutuksessa opettaja esittää opiskelijoille kritiikkiä näiden harjoitustöistä. Taiteilija harjoittaa itsekritiikkiä luodessaan taidetta; onkin tapana sanoa, että teoksen luonut taiteilija on sen ensimmäinen kriitikko. Myös yleisö arvottaa taidetta, ja voidaan sanoa, että tältä osin itse kukin on kriitikko.


title: Taidekritiikki

text: Kritiikkiin erikoistuneita henkilöitä, jotka tutkivat ja arvioivat taidetta kutsutaan taidearvostelijoiksi ja taidekriitikoiksi. Kaikki taidearvostelijat eivät ole koulutukseltaan taidehistorioitsijoita, mutta taidearvostelua voidaan pitää taiteentutkimuksen sovellutuksena.


title: Taidekritiikki

text: Taidetta on arvotettu eri tavoin kaikkien kulttuurien historian vaiheissa. Erityisesti eurooppalaiseen perinteeseen kuuluu kuitenkin väitteiden, olettamusten ja teorioiden esittäminen ja niiden arvostelu. Kritiikki liittyi siis varhaisvaihessa keskusteluun ja teorioiden muodostukseen, ja se oli pääasiassa sanallista.


title: Taidekritiikki

text: Taidekritiikkiä harjoittivat Italian renessanssin taiteesta, taiteilijoista ja arkkitehtuurista kirjoittaneet Leon Battista Alberti ja Giorgio Vasari.


title: Taidekritiikki

text: Nykyisin tunnetun taidekritiikin synty liittyy lehdistön kehitykseen ja valistusajatteluun. Valistusfilosofi ja kirjailija Voltaire pohti "Filosofisessa sanakirja"ssa taiteilijoita arvostelijoina, mutta totesi heidän olevan lähes poikkeuksetta puolueellisia:


title: Taidekritiikki

text: Ranskalaista ensyklopedistia ja filosofia Denis Diderot´ta pidetään ensimmäisenä suurena taidekriitikkona. Hän kirjoitti taidekritiikkiä vuodesta 1759 alkaen yli 30 vuoden ajan ja arvosteli vuosittain järjestettyä taidenäyttelyä "Pariisin salonkia" "Correspondance littraire" -lehteen. Hänen maineensa kriitikkona muistetaan taiteen, taiteilijoiden ja maalaustekniikan erittelyn sekä makunsa ja tyylinsä takia. Vuonna 1796 julkaistua kirjoitusta "Essai sur la peinture" (Tutkielma maalaustaiteesta) ihailivat niin J. W. von Goethe kuin myöhemmin 1800-luvun runoilija ja kriitikko Charles Baudelaire.


title: Taidekritiikki

text: Taidekritiikki yleistyi eurooppalaisissa sanoma- ja aikakauslehdissä julkaistuina näyttelyarvosteluina 1800-luvun kuluessa. Taidekritiikkiä alettiin julkaista, kun taidealojen ja taidehistorian asioita käsittelevät aikakauslehdet alkoivat ilmestyä niitä koskevien tieteenalojen kehityksen myötä.


title: Taidekritiikki

text: Taidekritiikkiä eivät ole harjoittaneet vain akateemisesti koulutetut oppineet. Myös taiteilijat ja kirjailijat ovat toimineet taidekriitikkoina. Joskus kritiikkiä luonnehditaan omaksi taiteenlajikseen.


title: Taidekritiikki

text: Arvostellessaan vuoden 1846 Salonkia ranskalainen runoilija ja kriitikko Charles Baudelaire totesi: "Taidekritiikki syntyi taiteen kohdusta." Hän kirjoitti:


title: Taidekritiikki

text: Taidekritiikkiä on kahdenlaista. Baudelairen määritelmän mukaan se voi olla subjektiivista, jolloin puhutaan usein "kriitikosta taiteilijana", jossa kriitikko kuvaa omia tunteitaan, reaktioitaan ja kontaktejaan tarkasteltavan taiteen suhteen. Toinen perinteinen kritiikin suuntaus tarkastelee taidetta taidehistorian, tieteellisen objektiivisuuden, valistuksen ja etäisyyden näkökulmasta, jolloin puhutaan tavallisesti akateemisista taidekriitikoista.


