title: The Singles A’s & B’s

text: Alkuperäinen vinyyliversio:CD-versio:


title: Mikrosysteemit

text: Mikrosysteemit ovat komponentteja joissa yhdistyy useita eri toiminnallisuuksia, esimerkiksi mekaanisen taipuman muuttaminen sähköiseksi signaaliksi (kuten paineanturissa tai turvatyynyn laukaisuanturissa). Mikrosysteemit tunnetaan myös amerikkalaisperäisellä 1990-luvun alussa yleistyneellä lyhenteellä MEMS ("Micro Electro Mechanical Systems"). Japanissa käytetään nimitystä Micromachines.


title: Mikrosysteemit

text: Mikrosysteemien yksittäiset rakenneosat (palkit, sillat, membraanit, peilit, kytkimet, suuttimet) ovat kooltaan mikrometrin kokoluokkaa. Itse siru voi olla muutamista sadoista mikrometreistä aina senttimetreihin asti. Kun mikrosysteemit valmistetaan piikiekolle, jotka ovat 100 mm tai 150 mm halkaisijaltaan, valmistuu kerralla satoja tai jopa tuhansia komponentteja.


title: Mikrosysteemit

text: Kyse on uudenlaisten toimintojen tuottamisesta mikrokomponenteissa: kun mikropiireissä on elektronisia toimintoja, MEMS-komponenteissa on yhdistetty mekaanisia, fluidistisia, optisia, akustisia, termisiä ja biologisia toimintoja. Tiukan määritelmän mukaan MEMSiltä edellytetään nimenomaan ainakin kahden erilaisen funktion yhdistämistä samaan komponenttiin.


title: Mikrosysteemit

text: Tavallisimpia mikrosysteemikomponentteja ovat erilaiset mikroanturit, kuten kapasitiivinen paineanturi, pietsoresistiivinen kiihtyvyysanturi ja mikrobolometri (infrapuna-anturi). Monissa mikrosysteemeissä on mukana aktuaattori, kuten mikropumpuissa, -venttiileissä ja -suuttimissa (mikrofluidistiikka), resonaattoreissa, mikrokytkimissä ja -releissä (RF-MEMS), mikropinseteissä ja elektroporaatiosiruissa (BioMEMS), energiakeräimissä jotka hyödyntävät ympäristön hukkalämpöä tai värähtelyjä (PowerMEMS), mikropeileissä ja valokytkimissä (MOEMS, ). Mikro-optiikassa valoa kuljetetaan kiekon pinnalle valmistetuissa kiinteissä rakenteissa, mutta MOEMS komponenteissa on mukana yleensä aina jokin mekaanisesti liikkuva osa, esimerkiksi interferometrissa paralleelisti liikkuva peili, videoprojektorisirussa digitaalinen kiikkuva peili, tai attenuaattorissa kiertyvä peili.


title: Mikrosysteemit

text: Kaupallisesti suurimpia sovelluksia ovat kiintolevyjen lukupäiden mekaniikka, mustesuihkukirjoittimien suuttimet, mikropeiliprojektorit, mikrofonit, autojen rengaspaineanturit, sekä erilaiset muut autoteollisuuden anturit: turvatyyny- ja ajovakausanturit. Mikrosysteemien liikevaihto komponenttitasolla on luokkaa 5–10 miljardia, mutta niiden mahdollistamien tuotteiden liikevaihto on huomattavasti suurempi, muun muassa mustesuihkukirjoittimen tai videoprojektorin hinnasta mikrosysteemikomponentin osuus on usein vain luokkaa 10%.


title: Mikrosysteemit

text:
Mikrosysteemit on perinteisesti tehty puolijohdeteollisuuden menetelmiä käyttäen (optinen litografia, etsaus, epitaksia, oksidointi, diffuusio, ohutkalvon kasvatus, CVD, bondaus) mutta niitä valmistetaan myös lasista ja polymeereistä.
Kun valmistusalusta on piikiekko, on mahdollista valmistaa ohjaus- ja lukuelektroniikka samalla kertaa. Näin ei kuitenkaan yleensä tehdä, sillä modernien CMOS-piirien ja mikrosysteemien valmistuksen yksityiskohdat eroavat huomattavasti vaikka työvaiheet ovat periaatteessa samoja. Mm. mikroelektroniikassa pienimmät kuviot ovat 100 nm molemmin puolin, eli 10–100 kertaa pienempiä kuin mikrosysteemeissä, ja siksi olisi liian kallista käyttää CMOS-tehdasta tuottamaan mikrosysteemejä. Yksi tunnettu integroitu siru on turvatyynyn laukaisuun käytetty mikrosysteemi, jossa BiCMOS elektroniikka ja pintamikromekaaninen kiihtyvyysanturi on valmistettu samalle sirulle. Yleensä mikrosysteemi ja elektroniikka integroidaan pakkaustasolla kahden sirun hybridiratkaisuksi.


title: Harold Arlen

text: Harold Arlen, oik. Hyman Arluck (15. helmikuuta 1905 – 23. huhtikuuta 1986), oli yhdysvaltalainen säveltäjä, jonka tekemiä ovat eräät tunnetuimmista 1900-luvun amerikkalaisista lauluista. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös musikaaleja, kuten "Jamaica" (1957) ja "Saratoga" (1959).


title: Harold Arlen

text: Hyman Arluck syntyi 15. helmikuuta 1905 Buffalossa juutalaisille vanhemmille. Hänen kaksoisveljensä menehtyi seuraavana päivänä. Hänen isänsä oli kanttori ja järjesti pojalle klassisen musiikin opetusta, mutta Hyman oli enemmän kiinnostunut ragtimesta ja jazzista. Hän aloitti uransa laulajana ja pianistina jo teini-ikäisenä perustamassaan jazztriossa ja muutti New Yorkiin. Vuonna 1929 orkesterinjohtaja Fletcher Henderson palkkasi hänet harjoituspianistiksi.


title: Harold Arlen

text: Arlenin ensimmäinen menestys säveltäjänä tuli vuonna 1930, kun Ruth Etting lauloi hänen säveltämänsä ja Ted Koehlerin sanoittaman kappaleen ”Get Happy” Broadway-näytelmässä "9:15 Revue". Arlen kirjoitti Koehlerin kanssa musiikkia useisiin Cotton Clubilla ja Broadwaylla esitettyihin näytelmiin. Heidän menestyneisiin yhteistyökappaleihinsa kuuluvat muun muassa Aida Wardin esittämä ”Between the Devil and the Deep Blue Sea” (1931), Ethel Watersin esittämä ”Stormy Weather” (1933) sekä ”I Got a Right to Sing the Blues” (1932), joka tuli tunnetuksi muun muassa Louis Armstrongin ja Jack Teagardenin esittämänä. Arlan teki yhteistyötä myös Ira Gershwinin kanssa vuoden 1934 näytelmään "Life Begins at 8:40" ja E. Y. Harburgin kanssa vuoden 1937 näytelmään "Hooray for What?"


title: Harold Arlen

text: Arlenin ensimmäinen elokuvassa esitetty kappale oli vuoden 1933 ”Take a Chance”. 1930-luvun loppupuolella hän muutti Hollywoodiin osallistuakseen elokuvamusiikin tekemiseen, mutta jatkoi silti musiikin säveltämistä myös Broadway-näytelmiin. Hänen ja E. Y. Harburgin musiikkiraita vuoden 1939 elokuvaan "Ihmemaa Oz" oli menestys ja Judy Garlandin laulama ”Over the Rainbow” palkittiin Oscar-palkinnolla. Sanoittaja Johnny Mercerin kanssa kirjoitettu ”Blues in the Night” vuoden 1941 samannimisestä elokuvasta nousi Jimmie Luncefordin esittämänä hitiksi. Ethel Watersin esittämä ”Happiness Is a Thing Called Joe” elokuvasta "Tupa taivaassa" oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi vuonna 1942; yhteensä Arlen oli ehdolla palkinnon saajaksi yhdeksän kertaa. Arlenin elokuvatuotanto jäi kuitenkin vähäisemmäksi kuin hänen teatterimusikaaleihin kirjoittamansa materiaali.


title: Harold Arlen

text: Arlen kirjoitti Johnny Mercerin kanssa musiikin Broadway-näytelmään "St. Louis Woman" (1946). Vuonna 1954 hän osallistui Ira Gershwinin kanssa elokuvan "Tähti on syntynyt" musiikkiraidan tekemiseen. 1950-luvun lopulla syntyivät Harburgin sanoittama "Jamaica" ja Arlenin viimeiseksi jäänyt Broadway-näytelmä, Mercerin sanoittama "Saratoga". Kapellimestari Andre Kostelanetz johti vuonna 1957 Arlenin säveltämän "Blues Opera Suiten" ensiesitystä Carnegie Hallissa. 1960-luvulla Arlen sävelsi harvakseltaan elokuviin, mukaan lukien vuoden 1963 "I Could Go On Singing", jonka pääosaa esitti Judy Garland. Vuonna 1967 Arlenin sävellyksistä koottiin Broadway-esitys "Harold Arlen Songbook".


title: Harold Arlen

text: Arlenin vaimo, näyttelijätär–malli Anya Taranda menehtyi aivokasvaimeen 9. maaliskuuta 1970. Vaimonsa kuoleman jälkeen Arlen vetäytyi julkisuudesta. Parkinsonin tautia sairastanut Harold Arlen kuoli Manhattanin-asunnollaan 81-vuotiaana ja sai hautapaikan vaimonsa vierestä Ferncliff Cemeterystä.


title: Peugeot 407

text: Peugeot 407 on Peugeot’n vuosina 2003–2011 valmistama ylemmän keskiluokan automalli, joka korvasi Peugeot 406:n. Mallin seuraajaksi tuli Peugeot 508.


title: Peugeot 407

text: Vuoden 2004 Euro NCAP -kolaritestistä 407 sai tulokseksi täydet viisi tähteä. Erikseen vuonna 2005 testattu coupé ansaitsi sekin viisi tähteä.


title: Peugeot 407

text: Peugeot 407 esiteltiin sedan-korisena vuoden 2003 lopulla, farmarimalli SW seuraavana keväänä. Kaksiovisen coupén ensiesittely oli Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2005.


title: Peugeot 407

text: Vuonna 2006 malli koki pienen kasvojenkohotuksen, jossa etusäleikkö sai vaakasuuntaisen kromilistoituksen. Puskurien ja kylkien listat muuttuivat korinväriksiksi korkeimmassa Platinum-varustetasossa.


title: Peugeot 407

text: Toinen kasvojenkohotus tuli vuonna 2008, jolloin auto sai uudet takavalot ja takapuskurin sekä korinväriset kylki- ja puskurilistat kaikkiin varustetasoihin.


title: Santeri Tuori

text: Santeri Tuori (s. 27. elokuuta 1970 Helsinki) on suomalainen valokuvataiteilija.


title: Santeri Tuori

text: Tuori on valmistunut oikeustieteen maisteriksi 1999, taiteen maisteriksi 2003 Taideteollisesta korkeakoulusta. Hän on opiskellut Saksassa Berliinissä Hochschule der Künstessä 1999–2000. Hänellä on ollut yksityisnäyttelyjä sekä Suomessa että ulkomailla. Lisäksi hän on ollut mukana yhteisnäyttelyissä ja tapahtumissa.


title: Santeri Tuori

text: Tuori käyttää teoksissaan valokuvaa ja videota. Hänen töitään on useissa taidemuseoissa, kuten Kiasmassa ja Suomen valokuvataiteen museossa, sekä yksityiskokoelmissa. Tuorin kirja "Vallan kuva, valokuva kontrollipolitiikan välineenä" pohjautuu hänen oikeustieteelliselle tiedekunnalle tekemäänsä pro graduun.


title: Seppo Hentilä

text: Seppo Juhani Hentilä (s. 10. huhtikuuta 1948 Oulu) on valtiotieteen tohtori ja Helsingin yliopiston poliittisen historian emeritusprofessori sekä tunnettu entisen Itä-Saksan tuntija.


title: Seppo Hentilä

text: Hentilä oli vuosina 2007 ja 2008 virkavapaalla poliittisen historian professorin virastaan työskennellessään vierailevana professorina Berliinin Humboldt-yliopiston laitoksessa "Kolleg für Vergleichende Geschichte Europas". Hentilän puoliso, Marjaliisa Hentilä, on niin ikään työskennellyt vuodesta 2005 alkaen Berliinissä "Finnland-Institut in Deutschland für Kultur, Wissenschaft und Wirtschaft"in johtajana.


title: Seppo Hentilä

text: Hentilä toimi vuosina 2002–2007 Helsingin yliopiston Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan inspehtorina.


title: Seppo Hentilä

text: Hentilä valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2005. Lokakuussa 2018 Hentilä sai Tietokirjailijapalkinnon Helsingin kirjamessuilla. Sittemmin hänen kirjoittamansa, Suomen sisällissodan kokemuksia ja niiden jälkiä käsittelevä "Pitkät varjot. Muistamisen historia ja politiikka" (2018) nimettiin Vuoden tiedekirjaksi 2018.


title: Seppo Hentilä

text: Opiskellessaan Hentilä toimi Akateemisen Sosialistiseuran johtokunnassa ja vuodesta 1973 oli SDP:n jäsen. Hän jatko-opiskeli DDR:ssä.


title: Seppo Hentilä

text: Otteita:


title: Norma

text: Norma tarkoittaa seuraavia:Norma liittyy myös seuraaviin:


