title: Kehitysvammaisten Tukiliitto

text: Kehitysvammaisten Tukiliiton jäsenistö muodostuu noin 185 paikallisesta ja alueellisesta yhdistyksestä, joissa on noin 17 500 henkilöjäsentä. Jäseninä on kehitysvammaisia henkilöitä, omaisia, läheisiä, alan työntekijöitä sekä kehitysvammaisten ihmisten hyvää elämää tavoittelevia kansalaisia. Yhdistyksissä ihmiset saavat ja antavat vertaistukea - vaihtavat kokemuksia ja hyväksi koettuja arjen ratkaisuja -, järjestävät toimintaa ja tapahtumia ja vaikuttavat oman alueensa päätöksentekoon kehitysvammaisia ihmisiä ja heidän läheisiään koskevissa asioissa.


title: Kehitysvammaisten Tukiliitto

text: Kehitysvammaisten Tukiliitto ry on toiminut vuodesta 1961. Toiminnan merkittävin rahoittaja on Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA).


title: Kemin tuulipuisto

text: Kemin tuulipuisto on Kemin kaupungin sataman lähelle merelle rakennettu tuulipuisto, jossa on kymmenen alun perin Innopower Oy:n rakentamaa Winwind-tuulivoimalaa. Niiden yhteisteho on 30 megawattia.


title: Kemin tuulipuisto

text: Puiston ensimmäisessä vaiheessa pystytettiin kaksi voimalaitosta maalle ja kolme merelle rakennetuille keinotekoisille saarille. Viisi ensimmäisen vaiheen voimalaitosta tuottavat 5 x 3 MW:n sähkötehon. Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio oli 24 miljoonaa euroa.


title: Kemin tuulipuisto

text: Toisessa vaiheessa kaikki viisi seuraavaa voimalaitosta rakennettiin keinosaarille. Toisen vaiheen kustannusarvio oli 26 miljoonaa euroa.


title: Kemin tuulipuisto

text: Ikea osti puiston tammikuussa 2016. Puiston voimalat uusitaan, ja alueelle rakennetaan myös uusia voimaloita.


title: Kielireformi

text: Kielireformi on kielensuunnittelussa käytetty käsite, jolla kuvataan merkittävää kieleen kohdistuvaa muutosta. Tavallisimmat kielireformin muodot ovat yksinkertaistaminen ja purifikaatio. Yksinkertaistamisella kielestä tehdään helpompi käyttää standardisoimalla kielioppia ja sanastoa. Purifikaatiolla kielestä muokataan "puhtaampi".


title: Moerdijk

text: Moerdijk on Alankomaissa Pohjois-Brabantin provinssissa sijaitseva kunta. Asukkaita kunnassa on 36 797 (30.6.2008) ja väestötiheys on 231 as./km². Kunnan pinta-ala on 183,99 neliökilometriä, josta vettä on 24,89 km². Moerdijkin pormestari on Wim Denie. Kunnan keskuspaikka on Zevenbergen


title: Moerdijk

text: Moerdijkin naapurikunnat ovat Strijen pohjoisessa, Dordrecht koillisessa, Drimmelen idässä, Breda kaakossa, Halderberge ja Etten-Leur etelässä, Steenbergen lounaassa, Oostflakkee lännessä ja Cromstrijen luoteessa.


title: Moerdijk

text: Nykyinen Moerdijkin kunta syntyi vuonna 1997, kun kunnat Fijnaart en Heijningen, Klundert, Standdaarbuiten, Willemstad ja Zevenbergen yhdistyivät. Aluksi kunnan nimi oli Zevenbergen. Moerdijkiksi se muuttui vuonna 1998.


title: Moerdijk

text: Achterdijk, Binnen-Moerdijk, Bosselaar, Drie Hoefijzers, Fijnaart, Heijningen, Helwijk, Hoekske, Kreek, Krooswijk, Langeweg, Moerdijk, Molengors, Nieuwemolen, Noordhoek, Noordschans, Oudemolen, Pelikaan, Roodevaart, Strooiendorp, Tonnekreek, Torenveld, Zevenbergschen Hoek, Zwingelspaan


title: Brestin alue

text: Brestin alue (, ) on Valko-Venäjän lounaisosassa sijaitseva maakunta (oblasti). Maakunnan tunnuseläimenä on visentti.


title: Brestin alue

text: Brestin alue on perustettu 1939 ja nykyiset rajansa se sai 1954. Alueen pinta-ala on 32,8 tuhatta neliökilometriä. Vuoden 2009 väestönlaskennan perusteella alueella asui 1 401 177 ihmistä.


title: Brestin alue

text: Alueen naapurina on etelässä Ukraina ja lännessä Puola. Pohjoispuolella sijaitsevat Valko-Venäjän Hrodnan ja Minskin alueet ja idässä Homelin alue.


title: Brestin alue

text: Brestin alue jakautuu 16 piiriin (raion). Alueen suurimmat kaupungit ovat Brest, Baranavitšy, Pinsk ja Kobryn.


title: Brestin alue

text:
Oheisessa taulukossa Brestin alueen yli 10 000 asukkaan taajamat ovat asukasluvun mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Väkiluvut perustuvat vuoden 2009 lokakuun väestönlaskuun.
Alle 10 000 asukkaan kaupunkeja tai hallintopiirin keskustaajamia Brestin alueella ovat mm. Davyd-Haradok (David-Gorodok), Kamjanets (Kamenets), Kosava (Kossovo) ja Vysokaje (Vysokoje).


title: Brestin alue

text: Aluehallinnollisesti suoraan Brestin alueen alaisuuteen kuuluu kolme suurinta kaupunkia ja 16 hallintopiiriä (raion). Nämä maakunnan osa-alueet ovat (asukasluvut 2009 väestönlaskennasta):


title: Brestin alue

text: Brestin alueen läpi kulkevat suurimmat valtatiet ovat:Rautatieyhteyksistä merkittävipiä ovat Minsk-Baranavitšy-Brest ja poikittaisyhteys Brest-Pinsk-Homel. Brestistä ratayhteys jatkaa Puolaan. Vilna- Lida- Baranavitšy- rata kulkee pohjois-eteläsuuntaisesti Brestin alueen itäosien poikki ja jatkaa etelässä Ukrainan länsiosiin.


title: Brestin alue

text: Vesiliikenneyhteyksistä Dneprin sivujoki Pripet ulottuu navigoitavana Pinskin kaupunkiin. Sieltä liikennöitävä jokireitti jatkuu Pina-haaraa pitkin jonkin matkaa. Pripetin ja Bugin välille aikanaan rakennettu, Mustanmeren ja Itämeren vesistöalueet yhdistävä kanavayhteys jatkaa reittiä Muhavetš-joelle, jota pitkin pääsee Kobrynin kaupungista Brestiin. Lisäksi Puolassa Itämereen laskevan Veikselin sivuhaara Bug kulkee Brestin länsipuolitse ja muodostaa rajajoen Puolan kanssa. Yhteys Brestin satamasta Bug-joelle ei ole toistaiseksi liikennöitävissä.


title: Brestin alue

text: Brestissä on myös lentoasema.


title: Humberto Coelho

text: Humberto Manuel de Jesus Coelho (s. 20. huhtikuuta 1950 Cedofeita, Portugali) on portugalilainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja.


title: Humberto Coelho

text: Pelaaja urallaan Coelho pelasi puolustajana yli 300 liigaottelua Portugalissa ja edusti myös maataan 64 ottelussa. Coelho valittiin muun muassa vuonna 1974 vuoden portugalilaiseksi jalkapalloilijaksi.Coelho nimitettiin 3. kesäkuuta 2008 Tunisian maajoukkueen päävalmentajaksi. Sitä ennen päävalmentajan tehtävää oli tarjottu Bertrand Marchandille ja Jacques Santinille, mutta kumpikaan ei saanut solmittua haluamaansa sopimusta Tunisian jalkapalloliiton kanssa. Marraskuussa 2009 Coelho erotettiin valmennustehtävistään, Tunisian jäätyä ilman MM-kisapaikkaa.


title: Humberto Coelho

text: Coelho oli ehdolla Ghanan maajoukkueen päävalmentajaksi loppuvuodesta 2010, mutta valmennuspesti meni Goran Stevanovicille.


title: Amanda Redman

text: Amanda Redman (s. 12. elokuuta 1957 Brighton, East Sussex, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan tv-sarjasta "Ryhmä Pullman", jossa hän näyttelee rikoskomisario Sandra Pullmannia. Hän on ollut BAFTA-ehdokkaana tv-sarjasta "At Home with the Braithwaites". Redman on voittanut myös Cholotrudis Award -palkinnon sivuosastaan elokuvassa "Sexy Beast" (2000).


title: Amanda Redman

text: Amanda Redman on ollut kaksi kertaa naimisissa. Hän avioitui pitkäaikaisen poikaystävänsä Damian Schnabelin kanssa, syyskuussa 2010. Hän oli naimisissa näyttelijä Robert Glenisterin kanssa vuosina 1984–1992. Liitosta syntyi yksi tytär, Emily Glenister (s. 1987). Hän on myös näyttelijä.


title: WWD-3

text: WWD-3 on suomalaisen Winwindin valmistama 3 MW:n tuulivoimalaitos, jollaisia on Suomessa Kemin tuulipuistossa yksitoista ja koko maassa yhteensä kuusitoista. Voimala tuottaa sähköä silloin, kun tuulen voimakkuus on 4 m/s - 20 m/s. Enimmillään tuotos on >12,5 m/s puhaltavalla tuulella. Jos myrsky yltyy yli 20 m/s, voimala pysähtyy.


title: WWD-3

text: WWD-3 -tuulivoimalan akselinnavan korkeus maasta on yleensä 88 metriä, sen roottorikehän halkaisija on 100 metriä, tornin massa 225 000 kg, roottorin massa 60  000 kg, konehuone roottorin kanssa 180 000 kg.


title: WWD-3

text:
WWD-3 -voimaloita on Kemin tuulipuistossa pystytetty myös merelle keinotekoisille saarille.
Merelle sijoitettavan keinotekoisen saaren pinta-ala on 30 m x 50 m, louhetarve 23 000 m, raudoitus 42 000 kg, suodatinkangas 6 000 m, betonia 700 m, putkia 120 m.


title: Edwin Armstrong

text: Edwin Armstrong (18. joulukuuta 1890 New York, New York – 31. tammikuuta 1954 New York) oli yhdysvaltalainen insinööri ja muun muassa FM-radion keksijä.


title: Edwin Armstrong

text: Armstrong opiskeli sähkötekniikkaa Columbian yliopistossa. Jo opiskeluaikanaan 1913 hän keksi takaisinkytkentään perustuvan vahvistinpiirin. Kytkentä käytti Lee De Forestin kehittämää Audion-elektroniputkea. De Forest ei ollut itse juurikaan hyödyntänyt keksintöään, sillä hän ei täysin pystynyt ymmärtämään sen toimintaa, ja ilman takaisinkytkentää sen vahvistus oli varsin heikko. Kuultuaan Armstrongin saavutuksista, De Forest käskittyi omassa tutkimustyössään takaisinkytkentäpiireihin ja hankki useita patentteja alalta. Vuonna 1920 hän aloitti oikeustaistelun Armstrongin patentteja vastaan. Taistelu patenteista kesti 14 vuotta ja päätyi lopulta De Forestin voittoon. Oikeuden päätöksestä huolimatta Armstrongia pidetään yleisesti takaisinkytkentäpiirin keksijänä.


title: Edwin Armstrong

text: Vastoinkäymisistä huolimatta Armstrongista tuli varakas mies muiden keksintöjensä, kuten supervastaanottimen, ansiosta, jonka hän oli keksinyt palvellessaan majurina Yhdysvaltain armeijassa ensimmäisen maailmansodan aikana. Merkittävän osan rahoistaan hän sijoitti RCA:n osakkeisiin, jolle hän oli myös myynyt useita keksintöjään. Hän ei koskaan kuitenkaan siirtynyt virallisesti RCA:n työntekijäksi, vaan hän toimi Columbian yliopiston professorina muodollista yhden dollarin vuosikorvausta vastaan.


title: Edwin Armstrong

text: Armstrongin seuraava projekti liittyi radiovastaanoton häiriöiden poistamiseen. Hän ratkaisi ongelman käyttämällä taajuusmodulaatiota (FM) yleisesti käytössä olleen amplitudimodulaation (AM) sijasta, ja sai vuonna 1933 rakennettua ensimmäisen FM-radion. Armstrong tarjosi tekniikkaansa RCA:lle, joka kuitenkin kieltäytyi. RCA oli tehnyt suuria investointeja AM-tekniikkaan, jotka FM olisi tehnyt vanhentuneiksi. Armstrong sai kuitenkin keksintönsä lisensioitua useammalle pienemmälle radiolaitevalmistajalle ja vuonna 1939 aloittivat ensimmäiset FM-radioasemat toimintansa New Yorkin ja Uuden-Englannin alueilla. FM-tekniikka sai yleisöltä positiivisen vastaanoton, sillä äänenlaadultaan se päihitti AM-radioiden lisäksi myös silloiset äänilevyt.


title: Edwin Armstrong

text: RCA vastasi anomalla FCC:ltä FM-radiolle myönnettyjen noin 50 MHz:n alueella olevien taajuuksien siirtämissä televisiokäyttöön. FCC ei pelkästään kieltäytynyt, vaan antoi FM-käyttöön koko 44–50 MHz taajuuskaistan ja vaati FM-tekniikkaa käytettävän myös television äänensiirrossa. Päätöksen jälkeen RCA tarjosi Armstrongille FM-patenteista miljoona dollaria, muttei osuutta myynnistä. Armstrong kieltäytyi, koska piti sopimusta epäreiluna muiden lisenssinhaltijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin nähden.


title: Edwin Armstrong

text: Sota-aikana FM oli yleisesti käytössä ja Armstrong antoi Yhdysvaltain armeijan käyttää tekniikka vapaasti. Vuonna 1945 RCA ja muutamat muut radioyhtiöt saivat FCC:n siirtämään FM:lle varatun taajuusalueen silloisesta 44–50 MHz:stä vielä nykyisinkin käytössä olevaan 88–108 MHz:iin. Virallisesti syynä olivat ionosfääriset häiriöt, mutta todellisuudessa haluttiin tehdä kaikki valmistetut FM-lähettimet ja vastaanottimet vanhentuneiksi. Lisäksi FCC alensi FM-lähettimien sallittuja lähetystehoja ja kielsi linkkimastojen käytön ja velvoitti asemat siirtämään materiaalia välillään AT&T:n kaapeleita pitkin suhteettoman suurta korvausta vastaan. Näiden päätösten yhteissummana FM-tekniikan kilpailukyky kärsi ja AM-asemia on säilynyt näihin päiviin asti, sen teknisestä vanhentuneisuudesta huolimatta.


title: Edwin Armstrong

text: Armstrong sai muutettua FM-tekniikan toimimaan uudella taajuusalueella vuonna 1948. Tässä vaiheessa hänen patenttinsa olivat kuitenkin jo vanhenemassa, ja hän päätti haastaa RCA:n oikeuteen, sillä se oli valmistanut FM-vastaanottimia jo kahdeksan vuoden ajan ilman valmistuslisenssiä. Oikeudessa RCA:n johtohahmoihin kuuluva David Sarnoff todisti RCA:n keksineen FM-radion ilman Armstrongin avustusta. Oikeustaistelu kesti pitkään ja vuonna 1953 Armstrong oli vararikon partaalla. 31. tammikuuta 1954 hän puki päälleen päällystakkinsa, hattunsa, huivinsa ja käsineensä ja astui ulos 13.-kerroksessa olevan asuntonsa ikkunasta. Hänen ruumiinsa löydettiin seuraavana päivänä.