title: Taidekritiikki

text: Oscar Wilde esitti esseessään ”Kriitikko taiteilijana” vuodelta 1890, että parhaan kritiikin täytyy hylätä tavalliset, erityisesti realismin ohjenuorat ja hyväksyä impressionismin estetiikka – mitä lukija kirjallisia teoksia lukiessaan tuntee, pikemminkin kuin mitä hän lukiessaan ajattelee tai järkeilee. Wilden mukaan kriitikko ei saa vain selittää taideteoksia, vaan hänen täytyy pyrkiä syventämään sen mysteeriä.


title: Taidekritiikki

text: Taidehistorian erään tunnetuimman arvostelijankommentin esitti vuonna 1878 John Ruskin, joka vertasi kritiikissään amerikkalaisen James McNeill Whistlerin maalausta "Nocturne in Black and Gold: The Falling Rocket" (Tumma ja kultainen yötunnelma: Putoava raketti) "maalipurkin paiskaamiseen vasten yleisön naamaa".


title: Taidekritiikki

text: Vielä jyrkemmin kirjoitti Robert Hunt, joka ainoana arvosteli William Blaken ainoaa yksityisnäyttelyä vuonna 1809 Lontoossa. Hunt valitti "The Examiner" -lehdessä Blaken maalausten vaikeasti ymmärrettävistä allegorioista ja turhanpäiväisistä yrityksistä esittää sekä ruumista että sielua, tahroista, läiskistä ja sekasotkuisesta hölynpölystä. Kirjoittaja väitti, että Blake ei osaa piirtää ja että esillä olevat kuusitoista maalausta ovat "vain penikkatautisten aivojen kuohahduksia" ja Blake itse "epäonninen mielisairas", joka kärsii "häikäilemätömästä turhamaisuudesta".


title: Taidekritiikki

text: Taidenäyttelyiden lisääntyessä 1900-luvun kuluessa alettiin niiden yhteydessä julkaista näyttelyluetteloita, esseitä ja monografioita. Puhutaan taidekirjoittelusta, jolla tarkoitetaan kuvataiteesta kirjoittamista ilman arvottavia painotuksia. On kiistelty siitä, edustaako taidenäyttelyjen yhteydessä julkaistava aineisto taidearvostelua vai markkinointia, koska usein niitä kirjoittavat samat henkilöt. Ainakin taiteen edistämisen ja sen kritiikin välinen raja on hämärtynyt.


title: Taidekritiikki

text: Kotimaista taide-elämää seuraava säännöllinen taidekritiikki alkoi vuonna 1846 perustetun "Suomen Taideyhdistyksen" aloittaman taidenäyttelytoiminnan yhteydessä. "Morgonbladissa" julkaistiin huhtikuussa 1847 Fredrik Berndtsonin kirjoittama kolmiosainen, perusteellinen arvostelu Suomen taideyhdistyksen ensimmäisestä näyttelystä Helsingissä. Sakari Topelius piti sitä tiettävästi Suomen ensimmäisenä yksityiskohtaisena, julkaistuna taidekritiikkinä.


title: Taidekritiikki

text: Kuopiolaisen "Saima"-lehden toimittajan J. V. Snellmanin ja "Helsingfors Tidningar"in toimittajan Sakari Topeliuksen näkökannat suomalaiskansallisuudesta ja sanomalehdistöstä olivat erilaisia, mutta he olivat myös samaa mieltä muun muassa siinä, että keskusteleva ja pohtiva sisältö oli lehdissä aivan liian vähäistä ja jäänyt kertovan aineksen varjoon. Kertova aines oli uutisia ja ilmoituksia, jonka he katsoivat lehden konservatiiviseksi, säilyttäväksi sisällöksi. Vain keskustelu eli kantaa ottava aines vei asioita eteenpäin.