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll on vuodesta 2006 alkaen Riihimäellä järjestetty rockfestivaali.


title: Riksun Roll

text: Esimerkkinä yhteisöllisyyden tukemisesta on Riksun Rollin yhteydessä järjestetty bändi-kilpailu, ns. Bändi-zkaba. Bändi-zkaban perusteella festivaaliin on päässyt osallistumaan lupaavia nousevia bändejä hiukan suurempien kotimaisten nimien rinnalle. Kisaan osallistuneista bändeistä on vuosien saatossa ponnistanut jo useita levysopimuksen saaneita artisteja.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2006. Festivaali järjestetään yhteistyössä Riihimäen kaupungin kanssa. Lukuisat paikalliset yritykset ovat olleet mukana tukemassa hanketta erilaisin yhteistyösopimuksin.


title: Riksun Roll

text: Riksun Rollin järjestää aatteellinen rekisteröity yhdistys Musiikinedistäjät ry. Riksun Rollin järjestämisen lisäksi Musiikinedistäjät keskittyy nimensä mukaisesti musiikin edistämiseen eri tavoin, muun muassa myöntämällä stipendejä ansiokkaasta panostuksesta musiikin edistämiseksi.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll 2009 järjestetään pe 2. - la 3. tammikuuta. Festivaalien päätapahtumapäivänä, lauantaina 3.1. esiintyvät Negative, Waltari, Waurio ja Rujo. Perjantaina festivaaleilla esiintyy Heikki Salo sekä paikalla järjestetään myös runokaraoke. Tapahtumapaikkana toimii hotelli Linnean tilat Riihimäen keskustassa.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll 2009 kompensoi järjestämisestään syntyneet kasvihuonekaasupäästöt vuoden 2008 tapaan.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll 2008 järjestettiin 5.1.2008. Festivaaleilla esiintyivät Hanoi Rocks, Widescreen Mode, Essentia, The Scars of Skye ja Murdershock.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll 2008 oli tiettävästi myös ensimmäinen suomalainen tapahtuma, joka kompensoi järjestämisestään syntyneet kasvihuonekaasupäästöt.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll 2007 järjestettiin 6.1.2007. Iltatapahtuman pääesiintyjät olivat Kalle Ahola, Jarkko Martikainen ja Siiri Nordin, , eBurns, Jamrod, Kim Curly Band, Raaka-aine, Royal Truck, So. ja Saattue.


title: Riksun Roll

text: Riksun Rollissa 2007 järjestettiin myös kokoperheen ilmaistapahtuma päiväsaikaan, joka keräsi runsaasti yleisöä alle polvenkorkuisista aikuisiin. Lavalla esiintyivät show-kuoro Aventur ja lapsille heviä soittava Moottörin Jyrinä, joka on sanoittanut vanhemmille tutut klassikkorockkappaleet lapsille.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll 2007 -festivaaleilla tulokkaina olleista bändeistä Saattue on saanut sittemmin ensilevytyssopimuksen suomalaisen Spinefarmin kanssa.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll 2006 järjestettiin 7.1.2006. Esiintyjinä olivat Remu & Hurriganes, Sister Flo, Duo Bat & Mat, Kiana, Pseudo Calm, Sweaty Squeeze, Toy, Ultramayhem ja Widescreen Mode. Vuoden 2006 Riksun Roll -festarit myytiin loppuun jo alkuillasta. Paikalla oli yli viisisataa musiikin ystävää.


title: Riksun Roll

text: Riksun Roll 2006 -festivaaleilla tulokkaina olleista bändeistä Ultramayhem ja Widescreen Mode ovat myöhemmin saaneet ensilevysopimukset.


title: Tapaturma

text: Tapaturma on tapahtuma, jonka yhteydessä ihminen saa surmansa, loukkaantuu vakavasti tai saa lievemmän vamman. Tapaturmaan liittyy aina kaksi komponenttia, joista toinen on onnettomuustapahtuma ja toinen vamma. Vamman synonyyminä suomen kielessä käytetään sanaa henkilövahinko, erotuksena onnettomuuksissa syntyneille aineellisille vahingoille.


title: Tapaturma

text: Suomessa tapaturmissa kuolee vuosittain noin 3000 ihmistä. Vuonna 2009 yli 15-vuotiaille suomalaisille sattui lähes 1 100 000 vamman aiheuttanutta tapaturmaa. Sukupuolten väliset erot ovat suuria sekä tapaturmakuolleisuudessa että lievemmissä tapaturmissa: miehet päätyvät tapaturmiin useammin kuin naiset. Tulot ja sosioekonomiset erot ovat myös merkittäviä taustatekijöitä: on havaittu, että Suomessa tapaturmat ovat yleisimpiä alempiin sosioekonomisiin ryhmiin kuuluvien keskuudessa. Tapaturmat ovat erityisen yleisiä niillä erityisryhmillä, joihin kuuluvilla ilmenee rajoitteita fyysisessä selviytymisessä tai harkinta- tai ymmärryskyvyssä. Merkittävä taustatekijä tapaturmissa on usein alkoholi. Joka kolmannessa kuolemaan johtaneessa tapaturmassa uhri on alkoholin vaikutuksen alaisena.


title: Tapaturma

text: Erilaisissa ympäristöissä sattuvia tapaturmia ovat mm. kotitapaturma, liikuntatapaturma, muu vapaa-ajan tapaturma, liikennetapaturma ja työtapaturma. Tapaturmamekanismi voi olla esimerkiksi kaatuminen, liukastuminen, hukkuminen, palokuolema tai -vamma, tukehtuminen, paleltuminen tai myrkytys.


title: Tapaturma

text: Tapaturmien välttämiseen pyritään erilaisilla tapaturmien ehkäisyn toimenpiteillä. Ollakseen tehokasta tapaturmien ehkäisy edellyttää usein samanaikaisia toimia. Toimintaympäristön turvallisuus voidaan ottaa huomioon rakennusten ja teiden suunnittelussa sekä turvavälineiden käytössä. Lakien, säädösten ja riittävän valvonnan avulla varmistetaan turvallisen ympäristön toteutuminen ja tuetaan ammattilaisten työtä tapaturmien ehkäisemiseksi. Samalla varmistetaan kansalaisten riittävä tapaturmiin liittyvä tietotaito ja asennekasvatus.


title: Bruchsalin linna

text: Bruchsalin linna () on linna badenwürttembergiläisessä Bruchsalin kaupungissa, Saksassa. Se rakennettiin Speyerin ruhtinaspiispain residenssiksi.


title: Bruchsalin linna

text: Arkkitehtuurin barokin tyylisuuntaa edustavan linnan rakennutti 1700-luvun ensimmäisellä puoliskolla ruhtinaspiispa Hugo Damian von Schönborn. Linnaan jättivät jälkensä useat eri arkkitehdit, kuten Maximilian von Welsch, Balthasar Neumann ja Anselm Franz von Ritter zu Groenesteyn. Ruhtinaspiispa vaikutti itse runsaasti suunnittelutyöhön.


title: Bruchsalin linna

text: Schönbornin kuoltua valta siirtyi hänen seuraajalleen Franz Christoph von Huttenille. Von Huttenin aikana linnan sisätilat saivat osittain rokokoo-ilmeen. Von Huttenin kuoltua linna menetti huomattavan asemansa. Vuosina 1810–1832 rajakreivitär Amalie von Baden asutti linnan pohjoista osaa. Kreivittären kuoltua linna oli tyhjillään vuosikymmeniä.


title: Bruchsalin linna

text: Toisen maailmansodan pommituksessa vuoden maaliskuussa 1945 Bruchsalin kaupunki ja linna kärsivät huomattavia vaurioita. Linna pommitettiin käytännössä raunioiksi. Sodan jälkeen käynnistettiin kunnostustyöt, jotka saatiin päätökseen vasta vuonna 1993. Kunnostaminen ja uudelleenrakentaminen maksoivat noin 50 miljoonaa D-markkaa.


title: Dora (tykki)

text: Dora oli toinen toisen maailmansodan aikainen suuri tykki () eli 80 cm:n rautatietykki "Dora", jonka kaliiperi oli 800 mm.


title: Dora (tykki)

text: Tykkejä rakennettiin kaksi, "Gustav" ja "Dora". Kolmas oli rakenteilla, muttei koskaan valmistunut.


title: Dora (tykki)

text: Ensimmäinen 800 mm:n rautatietykki, Schwerer Gustav, suunniteltiin alun perin ranskalaisten Maginot-linjan bunkkereiden murskaamiseen, mutta koska saksalaiset kiersivät Ranskan itärajan hyökkäämällä Belgian kautta koillisesta ensimmäisen maailmansodan Schlieffen-suunnitelman mukaisesti, ei tykkiä tarvittu käyttötarkoitukseensa. Toinen merkittävä kiinteä linnoitus Euroopassa Maginot-linjan lisäksi oli Tšekkoslovakiassa, joka oli sudeettialueidensa osalta yhdistetty rauhanomaisesti diplomaattisella painostuksella Saksaan vuonna 1939.


title: Dora (tykki)

text: Maginot-linjan lisäksi seuraava mahdollinen Schwerer Gustav käyttökohde olisi voinut liittyä operaatio Felixin, minkä ajatuksena oli vallata Yhdistyneeltä kuningaskunnalta Gibraltar, mutta koska se olisi edellyttänyt Espanjan liittymistä toiseen maailmansotaan, mihin Francisco Franco ei suostunut, ei Schwerer Gustavia viety Espanjaan Gibraltarin valtaamiseksi.


title: Dora (tykki)

text: Operaatio Barbarossan yhteydessä erittäin järeille rautatietykeille muodostui kuitenkin tarve Krimillä Sevastopolin linnoituksen bunkkereiden murtamiseen. Tammikuussa 1942 operaatio Siniseen liittyen perustettiin Artillerie-Abteilung (E) 672, joka siirrettiin Sevastopoliin. Doralla ammuttiin ensimmäinen kranaatti Sevastopolia vastaan 5. kesäkuuta 1942 Bahšarajasta. 17. heinäkuuta mennessä oli ammuttu kaikkiaan 47 kranaattia. Schwerer Gustavin ja Doran tulinopeus oli kolme laukausta tunnissa. Yksi Doran kranaateista räjäytti neuvostoliittolaisten 30 metrin syvyydessä olleen ammusvaraston. Kaiken kaikkiaan kesäkuusta heinäkuun alkuun saksalaiset ampuivat 562 944 tykistöammusta Sevastopolin neuvostoliittolaisia puolustajia vastaan ennen kuin puolustus murtui.


title: Dora (tykki)

text: Saksalaiset räjäyttivät Doran huhtikuussa 1945, yhdysvaltalaiset valtasivat Gustavin kesäkuussa 1945.


title: Raatimies

text: Raatimies () oli Länsi-Euroopan kaupungeissa 1100–1800-luvuilla toimineiden raatien jäsenen kutsumanimi. Raati päätti itsehallinnollisten kaupunkien asioista. Keskiajalta lähtien raatimiehet olivat kaupungin porvariston keskuudesta valittuja luottamustoimisia henkilöitä, joita oli isoissa kaupungeissa useita kymmeniä. Raadin puheenjohtajana oli pormestari (heitäkin oli useita eri tehtäviä hoitamaan). 1600–1700-luvuilla Ruotsin valtakunnassa raati jakautui maistraatiksi ja raastuvanoikeudeksi. Raastuvanoikeuden jäseninä toimivat lakimieskoulutuksen saaneet oikeusneuvosmiehet ja vailla oikeudellista koulutusta olevat kunnallisneuvosmiehet (joita pitkään nimitettiin raatimiehiksi).


title: Luettelo Val-d’Oisen kunnista

text:
Tämä on luettelo Val-d’Oisen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 185 kuntaa.
(CAM) Vallée de Montmorencyn "communauté d’agglomération", luotu vuonna 2002.
(CAS) Val de Francen "communauté d'agglomération", luotu vuonna 2002.
(CAF) Val et Forêt’n "communauté d’agglomération", luotu vuonna 2004.
(CACP) Cergy-Pontoisen "communauté d’agglomération", luotu vuonna 2004.


title: Sinitilapia

text: Sinitilapia ("Tilapia guinasana") on äärimmäisen uhanalainen kalalaji.


title: Sinitilapia

text: Sinitilapia kasvaa noin 14 cm pitkäksi. Eri yksilöiden väri vaihtelee lähes mustasta siniseen ja vaaleanpunaiseen.


title: Sinitilapia

text: Sinitilapia on endeeminen laji Namibiassa. Se elää villinä Guineas-järvellä, lisäksi joitakin yksilöitä on istutettu Otijkoto-järveen ja joihinkin lampiin ja tekoaltaisiin.


title: Norma (nimi)

text: Norma on kansainvälinen, alun perin italialainen naisen etunimi. Nimen keksi Felice Romani 1800-luvulla "Norma"-oopperan päähenkilöä varten. Sana "norma" on latinaa ja merkitsee puutöissä käytettävää kulmamittaa.


title: Norma (nimi)

text: Normaa käytetään joskus myös feminiinimuotona miehen nimestä Norman, vaikka nimet eivät historiallisesti liity toisiinsa. Sana "Norman" on englanninkielinen nimitys normanneille eli viikingeille, jotka asuttivat Ranskan Normandiaa ja valloittivat muun muassa Englannin. Sana on peräisin saksasta ja tarkoittaa ”pohjoisen miestä”.