title: Edwin Armstrong

text: Armstrongin leski Marion jatkoi oikeustaistelua. Hän päätyi RCA:n kanssa yli miljoonan dollarin arvoiseen sopimukseen. Sen jälkeen leski onnistuneesti haastoi patenttirikkomuksista oikeuteen useita muita yrityksiä mukaan lukien CBS:n ja Sylvanian. Viimeinen oikeudenkäynti päättyi vuonna 1967 Motorolan tappioon.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Ehdollinen rangaistus on useissa oikeuskulttuureissa käytetty tapa puuttua lähinnä ensikertalaisten tai nuorten rikoksiin. Jossain kulttuureissa ehdollista rangaistusta kutsutaan lykätyksi rangaistukseksi. Idea on kuitenkin sama, eli tuomioistuin tuomitsee rikoksesta rangaistuksen, jota ei kuitenkaan panna täytäntöön, jos tuomittu parantaa tapansa, eikä enää jatkossa syyllisty uuteen rikokseen. Ehdolliseen rangaistukseen saattaa sisältyä tietty ajanjakso, jonka kuluttua rangaistus raukeaa, jos uutta rikosta ei ilmene.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Ehdollista rangaistusta ei pidä sekoittaa ehdonalaiseen vapauteen, johon vanki tietyin edellytyksin päästetään, kun hän on jo ollut vankeudessa määräosan hänelle tuomitusta rangaistusajasta.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Suomessa on käytössä ehdollinen vankeusrangaistus. Ankaruudessaan se sijoittuu sakkorangaistuksen ja yhdyskuntapalvelun väliin.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Enintään kahden vuoden vankeusrangaistus voidaan määrätä ehdolliseksi, jollei rikoksen vakavuus, rikoksesta ilmenevä tekijän syyllisyys tai tekijän aikaisempi rikollisuus edellytä ehdottomaan vankeuteen tuomitsemista. Alle 18-vuotiaana tehdystä rikoksesta ei kuitenkaan saa tuomita ehdottomaan vankeusrangaistukseen, elleivät painavat syyt sitä vaadi.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Kun vankeus tuomitaan ehdollisena, rangaistuksen täytäntöönpano lykkääntyy koeajaksi. Ehdollisen vankeuden koeaika on vähintään vuosi ja enintään kolme vuotta. Koeaika alkaa tuomion julistamisesta tai antamisesta.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Jos ehdollista vankeutta yksinään on pidettävä riittämättömänä rangaistuksena rikoksesta, voidaan sen ohessa tuomita sakkoa, tai jos ehdollinen vankeus on vuotta pidempi, vähintään 20 ja enintään 90 tuntia yhdyskuntapalvelua.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Rikoksen alle 21-vuotiaana tehnyt voidaan tuomita ehdollisen vankeuden tehosteeksi valvontaan. Valvonnan kesto on yksi vuosi kolme kuukautta. Valvonta voidaan tuomita, jos sitä on pidettävä perusteltuna tekijän sosiaalisen selviytymisen edistämiseksi sekä uusien rikosten ehkäisemiseksi.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Tuomioistuin voi määrätä ehdollisen vankeuden pantavaksi täytäntöön, jos tuomittu tekee koeaikana rikoksen, josta tuomioistuimen harkinnan mukaan hänet olisi tuomittava ehdottomaan vankeuteen ja josta syyte on nostettu vuoden kuluessa koeajan päättymisestä.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Tuomioistuin voi myös määrätä ehdollisen vankeuden täytäntöönpantavaksi vain osaksi, jolloin rangaistus jää muulta osin ehdolliseksi entisin koeajoin.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Myös tieliikennerikokseen liittyvä ajokielto voidaan tietyillä edellytyksillä määrätä ehdollisena. Kysymys ei kuitenkaan ole varsinaisesta rangaistuksesta, vaan rikoksen johdosta määrättävästä turvaamistoimesta.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Ehdollisessa rangaistuksessa on ilmennyt ongelmia, sillä sitä ei yleisesti pidetä rangaistuksena.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Esimerkiksi nuorille ei ehdollisesta rangaistuksesta koidu konkreettista, heti tuntuvaa rangaistusta. Niinpä se synnyttää käsityksen, että teosta ei seurannut mitään rangaistusta. Ehdollinen koetaan vain eräänlaiseksi pelotteeksi mahdollisesti tulevasta rangaistuksesta. Samoille henkilöille voi kasautua useita ehdollisia rangaistuksia peräkkäin, jolloin ehdollinen rangaistus ei selvästikään toimi varoituksena.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Itä-Suomen yliopiston professori Matti Tolvasen mukaan ehdollista käytetään, koska se on halvempi, ja samalla unohdetaan uhrin näkökulma. Lapin yliopiston professori Terttu Utriaisen mukaan nykymuotoinen ehdollinen rangaistus on käytännössä vapautus. Hänen mukaansa ehdollisista vain 1–2 prosenttia pannaan täytäntöön. Ehdollinen on käytännössä lievempi kuin sakko ja tuntuu ihmisistä pilkanteolta.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Kritiikin vuoksi Oikeusministeriön työryhmä esitti huhtikuussa 2013, että ehdollisiin vankeusrangaistuksiin olisi jatkossa mahdollisuus liittää myös lyhyt ehdoton vankeusjakso.


title: Ehdollinen rangaistus

text: Ruotsissa käytetään ehdollista tuomiota (), jossa ei määritellä mitään tiettyä rangaistusta seuraamukseksi tuomitun rikoksesta. Ehdolliseen tuomioon liittyy koeaika, jonka kuluessa ilmenevistä uusista rikoksista tuomitaan ankarampi rangaistus sen johdosta, ettei ehdollisesti tuomittu ole parantanut tapojaan.


title: Meri Utrio

text: Meri Marjatta Utrio (o.s. "Vitikainen"; 23. maaliskuuta 1919 Kotka – 14. joulukuuta 2004 Somero) oli suomalainen toimittaja ja kääntäjä. Hän oli naimisissa kustannusliike Tammen toimitusjohtajan Urho Untamo Utrion kanssa, ja heillä on kolme yhteistä lasta: Kaari (s. 1942), Pirkka (s. 1943) ja Martti (s. 1945). Heistä Kaari Utrio on kirjoittanut yli neljäkymmentä historiallista romaania ja useita tietokirjoja, jotka käsittelevät naisten ja lasten asemaa Euroopan historiassa.


title: Rantayrtti

text: Rantayrtti eli luhtarantayrtti ("Lycopus europaeus") on Euraasiassa tavattava valkokukkainen, monivuotinen ruohovartinen kasvi. Suomessa rantayrtti on sukunsa ainoa edustaja.


title: Rantayrtti

text: Rantayrtti kasvaa 20–80 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on hoikkajuurakkoinen ja sen maarönsyt ovat hentoja ja pitkiä. Varsi on usein haaraton ja vaaleakarvainen. Lehdet ovat ruodittomia tai lyhytruotisia, ja kasvavat pareittain vastakkain. Muodoltaan lehden lapa on suikea tai kapeanpuikea, suippo, isohampainen tai parihalkoinen. Alimmat lehdet ovat tyvestä tavallisesti parijakoisia. Valkoiset, punapilkkuiset huulimaiset kukat sijaitsevat tiheästi lehtien tyvessä. Kukat ovat tuoksuttomia ja niissä on vain kaksi hedettä. Kukissa kaikki terälehdet ovat keskenään jokseenkin yhtä pitkiä. Suomessa rantayrtti kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on neliosainen lohkohedelmä.


title: Rantayrtti

text: Rantayrttiä tavataan koko Euroopassa pohjoisimpia alueita lukuun ottamatta. Levinneisyysalue ulottuu Norjan, Ruotsin ja Suomen keskiosiin sekä edelleen samalla korkeudella Venäjän pohjoisosiin. Idässä levinneisyysalue jatkuu Turkkiin, Lähi-itään ja Keski-Aasiaan. Sitä tavataan myös paikoin Pohjois-Afrikasta. Ihmisen mukana laji on levinnyt Pohjois-Amerikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Suomessa rantayrttiä kasvaa yleisenä sisämaassa Jyväskylän korkeudelle saakka, Itä-Suomessa tavataan erillisesiintymiä Pohjois-Savoa ja Pohjois-Karjalaa myöten. Pohjanlahden rannikolla laji kasvaa Vaasan korkeudelle asti. Jääkauden jälkeen rantayrttiä tavattiin Suomen alueella Lappia myöten, mihin viittaavat lajin pohjoiset erillisesiintymät sekä siementen fossiililöydöt turvekerrostumista.


title: Rantayrtti

text: Rantayrtti kasvaa kosteilla paikoilla kuten rannoilla, rehevissä korvissa ja ojissa. Kasvupaikat ovat useimmiten kuivalla maalla, mutta joskus sitä tavataan myös matalassa vedessä.


title: Rantayrtti

text: Rantayrttiä on vanha värikasvi, josta saadaan mustaa väriä kun sitä keitetään rautavihtrillin kanssa. Sillä on värjätty villaa, pellavaa ja silkkiä. Mustaa väriä on käytetty myös naamiovärinä.


title: Brasilianvaeltajahämähäkit

text: Brasilianvaeltajahämähäkit ("Phoneutria") on suku, johon kuuluu maailman myrkyllisimpiä hämähäkkejä. Useimmat hämähäkkien puremisista johtuvat kuolemat on aiheuttanut brasilianvaeltajahämähäkki.


title: Brasilianvaeltajahämähäkit

text: Suvun lajeja löytyy trooppisesta Amerikasta Costa Ricasta pohjoiseen Argentiinaan. Näitä hämähäkkejä on myös kulkeutunut banaanikuljetuksien mukana Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan.. Päivisin nämä yöaktiiviset hämähäkit piileskelevät termiittikeoissa, kaatuneiden puiden ja kivien alla sekä myös banaanifarmeilla ja ananaskasveissa.


title: Brasilianvaeltajahämähäkit

text: "Phoneutria"-lajit ovat luonteeltaan hyvin aggressiivisia. Uhattuna hämähäkki asettuu ominaiseen varoitusasentoon, jossa kaksi ensimmäistä raajaparia on kohotettuna ylös ja hämähäkki huojuttaa ruumistaan sivusuunnassa. Mikäli tämä ei auta, eläin hyökkää empimättä kohti ja puree.


title: Brasilianvaeltajahämähäkit

text: "Phoneutria feraa" pidetään maailman myrkyllisimpänä hämähäkkilajina ja se on päässyt myrkyllisyytensä ansiosta myös Guinnessin ennätysten kirjaan. "Phoneutria nigriventer", joka on yleinen Brasilian suurkaupungeissa, aiheuttaa yksistään São Paulossa 600–800 puremaa vuosittain, joskin kuolemantapaukset ovat harvinaisia. Brasilianvaeltajahämähäkit esiintyvät usein ihmisasumusten lähellä, sillä jätteissä viihtyvät hyönteiset ovat niille mieluisa ravinnonlähde. Sisätiloihin hämähäkit tulevat kuitenkin lähinnä vahingossa. Sisätiloissa tavattavat hämähäkit ovat useimmiten koiraita ja lähes 35 % löydöistä tapahtuu maalis-toukokuussa, jolloin koiraat liikkuvat aktiivisesti etsimässä parittelukumppania. Purematapauksessa naaraan purema johtaa kuitenkin useammin kuolemaan. Syynä tähän saattaa olla koiraan pienempi myrkkymäärä tai mahdollisesti sen erilainen koostumus. Naaraspuolisen "P. nigriventerin" myrkyn LD50-arvo hiirelle on 0,15 µg, kun koiraalla vastaava luku on 0,21 µg.


title: Brasilianvaeltajahämähäkit

text: Brasilianvaeltajahämähäkkejä pidetään terraarioeläiminä, joskaan aggressiivisuutensa ja myrkyllisyytensä vuoksi ne eivät ole kovin yleisiä.


title: Piikkiankeriaskalat

text: Piikkiankeriaskalat ("Notacanthiformes") on viuhkaeväisten lahko, johon kuuluu 25 kalalajia. Ne jaetaan kahteen heimoon, kummassakin kolme sukua. Useimmat piikkiankeriaskalat elävät syvällä meressä.


title: Piikkiankeriaskalat

text: Vaihtoehtoisessa ja uudemmassa luokituksessa piikkiankeriaskaloja ei pidetä erillisenä lahkona vaan ne luetaan naiskalojen lahkon ("Albuliformes") alalahkoksi "Notacanthtoidei".


title: Aatos Tapala

text: Aatos Abel Tapala (5. toukokuuta 1940 Sauvo) on suomalainen oopperalaulaja ja tenori.


title: Aatos Tapala

text: Aatos Tapala oli naimisissa laulaja Tamara Lundin kanssa vuosina 1966–1985.


title: Aatos Tapala

text: Aatos Tapala on opiskellut Jorma Huttusen, Pekka Nuotion, Clemens Glettenbergin, Clemens Kaiser-Bremen ja Gino Cittadini-Laurin oppilaana. Hän on myös toiminut kansakoulunopettajana.


title: Aatos Tapala

text: Tapala toimi Suomen kansallisoopperan solistina vuosina 1965–1972. Hänen osistaan voidaan mainita "Tamino" Taikahuilussa, "Basilio" Figaron häissä, Perämies Lentävässä Hollantilaisessa, "Aigistos" Elektrassa, Maalari Lulussa, Šemeikka Juhassa ja "Tony" West Side Storyssa. Oopperaosien lisäksi hän on myös esiintynyt monissa opereteissa.


title: Aatos Tapala

text: Tapala on hoitanut omaa ohjelmatoimistoa Expertus Oy:tä vuodesta 1972. Hän on patentoinut näyttämötapahtumien havainnollistamiseen tarkoitetun näyttämösimulaattorin, jolla voidaan tehostaa näyttämöproduktioiden harjoittelua.


title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetana ("Arion vulgaris") on suurikokoinen etanalaji, joka on levittäytynyt vieraslajina nopeasti Euroopan pohjoisosissa. Suomessa laji on luokiteltu erityisen haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetanan väritys vaihtelee laajalla skaalalla, useimmiten oranssista ruskean sävyihin, mutta värejä voivat olla myös harmaat sävyt ja jopa musta. Punasiruetanaan verrattuna oranssien yksilöiden sävy on likaisemman oranssi. Nuorilla etanoilla saattaa olla kyljissään pitkittäisjuovia, mutta vanhemmiten ne yleensä häviävät. Etanan antura on väriltään vaalea ja erittyvä lima haalean kellanoranssia. Hengitysaukko on kilven etuosassa lähellä eläimen päätä ja oikella kyljellä. Laji on huomattavan kookas ja täysikasvuinen yksilö on täyteen mittaansa venyneenä ja 7–14 cm pitkä.


title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetana muistuttaa erittäin paljon punasiruetanaa ("Arion rufus") ja on läheistä sukua myös mustasiruetanalle ("Arion ater"). Mustasiruetanasta poiketen espanjansiruetana ei heiluta ruumistaan häirittäessä. Täysin varma lajinmääritys onnistuu kuitenkin vain tutkimalla eläimen lisääntymiselimistöä.


title: Espanjansiruetana

text: Vieraslajina levittäytyvää espanjansiruetanaa luultiin alun perin portugalilaiseksi "Arion lusitanicus" -lajiksi, mutta tämä tunnistus osoittautui vääräksi. Nykyään sen katsotaan olevan "Arion vulgaris" -laji, joka lienee lähtöisin eteläisestä Ranskasta. Lajin yhtenäinen levinneisyys yltää Etelä-Euroopasta Skandinavian eteläosiin saakka.