title: Norma (nimi)

text: Suomessa Norma-nimi on suhteellisen harvinainen. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan se on annettu 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 193 naiselle ja alle viidelle miehelle.


title: Bruchsal

text: Bruchsal on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa, lounaisessa Saksassa. Se sijaitsee noin 20 kilometriä pohjoiseen Karlsruhen kaupungista ja kuuluu Karlsruhen piirikuntaan sekä hallintopiiriin. Kaupungin pinta-ala on 93,02 neliökilometriä ja asukastiheys on 464 as./km². Vuoden 2008 lopussa Bruchsalin asukasluku oli 43 267. Asukasluku ylitti 20 000 asukkaan rajan vuonna 1955.


title: Bruchsal

text: Varhaisin maininta Bruchsalista virallisissa asiakirjoissa sijoittuu vuoden 976 tienoille. Vuonna 1056 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik III lahjoitti asutuksen Speyerin piispalle. Se pysyi osana Speyerin hiippakuntaa vuoden 1802 sekularisaatioon asti. Vuonna 1248 Bruchsaliin viitattiin ensimmäisen kerran kaupunkina. Kolmikymmenvuotisessa sodassa vuonna 1622 Bruchsal tuhottiin täysin. Vuosina 1676 ja 1689 kaupunki joutui jälleen ranskalaisten tuhoamaksi.


title: Bruchsal

text: 1720-luvulla aloitettiin Bruchsalin linnan rakennustyöt. Linnasta rakennettiin Speyerin ruhtinaspiispan residenssi, ja täten Bruchsalista tuli vaikutusvaltainen kaupunki. Vuonna 1796 ranskalaisjoukot miehittivät kaupungin. Vuoden 1802 sekularisaatiossa kaupunki menetti vaikutusvaltaisen asemansa. Vuonna 1841 valmistui Bruchsalin, Heidelbergin ja Karlsruhen yhdistävä rautatie. Kaupunki kasvoi teollistumisen myötä.


title: Bruchsal

text: Vuoden 1945 maaliskuun ensimmäisenä päivänä liittoutuneet pommittivat Bruchsalia. Kaupunki tuhottiin raunioiksi. Vuonna 1956 Bruchsalille myönnettiin niin kutsutun suuren piirikaupungin () status kaupungin asukasluvun ylittäessä 20 000 rajan. Vuosina 1971–1974 viisi naapurikuntaa liitettiin Bruchsalin kaupunkiin. Vuonna 1973 Bruchsalin piirikunta liitettiin osaksi Karlsruhen piirikuntaa, ja täten Bruchsal menetti asemansa piirikaupunkina.


title: The New World

text: The New World on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Terrence Malickin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva. Tosipohjainen tarina kertoo Jamestownin siirtokunnan perustamisesta Pohjois-Amerikkaan vuonna 1607. Elokuva oli Terrence Malickin neljäs, ja se sai yhden Oscar-ehdokkuuden.


title: The New World

text: Vuonna 2016 "The New World" äänestettiin BBC:n kyselyssä vuosisadan 40 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.


title: The New World

text: Elokuva alkaa nuoren intiaaninaisen (Q’orianka Kilcher) rukoillessa äiti Maata. Vaikka naista ei koskaan mainita nimeltä, hän on selkeästi Pocahontas. Nainen ja muut hänen heimonsa jäsenet näkevät kolmen laivan saapuvan maahan. Kyseessä on vuoden 1607 Virginia Company, ja laivat ovat osa Jamestownin tutkimusretkikuntaa, jonka Englannin kuninkaallinen konsessio on lähettänyt matkaan perustamaan siirtokuntaa Uuteen maailmaan. Laivoilla on mukana myös kapteeni John Smith (Colin Farrell), jonka on kahlehdittu ja tuomittu hirtettäväksi kapinallisista kommenteistaan. Tutkimusretkikunnan johtaja, kapteeni Christopher Newport (Christopher Plummer), armahtaa hänet kuitenkin maissa.


title: The New World

text: Vaikka siirtokunnan tulevaisuus näyttää ensi alkuun valoisalta, sairaudet, löyhä kuri, ruoka- ja tarvikevarantojen vähyys ja kiristyneet välit intiaanien kanssa aiheuttavat tutkimusretkikunnalle vakavia ongelmia. Smith vie pienen joukon miehiä jokea ylös ehdottaakseen intiaaneille kaupankäyntiä sillä välin, kun Newport palaa takaisin Englantiin hakemaan lisää ruokaa ja varusteita. Matkan aikana joukko intiaaneja sieppaa Smithin ja vie hänet päällikkönsä Powhatanin (August Schellenberg) eteen. Kuulusteltuaan Smithiä päällikkö antaa käskyn teloittaa tämän. Smith kuitenkin säästyy teloitukselta, kun yksi päällikön tyttäristä (elokuvan alussa nähty nuori nainen) puuttuu asioiden kulkuun.


title: The New World

text: Smith asuu jonkin aikaa yhdessä intiaanien kanssa vankina. Heimolaiset kohtelevat Smithiä hyvin, ja hän onnistuukin ystävystymään heidän kanssaan ja saamaan heidän kunnioituksensa. Smith alkaa ihailla intiaanien elämäntyyliä ja rakastuu samalla syvästi Pocahontasiin. Englantilaismies ja tämän tavat kiehtovat myös Pocahontasia. Hiljalleen Smith alkaa epäillä, onko hänen entisessä elämässään ollut lainkaan järkeä. Päällikkö palauttaa Smithin Jamestowniin siinä käsityksessä, että englantilaiset lähtevät pois seuraavana keväänä heti, kun heidän laivansa ovat palanneet takaisin Englannista. Palattuaan Jamestowniin Smith saa huomata siirtokunnan olevan kaaoksen vallassa. Uudisasukkaat painostavat Smithiä ryhtymään kuvernööriksi, ja Smithin intiaanien keskuudessa tuntema rauha vaihtuu kieltäymykseen, kuolemaan ja uuden aseman hankaliin velvollisuuksiin. Smith tahtoo palata takaisin rakkaansa luokse, muttei voi kuitenkaan jättää siirtokuntaa omilleen. Hän pitää intiaanien kanssa viettämäänsä aikaa ”unena”, josta hän on nyt herännyt. Uudisasukkaiden lukumäärä alkaa laskea ankaran talven aikana, ja siirtokunta pelastuu vain, koska Pocahontas ja intiaanien pelastusretkikunta saapuvat paikalle mukanaan ruokaa, vaatteita ja muita tarvikkeita.


title: The New World

text: Kevään saapuessa Powhatan tajuaa, etteivät englantilaiset ole lähdössä minnekään. Saatuaan tietää tyttärensä auttaneen englantilaisia Powhatan määrää soturinsa hyökkäämään Jamestowniin, ja sitten hän karkottaa Pocahontasin heimosta. Torjuessaan hyökkäystä uudisasukkaat saavat tietää Pocahontasin karkotuksesta. He järjestävät vaihtokaupan ottaakseen nuoren naisen panttivangikseen ja estääkseen tämän avulla uuden hyökkäykset. Kun Smith vastustaa suunnitelmaa, uudisasukkaat erottavat hänet kuvernöörin virasta. Pocahontas tuodaan Jamestowniin, ja hän ja Smith voivat näin ollen uudistaa rakkautensa. Kapteeni Newportin paluu aiheuttaa kuitenkin lisäongelmia. Newport kertoo Smithille, että tälle on tarjottu tilaisuutta johtaa Itä-Intiaan suuntaavaa tutkimusretkikuntaa. Smith huomaa olevansa ristiriidan kynsissä, sillä toisaalta hän haluaisi jäädä rakastettunsa luokse, mutta toisaalta myös uudet uramahdollisuudet houkuttelevat häntä. Lopulta Smith päättää lähteä takaisin Englantiin. Ennen lähtöään hän antaa eräälle luotetulle uudisasukkaalle erityiset ohjeet. Myöhemmin kyseinen uudisasukas kertoo Pocahontasille Smithin kuolleen matkalla Englantiin.


title: The New World

text: Muutaman vuoden kuluttua Samuel Argall (Yorick van Wageningen) taivuttelee uudisasukkaat lähtemään ylös Potomacia siepatakseen Pocahontasin patawomeckeiltä. Hän uskoo voivansa käyttää Pocahontasia hyväkseen neuvotellakseen päällikkö Powhatanin vapauttamaan joitain tämän vangitsemia uudisasukkaita. Vapautettuaan vangit Argall päättää kuitenkin antaa heimon pitää uudisasukkailta varastetut aseet ja työkalut. Pocahontasia pidetään vankina siirtokunnassa vuoden verran, ja sinä aikana hän oppii englannin kieltä sekä englantilaisia tapoja.


title: The New World

text: Kuullessaan Smithin kuolemasta Pocahontasin sydän murtuu, ja hän vaipuu masennukseen. Hän jää kuitenkin asumaan Jamestowniin ja löytää lopulta lohtua uuden uudisasukkaan, John Rolfen (Christian Bale), sylistä. Rolfe auttaa Pocahontasta sopeutumaan englantilaiseen elämäntyyliin. Pocahontas kastetaan kristinuskoon, minkä lisäksi hän saa opetusta ja menee lopulta naimisiin Rolfen kanssa synnyttäen tälle pojan. Vaikka Pocahontas on tyytyväinen elämäänsä, hän saa kuulla, että kapteeni Smith on yhä elossa. Pocahontas käsittää rakastavansa Smithiä yhä, joten hän alkaa olla onneton avioliitossaan Rolfen kanssa. Sitten Rolfelle ja hänen perheelleen tarjotaan tilaisuus matkustaa Englantiin. Saavuttuaan Lontooseen ja osallistuttuaan audienssiin kuninkaan (Jonathan Pryce) ja kuningattaren (Alexandra W.B. Malick) kanssa Pocahontas huomaa häkeltyvänsä ”Uuden maailman” ihmeistä. Lontoossa Pocahontas tapaa myös Smithin yksityisesti. Rolfe kannattaa tapaamista uskoen, että Pocahontas rakastaa Smithiä yhä ja että tämä ei saa muuten rauhaa.


title: The New World

text: Pocahontasin ja Smithin tapaaminen on hetkittäin varsin epämiellyttävä. Heidän kummankin nykyinen elämäntilanteensa osoittaa, miten paljon he ovat muuttuneet vuosien varrella. Smith myöntää, että hän saattoi tehdä virheen valitessaan uransa mieluummin kuin rakastettunsa. Hän sanoo, että heidän yhteiset kokemuksensa Virginiassa eivät olleet unta vaan ”ainoa todellisuus”. Kun Pocahontas kysyy Smithiltä, pääsikö tämä koskaan Intiaan, tämä vastaa: ”Taisin purjehtia sen ohi.” Kaksikko eroaa päättäen olla enää tapaamatta toisiaan. Pocahontas käsittää, että Rolfe on juuri sellainen mies, jollainen hän kuvitteli Smithin olevan, ja hyväksyy viimein aviomiehensä rakkauden. Pocahontas ja Rolfe ryhtyvät järjestelemään paluumatkaa takaisin Virginiaan. Matkalla Pocahontas kuitenkin sairastuu yllättäen ja kuolee.


title: The New World

text: Elokuvan loppupuolella esitetään kuvia Pocahontasista ja hänen pojastaan leikkimässä yhdessä englantilaisen kartanonsa puutarhassa. Sitten yleisö kuulee Rolfin lukevan pojalleen ääneen tämän äidistä kirjoittamaansa kirjettä. Elokuvan loppukohtauksessa Pocahontas sanoo: ”Äiti, nyt tiedän missä sinä asut”. Pocahontas on löytänyt viimein rauhan saatuaan tarpeeksi voimaa voittaa vanhat haavansa. Aivan lopuksi elokuvassa näytetään kuvia Amerikan luonnosta.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Pohjoismainen filosofia käsittää Skandinavian maissa, Suomessa ja Islannissa harjoitetun filosofian. Näiden maiden historialliset ja kulttuuriset yhteydet mahdollistavat niiden käsittelyn yhdessä myös mitä tulee filosofian historiaan näissä maissa.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Filosofia tuli pohjoiseen Eurooppaan kristinuskon ja luostarien perustamisen myötä, kun alue liitettiin keskiajan katolisen yhtenäiskulttuurin piiriin. Monet lähtivät myös opiskelemaan ulkomaisiin yliopistoihin. Tunnetuimpia heistä on ruotsalainen averroisti Boethius Dacialainen, joka opetti Pariisin yliopistossa 1200-luvulla. Toinen merkittävä henkilö oli samoin ruotsalainen Matthias Övidsson (Ovidi, k. 1350), joka tunnettiin laajalti Ilmestyskirjan kommentaaristaan "Expositio super Apocalypsin".


title: Pohjoismainen filosofia

text: Ensimmäiset pohjoismaiset yliopistot olivat vuonna 1477 perustettu Uppsalan yliopisto ja vuonna 1479 perustettu Kööpenhaminan yliopisto. Ne suljettiin joksikin aikaa pian reformaation jälkeen. Vielä uuden ajan alkupuolella yliopistot olivat enimmäkseen aristoteelisia, myöhemmin jonkin aikaa ramistisia. Kartesiolaisuus nousi 1600-luvulla, osittain siksi, että René Descartes itse kävi Ruotsissa kuningatar Kristiinan vieraana vuonna 1649. Saksalainen Samuel Pufendorf opetti Lundin yliopisto vuodesta 1668.


title: Pohjoismainen filosofia

text: 1500-luvun lopulla ja erityisesti 1600-luvulla Ruotsin valtakunnassa vallitsi tiukka luterilainen ortodoksia eli puhdasoppisuus, mikä vaikutti paitsi teologiaan myös filosofiaan. Aristotelismin ja ramismin välisessä ”valtataistelussa” oli myös osittain kyse siitä, kumpi filosofioista palvelisi paremmin teologiaa. Kuningas Kaarle XI tuomitsi kartesiolaisuuden vuonna 1689, mahdollisesti koska Descartesia epäiltiin Kristiinan käännyttämisestä katolilaisuuteen.


title: Pohjoismainen filosofia

text: 1700-luvun puolessa välissä pohjoismaiseen ja erityisesti tanskalaiseen filosofiaan eniten vaikuttanut henkilö oli saksalainen Christian Wolff. Henrik Hassel (1700–76), Henrik Gabriel Porthan (1739–1804) ja Pehr Niclas Christiernin (1725–99) toivat John Locken ajattelua Pohjoismaihin. Børge Riisbrigh (1731–1809), Daniel Boëthius (1751–1810), Franz Mikael Franzén (1772–1847) ja Anders Sandøe Ørsted (1778–1860) puolestaan harrastivat kantilaisuutta.


title: Pohjoismainen filosofia

text: H. C. Ørsted sai aluksi paljon vaikutteita Kantilta, mutta kääntyi myöhemmin kannattamaan Friedrich von Schellingiä. Sekä Johannes Boye että Niels Treschow (1751–1833) vastustivat kantilaisuutta, toinen Adam Smithin ja toinen nominalismin ja empirismin kannattajana. Treschow kääntyi lopulta eräänlaiseen uusplatonismiin tai spinozismiin.


title: Pohjoismainen filosofia

text: 1800-luvulla saksalainen idealismi oli filosofian valtavirtaus myös Pohjoismaissa. Henrik Steffens (1773–1845) sai vaikutteita Schellingiltä, Benjamin Höijer (1767–1812) tämän lisäksi J. G. Fichteltä. Muuten keskeisin nimi oli G. W. F. Hegel. Hegeliläisiä olivat erityisesti norjalaiset Poul Martin Møller (1794–1838) ja Marcus Jacob Monrad (1816–97). Suomessa Johan Vilhelm Snellman (1806–81) kehitti Hegelin ajattelun pohjalta kansallishengen filosofiaa. Ruotsissa Erik Gustaf Geijer (1783–1847) vastusti Hegeliä, Tanskassa puolestaan Søren Kierkegaard. Hegeliläisyyden aikana filosofia alkoikin kehittyä eri Pohjoismaissa eri suuntiin.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Ruotsin suurvaltakaudella ruotsalaisten filosofien joukosta erottuvat kaksi mystikkoa, George Stiernhielm (1598–1672) ja Emanuel Swedenborg (1688–1772). Stiernhierlmin filosofiassa yhdistyivät uusplatonismi ja hermeettinen traditio. Swedenborg aloitti luonnontieteilijänä, mutta kääntyi myöhemmin teologisiin spekulaatioihin. Kant torjui Swedenborgin ”unet” jyrkästi, mutta hän innoitti saksalaisia romantikkoja.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Hieman myöhemmin Christopher Jacob Boström (1797–1866), jota on kutsuttu ”Ruotsin Platoniksi”, sai vaikutteita Platonin ideaopista, Gottfried Leibnizin monadologiasta ja George Berkeleyn idealismista. Yhdessä Benjamin Höijerin esittelemän saksalaisperäisen transsendentaalisen idealismin ohella boströmiläisyys hallitsi ruotsalaista filosofiaa koko 1800-luvun.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Boströmiläisyyden aika päättyi 1900-luvun alkupuolella niin kutsutun Uppsalan koulukunnan nousun myötä. Koulukunta kannatti eräänlaista emotivismia ja moraalista imperatiivia, ja sitä edustivat ennen kaikkea Axel Hägerström ja Adolf Phalén (1884–1931). Koulukunnan filosofialla oli paljon yhteyksiä myöhempään loogiseen empirismiin, muun muassa kielteisessä suhtautumisessa metafysiikkaa kohtaan, vaikka suuntauksilla oli myös merkittäviä eroja. Uppsalan koulukunnan kilpailijana Lundin yliopistossa vaikutti Hans Larssonin (1862–1944) filosofia. Hän kannatti arvojen objektiivisuutta ja kirjoitti paljon myös estetiikasta.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Uppsalan koulukuntaa seuranneen sukupolven merkittäviä nimiä ovat Konrad Marc-Wogau (1902–91), Ingemar Hedenius (1908–82) ja Anders Wedberg (1913–78). Hedenius tunnetaan ennen kaikkea kristinuskoa Bertrand Russellin tyyliin vastustaneena eetikkona, Wedberg puolestaan filosofian historian tutkijana. Åke Petzäll (1901–57) toi loogisen empirismin Ruotsiin. Vuoden 1945 jälkeen yhä suurempi osa ruotsalaisista filosofeista alkoi pitää itseään analyyttisinä filosofeina.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Logiikan alalla ovat vaikuttaneet erityisesti Sören Halldén (1923–), Stig Kanger (1924–88), Krister Segerberg (1936–), Per Olof Ekelöf (1906–90), Martin Edman (1945–), Dag Prawitz (1936–), Per Martin-Löf (1942–), Bengt Hansson (1943–) ja Per Lindström (1936–). Eetikoista merkittävimpiä ovat Hedeniuksen ohella Lars Bergström (1935–) sekä Göran Hermerén (1938–), joka on kirjoittanut myös estetiikasta.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Muita merkittäviä nimiä ovat Jan Berg (1928–), Manfred Moritz (1909–90), Sven Danielsson (1939–), Wlodek Rabinowicz (1947–), Peter Gärdenfors (1949–), Nils-Eric Sahlin (1954–), Ivar Segelberg (1914–87) ja Mats Furberg (1933–).


title: Pohjoismainen filosofia

text: Tunnetuin tanskalainen filosofi on luultavasti Søren Kierkegaard, joka vastusti hegeliläisyyttä esimerkiksi siksi, että se pyrki palauttamaan uskon tietoon. Kierkegaardin vaikutus Tanskassa oli kuitenkin epäsuora — hänen kannanottonsa vaikuttivat teologian ja filosofian erkaantumiseen sekä nostivat irrationalismillaan mahdollisesti myöhemmin positivismin ja naturalismin suosiota. Kierkegaardin lisäksi Hegeliä vastaan hyökkäsivät myös F. C. Sibbern ja P. M. Møller.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Harald Høffding (1843–1931) oli tanskalaisen filosofian keskeisin hahmo 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Hän sai humanistiseen naturalismiinsa vaikutteita muun muassa Auguste Comten positivismista sekä J. S. Millin ja Herbert Spencerin empirismistä. Positivismia ja empirismiä toi maahan myös George Brandes (1842–1927). Høffdingin oppilas Jørgen Jørgensen (1894–1969) suuntautui Bertrand Russellin logiikkaan ja loogiseen positivismiin. Alf Ross (1899–1979) kannatti oikeuspositivismia.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Tieteenfilosofian alalla ovat Tanskassa vaikuttaneet erityisesti Johannes Witt-Hansen (1908–86), David Favrholdt (1931–) ja Jan Faye (1947–). Etiikan alalla merkittäviä nimiä ovat Knud Ejler Løgstrup (1905–81) ja Mogens Blegvad (1917–).


title: Pohjoismainen filosofia

text: Antiikin ja keskiajan filosofiaa ovat tutkineet Karsten Friis-Johansen (1930–), Johnny Christensen, Troels Engberg-Pedersen(1948–), Jan Pinborg (1937–1982), Sten Ebbesen (1946–), Niels Jørgen Green-Pedersen (1942–) ja Olaf Pedersen (1920–). Uuden ajan filosofiaa ovat tutkineet Carl Henrik Koch (1938–) ja Knud Haakonssen (1947–), Wittgensteinia puolestaan Justus Hartnack (1912–) ja Peter Zinkernagel (1921–).


title: Pohjoismainen filosofia

text: Muita tanskalaisen filosofian mainitsemisen arvoisia nimiä ovat muun muassa Finn Collin (1949–) ja Peter Sandøe (1955–). Myös ydinfyysikko Niels Bohrin filosofiset kannanotot ovat jättäneet jälkensä tanskalaiseen filosofiaan.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Tanskan ja Norjan valtioliiton seurauksena Kööpenhamina oli myös norjalaisen akateemisen elämän keskus 1400-luvulta 1800-luvun alkupuolelle saakka. 1800-luvun alussa norjalaissyntyinen Henrik Steffens toi saksalaisen romantiikan Tanskaan, Niels Treschow puolestaan oli vuonna 1811 perustetun Kristianian yliopiston (nyk. Oslon yliopisto) ensimmäinen filosofian professori. Poul Martin Møller toi hegeliläisyyden Norjaan, ja sitä jatkoi erityisesti Marcus Jacob Monrad.


title: Pohjoismainen filosofia

text: 1900-luvun alkupuolelle oli tyypillistä filosofian ja psykologian yhdisteleminen. Norjassa tätä harrastivat erityisesti Harald Schjelderup (1896–1974) ja Anathon Aall (1867–1943). Arne Næss (1912–) oli yhteydessä Wienin piiriin ja toimi sodanjälkeisen analyyttisen filosofian edelläkävijänä Norjassa. Filosofian nykyinen rooli norjalaisessa yhteiskunnassa ja akateemisessa maailmassa perustuu pitkälti Næssin aikaansaannoksiin. Næss kannatti filosofian ja yhteiskuntatieteiden läheisiä yhteyksiä ja kehitti myöhemmin syväekologian.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Næssin ”empiiristä semantiikkaa” ovat kehitelleet edelleen Harald Ofstad (1920–1993) sekä Ingemund Gullvåg (1925–1998), joka tunnetaan myös tietoteoreetikkona ja metafyysikkona. Husserlin fenomenologiasta on kirjoittanut Hans Skjervheim (1926–). Logiikan ja kielifilosofian tutkijoina ovat vaikuttaneet Axel Thue (1863–1922), Thoralf Skolem (1887–1963) ja Jens Erik Fenstad (1935–). Dagfinn Føllesdal (1932–) on harrastanut logiikan ja kielifilosofian ohella myös Husserlin fenomenologiaa, Andrew Jones (1947–) muun muassa mielenfilosofiaa ja oikeusfilosofiaa.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Tieteenfilosofian alalla ovat vaikuttaneet Jon Elster (1940–), Nils Roll-Hansen (1938–), Gunnar Skirbekk (1937–), Ragnar Fjelland (1947–), Nils Gilje (1947–), Erik Brown (1943–), Magne Dybvig (1940–), Sverre Sløgedal (1930–) ja Audun Øfsti (1938–). Etiikan alalla ovat vaikuttaneet erityisesti Knut Erik Tranøy (1918–), Tore Nordenstam (1934–), Kjell S. Johannesen (1936–) ja Jon Wetlesen (1940–).


title: Pohjoismainen filosofia

text: Antiikin filosofian tutkijoina ovat vaikuttaneet Egil Wyller (1925–) ja Eyjólfur Kjalar Emilsson (1943–), kantilaista filosofiaa ovat tutkineet Hjørdis Nerheim (1940–) ja Camilla Serck-Hanssen (1960–), ja Kierkegaardia puolestaan Alastair Hannay (1932–).


title: Pohjoismainen filosofia

text: Muita norjalaisen filosofian merkittäviä nimiä ovat mm. Vigdis Songe-Møller (1949–), Else Viestad (1940–) ja Else Barth (1928–).


title: Pohjoismainen filosofia

text: Yliopisto-opinnot ovat Norjassa pitkään sisältäneet pakollisen filosofian johdantokurssin.


title: Pohjoismainen filosofia

text: 1900-luvun merkittävimpiä suomalaisfilosofeja ovat olleet muun muassa Edvard Westermarck, Eino Kaila, Georg Henrik von Wright ja Jaakko Hintikka, jotka ovat liittäneet suomalaisen filosofian ennen kaikkea anglosaksisen eli brittiläisen ja amerikkalaisen filosofian yhteyteen.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Islannin kahdessa yliopistossa on viisi filosofian professuuria. Islantilaiset filosofit ovat kunnostautuneet erityisesti klassisen ja nykyaikaisen filosofian kääntämisessä ja popularisoimisessa islannin pienelle kielialueelle.


title: Pohjoismainen filosofia

text: Islantilaisen filosofian nimiä ovat muun muassa Þorsteinn Gylfason, Páll Skúlason ja Vilhjálmur Árnason.


title: Uskontoteologia

text: Uskontoteologia on systemaattisen teologian tutkimushaara, joka pyrkii selvittämään uskontojen välisiä keskusteluja, niissä saavutettuja tuloksia, metodeja sekä ongelmia. Uskontoteologiaan kuuluvat läheisesti uskontodialogi ja globaalietiikka.


title: Uskontoteologia

text: Uskontojenvälinen dialogi ja uskontoteologia eroavat ekumeniasta siinä, että ekumenia yleensä ymmärretään keskusteluksi, joka koskee vain kristillisten kirkkokuntien keskinäisiä yhteyspyrkimyksiä. Ekumeenisen työskentelyn kaltaisia keskusteluja on kirkkojen historiassa tosin käyty esimerkiksi juutalaisten ja islamin kanssa, koska niillä on kristinuskoon erityinen historiallinen suhde. Käytännön ero ekumenian ja uskontoteologian välillä ei siten ole aina jyrkkä.