title: Espanjansiruetana

text: Ruotsista espanjansiruetana löytyi vuonna 1975. Suomessa lajista tehtiin ensimmäiset havainnot Ahvenanmaalla vuonna 1990 ja Manner-Suomessa 1994. Nykyisin se on levinnyt Oulun ja Kajaanin korkeudelle asti, mutta kesällä 2014 espanjansiruetanaksi epäiltyjä etanayksilöitä tavoitettiin jo Rovaniemeltä.


title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetana on Suomessa sidoksissa kulttuuriympäristöihin ja se leviää uusille elinpaikoille lähinnä maa-aineksen tai puutarhakasvien siirron mukana. Yksi etana voi edetä yön aikana jopa 50 m:n matkan. Laji on taloudellisesti merkittävä viljely- ja puutarhakasvien tuholainen. Aikuiset espanjansiruetanat kuolevat Suomessa talvella, mutta munat ovat talvehtimiskykyisiä. Espanjansiruetana käyttää vuorokaudessa noin 10 g ravintoa. Se syö lähes kaikkia kasvilajeja, kuollutta kasvinainesta sekä kuolleita eläimiä, minkä vuoksi se on saanut kansanomaisen nimityksen "tappajaetana". Kuolleiden lajitovereiden tai muiden raatojen syöminen ei kuitenkaan ole etanoilla erityisen harvinainen piirre. Etana kantaa kolibakteeria sekä koirille vaarallisia keuhko- ja sydänmatoja. Lisäksi ne saattavat kantaa mukanaan listeriabakteeria, joka voi aiheuttaa aivokalvontulehduksen tai keskenmenon.


title: Espanjansiruetana

text: Yksi espanjansiruetana tuottaa kesän aikana 200–300 munaa, jotka se laskee muutaman kymmenen munan ryhminä maassa olevaan koloon, karikkeen joukkoon tai vaikkapa oksan alle. Muninnan käynnistää sateinen sää, joten kosteat kesät voivat aiheuttaa loppukesällä suuria yksilömääriä. Elleivät olesuhteet ole suotuisat, munien kuolleisuus on kuitenkin huomattavan suuri.


title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetana kuuluu etanalajeihin, jotka kumppanin puuttuessa voivat hedelmöittää itse omat munansa. Tämä edesauttaa lajin tehokasta leviämistä sillä uuden populaation syntyyn riittää yksi sukukypsä etana.


title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetanaa voidaan torjua keräämällä etanoita säännöllisesti, upottamalla etanat kiehuvaan veteen ja hautaamalla raadot syvälle maahan. Kasvillisuuden pitäminen lyhyenä ja lehtikasojen polttaminen vaikeuttavat etanoiden elämää. Tarvittaessa kompostit voi kalkita, mutta tämä haittaa kompostin normaalia toimintaa. Torjuntaan voidaan käyttää myös rauta(III)fosfaattia sisältäviä torjunta-aineita. Ammattiviljelijät voivat saada ostoluvan myös metiokarbia sisältäville torjunta-aineille.


title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetanan kannalta petoja ovat ainakin: sinisorsa ("Anas platyrhynchos"), etanakiitäjäinen ("Cychrus caraboides"), aitokiitäjäiset ("Carabus"), sysikiitäjäiset ("Pterostichus") ja Silpha atrata.


title: Ursula Auer

text: Ursula Auer on salanimi, jolla kirjailija-aviopari Anja Angel ja Pentti Kirstilä on julkaissut kolme salapoliisiromaania vuosina 2005−2007.


title: Ursula Auer

text: Auer kirjoittaa perinnetietoisia, Agatha Christie -tyyppisiä dekkareita, jotka leikittelevät kirjallisilla viittauksilla. Monet hahmoista ovat voimakkaasti karrikoituja. Teosten pastissiluonne näyttäytyy jo kirjojen ulkoasussa. Konseptiin kuuluu sijoittaa rikokset M-kirjaimella alkaviin paikkoihin: Maltalle, Maintenoniin, Mankalaan.


title: Ursula Auer

text: Auerin esikoinen "Murhia Maltalla" (2005) sijoittuu talvikauttaan elävälle Maltan saarelle. Suomalaisen turistiryhmän keskuudessa tapahtuu murha, ja epäilyt kohdistuvat ryhmän jäseniin. Keskeisessä roolissa on rikoskirjailija Maija Kokko, joka etsii aihetta uudelle kirjalle. Romaaniin sisältyy myös runsaasti matkailutietoutta saaresta.


title: Ursula Auer

text: "Murhia Maintenonissa" (2006) tapahtuu ranskalaisessa pikkukaupungissa Maintenonissa, jonne menestyskirjailija Otso Linna järjestää suuren syntymäpäivävastaanoton ja kutsuu joukon itselleen tärkeitä vieraita. Kehkeytyvä murha-arvoitus ratkeaa lopulta Suomessa.


title: Ursula Auer

text: "Murhia Mankalassa" (2007) on ainut kokonaan Suomeen sijoittuva Auerin dekkari. Se kertoo EU-virkamies Olavi Strömistä, joka perii Iitin Mankalasta maatilan itselleen täysin tuntemattomalta ihmiseltä. Maatilalta löytyy romaanikäsikirjoitus, jolla Ström osallistuu Kouvolan Dekkaripäivien kirjoituskilpailuun ja voittaa. Tämän jälkeen Mankalassa alkaa tapahtua murhia.


title: Ursula Auer

text: Arvosteluissa Auerin on nähty jäävän kultakauden dekkaristien taakse palapelidekkarin ja sen tunnelman luojana.


title: Ursula Auer

text: Sekä Angelilla että Kirstilällä on ennestään pitkä ura rikoskirjailijoina. Siitä lähtien, kun Auerin esikoinen ilmestyi 2005, julkisuudessa uumoiltiin tunnettua tekijää salanimen takana. Angel ja Kirstilä tulivat julkisuuteen kesällä 2006, kun toinen Auer-romaani oli julkaistu. Heillä oli ollut mielessä yhteisen romaanin kirjoittaminen jo useita vuosia ennen hankkeen aloittamista.


title: Ursula Auer

text: Mikäli Angelin ja Kirstilän alkuperäinen suunnitelma pitää, Auerin dekkarien lukumäärä jää kolmeen eikä uusia enää "Murhia Mankalassa" -romaanin jälkeen ilmesty.


title: Markus Suntila

text: Markus Suntila (s. 24. lokakuuta 1978) on suomalainen salibandymaalivahti. Hän on pelannut urallaan yli 240 liigaottelua.


title: Markus Suntila

text: Suntila aloitteli salibandyn pelaamisen 1990-luvun alussa perustettuaan kavereiden kanssa MaMa nimisen joukkueen. Sittemmin pelaaminen muuttui vakavemmaksi ja hän siirtyi myöhemmin Lahden NMKY:hyn ennen siirtymistään Salibandyliigassa pelanneeseen RuRuun kaudella 1998–1999, jossa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 19 ottelua. Seuraavalla kaudella Suntila sai enemmän vastuuta ja pelasi 26 ottelua. Kahden kauden päätteeksi hän siirtyi Josbaan, jossa Suntila voitti pronssia ensimmäisellä kaudellaan uudessa joukkueessa. Menestystä riitti aina kauteen 2003–2004 asti, jonka jälkeen hän siirtyi vuodeksi Ruotsiin Storvretaan. Joukkue sijoittui Ruotsin Svenska Superligan runkosarjassa kuudenneksi ja pääsi playoffseihin, jossa se pääsi aina välieriin asti. Joukkue kuitenkin hävisi vastaan tulleelle AIK:lle voitoin 3-1.


title: Markus Suntila

text: Kauden päätteeksi Suntila palasi takaisin Suomeen ja Josbaan, jossa hän voitti toisen kerran pronssia Suomen Salibandyliigassa. Suntila pelasi Josban paidassa aina kauteen 2006–2007 asti, jonka jälkeen hän siirtyi Hämeenlinnalaisseuraan FT Trackersiin yhdeksi kaudeksi. Vuonna 2008 Suntila siirtyi TPS:ään vuoden sopimuksella.


title: West St. Paul (Kanada)

text: West St. Paul on maalaiskunta Manitoban provinssissa Kanadassa. Kunta rajoittuu etelässä Winnipegin kaupunkiin, idässä Redjokeen, lännessä Rosserin maalaiskuntaan, pohjoisessa Rockwoodin ja St. Andrewsin maalaiskuntiin. Vuonna 2006 suoritetussa väestönlaskennassa kunnassa oli 4 357 asukasta.


title: West St. Paul (Kanada)

text: Kunnan läpi kulkee valtatie 9 ja valtatie 8 Winnipegistä pohjoiseen päin. Kunta on kooltaan suhteellisen pieni, noin 15,3 km². Kunta perustettiin virallisesti vuonna 1916, mutta paikalla on ollut asutusta jo 1800-luvulla, jolloin ensimmäiset eurooppalaiset siirtolaiset saapuivat Redjoen varteen.


title: Tapio Soivio

text: Tapio Soivio (s. 1946 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija ja graafikko. Hän valmistui vuonna 1966 Taideteollisesta oppilaitoksesta. Hän on työskennellyt muun muassa somistajana, mainosgraafikkona ja kuvittajana. Vuodesta 1999 lähtien hän on tehnyt freelancerjournalistina pilapiirroksia sanomalehtiin.


title: Tapio Soivio

text: Tapio Soivio on tehnyt pilapiirroksia Tapio-nimimerkillä muun muassa Valkeakosken Sanomiin, Koillissanomiin, Loviisan Sanomiin, Kirkkonummen Sanomiin, Pohjolan Työhön, Pyhäjokiseutuun, Kankaanpään Seutuun ja Länsi-Uusimaahan. Soivio on julkaissut kaksi pilapiirroksia esittäviä albumia: "Eväät 2000-luvulle" vuonna 2000 ja "Ystävät ja kylänmiehet" vuonna 2001. Kokemuksistaan velkasaneerauksesta Soivio kirjoitti vuonna 2003 runokirjan "Velkasaneeraukseen tuomitun päiväkirja - Platonin Kultaa".


title: Tapio Soivio

text: Tapio Soivion graafisen suunnittelun töitä on ollut esillä mm. arvostetussa kansainvälisessä The Modern Publicity-julkaisussa vuosina 1973-79. Kirkniemen 4 marsalkan muistolaatta Kirkniemen kartanon puutarhassa vuodelta 1981 on myös Tapio Soivion suunnittelema. Soivio on uransa aikana suunnitellut useita logoja. Hänen tunnetuin työnsä on Suomen Itsenäisyyden 60. juhlavuoden juliste "Itsenäinen Suomi - Yhteinen asiamme". Maininnan arvoisia Soivion töitä ovat Lohjan seurakunnan ja Lohjan museon tunnukset sekä Suomen Sääksisäätiön logo, jonka Tapio Soivio suunnitteli työtoverinsa ja ystävänsä heraldikko-graafikko Juhani Vepsäläisen alkusuunnittelun pohjalta, tämän kuoltua tapaturmaisesti.


title: Tapio Soivio

text: Tapio Soiviolla oli taidenäyttely vuonna 1997 Helsingissä Tulli- ja pakkahuoneella. Näyttelyn nimi oli "Visualisointi olemassaolosta - Platonin kultaa". Maalaukset kuvasivat olemassaolon mysteerioita. Näyttely ei tavoittanut ns. suurta yleisöä, mutta monet teologit ja filosofiaan perehtyneet kävivät keskustelua Tapio Soivion kanssa. Tämä aihe on edelleenkin Tapio Soivion työpöydällä.


title: Kalsiumfluoridi

text: Kalsiumfluoridi (CaF) on kalsiumkationien (Ca) ja fluoridianionien (F) muodostama ioniyhdiste. Luonnossa kalsiumfluoridia esiintyy fluoriitti-kivilajina. Kalsiumfluoridi on tärkein fluorin yhdiste, ja sitä käytetään raaka-aineena muiden fluoriyhdisteiden valmistuksessa. Yhdiste on hyvin pysyvä eikä reagoi kovin helposti muiden aineiden kanssa.


title: Kalsiumfluoridi

text:
Luonnossa esiintyvän kalsiumfluoridin yksi tärkeimmistä käyttötarkoituksista on vetyfluoridin valmistaminen. Kalsiumfluoridin annetaan reagoida rikkihapon kanssa, jolloin kaasumainen vetyfluoridi vapautuu:
Kalsiumfluoridia käytetään myös optisissa laitteissa erityisesti prismoissa ja linsseissä sen kovuuden ja valontaitto-ominaisuuksien vuoksi. Muita kalsiumfluoridin käyttökohteita ovat dehydrauksen katalyyttina toimiminen ja veden fluoraus. Terästeollisuudessa kalsiumfluoridia eli fluspaattia lisätään kuonan sekaan parantamaan sen juoksevuutta.


title: Kalsiumfluoridi

text: Toisin kuin useat muut fluoridit kalsiumfluordi ei ole terveydelle erityisen vaarallista. Kalsiumfluoridin nieleminen kuitenkin aiheuttaa huonoa oloa ja oksentelua. Palotilanteissa voi vapautua myrkyllisiä kaasuja.


title: Futsalin maailmanmestaruuskilpailut 2008

text: Vuoden 2008 futsalin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Brasiliassa 30. syyskuuta–19. lokakuuta. Kisakaupungit olivat Brasília ja Rio de Janeiro. Kilpailut olivat kuudennet FIFA:n alaiset maailmanmestaruuskilpailut. Vuoden 2008 lopputurnaus oli suurin siihen asti järjestetyistä, sillä lopputurnaukseen pääsi 20 maata aiemman 16 sijaan.


text: Maailmanmestaruuden voitti isäntämää Brasilia, joka kukisti finaalissa hallitsevan mestarin Espanjan.


text: Maailmanmestaruuskilpailujen karsintoihin osallistui yhteensä 93 maata, joiden lisäksi isäntämaa Brasilia pääsi kisoihin automaattisesti.


text: Kisoihin päässeet joukkueet olivat:


text: Lopputurnauksen pelipaikkoina toimivat "Ginásio do Maracanãzinho" Rio de Janeirossa ja "Ginásio Nilson Nelson" Brasíliassa. "Ginásio do Maracanãzinhossa" pelattiin turnauksen finaali ja sen yleisökapasiteetti on 16 600. "Ginásio Nilson Nelsonin" yleisökapasiteetti on 12 100 ja siellä järjestettiin turnauksen avajaisseremonia.


title: Evon metsärata

text: Evon metsärata oli Lammilla ja Asikkalassa sijainnut puutavaran kuljetukseen käytetty kapearaiteinen metsärautatie joka oli käytössä 1908–1914. Radan pituus sivuhaaroineen oli 23 kilometriä ja se kulki 17 kilometrin matkan Evon valtionmetsistä Viitailan kylän läpi Vesijärven rannalla sijainneelle Kailaniemen laiturille.


title: Evon metsärata

text: Rillitieksi kutsutun radan rakennutti helsinkiläinen liikemies Kaarlo Tilander joka oli tehnyt Metsähallituksen kanssa useampivuotisen hakkuusopimuksen koivutukkien ja -halkojen hakkaamisesta 900 hehtaarin alueelta Evon kruununmetsistä. Tilander teki hakkuusopimuksia myös Lammin ja Asikkalan alueen yksityismetsänomistajien kanssa. Aluksi radalla käytettiin hevosia vaunujen vetämiseen mutta vuonna 1909 hankittiin kaksi höyryveturia joista toinen oli saksalainen ja toinen Tampellan valmistama.


title: Evon metsärata

text: Kailaniemessä puut lastattiin proomuihin ja kuljetettiin höyryhinaaja S/S Puuhalla 10 kilometrin päähän Lahteen. Edestakainen matka proomuilla kesti lastauksineen viikon. Lahdesta suurin osa puutavarasta jatkoi edelleen Loviisan-Vesijärven rautateitä ja Valtion rautateitä pitkin muualle Suomeen, sekä ulkomaille.


title: Evon metsärata

text: Lahdesta kuljetus jatkui edelleen rautateitse Helsingin tai Pietarin polttopuumarkkinoille. Vuodessa Evon metsistä hakattiin nyt noin 50 000 m³ puuta. Vuonna 1911 Tillander perusti "Kailanniemen Puutavaraliike Oy" -nimisen yhtiön joka rakennutti Kailaniemeen höyrysahan. Tämän sahan käyttämät tukit kuljetettiin pääasiassa Evolta metsärataa pitkin.


title: Evon metsärata

text: Tilanderin palveluksessa oli Lammilla enimmillään yli 400 henkilöä. Ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen 1914 sekoitti Tilanderin liiketoimet ja hänen sahayhtiönsä teki konkurssin. Evon metsärata purettiin samana vuonna ja sen kiskot myytiin Venäjälle jossa niitä käytettiin itärintamalla kasemattien raudoituksiin.


title: Evon metsärata

text: Rata on hävinnyt lähes kokonaan. Linjauksen erottaa muutamassa kohdin ja Kailaniemessä on jäljellä rataan liittyneen tukkirampin perustukset.


title: Syskyjärvi–Vaaherjoki-metsärata

text: Syskyjärvi–Vaaherjoki-metsärata oli Impilahdella ja Suistamossa sijainnut kapearaiteinen puutavaran kuljetukseen käytetty metsärautatie. 10 kilometrin pituinen rata kulki Syskyjärven hovin mailta valtionrautateiden Suojärven radan varrella Vaaherjoella sijainneelle Serlachius Oy:n sahalle. Rata valmistui keväällä 1920 ja se oli käytössä vain vuoteen 1924.


title: Syskyjärvi–Vaaherjoki-metsärata

text: Radan rakennutti Mäntän tehtaan omistanut Gösta Serlachius joka oli ostanut 6000 hehtaarin kokoisen Syskylahden hovin vuonna 1915. Huonojen kulkuyhteyksien takia tilan metsät olivat jääneet lähes täysin hakkaamatta ja Serlachius suunnitteli aluksi radan rakentamista Laatokan rannalla sijainneeseen Koirinojan satamaan. Hän muutti kuitenkin suunnitelmiaan kun valtion rautatiet alkoi rakentaa rataa Suojärvelle. Kapearaiteisen metsäradan uudeksi päätepisteeksi tuli Suojärven radan varrella sijainnut Vaaherjoki jonne Serlachius rakennutti 50 000 m sahalaitoksen. Saha valmistui 1920 pari kuukautta metsäradan jälkeen ja neljän toimintavuotensa aikana saha sai tukkinsa Syskyjärven hovin metsistä.


title: Syskyjärvi–Vaaherjoki-metsärata

text: Serlachius myi 1928 Syskyjärven hovin saksalaiselle Waldhof-yhtiölle.


title: Lamminrahkan turverata

text: Lamminrahkan turverata (myös Mossin rata) oli Kangasalla (nykyisin Ojalassa) sijainnut 600 mm:n raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen rautatie. Noin 2 kilometriä pitkä rata kulki Kangasalan Lamminrahkan turvesuolta Näsijärven rantaan Olkahistenlahden pohjukkaan. Turve kuljetettiin sieltä vesitse Tampereelle Finlaysonin tehtaan käyttöön. Finlayson osti alueen vuonna 1897, ja rata rakennettiin 1898. Lisäksi alueelle rakennettiin työväen asunto, 35 metrin pituinen hirsirakennus, sekä huvimaja, kahdeksankulmainen paviljonki. Radan varteen, suon lähelle, rakennettiin tiilinen konehuone, höyrykeskus savupiippuineen. Rakennelmista on jäljellä vain paviljongin perusta.


title: Lamminrahkan turverata

text: Lamminrahkan radalla ei ollut käytössä vetureita ja rata purettiin 1919. Turveradan jäänteet on luokiteltu muinaisjäännökseksi Ojalan ja Lamminrahkan kaavoituksen yhteydessä.


title: Lamminrahkan turverata

text: Ratalinja on nykyisin kuljettava polku, ja sen näyttävin jäänne on Ojalankylän päässä oleva noin 350 metriä pitkä maavalli. Tampereen ja Kangasalan on kaavoittanut alueen uusille omakoti- ja kerrostaloille. Tällöin Tampereelle syntyy uusi kaupunginosa, Ojala. Kaavoituksessa on otettu huomioon radan arvo muinaisjäännöksenä.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu (VirtuaaliAMK-verkosto) on 17 suomalaisen ammattikorkeakoulun (AMK:n) verkosto, joka tarjoaa vuosittain keskitetysti lähes 800 AMK:jen järjestämää verkko-opintojaksoa. Yli 400 verkoston tuottamaa avointa oppimateriaalia on avoimesti kenen tahansa käytettävissä. Verkostoon kuuluvien AMK:jen opiskelijat voivat sisällyttää tutkintoonsa opintoja VirtuaaliAMK:n Opintopalveluiden tarjonnasta.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: VirtuaaliAMK-verkosto edistää opiskelijoiden joustavaa opiskelua ja esteetöntä liikkuvuutta yli korkeakoulurajojen. Verkosto edistää myös verkko-opintojen avoimuutta sekä pedagogisesti toimivien tietoverkon välineiden käyttöä opetuksessa. Verkosto jakaa parhaita verkko-oppimisen käytäntöjä järjestämissään webinaareissa.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Ammattikorkeakoulut tarjoavat opintojaan www.amk.fi-portaalin Opintopalvelut-osiossa, jossa AMK-opiskelijat voivat etsiä mieleistään opintotarjontaa, hakea sähköisesti muiden VirtuaaliAMK-verkoston AMK:jenjen tarjoamiin opintoihin ja seurata hakuprosessin etenemistä. Opiskelu VirtuaaliAMKissa on tutkinto- ja vaihto-opiskelijoille maksutonta. Opiskelijat lähettävät vuosittain tuhansia hakemuksia opintoihin VirtuaaliAMK:n Opintopalvelut-järjestelmän kautta.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Virtuaaliammattikorkeakoulu on verkko-opetuksen ja -osaamisen koordinoija ja tarjoaa ammattikorkeakoulujen henkilöstölle yhteiskäyttöisen materiaalin julkaisun, tuottamisen ja jakelun tukipalveluita. DIGMA on digitaalisen aineiston tietovaranto, jonka kautta jaettavia oppimateriaaleja, oppimisaihioita ja opintojaksoja, ammattikorkeakoulut voivat maksutta hyödyntää esimerkiksi omassa opetuksessaan.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: VirtuaaliAMK-toiminta käynnistyi vuonna 2001, jolloin Suomen ammattikorkeakoulut allekirjoittivat VirtuaaliAMK-verkostosopimuksen. VirtuaaliAMK-verkostoon kuuluvat ammattikorkeakoulut (22 AMKia vuonna 2014) liittyvät verkostoon vuosittaisella VirtuaaliAMK-osallistumismaksulla. Opetusministeriö myönsi rahoitusta VirtuaaliAMK-toiminnan kehittämiseen vuosina 2001 - 2009. Vuodesta 2010 lähtien verkoston pääasiallinen rahoituslähde on ollut VirtuaaliAMK-osallistumismaksut. Lisäksi toimintaa ja palveluita on kehitetty erillisissä hankkeissa, joissa rahoittajina ovat olleet mm. ESR, Tekes, THL, STM.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: VirtuaaliAMK:n ohjausryhmä linjaa VirtuaaliAMK-toiminnan keskeiset strategiset tavoitteet ja valvoo niiden toteuttamista. Ohjausryhmään kuuluu puheenjohtaja sekä sen lisäksi viisi ammattikorkeakoulujen edustajaa ja yksi opiskelijoiden edustaja. VirtuaaliAMK:n kehittämisyksikön edustajat toimivat ohjausryhmässä esittelijöinä. Ohjausryhmä kokoontuu puheenjohtajan koolle kutsumana vähintään kaksi kertaa vuodessa.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Kehittämisyksikkö vastaa VirtuaaliAMK:n pääkonttoritoiminnasta ja koordinoi käytännön toimintaa strategian ohjaamana. VirtuaaliAMK:n kehittämisyksikkö ylläpitää valtakunnallista www.amk.fi-portaalia ja kehittää sen palveluja, hyödyntäen ammattikorkeakoulujen monialaista osaamista. Kehittämisyksikön toiminta on organisoitu hankkeittain, ja se sijaitsee Tampereen ammattikorkeakoululla (TAMK). VirtuaaliAMK-yhteyshenkilöt ja asianomistajaryhmät osallistuvat VirtuaaliAMK-toiminnan aktiiviseen kehittämiseen.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Jokaisessa ammattikorkeakoulussa on VirtuaaliAMK-yhteyshenkilö, joka osallistuu VirtuaaliAMK:n kehittämiseen, tiedottaa VirtuaaliAMK-toiminnasta omassa ammattikorkeakoulussaan ja toimii linkkinä ammattikorkeakoulun ja kehittämisyksikön välillä. Kehittämisyksikkö järjestää kahdesti vuodessa VirtuaaliAMK-yhteyshenkilöpäivät, joilla käydään läpi ajankohtaisia VirtuaaliAMK-asioita ja sovitaan yhteisistä pelisäännöistä.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: VirtuaaliAMK:n viisi asianomistajaryhmää, kehittäjä, laatu, yhteiskäyttöinen oppimateriaali, joustava opinto-oikeus sekä markkinointi ja tiedotus, perustettiin vuonna 2007 VirtuaaliAMK:n toimintojen kehittämiseksi. Ryhmissä on mukana ammattikorkeakoulujen eri alojen asiantuntijoita sekä kehittämisyksikön edustajia. Jokaisella ammattikorkeakoululla on mahdollisuus osallistua ryhmiin.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Amk.fi-verkkosivusto toimii VirtuaaliAMK-verkoston keskitettynä tiedotus- ja yhteistyöfoorumina sekä väylänä kaikkiin VirtuaaliAMK:n palveluihin. VirtuaaliAMK:n sivusto toimii suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: VirtuaaliAMK-verkoston ammattikorkeakoulut tarjoavat verkko-opintojaan VirtuaaliAMK:n Opintopalvelut-järjestelmässä. AMK-opiskelijat voivat etsiä mieleistään opintotarjontaa, hakea sähköisesti muiden verkoston AMK:jen tarjoamiin opintoihin sekä seurata hakuprosessin etenemistä. Tiedon toisen AMK:n opintojaksolle hyväksymisestä opiskelijat saavat suoraan sähköpostiinsa. VirtuaaliAMK:n kautta suoritetut opinnot ovat osa opiskelijan AMK-tutkintoa kotiammattikorkeakoulussa.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Ammattikorkeakoulujen opintohallintovirkailijat (e-virkailijat) käsittelevät saapuvien ja lähtevien opiskelijoiden hakemukset sekä ylläpitävät AMK:jen kurssitarjontaa Opintopalvelut-järjestelmässä. Järjestelmän kautta välitetään myös arvosanat opiskelijoiden suorittamista VirtuaaliAMK-opinnoista sekä hallitaan VirtuaaliAMK-opintojen laskutustietoja ammattikorkeakoulujen välillä.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: VirtuaaliAMK:n kautta suoritettavat opinnot ovat maksuttomia opiskelijoille, jotka suorittavat joko AMK-perustutkintoa tai ylempää AMK-tutkintoa tai opiskelevat ammatillisessa opettajankoulutuksessa. VirtuaaliAMK:n joustavat opinnot ovat tarjolla vain verkoston jäsenAMKien opiskelijoille. Vaikka opinnot ovat AMK-opiskelijoille maksuttomia, AMK:t maksavat toisilleen virtuaalisesta liikkuvuudesta aiheutuvia kuluja.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Koulutustuotantoa varten VirtuaaliAMK:ssa on rakennettu ammattikorkeakouluille yhteinen eTuotantoympäristö, joka toimii osana amk.fi-portaalia. Ympäristössä tuottajat voivat työstää materiaalejaan ja koostaa niistä yksittäisiä aihioita tai suurempia opintokokonaisuuksia.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Vuosina 2001–2006 VirtuaaliAMK:ssa tuotettiin noin 1 500 opintopisteen verran verkko-oppimateriaalia ammattikorkeakoulujen koulutusaloittain muodostetuissa tuotantorenkaissa. Renkaissa oli mukana niin amk-opettajia, -opiskelijoita kuin amk:jen muita asiantuntijoita ja yritysten edustajia. Tuotantoon on osallistunut kaiken kaikkiaan noin 880 henkilöä.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: Oppimisaihioihin pohjautuva tuotantomalli mahdollistaa materiaalien uudelleenkäytettävyyden ja opintojen tarjoamisen erilaisissa oppimisympäristöissä, eritasoisiin koulutuksiin ja eri kohderyhmille. Tuotettuja oppimateriaaleja hyödynnetään jatkossa räätälöimällä niistä opintojaksototeutuksia muun muassa AMK-perustutkinnon ja ylemmän AMK-tutkinnon opintoihin. Valmiit opintojaksot tarjotaan amk.fi-portaalin asiointijärjestelmän, Opintopalvelujen, kautta opiskelijoille haettavaksi.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: AMK-verkostossa on laadittu tekijänoikeus- ja käyttöoikeussopimukset, jotka takaavat tuotettujen aineistojen käytön kaikille ammattikorkeakouluille DIGMAn kautta.


title: Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu

text: VirtuaaliAMK tekee tiivistä yhteistyötä Suomen virtuaaliyliopiston kanssa. Yhdessä on toteutettu mm. laatuun liittyviä hankkeita. Vuonna 2008 organisaatiot siirtyivät käyttämään samaa portaalijulkaisujärjestelmää. Myös esimerkiksi Stakes, Tilastokeskus ja Kansanterveyslaitos ovat olleet yhteistyökumppaneina mukana VirtuaaliAMK:n hankkeissa.


title: Lucasin piirikunta (Ohio)

text: Lucasin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Ohion entisen kuvernöörin Robert Lucasin mukaan. Sen suurin kaupunki on Toledo.


title: Lucasin piirikunta (Ohio)

text: Lucasin naapuripiirikuntia ovat Ottawa kaakossa, Wood etelässä, Henry lounaassa, Fulton lännessä ja Lenawee Michiganin puolella sekä Essexin piirikunta Ontariossa.


title: Lucasin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 441 815 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 76,0%, mustiin (19,4%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,4%) ja aasialaisiin (1,6%).


title: Lucasin piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 41 949 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 19,5% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: Lucasin piirikunta (Ohio)

text: Barack Obama voitti vuoden 2012 presidentivaaleissa Lucasin piirikunnan äänin 64,3 % – 33,9 %. Samana vuonna jatkokaudelle senaattiin valittu Sherrod Brown sai 63,7 % äänistä Lucasissa.


title: Jevgeni Popov

text: Jevgeni Popov (Евгений Анатольевич Попов; s. 5. tammikuuta 1946 Krasnojarsk, Venäjä) on venäläinen kirjailija, joka on tunnettu novelleistaan. Hän opiskeli geologiksi, mutta on ollut kirjailija Moskovassa vuodesta 1975.