title: Uskontoteologia

text: Uskontoteologian tärkeimpiä käsitteitä on uskontojen luonteen määrittely. Uskonnot voivat olla eksklusiivisia, inklusiviistisia, pluralistisia ja lisäksi mahdollisesta neljännestä luokasta on puhuttu.


title: Uskontoteologia

text: Eksklusiivinen uskonto eli poissulkeva uskonto määrittelee, että muut uskonnot eivät sisällä totuutta ja esimerkiksi johda pelastukseen. Tällöin vain voi olla vain yhden uskonnon edustaja. Inklusiivinen uskonto määrittelee että myös muut uskonnot voivat olla ainakin joissain asioissa oikeassa ja jopa saman uskon eri ilmentymiä. Pluralistinen uskontokäsitys määrittelee, että kaikki uskonnot ovat samanarvoisia ja sisältävät samoja totuuksia eri tavoin ilmaistuina. Universaali pelastuskäsitys kuuluu pluralismiin. Mahdollinen neljäs määrittelyryhmä on teoreettinen ja relativistinen, jonka mukaan ei voida sanoa ehdotonta totuutta mistään uskonnosta.


title: Uskontoteologia

text: Uskontoteologian alaan luetaan myös uskontojen väliset eettiset keskustelut. Niistä huomionarvoisin on ollut Sveitsiläisen katolisen teologin Hans Küngin maailmanetiikka-hanke. Küng on perustanut 1990-luvulla järjestön nimeltä "Foundation for a Global Ethic (Stiftung Weltethos)". Järjestön pyrkimyksenä on tutkia ja edesauttaa uskontojen yhteistä eettistä arvopohjaa.


title: Ahokas

text: Ahokas eli Podberezje () on maaseututaajama Tienhaaran maalaiskunnassa Leningradin alueen Viipurin piirissä Venäjällä. Ahokas sijaitsee Viipurin kaupungin länsipuolella Viipurinlahden rannalla Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Suomelle kuuluessaan Ahokas oli osa Viipurin maalaiskuntaa ja sen naapurikyliä olivat Kärki, Kiiskilä, Porkansaari ja Rasalahti. Nykyisen venäläisen nimensä kylä sai 1948.


title: Ahokas

text: Ahokkaan kylässä oli 86 asukasta vuonna 1937. Kylän asutus oli keskittynyt Viipurinlahden rannikon tuntumaan. Vuonna 1937 kylässä oli 78 ha metsää ja 35 ha peltoa. Kylässä ei ollut omaa koulua vaan Ahokas kuului Kiiskilän koulupiiriin.


title: Ahokas

text: Talvisodan aikana Ahokkaan asukkaat evakuoitiin muualle Suomeen. Moskovan rauhassa keväällä 1940 Viipurin maalaiskunta Ahokas mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.


title: Mary Robinson

text: Mary Robinson (s. 21. toukokuuta 1944) on irlantilainen poliitikko ja Irlannin ensimmäinen naispresidentti, joka hallitsi maata 1990–1997. Hän oli myös ensimmäinen Irlannin presidentti, jota ei valittu keskustaoikeistolaisen valtapuolueen Fianna Fáilin riveistä.


title: Mary Robinson

text: Ennen presidenttiyttään Robinson toimi asianajajana ja Työväenpuolueen edustajana Irlannin ylähuoneessa Seanad Éireannissa.


title: Mary Robinson

text: Presidenttikauden jälkeen Robinson toimi YK:n pakolaisvirasto UNHCR:n johtajana, ja YK:n ihmisoikeusvaltuutettuna vuosina 1997–2002.


title: Haankylä

text: Haankylä, myös Haka, oli kylä Viipurin maalaiskunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Haankylä sijaitsi Viipurin maalaiskunnan länsiosassa Viipurinlahteen työntyvällä niemellä. Haankylä rajoittui idässä ja pohjoisessa Viipurin kaupunkiin. Maalaiskunnan puolella sen naapurikyliä olivat Rasalahti ja Kärki.


title: Haankylä

text: Vuonna 1937 kylässä oli 67 asukasta. Samana vuonna kylässä oli 86 ha metsää, 58 ha peltoa ja 15 ha niittyä.


title: Haankylä

text: Vuonna 1933 osa Haankylästä liitettiin Viipurin maalaiskunnasta Viipurin kaupunkiin. Viipurin maalaiskunnan ja kaupungin välillä nousi 1930-luvulla aluekiistoja, jolloin maalaiskunta vaati muun muassa kaupunkiin liitettyä osaa Haankylästä takaisin itselleen. Valtioneuvoston päätöksessä raja jäi Haankylän kohdalle kuitenkin ennalleen.


title: Haankylä

text: Talvisodan aikana Haankylän asukkaat evakuoitiin muualle Suomeen. Moskovan rauhassa Viipurin maalaiskunta Haankylä mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.


title: Tarjoustalo

text: Tarjoustalo oli suomalainen halpakauppaketju, joka on nykyisin osa Tokmannia. Sen perustivat Arja Hautanen ja Kari Hautanen vuonna 1980. Ketjun mottona oli ”laatutavaraa halvemmalla”, ja edullisista hinnoista huolimatta asiakkaille pyrittiin tarjoamaan mahdollisimman suuri valikoima hyvän hinta-laatusuhteen tuotteita selkeissä ja siisteissä myymälöissä.


title: Tarjoustalo

text: Vuonna 2005 Tarjoustalo fuusioitiin osaksi Tokmannia. Vuoteen 2015 mennessä kaikki Tarjoustalot olivat muuttuneet Tokmanneiksi.


title: Tarjoustalo

text: Tajoustalon perusti Kari Hautanen yhdessä vaimonsa Arja Hautasen kanssa vuonna 1980 Hyvinkäälle. Ensimmäinen Tarjoustalo-ketjun myymälä avattiin samana vuonna 12. toukokuuta Hyvinkään Hämeenkadulle. Myöhemmin Tarjoustalo-ketju laajentui tasaisesti aluksi eteläisen Suomen ja sittemmin Varsinais-Suomen alueelle. Tarjoustalo kasvoi niin, että 1990-luvun alun lamaan mennessä se oli noussut Suomen 500 suurimman yrityksen joukkoon. Vuonna 1992 "Talouselämä"-lehti teki näistä yrityksistä taseanalyysin. Tarjoustalo sai ainoana yrityksenä täydet pisteet. Suhdanteiden parannuttua Tarjoustalo säilytti hyvän sijoituksensa, mutta täysiin pisteisiin pääsivät sittemmin myös monet muut menestyvät suomalaiset yritykset.


title: Tarjoustalo

text: Vuonna 2003 Eliisa ja Seppo Saastamoisen omistamat Maxi-Makasiinit ja Maxi kodintukut yhdistyivat Tarjoustalon kanssa. Fuusioituneen yrityksen nimeksi tuli Tarjousmaxi, josta Saatamoiset omistivat puolet ja Hautaset puolet.


title: Tarjoustalo

text: Tokmanni osti Tarjousmaxin vuosien 2005 ja 2006 vaihteessa. Tokmanniin fuusioitui tällöin myös monia muita halpakauppoja, jotka olivat tehneet jo aiemmin tiivistä yhteistyötä Pick-Import Oy Ltd:n kautta. Kaikki nykyisen Tokmanni-konsernin halpakaupat siirtyvät Tokmanni-nimen alle vuoden 2015 loppuun mennessä. Tarjoustalon nimi poistui, vaikka vielä vuonna 2013 Tarjoustalo oli "Markkinointi & Mainonta" -lehden Taloustutkimuksella teettämän mielipidetutkimuksen mukaan Suomen arvostetuin halpakauppabrändi. Pääomasijoitusyhtiö Nordic Capital omistaa yli 95 % Tokmannin osakkeista.


title: Tarjoustalo

text: Tarjoustalolla oli 19 myymälää pääosin Uudellamaalla (lisäksi yksi Kanta-Hämeessä). Ne sijaitsivat Espoossa (Espoontori, Mankkaa), Helsingissä (Arabia, Itäkeskus, Kaisaniemi, Malmi), Hyvinkäällä, Järvenpäässä, Karjaalla, Keravalla, Klaukkalassa, Riihimäellä, Tuusulassa ja Vantaalla (Hakunila, Isomyyri, Petikko, Porttipuisto, Tammisto, Tikkurila).


title: Robotin rajausstandardi

text: Robotin rajausstandardi (codice_1) on WWW-palvelimen juurihakemistoon sijoitettava tiedosto, jolla voidaan antaa tietoja ja rajoituksia hakuroboteille ja muille verkkosivuja tutkiville boteille. Sillä voidaan esimerkiksi kieltää kaikkia robotteja tai vain yksittäisiä hakukoneita tutkimasta joitakin verkkosivuston kansioita tai tiedostoja.


title: Robotin rajausstandardi

text: robots.txt-standardi sai alkunsa sähköpostilistalla vuonna 1994, eikä sitä valvo tai kehitä mikään virallinen elin. Alkuperäiseen standardiin kuuluu vain kaksi ilmaustyyppiä: Disallow kertoo mitä botilta kielletään ja User-agent mitä bottia kielto koskee. Sittemmin suosituimmat hakukoneet ovat alkaneet huomioida uusia komentoja, joita kaikki botit eivät kuitenkaan tunnista.


title: Robotin rajausstandardi

text: Esimerkin robots.txt-tiedostossa kielletään yhdeltä botilta koko sivuston käyttö, kahdelta botilta hakemisto ja sallitaan koko sivusto kaikille muille boteille. Tiedostoon voi merkitä kommentteja, jotka alkavat #-merkillä.


title: Konvehdinmussuttajat

text: Konvehdinmussuttajat on helsinkiläinen rap-duo, jonka muodostavat Aave ja Säkki, jotka kuuluvat myös Memmy Posse -yhtyeeseen.


title: Konvehdinmussuttajat

text: Duo syntyi kun Memmy Posse jäi tauolle, ja Aave ja Säkki ryhtyivät työstämään materiaalia yhdessä. DJ:nä toimii Antti-Skate. Ensimmäinen julkaisu, "A.S.T.E." 7" ilmestyi Monsp Recordsin julkaisemana 11. huhtikuuta 2007. Konvehdinmussuttajien ensimmäinen pitkäsoitto, "Älä mussuta!" ilmestyi 12. syyskuuta 2007 Duo tunnetaan myös lyhenteellä KNMT.


title: Aleksandr Pitšuškin

text: Aleksandr Jurjevitš Pitšuškin (, s. 9. huhtikuuta 1974), ”Bitsevskin hullu”, "Shakkilautamurhaaja", on entinen venäläinen supermarketin työntekijä, joka paljastui sarjamurhaajaksi.


title: Aleksandr Pitšuškin

text: Pitšuškinia syytettiin 49 ihmisen murhaamisesta vuosina 2001–2006, mutta rikostutkijoiden mukaan Pitšuškin saattoi syyllistyä peräti 62 murhaan. Pitšuškin itse tunnusti 63 murhaa sanoen jääneensä yhden uhrin päähän tavoitteestaan täyttää shakkilauta. Kun poliisit pidättivät Pitšuškinin he löysivät hänen kotoaan shakkilaudan, joka oli täynnä yhtä ruutua lukuun ottamatta. Pitšuškin piti lukua uhreistaan laittamalla shakkilaudalle nappulan jokaisen murhan jälkeen. Media käytti Pitšuškinista tämän vuoksi nimitystä "shakkilautamurhaaja". Hänen tavoitteenaan oli lyödä vuonna 1994 teloitetun Andrei Tšikatilon 52 murhaa käsittänyt Neuvostoliiton ennätys ja tappaa 64 ihmistä eli yhtä monta kuin shakkilaudassa on ruutuja. Myöhemmin Pitšuškin kertoi, että hän ei olisi ikinä lopettanut murhaamista, jos häntä ei olisi saatu kiinni.


title: Aleksandr Pitšuškin

text: Pitšuškin murhasi lähes kaikki uhrinsa Moskovan eteläosassa sijaitsevassa Bitsevskin puistossa vodkapullon tai vasaran tapaisilla esineillä. Monet hänen uhreistaan olivat vanhoja, kodittomia miehiä. Pitšuškin houkutteli heidät mukaansa lupaamalla ilmaista vodkaa ja sanomalla haluavansa näyttää koiransa haudan. Juotettuaan uhrinsa humalaan Pitšuškin hakkasi heitä vasaralla päähän ja heitti heidän ruumiinsa viemäriin. Useissa tapauksissa Pitšuškin heitti uhrinsa elävänä viemäriin. Pitšuškin hyökkäsi aina takaapäin välttääkseen veren roiskumisen vaatteilleen. Vuonna 2005 murhasarja raaistui entisestään. Pitšuškin otti tavakseen työntää rikotun vodkapullon uhriensa murskautuneen kallon sisälle varmistaakseen etteivät he selviä. Lisäksi Pitšuškin ei enää edes yrittänyt piilottaa ruumiita.