title: Jevgeni Popov

text: Hänen tarinoitaan alettiin julkaista suuressa määrin 1990-luvulla, ja hän on kirjoittanut myös romaanin. Kirjoituksissaan hän käyttää elementtejä saduista ja parodiasta.


title: Tirvan rautatie

text: Tirvan rautatie oli 1904 avattu noin viiden kilometrin pituinen 600 mm:n raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen rautatie joka kulki Kaipiaisten rautatieasemalta Tirvan Pajukoskelle. Pajukoskella sijaitsivat insinööri Knut August Palmbergin 1890 perustamat vesisaha, höyläämö ja kimröökitehdas. Tirvalla sijaitsi myös 1906–1912 "Suomen Myllykivitehdas Oy" ja vuosina 1913-1919 teknokemiallinen tehdas. Jälkimmäisen siirryttyä Voikoskelle, muutti sen tiloihin ryynilaitos, joka toimi siellä vuoteen 1928 asti. Alueella oli myös vuonna 1913 valmistunut sähkövoimala. Tirvan tehtaat siirtyivät 1928 Enso-Gutzeit Oy:n haltuun ja sen jälkeen vain saha ja höyläämö olivat toiminnassa vuonna 1947 sattuneeseen tulipaloon saakka. Kapearaiteisen radan raiteet on purettu ilmeisesti 1950-luvulla, mutta vanha ratalinja erottuu yhä maastossa. Myös veturitalli on säilynyt keskellä metsää.


title: Tirvan rautatie

text: Tirvan radalla käytettiin aluksi vaunujen vetämiseen hevosia ja sittemmin radalle hankittiin englantilaisvalmisteinen moottoriveturi josta luovuttiin ennen vuotta 1910 ja noin vuonna 1917 se siirtyi Enso-Gutzeitin Kotkan tehtaille. Radalla oli sen jälkeen höyryveturina Tampella 175/1911 ja Enso-Gutzeitin hankittua Tirvan tehtaat radalla käytettiin vuosina 1930–1935 Pankakosken tehtaalta lainattua höyryveturia 5 (Baldwin 17346/1900).


title: Kurikkala

text: Kurikkala on Kalajoella sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee noin 15 kilometrin päästä Kalajoen keskustasta. Kurikkalan pääelinkeinona on maatalous. Kylällä toimii myös turkistarhausta. Kurikkalassa on vanha koulurakennus, joka toimii nykyisin kylätalona, jossa järjestetään muun muassa 4H-kerhotoimintaa. Kylän halki virtaa Siipojoki.


title: Kurikkala

text: Edesmennyt maastohiihtäjä Jussi Kurikkala oli lähtöisin kylästä, jossa sijaitsee hänen kotitalonsa.


title: Volgan federaatiopiiri

text: Venäjän federaation Volgan federaatiopiiri () on yksi Venäjän kahdeksasta federaatiopiiristä. Se kattaa Euroopan-puoleisen Venäjän kaakkoisosan Uralin länsipuolella, Kaspianmerestä pohjoiseen.


title: Volgan federaatiopiiri

text: Federaatiopiirejä ei ole mainittu liittovaltiosubjektien ja liittovaltion välisenä hallintotasona Venäjän perustuslaissa. Tarve liittovaltiopiirien määrittelyyn syntyi 1990-luvulla hallinnon hajanaisuudesta, ja ne perustettiin toukokuussa 2000 osaksi Venäjän presidentinhallintoa.


title: Volgan federaatiopiiri

text: Volgan federaatiopiirissä asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 29,9 miljoonaa ihmistä. Tämä oli 20,9 % koko Venäjän väestöstä.


title: Volgan federaatiopiiri

text: Federaatiopiiristä kertyi Venäjän bruttokansantuotetta 5 660 129,9 miljoonaa ruplaa vuonna 2010 eli sen osuus oli 15,13 prosenttia Venäjän federaation BKT:stä. Henkeä kohtaan laskettu BKT-osuus oli keskimäärin 189,3 tuhatta ruplaa eli noin 4 638 euroa vuodelta 2010, mikä oli 72 % maan keskiarvosta. Kaikki Volgan federaatiopiirin subjektit Tatarstania lukuun ottamatta olivat henkeä kohti lasketulta BKT-osuudeltaan maan keskiarvon alapuolella.


title: Volgan federaatiopiiri

text: Oheinen taulukko kuvaa väestömäärää ja BKT:n kertymää federaatiopiirin eri osissa:


title: Graham Swift

text: Graham Colin Swift (s. 4. toukokuuta 1949 Lontoo) on palkittu englantilainen kirjailija.


title: Graham Swift

text: Swift pääsi stipendillä Dulwich Collegeen, josta hän jatkoi 1967 Cambridgen yliopistoon opiskelemaan englantia. Valmistuttuaan hän siirtyi Yorkin yliopistoon jatko-opiskelijaksi aikomatta kuitenkaan suorittaa tohtorin tutkintoa loppuun.


title: Graham Swift

text: Graham Swiftin ensimmäinen romaani "The Sweet-Shop Owner" ilmestyi vuonna 1980. Varsinaisen läpimurtonsa Swift teki romaanillaan "Veden maa" ("Waterland"), joka voitti useita palkintoja. Hänen seuraavat kaksi kirjaansa eivät olleet niin suuria menestyksiä, mutta "Viimeinen kierros" ("Last Orders") nosti Swiftin jälleen otsikoihin. Kirja voitti vuoden 1996 Booker-palkinnon ja aiheutti samalla pienimuotoisen kohun. Australialainen kirjallisuuden professori syytti Swiftiä William Faulknerin romaanin "Kun tein kuolemaa" ("As I Lay Dying") huomattavasta lainaamisesta. Swiftin itsensä mielestä kirjojen yhteyttä on ylikorostettu ja luonnehti kirjaansa Faulknerin "kaiuksi". Kirja voitti myös James Tait Blackin muistopalkinnon.


title: Graham Swift

text: Swiftin teoksista "Veden maa" ja "Viimeinen kierros" on myös filmatisoitu.


title: Keltapiennarsieni

text: Keltapiennarsieni ("Agrocybe pediades") on kupera laakealakkinen vaaleankeltainen piennarsienilaji. Sen heltat ovat maitonkahvinväriset tai hieman harmaanvioletit. Sienen jalka on valkea tai vaaleankeltainen. Sieni kasvaa ruohokentillä ja avoimilla paikoilla yleisenä.


title: Tummapiennarsieni

text: Tummapiennarsieni ("Agrocybe erebia") on kupera tai laakealakkinen limainen kastanjanruskea piennarsienilaji. Sienen lakki on keskeltä miltei musta. Sen jalka on tyvestä nuijamainen, aluksi vaaleanruskea ja vanhemmissa sienissä tummeneva. Sienen malto on vaaleanruskeaa. Laji ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä ja nurmikoilla melko harvinaisena.


title: Valkopiennarsieni

text: Valkopiennarsieni ("Agrocybe molesta") on kupera tai laakealakkinen valkoinen tai kellanvalkea piennarsienilaji. Sienen heltat ovat aluksi valkeat ja vanhemmiten harmaanruskeat. Sienen jalka on valkoinen ja jauhoinen. Sieni tuoksuu heikosti. Se kasvaa paljaalla maalla, savimailla sekä puistoissa ja puutarhoissa. Se kasvaa melko harvianisena kalkkimailla.


title: Sammalpiennarsieni

text: Sammalpiennarsieni ("Agrocybe paludosa") on kupera tai laakea kermanvärinen tai kellanruskea piennarsienilaji. Lakin keskusta on sienessä tummempi. Sen jalka on renkaallinen ja kermanvärinen. Heltat ovat vaaleat ja vanhemmiten tummanruskeat. Sieni kasvaa kosteissa paikoissa harvinaisena. Laji ei ole ruokasieni.


title: Theodoron ruhtinaskunta

text: Theodoron ruhtinaskunta (kreikaksi Θεοδόρο), tunnettu myös nimellä Gothia (kreikaksi Γοτθία), oli pieni ruhtinaskunta Krimin niemimaalla 1200-luvulta 1400-luvulle. Sen pääkaupunki oli Doros, jota kutsuttiin joskus myös Theodoroksi ja jonka nykyinen nimi on Mangup. Valtio oli Trebizondin keisarikunnan läheinen liittolainen.


title: Theodoron ruhtinaskunta

text: Ruhtinaskunta muodostui neljännen ristiretken jälkeen niistä Bysantin Krimillä olleista alueista, jotka eivät joutuneet Genovan valtaamiksi. Väestö oli sekoitus kreikkalaisia, Krimin gootteja, alaaneja, kiptšakkeja ja muita kansoja, jotka kaikki olivat ortodokseja. Alue oli vahvasti Trebizondin keisarikunnan kontrollin alainen, ja mahdollisesti osa sen Krimin maakuntaa, Perateiaa. Theodoro II Gabras, joka oli armenialaista syntyperää, oli sen kuvernööri.


title: Theodoron ruhtinaskunta

text: Gabrasin suku jälleenlinnoitti pian Doroksen ja nimesi uuden linnoituksen Pyhäksi Theodorokseksi (kreikaksi Άγιος Θεόδωρος) sen suojeluspyhimyksen mukaan. Tästä tuli uuden ruhtinaskunnan keskus, ruhtinaskunta sai siltä nimensä. Ruhtinaskunnalla oli hyvät suhteet pohjoiseen Kultaiseen ordaan, jolle se maksoi vasalliveroa, mutta genovalaisten kanssa oli ristiriitoja.


title: Theodoron ruhtinaskunta

text: Toukokuussa 1475 ottomaanikomentaja [Gedik Ahmed Pasha] valloitti Kaffan (nykyinen Feodosija) ja vuoden lopussa, viiden kuukauden piirityksen jälkeen, hän valtasi Mangupin.


title: Viherkaulussieni

text: Viherkaulussieni ("Stropharia aeruginosa") on kupera tai laakealakkinen vaskenvihreä ja limainen sienilaji. Se haalistuu vanhemmiten kellanruskeaksi. Sen heltat ovat tumman harmaanruskeat ja harmaanvioletinsävyiset. Sienen jalka on paksu ja renkaallinen. Jalka on renkaan yläpuolelta vaalea ja renkaan alta valkotupsuinen ja vaskenvihreä. Sieni haisee heikosti. Se kasvaa puunjätteillä havu- ja lehtimetsissä yleisenä.


title: Tarhakaulussieni

text: Tarhakaulussieni ("Stropharia caerulea" syn."Stropharia cyanea") on kupera tai laakealakkinen limainen sinivihertävä sienilaji. Sen heltat ovat maitokahvin väriset. Jalka on vihreä tai sinivhreä. Jalan tyvessä on rihmastöjänteitä. Sieni kasvaa ravinteikkaalla maalla lehtimetsissä, rantalepikoissa ja puutarhoissa. Se on Suomessa melko yleinen.


title: Nurmikaulussieni

text: Nurmikaulussieni ("Stropharia coronilla") on kupera tai laakealakkinen limainen nahan- tai kellanruskea sienilaji. Sen heltat ovat aluksi vaaleat ja violetinsävyiset ja vanhemmiten mustat. Sienen jalka on valkoinen ja renkaallinen. Sieni kasvaa nurmikoilla, pelloilla ja tienvarsilla melko harvinaisena.


title: Myrkkymadonlakki

text: Myrkkymadonlakki ("Psilocybe cyanescens") on kupera tai laakealakkinen nahanruskea tai okranruskea sienilaji. Sen heltat sinertyvät kosketettaessa. Sen jalka on aluksi valkea ja vanhemmiten sinertyvä. Sienen malto on valkeaa. Sen heltat ovat harmaanruskeat tai tummanruskeat. Sieni kasvaa lahoavilla kasvinjätteillä tai puunjätteillä. Sitä ei esiinny Suomessa.


title: Karibert II

text: Karibert II (608 – 8. huhtikuuta 632) oli Akvitanian kuningas vuosina 629–632. Hän oli Klotar II:n ja tämän toisen vaimon Sichilden poika.


title: Karibert II

text: Klotarin kuoltua vuonna 629 Karibert vaati Neustrian kruunua itselleen. Karibert ja hänen velipuolensa Dagobert I, Austrasian kuningas, ryhtyivät neuvottelemaan vaatimuksesta. Karibert oli tuolloin vielä alaikäinen, ja neuvotteluissa häntä edusti hänen enonsa Brodulf. Dagobert murhautti Brodulfin ja luovutti Neustrian sijaan Karibertille Akvitanian. Sopimus sinetöitiin vuonna 631, jolloin Karibertista tuli Dagobertin pojan Sigebertin kummisetä.


title: Karibert II

text: Lyhyen hallintokautensa aikana Karibert onnistui nujertamaan baskien vastarinnan kuningaskuntansa eteläosissa ja alistamaan heidät. Karibert kuoli vuonna 632, mahdollisesti Dagobertin lähettämien salamurhaajien surmaamana. Pian myös Karibertin nuori poika Kilperik murhattiin ja Akvitania siirtyi takaisin Dagobertin haltuun.


title: Kalvashaprakas

text: Kalvashaprakas ("Psathyrella candolleana") on kupera tai laakealakkinen ruskea tai vaalea sienilaji. Lakin reunassa on usein suojusjätettä. Sienen heltat ovat aluksi valkoiset ja vanhemmiten harmaan- tai ruskeanvioletit ja lopulta ruskeanmustat. Sienen jalka on valkoinen. Sienen syötävyydestä on kahdenlaista tietoa. Se kasvaa laholla lehtipuulla tai kosteilla paikoilla yleisenä.


title: Psilocybe crobulus

text: Psilocybe crobulus on kupera tai laakealakkinen limainen ja suomuinen vaaleanruskea madonlakkilaji. Sen jalka on lakin värinen tai tummempi. Sienen heltat ovat vaalean harmaanruskeat ja vanhemmiten ruosteenruskeat. Malto on vaaleaa. Sieni kasvaa oksilla, ruohonkorsilla ja kasvinjätteillä. Se on Suomessa harvinainen.