title: Aleksandr Pitšuškin

text: Pitšuškin murhasi viimeisen uhrinsa kesäkuussa 2006. Uhrin taskusta löydettiin metrolippu, jonka johdosta poliisit katsoivat metroaseman valvontakameran kuvia. Valvontakameran nauhalle oli tallentunut Pitšuškin, joka käveli metroasemalla uhrin kanssa. Tämän johdosta Pitšuškin saatiin pidätettyä 15. kesäkuuta 2006. Monet venäläiset vaativat Pitšuškinille kuolemantuomiota, mutta Venäjällä kuolemantuomio on poistettu lainsäädännöstä, joten vaatimukseen ei suostuttu. Pitšuškin lähetettiin mielentilatutkimukseen, jossa psykiatrit totesivat, että hän ei kärsinyt mistään mielisairaudesta. Pitšuškinia syytettiin oikeudessa 49 ihmisen murhasta ja kolmesta murhan yrityksestä. Oikeudenkäynnin aikana Pitšuškin sanoi, että hän oli murhannut yhteensä 60 ihmistä ja pyysi valamiehistöä lisäämään 11 uhria hänen uhrilukuunsa, jolloin uhrien lopullinen lukumäärä olisi 60 kuollutta ja kolme murhayrityksistä hengissä selvinnyttä uhria. Oikeussalissa Pitšuškin oli suljettuna lasiseen häkkiin. Aleksandr Pitšuškin todettiin oikeudessa syylliseksi kaikkiaan 49 ihmisen murhaan ja tuomittiin elinkautiseen vankeuteen, josta ensimmäiset viisitoista vuotta eristyssellissä.


title: Sinkut 99–07

text: Sinkut 99–07 on Tiktakin 7. marraskuuta 2007 ilmestynyt kokoelma-albumi. Kokoelma julkaistiin samoihin aikoihin, kun yhtye aloitti jäähyväiskiertueensa ennen lopettamistaan. Kokoelmasta valmistettiin kaksi erilaista painosta: Tavalliseen muovikoteloon pakattu kaikki singlet sisältävä yhden levyn painos sekä pahviseen digipak-koteloon pakattu harvinaisuuksilla, uusilla kappaleilla ja singlejen B-puolilla varustettu kahden levyn painos. Kokoelma vietti Suomen virallisella listalla yhteensä 21 viikkoa, ja sen paras sijoitus oli 4 (vk 6/2008). Kokoelmaa on myyty kultalevyyn oikeuttava määrä, yli 28 000 kappaletta.


title: Sinkut 99–07

text: Kokoelman ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale "Miten onni korjataan", joka oli julkaistu jo vuonna 2005 ilmestyneellä "Myrskyn edellä" -albumilla. "Miten onni korjataan" kävi parhaimmillaan Suomen virallisen latauslistan sijalla 20. Toinen single, "Mutta mä rakastan sua", julkaistiin samana päivänä kuin itse kokoelmakin. Kappale oli parhaimmillaan Latauslistan 11. ja Suomen virallisen singlelistan 12.


title: Sinkut 99–07

text: Ensimmäinen levy sisältää kaikki Tiktakin suomen kieliset singlet vuosilta 1999–2007. Ennenjulkaisemattomia kappaleita ovat kappaleet "Tähtiin" ja "Mutta mä rakastan sua". "Tähtiin" -kappale oli äänitetty jo yhtyeen ensimmäisen albumin platinapainokselle, mutta suomenkielinen teksti ei saanut kappaleen kustantajalta käännöslupaa ja se jäi tuolloin julkaisematta.


title: Sinkut 99–07

text: Toinen levy sisältää viisi ennen julkaisematonta kappaletta. Muut kappaleet on julkaistu alun perin "Frendit/Friends"- ja "Hei me soitetaan... oikeesti!" -albumeilla sekä erinäisillä singlejulkaisuilla. Ennen julkaisemattomat kappaleet ovat "Upside Down" -kappaleen "USA Radio Mix", "Minne vaan" -kappaleen vuonna 2007 äänitetty uusintaversio, "Kids In America" -kappaleen "Steel & Holliday Remix" sekä 25. elokuuta 2007 Virgin Oil -ravintolassa äänitetyt liveversiot "Samantekevää" ja "Kuka vaan" -kappaleista.


title: Jeff Barry

text: Jeff Barry (s. 3. huhtikuuta 1938) on yhdysvaltalainen popmusiikin lauluntekijä, laulaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan erityisesti 1960-luvulla Ellie Greenwichin kanssa kirjoittamistaan kappaleista, kuten ”Leader of the Pack”, ”River Deep, Mountain High” ja ”I Can Hear Music”. Myöhemmin hän on työskennellyt musiikkituottajana ja kirjoittanut muun muassa elokuvamusiikkia.


title: Jeff Barry

text: Barry syntyi Brooklynissä, New Yorkissa vuonna 1938. Vanhempiensa erottua Barry muutti 7-vuotiaana äitinsä ja siskonsa kanssa Plainfieldiin, New Jerseyyn, jossa he asuivat useita vuosia ennen paluutaan New Yorkiin. Jeff Barry valmistui Erasmus Hall High Schoolista.


title: Jeff Barry

text: Barry sai levytyssopimuksen RCA Recordsilta ja ennätti julkaista esittäjänä useamman singlen. Hän kuitenkin suuntautui laulujen tekemiseen muille esittäjille, ja vuonna 1960 Barryn laulu ”Teenage Sonata” nousi listoille Sam Cooken levyttämänä. Yhä suuremman hitin Barry sai laululla ”Tell Laura I Love Her”, jolla Ray Peterson nousi listaykköseksi vuonna 1960. Hector levytti 1970-luvulla laulusta tehdyn käännöscoverin suomeksi.


title: Jeff Barry

text: Barry tutustui Ellie Greenwichiin, tulevaan vaimoonsa, juhlissa vuonna 1962. He alkoivat kirjoittaa yhdessä lauluja ja saivat nopeasti työpaikan Brill Buildingista, joka toimi lukuisien newyorkilaisten lauluntekijöiden keskuksena. Barry ja Greenwich kirjoittivat yhdessä muun muassa suuriksi hiteiksi tulleet kappaleet ”Da Do Ron Ron” ja ”Be My Baby”.


title: Jeff Barry

text: Vuonna 1964 he siirtyivät Redbird Records -levy-yhtiölle, jonka he omistivat yhdessä George Goldnerin, Jerry Leiberin ja Mike Stollerin kanssa. Yhtiö tunnettiin erityisesti tyttöbändeistään. He kirjoittivat muun muassa ”River Deep, Mountain High”, The Shangri-Las -yhtyeen ”Leader of the Pack” sekä The Beach Boysin ”I Can Hear Music”.


title: Jeff Barry

text: Avioliitto päättyi eroon vuonna 1966. Barry perusti vuonna 1967 levy-yhtiön Steed Records, jonka riveistä nousi suosioon muun muassa laulaja Andy Kim. 1970-luvulla Barry toimi tuottajana muun muassa Neil Diamondille, The Monkeesille ja Van Morrisonille. Barry teki yhteistyössä Marty Sandersin kanssa Freddie Scottin levyttämän hitin ”Am I Groovin' You?” ja tuotti vuonna 1970 Bobby Bloomin laulun ”Montego Bay”.


title: Jeff Barry

text: Vuonna 1971 Jeff Barry muutti Kaliforniaan, jossa hänellä oli tuottajana sopimus A&M Recordsille. Tuotettuaan vuosina 1972–1975 Nino Tempon, April Stevensin ja The Persuasionsin musiikkia hän siirtyi tekemään musiikkia televisioon ja elokuvaan. Hän on tehnyt musiikkia muun muassa televisio-ohjelmiin "One Day at a Time", "The Jeffersons" sekä "Family Ties". Hän kuitenkin jatkoi samanaikaisesti uraansa popalalla: vuonna 1974 Barryn sävellys ”I Honestly Love You” nousi listaykköseksi Olivia Newton-Johnin levyttämänä. Vuonna 1984 Jeffrey Osborne ja Joyce Kennedy nousivat top 40 -listalle Barryn sävellyksellä ”The Last Time I Made Love”.


title: Jeff Barry

text: 1970- ja 1980-lukujen aikana Jeff Barry loi useita countryhittejä. Näitä esittivät muiden muassa Gary Stewart, Jim Ed Brown, Bellamy Brothers ja Glen Campbell.


title: Jeff Barry

text: Jeff Barry sai toukokuussa 1991 yhdessä Ellie Greenwichin kanssa paikan Songwriters Hall of Famesta. 1990-luvun kuluessa Barry toimi National Academy of Songwritersin puheenjohtajana, ja hänelle myönnettiin vuonna 1998 sen palkinto ”elinikäisistä saavutuksista”.


title: Jeff Barry

text: Musikaalikomedia "Knight Life", jonka virallinen ensiesitys oli Floridan Vero Beachilla 2005, on Jeff Barryn säveltämä.


title: Bobby Bloom

text: Bobby Bloom (1946 – 28. helmikuuta 1974) oli yhdysvaltalainen poplaulaja-lauluntekijä. Hän nousi vuonna 1970 maineeseen Jeff Barryn kanssa tekemällään laululla "Montego Bay", mutta jäi yhden hitin ihmeeksi. Laulu julkaistiin samannimisellä albumilla 1970.


title: Bobby Bloom

text: Bloom teki itsemurhan 28-vuotiaana.


title: Autoveromerkki

text: Autoveromerkki oli ajoneuvoverojen perinnässä vuosina 1949–1960 käytetty pyöreä pahvinen ajoneuvon ikkunan sisäpuolella olleeseen koteloon sijoitettu merkki.


title: Autoveromerkki

text: Merkit olivat kokovuotisia tai puolivuosittaisia, ja niiden käyttö perustui ajoneuvoverolakiin 982/1947 ja sen myöhempiin muutoksiin (asetukset 349/1948 ja 404/1949). Ennen merkin käyttöönottoa ajoneuvojen rekisterikilvet vaihdettiin vuosittain veron maksun yhteydessä. Ajoneuvoveromerkin käyttöönotto poisti tämän suuritöisen työvaiheen.


title: Autoveromerkki

text: Ajoneuvojen verotuksessa on käytetty ikkunaan kiinnitettäviä merkkejä myös vuosina 1976 (käyttömaksu) ja 1994–1996 (ajoneuvovero).


title: Autoveromerkki

text: Merkit lasketaan osaksi leimamerkkien ryhmää.


title: Belgian vaalit

text: Belgian vaalit ovat maan yhteiskunnan monirakenteisuuden vuoksi lukuisat ja niitä on runsaasti. Belgiassa on siis kuusi erilaista vallan kerrostumaa: kunnallinen, maakunnallinen, alueellinen, yhteisöllinen, liittovaltiollinen ja eurooppalainen taso. Kaikissa muissa kuin osittain senaatin vaaleissa on käytössä suhteellinen vaalitapa, joka puolestaan edellyttää usein myös enemmistökoalitioiden syntymistä.


title: Belgian vaalit

text: Kaikki 18 vuotta täyttäneet belgialaiset ovat äänioikeutettuja, ja heillä on äänestysvelvollisuus, elleivät he ole menettäneet kansalaisoikeuksiaan. Ulkomailla asuvat belgialaiset ovat äänioikeutettuja vain, jos he ovat kirjautuneet äänestäjäluetteloon. Äänestäminen valtakirjalla on mahdollista ennen varsinaista vaalitapahtumaa. Useissa vaaleissa belgialaiset voivat äänestää yksinkertaisesti "kyllä" tai "ei".


title: Belgian vaalit

text: Belgian vaaleissa paikkojakoon käytetään D'Hondtin menetelmää, jota noudatetaan vaalipiirien tasolla.


title: Belgian vaalit

text: Vaalipiirit vaihtelevat eri vaaleissa, mutta ne muodostuvat kuitenkin seuraavien kokonaisuuksien perusteella.


title: Belgian vaalit

text: Alue BHV, joka käsittää Brysselin pääkaupunkialueen ja osia Flanderista, on ainoa kaksikielinen alue koko maassa, mikä aiheuttaa useita ongelmia. Vervieersin alueella on myös saksankielisen yhteisön asuinalueita.


title: Belgian vaalit

text: Vaalikauden pituus vaihtelee eri vaaleissa:


title: Belgian vaalit

text: Kunnallisvaaleissa Belgiassakin vaalipiirinä on luonnollisesti yksi kunta. Valittavien kunnanvaltuutettujen lukumäärä päätetään vaalivuotta edeltävän vuoden tammikuun ensimmäisen päivän asukasluvun mukaan. Kunnallisvaalien suoritustapa vaihtelee alueittain, eli järjestelmän hienosäätö on riippuvainen osavaltiosta. Esimerkiksi Walloniassa bourgmestren (kunnanjohtajan) on aina oltava vaaleissa ehdolla, ja hänet valitaan suurimmasta puolueesta tai enemmistön muodostavan koalition ehdokkaasta. 10. maaliskuuta 2004 voimaan tulleen lain mukaan myös Euroopan ulkopuolelta tulevat ulkomaalaiset, jotka asuvat pysyväisesti kunnan alueella, ovat vaaleissa äänioikeutettuja.


title: Belgian vaalit

text: Belgian kunnallisvaaleissa äänestäjän edellytetään olevan:


title: Belgian vaalit

text: Ehdokkaan tulee olla belgialainen, vähintään 18 vuotta täyttänyt ennen kuin hän jättää ehdokkuutensa hyväksyttäväksi. Belgian provinssien kuvernöörit eivät voi olla ehdokkaana kunnallisvaaleissa ennen kuin kaksi vuotta on kulunut hänen virkakautensa päättymisestä.


title: Belgian vaalit

text: Provinssien, joita Belgiassa on kymmenen, vaaleissa vaalin suoritusalueina toimivat piirit. Tällöin on kyse ylempänä esitetyn provinssien arrondissementijaon jakamisesta vielä pienempiin kokonaisuuksiin. Provinssien valtuutettujen lukumäärä määräytyy vaaleja edeltävän vuoden tammikuun ensimmäisen päivän asukasluvun mukaan.


title: Belgian vaalit

text: Äänioikeus ja myös äänestysvelvollisuus on jokaisella Belgian kansalaisella, joka on täyttänyt 18 vuotta.


title: Belgian vaalit

text: Vaatimuksina ehdolle asettumiselle ovat Belgian kansalaisuus ja yli 18 vuoden ikä.


title: Belgian vaalit

text: Vaaleissa eivät voi olla ehdokkaina:


title: Belgian vaalit

text: Belgiassa toimii vain kaksi alueellista parlamenttia ja Wallonian parlamentissa on 75 jäsentä (parlamentissa ei kuitenkaan ole erillistä kiintiötä saksankielisen alueen edustajille) ja Brysselin alueparlamentissa on 89 jäsentä, joista 72 on ranskankielistä ja 17 flaaminkielistä. Kuitenkin tässä parlamentissa kummankin kieliryhmän painoarvo on samanarvoinen, joten hallitsevan koalition on saatava enemmistö taakseen kummankin kieliryhmän taholta. Kolmas mahdollinen alueparlamentti, eli Flaamin alueen parlamentti on luovuttanut pysyvästi tehtävänsä ja valtaoikeutena flaaminkielisen yhteisön parlamentille.


title: Belgian vaalit

text: Kielellisten yhteisöjen parlamentit ovat Belgiassa yksikamarisia ja niiden vaali suoritetaan samaan aikaan eurooppavaalien kanssa. Täten alue- ja yhteisövaaleilla valittujen toimielinten toimikausi on viisi vuotta.Belgian liittovaltion edustajainhuoneeseen valitaan 150 jäsentä suorilla ja yleisillä vaaleilla, joissa äänestäminen on pakollista kuten muissakin Belgian vaaleissa. Maa on jaettu 11 vaalipiirin ja niiden paikkajako on:


title: Belgian vaalit

text: Teoreettisesti katsoen kunkin parlamenttiin valitun puolueen tulee saada osakseen vähintään 5% annetuista äänistä, jotta se saa edustajansa valituksi, tämä teoreettinenkaan malli ei koske Bryssel-Hal-Vilvorde vaalipiiriä. Tämä teoreettinen malli voi olla käytössä vain Antwerpenin ja Itäisen Flanderin vaalipiireissä, sillä useissa vaalipiireissä valituksi tuleminen edellyttää huomattavasti suurempaa äänimäärää kuin 5%.


title: Belgian vaalit

text: Belgian senaatissa eli ylähuoneessa on kaikkiaan 74 jäsentä. Jäseneksi voi tulla neljällä eri tavalla:


title: Belgian vaalit

text: Käytännössä kuitenkin senaatissa on 71 päätöksiä tekevää jäsentä, sillä ruhtinaalliset jäsenet eivät omaa senaatin istunnoissa äänioikeutta. Suoritettavissa vaaleissa on käytössä vain kaksi äänestysaluetta, jotka ovat flaaminkielinen ja ranskankielinen yhteisö.


title: Belgian vaalit

text: Euroopan parlamentissa Belgialla on yhteensä 24 (2007) parlamentaarikkoa. Näistä paikoista 14 on varattu flaaminkielisille, 9 ranskankielisille ja 1 saksankielisille belgialaisille.


title: Belgian vaalit

text: Vaalipiirit ovat yksikielisiä lukuun ottamatta Bruxelles-Hal-Vilvorde-vaalipiiriä:


title: Otto Mäkilä

text: Otto Fredrik Mäkilä (9. elokuuta 1904 Turku – 19. kesäkuuta 1955 Turku) oli suomalainen taidemaalari. Mäkilän tunnetuimpia teoksia ovat "He näkevät mitä me emme näe" 1939 ja "Poésie" 1938.


title: Otto Mäkilä

text: Mäkilä aloitti taideopintonsa 16-vuotiaana Turun piirustuskoulussa ja opiskeli siellä vuosina 1920–1924 Ragnar Ungernin johdolla. Hän jatkoi opintojaan Pariisin Académie de la Grande Chaumièressä ja Académie Colarossissa vuosina 1930–1931. Oleskelu ulkomailla innoitti Mäkilän syventymään sisäiseen maailmaan ja sen ilmentämiseen. Myös runous oli Mäkilälle tärkeä inspiraation lähde. Hän toimi 1950–1955 Turun piirustuskoulun opettajana ja rehtorina.


title: Otto Mäkilä

text: Mäkilän työt ovat unenomaisia, mystisiä ja runollisia. Myöhemmässä tuotannossaan hän etääntyi esittävyydestä ja koki abstraktin muotokielen itselleen aidoimmaksi. Mäkilän tunnetuin teos "He näkevät, mitä me emme näe" (1939) kuuluu Turun taidemuseon kokoelmiin. Hän maalasi samasta aiheesta pienemmän version, joka oli ensi kertaa esillä Turun taidemuseon näyttelyssä keväällä 2011. Se on yksityisessä omistuksessa, ja sen aitous on varmistettu omistushistorialla. Muita tunnettuja teoksia ovat "Satu" (1933) ja "Vaellus" ("Kolmijalkainen mies", 1940).


title: Otto Mäkilä

text: 1950-luvulla Mäkilän siirtyi uuteen tyyliin ja teki erikoisia "konesommitelmia". Ennen kuolemaansa hän teki muutamia abstrakteja maalauksia.


title: Otto Mäkilä

text:
Mäkilä on tunnetuimpia suomalaisia surrealisteja ja Turun surrealistisen koulukunnan, Ryhmä 9:n perustaja. Häntä on pidetty suomalaisen surrealismin ensimmäisenä edustajana 1930-luvulla.
Mäkilä oli vuonna 1934 perustamassa myös Pro Arte -taiteilijaryhmää, joka pyrki edistämään modernistista taidetta.


title: Otto Mäkilä

text: Mäkilä toimi myös taidekriitikkona sekä Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulun opettajana ja johtajana vuosina 1950–1955. Mäkilällä oli ulkomailla näyttelyitä muun muassa Tukholmassa, Oslossa, Kööpenhaminassa, Pariisissa ja Firenzessä.


title: Otto Mäkilä

text: Mäkilän isä oli turkulainen puutarhuri Joakim Mäkilä. Hän asui lähes koko ikänsä synnyinkodissaan Ruissalon Villa Romassa. Mäkilän puoliso oli vuodesta 1936 Toimi Mattsén. Heillä on kaksi lasta.


title: Escopetarra

text: Escopetarra on kivääristä valmistettu kitara. Sitä käytetään rauhansymbolina. Nimi on yhdistelmä Espanjan haulikkoa tai kivääriä tarkoittavasta sanasta "escopeta" ja kitaraa tarkoittavasta sanasta "guitarra".


title: Escopetarra

text: Escopetarran keksijä on kolumbialainen rauhanaktivisti César López Bogotássa tapahtuneiden El Nogal Clubin pommi-iskun jälkeen. López näki sotilaan pitelevän kivääriä kuin kitaraa ja sai siitä ajatuksen. Ensimmäinen "escopetarra" rakennettiin Winchester-kivääristä ja Fender Stratocaster-sähkökitarasta.


title: Escopetarra

text: Aluksi López valmisti viisi "escopetarraa", jotka annettiin kolumbialaiselle muusikolle Juanesille, argentiinalaiselle muusikolle Fito Páezille, YK:n kehitysohjelmalle ja Bogotán kaupunginhallitukselle. Yhden López piti itsellään. Juanes myöhemmin myi omansa 17 000 yhdysvaltain dollarilla Beverly Hillsissä järjestetyssä henkilömiinojen uhreille järjestetyssä varainkeruutilaisuudessa. Yhdistyneille kansakunnille luovutettua "escopetarra" oli näytteillä ssa kesäkuussa 2006.


title: Escopetarra

text: Vuonna 2006 López hankki 12 käytöstä poistettua AK-47-rynnäkkökivääriä ja aikoo rakentaa niistä lisää "escopetarria" antaakseen ne suosituille muusikoille, kuten Shakira, Carlos Santana ja Paul McCartney sekä poliitikoille kuten 14. dalai-lamalle. Dalai-lama on kuitenkin torjunut lahjan, koska pitää aseen antamista lahjana sopimattomana.


title: Hantit

text: Hantit (aikaisemmin "ostjakit", hantiksi hanti tai hanti jah ’hantikansa’, ) ovat suomalais-ugrilaiseen kieliryhmään kuuluva, Venäjällä Uralvuoriston itäpuolella Siperiassa Ob-joen ja sen sivujokien Kazymin, Pymin, Tremjuganin, Again, Tromaganin, Vahin ja Vasjuganin varsilla asuva kansa.


title: Hantit

text: Pääosa heistä asuu Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan alueella. Pohjoisimmat hantit asuvat Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan alueella Ob-joen alajuoksun itärannalla lähellä piirikunnan pääkaupunkia Salehardin kaupunkia. Pohjoisessa hantien tärkeitä taajamia ovat Kazym ja Šuryškary, etelämpänä heidän keskuspaikkojaan ovat Hanti-Mansijskin ja Surgutin kaupungit.


title: Hantit

text: Hanteista ja manseista käytetään yhteisnimitystä obinugrilaiset kansat, ja heidän puhumansa kielet kuuluvat obinugrilaisiin kieliin.


title: Hantit

text: Hantit itse käyttävät itsestään nimeä "hanti" tai "hanti jah" eli ’hantikansa’. Aiemmin heistä käytettiin nimeä "ostjakit", mutta nykyisin sana hanti on korvannut sanan ostjakki monissa kielissä, myös suomessa. Hantien omankielinen nimitys on todennäköisesti samaa alkuperää kuin unkarin sotajoukkoa tarkoittava sana "had". Aikaisemmin käytetty nimitys ostjakki puolestaan on peräisin hantinkielisestä yhdyssanasta aas-jah ’Obin kansa’ (Objoen hantinkielinen nimi on "Aas").


title: Hantit

text: Aikoinaan hantit ja mansit asuivat hyvin laajalla alueella Länsi-Siperian suurten jokien varsilla. Hanteja oli vuonna 1989 jäljellä 22 521 henkilöä. Hanteja eli ostjakkeja on 20 000 ja manseja eli voguleja noin 7500. Hantin kieltä puhuvia oli 1990-luvun puolivälissä noin 13 000 henkeä äidinkielenään (noin 50 prosenttia väestöstä). Puhujien määrä vähenee vuosittain huomattavasti ja sen takia hantin kieli on kuoleva kieli.


title: Hantit

text: Jonkin verran hanteja on siirtynyt myös perinteisen asuinalueensa ulkopuolelle, pääasiassa entisen Neuvostoliiton alueelle. Esimerkiksi Ukrainassa oli 100 hantia vuonna 2001.


title: Hantit

text: Viime aikoina hantit ja mansit ovat pyrkineet tehostamaan oman kielen ja kulttuurin opetusta kouluissa ja harrastuspiireissä.


title: Hantit

text: Hanti ja mansi eli voguli kuuluvat obinugrilaisiin kieliin, jotka ovat pieniä pohjoisia kieliä. Suomalais-ugrilaisessa kieliperheessä heidän lähimpiä sukulaisiaan ovat unkarilaiset.


title: Hantit

text: Kielet ovat erittäin uhanalaisia venäläisten harjoittaman sulauttamispolitiikan takia. Lapset on usein eristetty vanhemmistaan koulukoteihin, joissa oman kielen puhuminen oli pitkään rangaistava teko.


title: Hantit

text: Pääosa hanteista saa toimeentulonsa kalastuskolhooseilla. He harjoittavat myös muiden arktisen vyöhykkeen kansojen tapaan poronhoitoa, keräilyä ja metsästystä.


title: Hantit

text: Nykyisin heidän perinteiset elinkeinonsa kalastus, metsästys ja poronhoito ovat vaarassa alueen rikkaiden luonnonvarojen, öljyn ja maakaasun hyödyntämisen vuoksi. Öljy- ja kaasuporaukset ovat tuoneet Länsi-Siperiaan myös siirtotyövoimaa, ja hantit ja mansit ovat jääneet piirikunnassaan pieneksi vähemmistöksi.


title: M/S Fiskö

text: M/S Fiskö on suomalainen yhteysalus. Se on liikennöinyt vuoden 2013 alusta alkaen Korppoon ja Houtskärin saaristoreitillä Archipelago Linesin rahtaamana.


title: M/S Fiskö

text:
Fiskö toimi vuoteen 2010 asti Saaristomerellä Nauvon eteläisen saariston reitillä. Alus lähti Prostvikistä ja pysähtyi muun muassa Kirjaisissa, Gullkronassa, Nötössä, Borstössä , Kopparholmissa ja Sandholmissa.
Fiskön omistaa Suomen valtion liikelaitoksen Finstashipin Saaristovarustamo. Alus on rakennettu vuonna 1988 Olkiluodon telakalla. Sen pituus on 19,80 metriä ja sille mahtuu 2 henkilöautoa ja 36 matkustajaa. Alus on M/S Finnön sisaralus.