Osuuspankkien Keskuslainarahaston frangilaina oli suomalaisten osuuskassojen Ranskasta syksyllä 1930 ottama 300 miljoonan kultafrangin (noin 467 miljoonan markkaa) laina. Osuuskassat välittivät lainan suomalaisille maanviljelijöille ja kunnille jotka saattoivat pitkäaikaisen 30 vuoden lainan avulla muuttaa lyhytaikaiset ja kalliskorkoiset vekselilainansa edullisemmiksi kuoletuslainoiksi. Kun Suomi luopui kultakannasta syksyllä 1931 ja markka samalla devalvoitui, lainan ottajat joutuvat pahoihin vaikeuksiin sillä laina oli maksettava takaisin kultafrangeina ja Ranska luopui kultakannasta vasta 1937. Lainasta koitui lopulta noin 250 miljoonan markan kurssitappiot jotka Suomen valtio joutui valtaosin korvaamaan eduskunnan 1934 säätämällä lailla.


title: Osuuspankkien Keskuslainarahaston frangilaina

text: Osuuskassat olivat neuvotelleet lainan ottamisesta ranskalaisista pankeista jo 1920-luvun lopulta lähtien. Lainan korko kuluineen oli noin 6 prosenttia ja se oli selvästi edullisempi kuin kotimaiset lainat. Osuuskassat välittivät lainaa yli 7 000 maanviljelijälle ja 165 kunnalle. Koska laina täytyi maksaa takaisin kultafrangeissa lainan ottajien velkakirjoihin oli lisätty ns. kultaklausuuli. Kun Suomi joutui irrottamaan markan kultakannasta syksyllä 1931 markan devalvoituminen suhteessa Ranskan frangiin aiheutti se että laina kasvoi lopulta markkamääräisenä 70 prosenttia suuremmaksi kuin se oli ollut nostettaessa. Vain noin 20% lainan ottajista pystyi jollain tavoin selviämään korotetuista takaisinmaksuista. Kurssitappio nousi noin 250 miljoonaan markkaan ja tämä ylitti sekä Osuuspankkien Keskuslainarahaston 100 miljoonan markan pääoman että myös osuuskassojen yhteenlasketut noin 200 miljoonan varat.


text: Lopulta valtaosa lainan kurssitappiosta päätyi Suomen valtion maksettavaksi ja eduskunta sääti asiasta 1934 lain. Valtio maksoi kurssitappiosta yli 200 miljoonaa markkaa, Osuuspankkien Keskuslainarahasto 26 miljoonaa ja lainanottajat 5 miljoonaa markkaa.


title: Kilperik (Akvitania)

text: Kilperik (k. 632) oli Karibert II:n poika, joka oli isänsä kuoleman jälkeen lyhyen aikaa Akvitanian kuningas. Hänen setänsä Dagobert I murhautti alaikäisen pojan pian tämän isän kuoleman jälkeen.


title: Rarotongan kuningaskunta

text: Rarotongan kuningaskunta () oli Rarotongan saaren mukaan nimetty kuningaskunta, joka perustettiin nykyisille Cookinsaarille vuonna 1858. Vuonna 1888 siitä tuli omasta pyynnöstään Ison-Britannian protektoraatti ja vuonna 1893 sen nimi muutettiin Cookinsaarten liittovaltioksi.


title: Kimrööki

text: Kimrööki eli noki-, lamppu- tai hiilimusta on hienojakoista puhdasta hiiltä jota valmistetaan kuivatislaamalla tai asetyleeniä käyttäen hiilipitoisista aineista. Kimröökiä käytetään vahvistavana seosaineena renkaissa ja muissa kumituotteissa sekä mustana väriaineena maaleissa, painoväreissä ja elintarvikkeissa.


title: Kimrööki

text: Kimröökiä valmistettiin Suomessa tervanpolton sivutuotteena tai sitten hitaasti palavista orgaanisista aineista kuten koivuntuohesta.


title: Light My Fire

text: Light My Fire on rock-yhtye The Doorsin kappale. Se julkaistiin yhtyeen ensimmäisellä albumilla "The Doors" vuoden 1967 alussa ja albumin toisena singlenä saman vuoden huhtikuussa. Kappale nousi julkaisuaikanaan suureksi hitiksi ja kuuluu yhtyeen tunnetuimpiin ja soitetuimpiin kappaleisiin.


title: Light My Fire

text: "Light My Firen" sävelsi Doorsin kitaristi Robby Krieger. Hän kirjoitti myös suurimman osan sanoista, ja laulusolisti Jim Morrison kirjoitti loput. Yhtye sovitti kappaleen yhdessä.


title: Light My Fire

text: "Light My Firen" albumiversio oli seitsemän minuuttia pitkä. Singleversiosta tehtiin kolmeminuuttinen leikkaamalla pois Kriegerin kitarasoolot ja Ray Manzarekin kosketinsoolot.


title: Light My Fire

text: Kappale nousi Yhdysvaltojen singlelistojen ykkössijalle 29. heinäkuuta 1967, ja se teki Doorsista tunnetun. "Rolling Stone" -lehti valitsi vuonna 2011 "Light My Firen" kaikkien aikojen 35. parhaaksi lauluksi.


title: Frans Adelaar

text: Frans Adelaar (s. 5. joulukuuta 1960) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Frans Adelaar

text: Peliurallaan Adelaar edusti kasvattajaseuraansa FC Utrechtia 13 vuoden ajan pelaten seurassa 179 liigaottelua. Hän oli voittamassa seurahistorian ensimmäistä KNVB Cupia kaudella 1984/85 ja oli mukana myös seurahistorian ensimmäisessä cupin finaalissa kaudella 1981/82. Adelaar jätti Utrechtin 1990 ja pelasi vielä kolme vuotta pienissä hollantilaisseuroissa DOVOssa ja HVV Hollandiassa ennen kuin lopetti uransa 1993.Adelaar valmensi valmennusuransa alussa kaksi kautta GVVV:tä, mutta todellisen näytönpaikan hän sai vuonna 2000, kun FC Utrecht palkkasi ex-pelaajansa seuran päävalmentajaksi. Adelaarin johdolla FC Utrecht eteni kaudella 2001/02 KNVB Cupin finaaliin, jossa se kuitenkin kärsi tappion jatkoajan jälkeen AFC Ajaxille.


title: Frans Adelaar

text: Finaalitappion jälkeen Adelaar jätti Utrechtin ja siirtyi kreikkailaisseura Akratitoksen päävalmentajaksi. Pesti Kreikassa jäi yhteen kauteen ja 2003 Adelaar palasi kotimaahansa siirtyen De Graafschapin päävalmentajaksi. Pesti De Graafschapissa jäi myös yhden kauden mittaiseksi ja kesällä 2004 Adelaar siirtyi ADO Den Haagin peräsimeen. Adelaar luotsasi ADOn Eredivisiessä sijoille 14 ja 15 kunnes jätti seuran kesällä 2006.


title: Frans Adelaar

text: Kesällä 2008 Adelaar palasi takaisin valmennustehtäviin siirtyen Eredivisiehen nousseen FC Volendamin päävalmentajaksi. Hän ei onnistunut pelastamaan Volendamia putoamiselta ja jätti tehtävänsä kauden jälkeen. Hänen ei kuitenkaan tarvinnut jäädä työttömäksi sillä toukokuussa 2009 hän allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Sparta Rotterdamin kanssa. Adelaar sai potkut tehtävistään huhtikuun alussa 2010 seuran vajottua putoamiskamppailuun.


title: Frans Adelaar

text: Huhtikuussa 2012 Adelaarista tuli Slovakian liigan kärkitaistelussa olleen MŠK Žilinan päävalmentaja. Toukokuun alussa hän johdatti joukkueen Slovakian cupin mestariksi. Adelaar sai potkut tammikuun alussa 2013 Zilinan ollessa maan liigassa viidentenä.


title: Frans Adelaar

text: Maaliskuussa 2014 Adelaar teki kauden loppuun ulottuvan sopimuksen amatöörijoukkue IJsselmeervogelsin kanssa. Hän johdatti joukkueensa Alankomaiden amatööriliigan neljänneksi. Kaudella 2014/15 IJsselmeervogels sijoittui sarjassa viidenneksi. Seuraavalla kaudella peliesitykset olivat heikompia ja lopulta Adelaar sai potkut seurasta marraskuussa 2015.


title: The Unknown Soldier

text: The Unknown Soldier on The Doors -yhtyeen kappale. Se julkaistiin yhtyeen kolmannella studioalbumilla "Waiting for the Sun" ja singlenä vuonna 1968.


title: The Unknown Soldier

text: Yhtyeen keulakuva Jim Morrison kirjoitti laulun sanoituksen sen pohjalta, miten oli itse kokenut Vietnamin sodan Yhdysvaltojen tiedotusvälineissä. Kappaleesta julkaistiin myös promootiotarkoituksessa televisioon musiikkivideo, jonka lopussa Morrison ”teloitetaan”.


Heroes of Might and Magic IV: The Winds of War on vuoropohjaisen "Heroes of Might and Magic IV" -strategiapelin toinen lisäosa, jonka on kehittänyt New World Computing ja julkaissut The 3DO Company vuonna 2003. Peli oli viimeinen Heroes of Might and Magic -sarjan osa, jonka New World Computing kehitti ennen kuin The 3DO Company ajautui konkurssiin ja sarjan oikeudet osti Ubisoft.


title: Muisto vain jää (kappale)

text: ”Muisto vain jää” on Juha Vainion sanoittama suomenkielinen versio Norman Bergenin ja Shelly Coburnin kappaleesta ”Only a Fool Breaks His Own Heart”. Jouko ja Kosti -duo levytti suomenkielisen version vuonna 1968. Kappale oli Suomessa vuoden 1968 suosituimpia iskelmiä. Kappaleen sovitti myös orkesteria johtanut Nacke Johansson. Arthur Prysock levytti vuonna 1965 alkuperäisen, Norman Bergenin ja Shelly Coburnin vuonna 1964 tekemän laulun, minkä jälkeen asialla olivat mm. Long John Baldry ja Tom Jones.


title: Muisto vain jää (kappale)

text: Vainion ystävän ja säestäjän Harry Roineen mukaan Vainio kirjoitti kappaleen sanat 5–10 minuutissa. Kun muusikot olivat tulleet hakemaan häneltä sanoituksia, hänellä ei ollut vielä ollut sanoja valmiina. Hän käski Joukoa ja Kostia menemään kahville ja väitti hakevansa sanat laukustaan. Todellisuudessa hänellä ei ollut vielä mitään valmiina, mutta hetken kuluttua hän sai sanat valmiiksi.


title: Muisto vain jää (kappale)

text: Kappale julkaistiin alun perin ”Tahdon takaisin sen mikä meni pois” -singlen B-puolella. Singlen tuotti Toivo Kärki. Albumilla ”Muisto vain jää” ilmestyi vasta vuonna 1971, jolloin duon nimikkolevy "Jouko ja Kosti" julkaistiin.


title: Muisto vain jää (kappale)

text: "Muisto vain jää" oli Joukon ja Kostin ensimmäinen levytys ja se muodostui heidän suurimmaksi hitikseen. Vaikka veljekset tekivät levytyksiä Finnlevylle vuoteen 1974 saakka, samanlaista menestystä he eivät enää myöhemmillä kappaleillaan saavuttaneet.


title: Elotalikko

text: Elotalikko on nelipiikkinen hanko, jota voi pitää heinähangon ja talikon välimuotona. Sen piikit ovat pitkät ja kaukana toisistaan kuten heinähangossa, mutta niitä on neljä kuten talikossa eikä kaksi kuten perinteisemmissä heinähangoissa. Kun piikkejä on enemmän, se on myös varsinaista heinähankoa leveämpi. Talikon tapaan mutta tavallisesta kaksipiikkisestä heinähangosta poiketen siinä on myös varren päässä metallista tai muovista tehty poikittainen kädensija.


title: Elotalikko

text: Toisin kuin esim. lannan tai säilörehun käsittelyyn tarkoitettuja varsinaisia talikoita, sitä käytetään seipäälle pantavan viljan sekä heinän, olkien tai tuoreen nurmirehun ja muun kevyen kasvimassan käsittelyyn.


title: Elotalikko

text: Monet pitävät sitä tavanomaista kaksipiikkistä heinähankoa mukavampana, koska siihen mahtuu enemmän kerralla ja se on vakaampi pidellä. Kuten heinähankoa, sitä voi käyttää myös pienkanttipaalien käsittelyyn, ja leveät neljä piikkiä ja kädensija tarjoavat tässäkin vakaamman otteen.


title: Elotalikko

text: Nimi elotalikko johtunee siitä, että se alun perin lienee kehitetty viljan seipäällepanoa varten aikana, jolloin vilja vielä kuivatettiin seipäillä ennen puimakoneella tapahtunutta puintia. Tällöin jäykän ja pitkäkortisen viljan tehokas käsittely kaksipiikkisillä heinähangoilla olisi ollut vaikeaa.


title: Pieni nukke

text: Pieni nukke on Juha "Watt" Vainion sanoittama suomenkielinen versio kappaleesta ”La bambola”. Fredi levytti kappaleen vuonna 1968. Se julkaistiin singlen ”Milloinkaan en löydä samanlaista” B-puolella. Kappaleen on sovittanut Paul Johansson. ”Pienen nuken” on levyttänyt myös muun muassa Ari Klem.


title: Piina (yhtye)

text: PIINA on suomalainen yhtye. Sen takaa löytyy alun perin Lappeenrannasta kotoisin oleva kuvittaja Hans Eiskonen. Piinan tarina ulottuu 1990-luvun alkupuoliskolle Lappeenrantaan, mistä vastaperustettu yhtye nousi nopeasti pieneen kulttistatukseen. Yhtye soitti muun muassa Apulannan ja Karkkiautomaatin kanssa. Piinan lämppärinä toimi myös Kotiteollisuus.


title: Piina (yhtye)

text: Piina julkaisi debyyttialbuminsa "Siskot" 24.10.2007. Yhtyeen levy-yhtiö oli tuolloin EMI Finland.


title: Iwal

text: Iwal on austronesialainen kieli, jota puhuu noin 1900 ihmistä yhdeksässä kylässä Morobessa, Papua-Uudessa-Guineassa. Se kuuluu eteläisten Huonlahden kielten alaryhmään.


title: Jahroma

text: Jahroma () on kaupunki Moskovan alueen Dmitrovin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Jahroma-joen ja Moskovan kanavan rannalla 55 kilometriä Moskovasta pohjoiseen. Kaupungin läpi kulkee Moskovan ja Savjolovon välinen rautatie (Jahroman asema). Asukkaita on 13 000 henkeä.


title: Jahroma

text: Kaupunki on saanut alkunsa Jahroma-joen rannalle vuonna 1841 perustetun kutomon työläisasutuksesta. Vuonna 1900 rakennetun rautatien ansiosta taajama alkoi kasvaa, ja siihen liitettiin useita lähikyliä. 1930-luvulla seudulle rakennettiin Moskovajoen ja Volgan välinen kanava. Vuonna 1940 Jahromasta tuli kaupunki. Toisen maailmansodan aikana marras-joulukuussa 1941 se oli saksalaisten miehittämänä.


title: Jahroma

text: Nykyään Jahromassa on linja-auto- ja tekstiilitehdas sekä Moskovan alueen suurin talviurheilukeskus. Nähtävyyksiä ovat vuosina 1892–1895 rakennettu Kolminaisuuden kirkko sekä Peremilovon kylän Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko vuodelta 1792.


title: Phantom Planet

text: Phantom Planet on Yhdysvalloissa vuonna 1994 perustettu rock-yhtye. Yhtyeen alkuperäisjäsenistä ovat jäljellä laulaja Alex Greenwald ja basisti Sam Farrar.


title: Phantom Planet

text: Phantom Planetin perustivat vuonna 1994 laulaja Alex Greenwald, basisti Sam Farrar sekä rumpali Jason Schwartzman. Myöhemmin mukaan tuli myös kitaristi Jacques Brautbar, jonka Farrar tunsi edellisestä yhtyeestään.


title: Phantom Planet

text: Yhtye alkoi valmistella ensimmäistä albumiaan jo vuonna 1995. Esikoisalbumi "Phantom Planet Is Missing" julkaistiin 1998, ja levy-yhtiönä toimi mm. Guns N' Rosesin levyjä julkaiseva Geffen Records. Albumi myi kohtuullisen hyvin, ja yhtye lähti kiertueelle. Seuraava albumi Polaroid julkaistiin 1999, jonka seurauksena yhtye järjesti entistä isomman kiertueen, joka kesti vuodet 1999-2001. Seuraava albumi, "The Guest" julkaistiin 2002, ja siltä noussut superhitti "California" valittiin "The O.C." -sarjan tunnusmusiikiksi.


title: Phantom Planet

text: Kesken Phantom Planet Guest World Tourin rumpali Jason Schwartzman erosi yhtyeestä. Yhtye tarvitsi uuden rumpalin, ja tilalle pestattiin Jeff Conrad. Yhtye palasi studioon tekemään neljättä studioalbumiaan, "Phantom Planetia", jota bändin jäsenet kutsuvat "neljänneksi". Samana vuonna kitaristi Jacques Brautbar erosi yhtyeestä erimielisyyksien vuoksi. Hänen tilalleen tuli Darren Robinson. Seuraava julkaisu, "Limited Edition Tour EP" julkaistiinkin vasta 2007. Uusin albumi, "Raise the Dead" julkaistiin 2008.


title: Screamin’ Jay Hawkins

text: Screamin’ Jay Hawkins, oikealta nimeltään Jalacy Hawkins, (18. heinäkuuta 1929 – 12. helmikuuta 2000) oli yhdysvaltalainen rhythm and blues -laulaja ja pianisti. Hänen tavaramerkkinsä oli syvä, teatraalisia murahduksia ja huutoja hyödyntävä laulutyyli.


title: Screamin’ Jay Hawkins

text: Hawkinsin tunnetuin kappale on ”I Put a Spell on You” (1956), josta ovat myöhemmin levyttäneet oman versionsa myös muun muassa Nina Simone, Joe Cocker, Creedence Clearwater Revival ja Marilyn Manson. Myös Hawkins itse levytti laulusta vuonna 1979 uuden version. Kappale on keskeisessä osassa Jim Jarmuschin elokuvassa "Muukalaisten paratiisi" (1984), jossa Hawkins myös esiintyi sivuroolissa. Hän esiintyi myös vuoden 1978 musiikkielokuvassa "Kuumaa vahaa".


title: Kiintymysvanhemmuus

text: Kiintymysvanhemmuus on John Bowlbyn kiintymyssuhdeteoriaan perustuva, läheisyyttä ja lapsen tarpeiden kunnioittamista korostava vanhemmuuden tyyli erityisesti vauvaikäisten vanhemmille.


title: Kiintymysvanhemmuus

text: Kiintymyssuhdeteorian mukaan varhaislapsuudessa kehittynyt vahva tunneside hoivanantajiin muodostaa pohjan aikuisiän läheisille ihmissuhteille. Jos tällainen vahva tunneside ei varhaislapsuudessa pääse kehittymään, syntyy reaktiivisen kiintymyshäiriön (reactive attachment disorder) nimellä tunnettu häiriötila.


title: Kiintymysvanhemmuus

text: Termi kiintymysvanhemmuus on lastenlääkäri William Searsin kehittämä.


title: Kiintymysvanhemmuus

text: Attachment Parenting International -yhdistyksen mukaan kiintymysvanhemmuutta voidaan kuvata kahdeksan periaatteen muodossa:William ja Martha Sears esittävät kirjassaan Kiintymysvanhemmuuden kirja seitsemän käytännöllistä kiintymysvanhemmuuden työkalua, joista heidän mukaansa tulisi pyrkiä soveltamaan mahdollisimman monia mahdollisimman usein.


title: Tähtivalokuvaus

text: Tähtivalokuvaus on valokuvauksen alalaji, joka on erikoistunut kuvaamaan taivaan astronomisia kohteita, kuten Kuuta, Aurinkoa, planeettoja, tähtiä tai galakseja.


title: Tähtivalokuvaus

text: Tähtivalokuvat voivat olla yksinkertaisia kirkkaiden kohteiden kuvia tai monimutkaisia valotuksia, joiden tarkoitus on tuoda esiin kohteita, jotka ovat liian heikkovaloisia paljaalla silmällä nähtäviksi. Lähes aina tähtivalokuvauksessa käytetään pitkiä valotusaikoja.


title: Tähtivalokuvaus

text: Useimmat kohteet ovat heikkovaloisia ja pieniä. Tehokkaassa tähtivalokuvauksessa käytetään monia menetelmiä, kuten kameran kiinnittämistä suureen tähtikaukoputkeen. Kuvauksessa käytetään valoherkkää kennoa tai erityisherkkää filmiä. Valotusajat voivat olla erittäin pitkiä, tai sama kuva valotetaan yli 20 kertaa. Taustan sumentumista valosaasteen vuoksi estetään suodattimilla. Seurantalaitteistoilla kompensoidaan sitä, että tähdet liikkuvat maasta nähtynä maan pyörimisliikkeen takia.


title: Tähtivalokuvaus

text: Harrastaja tarvitsee tähtivalokuvauksen kokeiluun kameran, johon on mahdollista valita pitkä valotusaika. Myös lankalaukaisin ja jalusta ovat avuksi.


title: Roy Oliver Disney

text: Roy Oliver Disney (24. kesäkuuta 1893 Chicago, Illinois – 20. joulukuuta 1971 Kalifornia) oli Walt Disneyn veli ja yksi Disney-yhtiön perustajista. Kun Walt Disney edusti taiteellista puolta, Roy Disney piti yhtiön talouden tasapainossa. Hän meni naimisiin Edna Francisin kanssa huhtikuussa 1925. Heidän poikansa Roy E. Disney (1930–2009) työskenteli myös Disney-yhtiössä.


title: The Soul Cages

text: The Soul Cages on brittimuusikko Stingin kolmas studioalbumi. Se oli Stingin toinen albumi, joka ylsi hänen kotimaassaan listaykköseksi.


title: The Soul Cages

text: The Soul Cages on isän kuolemaan keskittynyt konseptialbumi, jonka työstäminen auttoi Stingiä käsittelemään isänsä kuolemaa. Useat kappaleet kertovat merestä, laivoista ja purjehduksesta, koska Stingin isä oli usein ollut pahoillaan, ettei ryhtynyt purjehtijaksi.


title: Elaine Tanner

text: Elaine Tanner O.C. (s. 22. helmikuuta 1951) on entinen kanadalainen uimari ja olympiamitalisti.


title: Elaine Tanner

text: Elaine Tanner saavutti Méxicon 1968 olympialaisissa hopeaa sekä 100:n että 200 metrin selkäuinnissa. Hän ui 100 metrin alkuerissä olympiaennätyksen 1.07,6 ja paransi sitä välierissä aikaan 1.07,4. Loppukilpailussa hän saavutti ajan 1.06,7 mutta hävisi puoli sekuntia maailmanennätyksen uineelle Yhdysvaltain Kaye Hallille. Kaksi päivää myöhemmin hän hävisi 200 metrillä 2,6 sekuntia Yhdysvaltain Lillian Watsonille. Seuraavana päivänä hän saavutti pronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, jossa hän ui kolmannen osuuden.


title: McCain

text: McCain voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Huomenna sinä tulet

text: Huomenna sinä tulet on Susanna Haaviston esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1985.


title: Huomenna sinä tulet

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Esa Helasvuo.


title: Lillian Watson

text: Lillian Debra "Pokey" Watson (s. 11. heinäkuuta 1950) on entinen yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja.


title: Lillian Watson

text: "Pokey" Watson voitti uintiurallaan kaksi olympiakultaa. Tokion 1964 olympialaisissa hän ui kolmannen osuuden Yhdysvaltain 4 × 100 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka voitti kultaa maailmanennätysajalla 4.03,8. Neljä vuotta myöhemmin Méxicon olympialaisissa hän saavutti kultaa 200 metrin selkäuinnissa ajalla 2.24,8. Laji oli tuolloin ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa.


title: Miksi?

text: Miksi on suomalaislaulaja Susanna Haaviston toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1992. Albumin kappaleista osa on Susannan sanoittamia.


title: Miksi?

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 13, ja pysyi listalla yhteensä 9 viikkoa.


title: Johnny Haynes

text: John Norman "Johnny" Haynes (17. lokakuuta 1934 Lontoo – 18. lokakuuta 2005 Edinburgh) oli englantilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli välihyökkääjä.


title: Johnny Haynes

text: Haynes pelasi koko ammattilaisuransa Fulhamissa vuosina 1952–1970. Häntä pidetään parhaana Fulhamissa koskaan pelanneena pelaajana. Englannin maajoukkueessa Haynes pelasi 56 ottelua, joista 22:ssa hän oli kapteeni. Loistavasta syöttötaidostaan ja pelinlukemiskyvystään tunnetun Haynesin lempinimi oli "The Maestro". Pelé kuvasi häntä "parhaana pallon syöttäjänä, jonka hän on koskaan nähnyt".


title: Johnny Haynes

text: Haynes on tunnettu myös siitä että hän oli aikanaan parhaiten palkattu pelaaja Englannissa. Hän palkakseen tuli 100 puntaa viikossa välittömästi 20 punnan palkkakaton poistuttua vuonna 1961.


title: Johnny Haynes

text: Johnny Haynes syntyi Lontoossa Kentish Townin alueella vuonna 1934. Jalkapallolupaus kannatti nuoruudessaan Arsenalia ja asui Tottenhamin naapurissa, mutta silti hän päätti 15-vuotiaana liittyä mieluummin Fulham FC:hen. Aluksi hän pelasi lainalla Felthamissa, Wimbledonissa ja Woodford Townissa. Toukokuussa 1952 hän teki Fulhamiin ammattilaissopimuksen ja edustusjoukkueessa hän debytoi saman vuoden joulukuussa. Haynes oli päässyt nuorisomaajoukkueeseen jo koulupoikana, ja Englannin maajoukkueeseen hän nousi alle kahden vuoden kuluttua ensimmäisestä liigaottelustaan. Hänen ensimmäinen ottelu maajoukkueessa oli 2. lokakuuta 1954 pelattu peli Pohjois-Irlantia vastaan.


title: Johnny Haynes

text: Haynesin uran alkuvaiheessa Fulham pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla silloisessa 2. divisioonassa. Hänen johdollaan Fulham nousi kauden 1958–1959 jälkeen pääsarjatasolle. Nousukaudella Haynes viimeisteli 26 maalia 34 ottelussa.


title: Johnny Haynes

text: Siihen mennessä Haynesistä oli tullut myös tärkeä pelaaja maajoukkueessa ja hän oli mukana Englannin joukkueessa vuoden 1958 MM-kisoissa Ruotsissa. Englanti hävisi Neuvostoliittoa vastaan jo ensimmäisellä kierroksella, mutta Haynes sai hyvitystä myöhemmin samana vuonna tehtyään Neuvostoliittoa vastaan hattutempun. Vuonna 1960 Haynes valittiin Englannin kapteeniksi, jona hän johdatti Englannin Chile MM-kisoihin 1962.


title: Johnny Haynes

text: Haynesin taidot herättivät kiinnostusta myös ulkomailla ja esimerkiksi AC Milan yritti ostaa hänet Italiaan 1961. AC Milan tarjosi hänestä 80 000 puntaa, joka olisi ollut suurin siihen mennessä maksettu siirtosumma, ja sopimus olisi tehnyt Haynesista parhaiten palkatun pelaajan maailmassa. Samana vuonna Britannian ammattilaisjalkapalloilijoiden liitto oli onnistunut kaatamaan Englannin sarjoissa olleen palkkakaton, joka oli 20 puntaa viikossa. Fulham hylkäsi tarjouksen ja uusi sopimus teki Haynesistä maan parhaiten palkatun pelaajan 100 punnan viikkopalkalla.


title: Johnny Haynes

text: Elokuussa 1962 Johnny Haynes joutui pahaan auto-onnettomuuteen, jossa hänen jalkansa vahingoittui niin pahasti että hänelle sanottiin ettei hän pelaisi enää koskaan. Lääkäreiden ennusteesta huolimatta Haynes parantui ja palasi takaisin jalkapallokentille. Jalka ei kuitenkaan parantunut aivan täysin eikä hän enää loukkaantumisen jälkeen päässyt maajoukkueeseen.


title: Johnny Haynes

text: Fulham taisteli Haynesin paluun jälkeen lähinnä putoamista vastaan eikä hänkään pystynyt estämään Fulhamin putoamista 2. divisioonaan 1968. Seuraavalla kaudella Haynes toimi muutaman viikon ajan väliaikaisena pelaajavalmentajana Bobby Robsonin saatua potkut. Hänen tilalleen tullut Bill Dodgin ei pystynyt pitämään Fulhamia ylhäällä ja se putosi 3. divisioonaan. Haynes pelasi vielä yhden kauden kunnes lopetti ammattilaisuransa. Hän ei kuitenkaan ryhtynyt valmentajaksi kuten monet odottivat vaan siirtyi pelaamaan eteläafrikkalaiseen Durban Cityyn, jossa hän voitti ainoan mestaruutensa.


title: Johnny Haynes

text: Urallaan Haynes pelasi Fulhamissa yhteensä 657 ottelua ja teki niissä 157 maalia. Molemmat olivat aikanaan Fulhamin ennätyksiä ja otteluennätys on edelleen voimassa. Liigaotteluita hän pelasi 594, joissa syntyi 146 maalia. Maaotteluita Haynesille kertyi 56 ja maaleja 18. Kapteenina hän ehti toimia 22 maaottelussa.


title: Johnny Haynes

text: Pelaajauran jälkeen Haynes jäi asumaan Etelä-Afrikaan, jossa hän pyöritti vedonvälitystoimistoja. Vuonna 1984 hän muutti Skotlantiin Edinburghiin, jossa hän toimi yhdessä kolmannen vaimonsa kanssa kuivapesulayrittäjänä.


title: Johnny Haynes

text: Haynes kuoli 71-vuotispäivänään sattuneessa auto-onnettomuudessa Edinburghissa ja kuoli seuraavana päivänä sairaalassa. Onnettomuudessa loukkaantui myös hänen vaimonsa Avril.


title: Johnny Haynes

text: Johnny Haynes on juhlittu sankari Fulhamissa. Hänen mukaansa on nimetty Fulhamin kotikentän, Craven Cottagen, yksi katsomonosista ja stadionilla on hänen patsaansa.


title: Johnny Haynes

text: Haynes valittiin englantilaisen jalkapalloilun Hall of Fameen sen perustamishetkellä vuonna 2002.


title: Asnières-sur-Seine

text: Asnières-sur-Seine () on kunta Hauts-de-Seinen departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 86 020 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 4,82 neliökilometriä. Asnières on yksi Pariisin esikaupunkialueen suurimmista kunnista.


title: Asnières-sur-Seine

text: Asnières-sur-Seineä kutsuttiin aiemmin vain nimellä Asnières. Nimi Asnières tallennettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1158 muodossa Asnieras, joka taas tuli keskiaikaisen latinan sanasta asinaria, joka tarkoittaa aasifarmia.


title: Asnières-sur-Seine

text: Helmikuussa 2008 kunnasta tuli virallisesti Asnières-sur-Seine.


title: Lynette McClements

text: Lynette McClements (s. 11. toukokuuta 1951) on entinen australialainen uimari ja olympiavoittaja.


title: Lynette McClements

text: Lynette McClements voitti Méxicon 1968 olympialaisissa kultaa 100 metrin perhosuinnissa ajalla 1.05,5. Yhdysvaltain Ellie Daniel hävisi hänelle 0,3 sekuntia. Hopeaa hän sai 4 × 100 metrin sekauintiviestissä, jossa hän otti toisella osuudella hieman kiinni Yhdysvaltain etumatkaa. Yhdysvallat voitti kuitenkin Australian 1,7 sekunnin erolla.


title: Compagnie de Chine

text: Compagnie de Chine oli ranskalainen kauppakomppania joka perustettiin 1660 ja lakkautettiin 1773. Komppanian perustivat katoliset ranskalaiset papit,ja komppanian tarkoituksena oli kuljettaa katolisia lähetyssaarnaajia Aasiaan. Komppania tilasi itselleen laivan, mutta laiva ajautui karille vähän ajan kuluttua vesillelaskusta. Laivan karilleajon jälkeen lähetyssaarnaajat saattoivat matkata vain maata pitkin ja komppania joutui vaikeuksiin. 1664 komppania yhdistyi Ranskan Itä-Intian kauppakomppaniaan. 1698 komppania perustettiin uudelleen mutta se lopetti toimintansa 1723.


title: Linda Gustavson

text: Linda Gustavson (s. 30. marraskuuta 1949) on entinen yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja.


title: Linda Gustavson

text: Gustavson saavutti kolme mitalia Méxicon 1968 olympialaisissa. Hän voitti kultaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, jossa hän ui toisen osuuden. Hopeaa hän sai 400 metrin vapaauinnissa, jossa hän hävisi 16-vuotiaalle maannaiselleen Debbie Meyerille 3,7 sekunnilla. Pronssia hän sai 100 metrin vapaauinnissa, jossa hän varmisti Yhdysvaltain kolmoisvoiton häviten kultamitalisti Jan Hennelle 0,3 sekuntia.


title: Aestit

text: Aestit on historiallinen termi, jolla viitattiin balttilaisiin heimoihin. Tacitus mainitsi aestit "Germania"-teoksessaan vuonna 98 jaa.


title: Aestit

text: Tacitus kuvasi "Germania"-teoksessaan balttilaisia heimoja ja kutsui heitä nimellä "Aesti, gentes Aestiorum." Tacituksen mukaan aestit asuivat ”Suebin meren” rannalla, joka tarkoitti Itämerta.


title: Aestit

text: Tacituksen mukaan aestit puhuivat samantapaista kieltä kuin kelttiläisessä Britanniassa samaan aikaan puhuttiin, mutta väitteellä tuskin on todellisuuspohjaa. Tacituksen mukaan aestit käyttivät aseina ryhmysauvoja eli puisia nuijia, palvoivat jumaläitiä, pitivät taikakaluina villisian kuvia ja olivat ensimmäisiä jotka keräsivät ja kävivät kauppaa meripihkalla. Meripihkakauppa on kuitenkin jo pronssikauteen palautuva ilmiö ja siten paljon Tacituksen aikoja vanhempi.


title: Aestit

text: Cassiodorus kirjoitti vuosina 523–526 ostrogoottien kuninkaan Teoderikin nimissä kirjeen aestilaisille ("Hesti"). Historioitsija Jordanes mainitsi teoksessaan "Goottien alkuperä ja teot" aestilaiset. Hän viittaa goottien eepokseen, jonka mukaan ostrogoottien kuningas Ermanarik oli aikoinaan käynyt sotaretkellä aestilaisia vastaan. Cassiodoruksen maininnan mukaan aestit asuivat Itämeren kaakkoisrannikolla eli preussilaisten, sambialaisten ja kuurilaisten alueella.


title: Aestit

text: Einhard mainitsee noin vuosien 830–833 paikkeilla aestilaiset ("aisti") "Vita Karoli Magni" -teoksessaan (Kaarle Suuren elämä). Anglosaksi matkailija Wulfstan kuvasi noin vuosina 890–893 aestilaisia. Hänen mukaansa he asuivat Itämeren rannikolla Veikselin suusta itään ("Eastum, Eastland"). Wulfstanin mukaan aestilaisilla oli Truso-niminen kauppapaikka, joka sijaitsi meripihkatiellä, lähellä nykyistä Elblągia. Trusossa myytiin meripihkaa, orjia ja turkiksia. Hänen mukaansa aestilaisilaisilla oli useita linnoitettuja kaupunkeja, jotka kävivät keskenään sotia. Lisäksi Wulfstan kuvasi muun muassa heidän hautajaistapojaan.


title: Aestit

text: Läntiset maantieteilijät alkoivat kutsua 800-luvulla länsibalttilaisia heimoja preussilaisiksi.


title: Instrumedley

text: Instrumedley (tunnettu myös nimellä ”Dance of Instrumentals”) on progressiivista metallia soittavan Dream Theaterin instrumentaalikappale, jota on esitetty ainoastaan konserttien aikana. Sana Instrumedley muodostuu englannin kielen sanoista instrumental (suomeksi instrumentaali) sekä medley (suomeksi laulusarja).


title: Instrumedley

text: Instrumedley sisältää Dream Theaterin sekä Liquid Tension Experimentin tekemiä klassikkokappaleita, kuten ”Metropolis Pt. 1: The Miracle and the Sleeper” ja ”Paradigm Shift”. Instrumedleyn runkona on käytetty The Dance of Eternity -kappaletta levyltä , ja siihen on lisätty suosittuja sekä tunnistettavia osioita eri kappaleista, jotka sitovat Instrumedleyn yhdeksi kokonaisuudeksi.


title: Instrumedley

text: Instrumedley esitettiin ensimmäisen kerran 10. elokuuta vuonna 2002 Greek Theater -konserttisalissa Los Angelesissa World Tourbulence -kiertueen toisen Pohjois-Amerikan osion aikana.


title: Instrumedley

text: Seuraavassa listassa näkyvät kappaleet, jotka on soitettu Instrumedleyssä, sekä kappaleiden paikat aikoina Instrumedleyn Live at Budokan -versiossa.


title: Susan Pedersen

text: Susan Pedersen (s. 16. lokakuuta 1953) on entinen yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja.


title: Susan Pedersen

text: Pedersen saavutti neljä mitalia Méxicon 1968 olympialaisten uintikilpailuissa. Vuorokausi 15-vuotissyntymäpäivänsä jälkeen hän voitti kultaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Hän pääsi ankkuriosuudelle puolen sekunnin johdossa Australian joukkueeseen mutta kasvatti eron lopulta 1,7 sekuntiin. Toisen kultamitalinsa hän voitti 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Hopeaa hän sai 100 metrin vapaauinnissa, jossa hän hävisi maannaiselleen Jan Hennelle 0,3 sekuntia, ja 200 metrin sekauinnissa, jossa hän hävisi maannaiselleen Claudia Kolbille 4,1 sekuntia. Lisäksi hän sijoittui neljänneksi 400 metrin sekauinnissa, jossa Itä-Saksan Sabine Steinbach jätti jänet mitalisijojen ulkopuolelle 0,5 sekunnin erolla.


title: Tampere Unitedin kausi 2007

text: Tampere United lähti Veikkausliiga-kauteen 2007 hallitsevana mestarina. Kausi oli Tampere Unitedin kahdeksas pääsarjatasolla. Kauden päätteeksi joukkue juhli tuplamestaruutta eli sekä Veikkausliigan että Suomen Cupin voittoa. Muutamaa notkahdusta lukuun ottamatta kausi oli Unitedin hallintaa, ja joukkue varmistikin mestaruutensa jo ennen kahta viimeistä kierrosta. Kotiotteluissaan Tampere United kärsi kauden aikana vain yhden tappion .


title: Tampere Unitedin kausi 2007

text: Tampere United ylsi myös Euroopan kentillä poikkeuksellisen hyviin saavutuksiin. Se eteni Mestarien liigan karsinnoissa aina kolmannelle karsintakierrokselle asti pudottaen jatkosta sanmarinolaisen SS Muratan ja bulgarialaisen Levski Sofian. Kolmannella kierroksella norjalainen Rosenborg BK kuitenkin esti TamU:n etenemisen lohkovaiheeseen selkein yhteismaalein 5–0. UEFA Cupin ensimmäisellä kierroksella TamU kohtasi vielä Bordeauxin, mutta ranskalaisjoukkue eteni jatkoon niukasti maalein 4–3. Ottelussa Rosenborgia vastaan syntyi seuran yleisöennätys, 16 800 katsojaa .


title: Tampere Unitedin kausi 2007

text: Suomen Cupin voitto ratkesi marraskuussa FC Honkaa vastaan Helsingin Finnair Stadiumilla dramaattisten vaiheiden jälkeen. Varsinaisen peliajan jälkeen ottelu oli tasatilanteessa 1–1. Jatkoajalla molemmat joukkueet viimeistelivät kaksi osumaa, ja voitto ratkesi vasta rangaistuspotkukilpailussa. Siinä kaikki Tampere Unitedin ampujat onnistuivat maalinteossa ja maalivahti Mikko Kavén torjui kaksi Hongan laukausta.


title: Tampere Unitedin kausi 2007

text: Tampere United eteni toiselle karsintakierrokselle maalein 4–1.


title: Tampere Unitedin kausi 2007

text: Tampere United eteni kolmannelle karsintakierrokselle maalein 2–0.


title: Tampere Unitedin kausi 2007

text: Tampere United putosi jatkosta, Rosenborg eteni lohkovaiheeseen yhteismaalein 5–0.


title: Tampere Unitedin kausi 2007

text: Tampere United putosi jatkosta, Bordeaux eteni lohkovaiheeseen yhteismaalein 4–3.


title: Tampere Unitedin kausi 2007

text:
Välierä
Loppuottelu


title: Liuren

text: Liuren (, "kuusi reniä", on kiinalaisen metafyysikan haara, jonka avulla ennustetaan ihmisten jokapäiväisen elämän tapahtumia.


title: Liuren

text: Liuren on yksi "kolmesta oppisuunnasta":


title: Liuren

text:
Liurenin nimi on peräisin kiinalaisen kosmologian periaatteesta:
""Taivaan yksi synnyttää veden.""


title: Liuren

text: Täten vesirungoilla on erityisasema taivaallisten runkojen joukossa. "Ren"iä käytetään, koska se on yang. Ren voi muodostaa parin kuuden maallisen oksan kanssa. Nämä ovat zi, yin, chen, wu, shen ja xu. Tästä tulee nimi "kuusi reniä".


title: Liuren

text: Liuren-menetelmiä on kolme:


title: Liuren

text: Pieni ja keskiliuren ovat perimätiedon mukaan Li Chunfengin (李淳風 Lǐ Chúnfèng; Wade–Giles: Li Ch'un-feng, 602–670), kiinalaisen matemaatikon, astronomin ja historioitsijan kehittämiä menetelmiä.


title: Liuren

text: Pieni liuren on nopea menetelmä, jossa lasketaan sormilla kuukauden, päivän ja tunnin mukaan hetken suotuisuus tai epäsuotuisuus.


title: Liuren

text: Keskiliurenissa laskutoimitukset tehdään ajasta riippuen eteen- tai taaksepäin. Ennuste on jokin 52:sta muistettavasta värssystä.


title: Liuren

text: Suurta liurenia pidetään kaikkein tarkimpana menetelmänä, mutta myös vaativimpana oppia ja hallita. Liuren-mestareita ei tunneta monta.


title: Liuren

text: Alun perin suurta liurenia käytettiin sotataktiikan osana. Sittemmin sitä alettiin käyttää eri elämänaloja koskevaan ennustamiseen. Sitä pidetään erityisen tarkkana välineenä sairausennusteen laatimisessa. Sen avulla sanotaan voitavan kertoa, onko sairaus parannettavissa vai kuolemaksi, mikä sen aiheuttaa, mikä lääkintä voi tehota sekä miten kauan paraneminen kestää. Liuren ei korvaa normaalia diagnoosia vaan on sen apuväline.


title: Liuren

text: Chun silkkikäsikirjoitus (楚帛書; pinyin: Chǔ bóshū; Wade–Giles: Ch'u Po-shu), astrologinen ja astronominen kirjoitus, joka löydettiin Taistelevien läänitysvaltioiden aikaisesta Chu-valtion alueella sijaitsevasta haudasta (n. 300 eaa.), perustuu tutkija Li Lingin mukaan liurenin astrologiseen ajanlaskuun.


title: Liuren

text: Kaikki paitsi yksi kahdeksasta tähän asti löydetystä shipanista eli eräänlaisesta astrolabista on liuren-shipaneja. Vanhin näistä on Ruyinin toisen markiisin Xiahou Zaon (夏侯灶) haudasta (n.165 eaa.) löydetty lakatusta puusta valmistettu shipan.


title: Liuren

text: "Hanshu" (漢書 Han-dynastian kirja) kertoo miten keisari Wang Mang turvautui kautensa viimeisinä hetkinä liuren-ennustukseen:


title: Liuren

text: "Mang pukeutuneena syvään purppuraan ja silkkivyöhön, johon keisarilliset sinetit oli kiinnitetty, piteli kädessään keisari Shunin tikaria. Astrologinen virkailija laittoi "shi"n hänen eteensä asettaen sen vastaamaan päivää ja tuntia. Keisari käänsi istuimen myötäämään Otavan kahvaa ja istuutui."


title: Liuren

text: Ho Peng Yoke: "Chinese Mathematical Astrology, Reaching out to the stars", 2003 Routledge, U.K.


title: Liuren

text: Kalinowski, Marc: "Les instruments astro-calendriques des Han et la méthode Liu Ren", Bulletin de l'Ecole francaise d'Extrême-Orient, Tome 72, 1983, pp.309-419


title: Liuren

text: Skinner, Stephen: "Guide to the Feng Shui Compass, A Compendium of Classical Feng Shui", 2008 Golden Hoard Press, Singapore


title: Hunnuton Isis

text: Hunnuton Isis () on Teosofisen Seuran perustajan Helena Blavatskyn pääteoksia. Teos ilmestyi kaksiosaisena vuonna 1877. Ensimmäinen osa käsitteli tiedettä ja toinen uskontoja. Tiedettä käsittelevässä osassa Blavatsky arvosteli oman aikansa tieteitä, ja teologia-osassa hän esitteli etenkin läntisen kulttuuripiirin uskontoja ja esoteerisia oppeja Pythagoraasta gnostikoihin ja ruusuristiläisiin.


title: Hunnuton Isis

text: Vuosikymmen myöhemmin julkaisemassaan teoksessa "Salainen oppi" Blavatsky pyrki selventämään ja täydentämään Hunnuttomassa Isiksessä esitettyjä asioita.


title: Aulnay-sous-Bois

text: Aulnay-sous-Bois [] on kunta Seine-Saint-Denis’n departementissa Ranskassa. Se sijaitsee Pariisin koillisella esikaupunkivyöhykkeellä. Kunnassa on arviolta 82 634 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 16,2 neliökilometriä.


title: Aulnay-sous-Bois

text: Aulnayssa sijaitsee 1970-luvun alussa avattu PSA Peugeot Citroën -yhtymän autotehdas, joka työllisti parhaimmillaan 3 300 ihmistä. Tehdas suljettiin lokakuussa 2013. Lähes 40 toimintavuoden aikana siellä valmistui 8 568 391 autoa.


title: Aulnay-sous-Bois

text: Nimi Aulnay tulee keskiaikaisen latinan sanasta alnetum, joka tarkoittaa leppälehtoa. Nimi johtuu lepistä, jotka ympäröivät aluetta muinaisina aikoina.


title: Aulnay-sous-Bois

text: Aulnay-sous-Bois’ta kutsuttiin alun perin nimellä Aulnay-lès-Bondy, joka tarkoittaa ’Aulnay Bondyn lähellä’. Kunnan nimeksi tuli Aulnay-sous-Bois vuonna 1903. Nimi tarkoittaa ’Aulnay metsän alla’. Metsällä viitataan muinaiseen Bondyn metsään, joka ympäröi aiemmin suurimman osan Pariisin koillisosasta.


title: Wolfgang Rihm

text: Wolfgang Rihm (s. 13. maaliskuuta 1952 Karlsruhe, Länsi-Saksa) on saksalainen säveltäjä. Hän opiskeli säveltämistä Eugen Werner Velten johdolla Karlsruhessa 1968−1972 Staatlich Hochschule für Musikissa ja opetti itsekin samassa opistossa 1973−1978 sekä vuodesta 1985 sävellyksen professorina. Vuosina 1972−1973 hän opiskeli Karlheinz Stockhausenin johdolla Kölnissä ja 1973−1976 Klaus Huberin Freiburg im Breisgaussa. Lisäksi hän opiskeli musiikkitiedettä Freiburg im Breisgaun yliopistossa 1973−1976.


title: Wolfgang Rihm

text: Rihm työskentelee sävellyksen professorina Karlsruhen musiikkikorkeakoulussa.