title: M/S Fiskö

text: Saaristovarustamo hävisi reittialueen kilpailutuksen ja vuonna 2010 sen korvasi yhteysalus Nordep.


title: Josef Thorak

text: Josef Thorak (7. helmikuuta 1889 Salzburg, Itävalta - 26. helmikuuta 1952 Hartmannsberg, Länsi-Saksa) oli saksalais-itävaltalainen kuvanveistäjä. Arno Brekerin ohella Thorak oli toinen natsi-Saksan "virallisista" kuvanveistäjistä.


title: Josef Thorak

text: Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen noustua valtaan 1933 Adolf Hitler kuulutti uuden kansallissosialistisen renessanssin astuvan hänen näkemyksensä mukaan ”juutalaisvaikutteisen” modernismin tilalle. Modernisteja kuten ekspressionisteja ja uusasiallisuuden liikkeeseen kuuluneita leimattiin ”rappiotaiteilijoiksi”, heitä vainottiin ja erotettiin viroistaan, heille määrättiin työskentelykieltoja ja heidän töitään tuhottiin. Samaan aikaan esille nostettiin Hitlerin maun mukaisia kansallisromantikkoja ja historiamaalareita. Pian kuitenkin huomattiin, ettei kolmannen valtakunnan maalaustaide täyttänyt sille asetettuja odotuksia ja kansallissosialistiset mestariteokset jäivät tekemättä.


title: Josef Thorak

text: Sen sijaan kuvanveistotaide vangitsi Hitlerin mielenkiinnon välittömästi. Josef Thorak ja Arno Breker olivat taiteilijoita, joiden veistosten voimakkaiden ja terveiden ihmishahmojen katsottiin toimivan fyysisinä esimerkkeinä germaaniselle kansalle. Samoin niiden nähtiin tuovan saksalaisuudesta esille sitä ainesta, joka osoittaa germaanisen rodun olevan elinkelpoinen ja sisältävän puhdasta pohjoisen rodun perintöä. Thorak ja Breker olivat Hitlerin suosikkeja ja nauttivat sen mukaisesti virallisina taiteilijoina valtion tukea.


title: Josef Thorak

text: Ennen Hitlerin valtaannousua Thorakin tyyli oli sisältänyt ekpressionistisia piirteitä, mutta vuoden 1933 jälkeen hän siirtyi nopeasti natseja miellyttäneeseen monumentalismiin. Valtio lahjoitti Thorakille Albert Speerin suunnitteleman ateljeen Baijerin Baldhamissa vuonna 1938. Se oli aikanaan maailman suurin taiteilija-ateljee. Siellä hän veisti kymmenien apulaistensa kanssa 20-metrisiä antiikin jumalhahmoja sekä saksalaista työtä ja fyysisyyttä ihannoivia veistoksia.


title: Josef Thorak

text: Thorakin veistämien lihaksikkaiden mieshahmojen pullistelevien rintakehien ansiosta taiteilijakollegat kutsuivat häntä nimellä ”Professor Thorax”.


title: Franz Defregger

text: Franz Defregger, vuodesta 1883 Franz von Defregger, (30. huhtikuuta 1835, Ederhof bei Stronach, Itä-Tiroli, Itävalta – 2. tammikuuta 1921, München, Saksa) oli itävaltalainen historiamaalari ja kansallisromantikko.


title: Franz Defregger

text: Defregger opiskeli taidetta Münchenin taideakatemiassa, josta matkusti Pariisiin. Palattuaan Baijeriin hänestä tuli Karl Theodor von Pilotyn oppilas 1867. Defregger maalasi yleensä kohtauksia tirolilaisen maalaisväestön jokapäiväisestä elämästä ja lähihistorian tapahtumista.


title: Käyttökate

text: Käyttökate on yrityksen kannattavuutta kuvaava taloudellinen tunnusluku. Käyttökate tarkoittaa sitä rahamäärää, joka liikevaihdosta jää, kun siitä vähennetään muuttuvat ja kiinteät kustannukset. Käyttökate kertoo yrityksen liiketoiminnan tuloksen ennen poistoja ja rahoituseriä.


title: Käyttökate

text: Käyttökate ei sisällä arvonalentumisia, joilla ei ole kassavirtavaikutuksia, eikä yrityksen investointeja. Sen vuoksi käyttökate auttaa vertailemaan eri yritysten pelkän liiketoiminnan kannattavuutta ottamatta kantaa kasvuun tai liiketoiminnan ylläpitämiseen vaadittaviin investointeihin. Tunnuslukua käyttävät mm. vieraan pääoman ehtoiset rahoittajat.


title: Käyttökate

text: Käyttökate lasketaan lisäämällä liikevoittoon suunnitelman mukaiset poistot, arvonalentumiset pysyvien vastaavien hyödykkeistä ja vaihtuvien vastaavien poikkeukselliset arvonalentumiset.


title: Käyttökate

text: Käyttökateprosentti lasketaan jakamalla käyttökate tilikauden liikevaihdolla.


title: Käyttökate

text:
Käyttökateprosentin tavoitearvo riippuu toimialasta. Ohjeellisia arvoja ovat:
Ohjearvoihin kannattaa suhtautua varauksella. Tavoite riippuu toimialan ja liiketoiminnan luonteesta ja ansaintalogiikasta: tarvittavan pääoman määrästä, pääoman kiertonopeudesta ja siitä, kuinka paljon liiketoimintaan liittyy jalostusarvon luontia.


title: Luettelo Adolf Hitlerin sisäpiirin jäsenistä

text: Adolf Hitleriä ympäröi palvelijoista, adjutanteista, sihteereistä ja ystävistä muodostunut sisäpiiri. Hitler oli pääosin kohtelias ja ystävällinen sisäpiirin jäsenille. Tästä ryhmästä osa pysyi Hitlerin vierellä vielä hänen kuolemaansa saakka.


title: Mikroteknologia

text: Mikroteknologia on yleisnimitys menetelmille joilla valmistetaan komponentteja mikrometrimittakaavassa. Mikroelektroniikka on suurin mikroteknologian osa-alue, vuonna 2007 arvioitu liikevaihto mikropiiriteollisuudelle on luokkaa 280 miljardia dollaria. Litteiden näyttöjen ja aurinkokennojen valmistus on kertaluokkaa pienempää. Kiintolevyjen ja niiden lukupäiden valmistuksessa käytetään paljon mikroteknologian menetelmiä. Mikrosysteemit ovat uusimpia mikroteknologian sovellusalueita, jonka osa-alueita ovat muun muassa mikroanturit ja mikrofluidistiikka.


title: Mikroteknologia

text: Mikroteknologian perustyövaiheita ovat:


title: Mikroteknologia

text: Uhrikerros on puolijohdeteollisuudessa käytettävä tekniikka, jolla tarkoitetaan valmistusteknisistä syistä tehtyä materiaalikerrosta, jonka tehtävänä on tukea laitteen toiminnallisia osia valmistusprosessin aikana. Valmistusprosessin loppupuolella kerros tuhotaan toiminnallisten osien vapauttamiseksi. Uhrikerros on rakennekerroksen alapuolella oleva kerros. johon tehdään selektiivisillä menetelmillä aukot niihin kohtiin, joissa rakennekerroksen tulee koskettaa substraattia ennen rakennekerroksen kasvatusta. Seuraavaksi kasvatetaan rakennekerros ja kuvioidaan se.


title: Mikroteknologia

text:
Eri teollisuudenaloilla näiden keskinäinen tärkeys vaihtelee. Litteiden näyttöjen (esimerkiksi LCD) ja aurinkokennojen (PV, photovoltaics) valmistuksessa pääpaino on ohutkalvojen kasvatuksella,
mikroelektroniikassa oksidoinnilla, diffuusiolla ja ioni-istutuksella on keskeinen rooli transistorien ominaisuuksien säätämisessä; mikrosysteemit hyödyntävät runsaasti etsausta ja bondausta; optoelektroniikassa epitaksia on kriittinen työvaihe lasereiden ja diodien valmistuksessa. Litografia, eli piirien kuviointi on keskeinen perustekniikka, ja se on mukana kaikissa teknologioissa. CD ja DVD-levyjen valmistuksessa on paljon yhteisiä piirteitä mikroteknologian kanssa, muun muassa ohutkalvojen kasvatus, mutta kuviointia ei tehdä litografialla vaan ruiskupuristamalla.


title: Mikroteknologia

text: Mikroteknologian valmistusprosessit tapahtuvat puhdastilassa, jossa ilma on tarkkaan suodatettua sekä lämpötila- ja kosteussäädeltyä. Näin vältetään pienhiukkasten aiheuttamat viat komponenteissa: pölyhiukkaset ovat kooltaan samaa suuruusluokkaa kuin mikrokomponenttien osat.


title: Matti Turkia

text: Matti Turkia (26. helmikuuta 1871 Viipurin maalaiskunta – 10. tammikuuta 1946 Helsinki) oli sahatyömies, toimittaja ja sosialidemokraattien puoluesihteeri ja kansanedustaja.


title: Matti Turkia

text: Turkian vanhemmat olivat torppari Esaias Turkia ja Helena Kristina Pekkola. Käytyään kansakoulun hän työskenteli sahatyöläisenä Kotkassa 1883–1898, saha- ja puutyömiehenä eri puolilla Suomea 1898–1901 ja konepuuseppänä Hietalahden puusepäntehtaalla Helsingissä 1901–1903. Hän toimi eri sanomalehtien kirjeenvaihtajana 1895–1905 ja oli 1900-luvun alkupuolella toimittajana Itä-Suomen Työmies -lehdessä, Kansan lehdessä Tampereella 1905 ja Eteenpäin-lehdessä Kotkassa 1905–1906.


title: Matti Turkia

text: Turkia oli SDP:n puhujana vuodesta 1904 ja vuosina 1906–1918 hän oli puolueen puoluesihteerinä. Suomen sisällissodan aikana 1918 Turkia toimi kansanvaltuuskunnan prokuraattorina ja punaisen kaartin ylimmän johtavan komitean jäsenenä. Hän pakeni sodan loppuvaiheessa Venäjälle ja oli siellä Suomen työväen toimeenpanevan komitean jäsenenä. Vuonna 1922 Turkia siirtyi Venäjältä Ruotsiin, jossa hän työskenteli sanomalehtimiehenä vuoteen 1927 saakka. Palattuaan Suomeen 1927 hän oli vuoden verran vangittuna poliittisista syistä ja toimi vapauduttuaan Suomen Sosialidemokraatin toimittajana 1928–1932.


title: Matti Turkia

text: Turkia oli SDP:n kansanedustajana 1907–1909 ja 1914 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä sekä uudelleen 1930–1945, jolloin hän edusti Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Turkia toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Matti Turkia

text: Turkia oli naimisissa vuodesta 1900 Selma Parkkisen kanssa.


title: Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen

text: Yrjö Koskinen (Y. K.) Yrjö-Koskinen (vuoteen 1882 Forsman, 2. marraskuuta 1854 Pietarsaari – 12. tammikuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, kouluhallituksen ylitirehtööri ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.


title: Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen

text: Yrjö-Koskisen vanhemmat olivat senaattori Georg Zacharias (Yrjö Sakari) Forsman ja Sofia Fransiska Friberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1871, suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1877, lisensiaatin tutkinnon 1890 ja väitteli tohtoriksi 1894.


title: Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen

text: Yrjö-Koskinen toimi opettajanurallaan Hämeenlinnan normaalilyseon ja Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun opettajana 1878–1881, Helsingin suomalaisen alkeisopiston opettajana 1882–1884 ja Jyväskylän seminaarin historian ja kasvatusopin lehtorina 1886–1892. Yrjö-Koskinen oli Uudenmaan läänin kansakouluntarkastajana 1892–1894, Jyväskylän seminaarin johtajana 1895–1899 sekä kouluhallituksessa kansakouluntarkastajana 1899–1902 ja ylitirehtöörinä 1902–1917. Hänen johtajanaikanaan kansakoulujen perustaminen määrättiin kuntien velvollisuudeksi, mikä yli kaksinkertaisti niiden määrän lyhyessä ajassa. Yleiseen oppivelvollisuuteen hän kuitenkin suhtautui epäillen, joten sen toteuttaminen jäi hänen seuraajansa Mikael Soinisen ajalle.


title: Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen

text:
Yrjö-Koskinen osallistui myös politiikkaan isänsä jalanjäljissä ja oli ritariston ja aatelin jäsenenä säätyvaltiopäivillä vuosina 1885 ja 1894–1905. Helmikuussa 1894 hän piti ensimmäisenä suomenkielisen puheenvuoron aatelissäädyn istunnossa, mitä osa ruotsinkielisistä edustajista arveli lainvastaiseksi. Jyväskylän vuosinaan Yrjö-Koskinen oli 1898–1899 lyhyen aikaa kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja myös kirkolliskokouksen jäsenenä 1898 ja 1908. Sortovuosina hän kannatti jopa pidemmälle menevää myöntyvyyslinjaa kuin isänsä, mutta hänet valittiin silti senaatin kirkollisasiaintoimituskunnan päälliköksi (opetusministeriksi) Hjeltin senaattiin kesällä 1908. Pesti jäi vain reilun vuoden mittaiseksi. Yrjö-Koskinen oli myös Suomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1909 ja 1910 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä ja johti Uuden Suomettaren johtokuntaa mutta keskittyi viimeisinä vuosinaan enemmän virkansa hoitoon kuin politiikkaan. Samoihin aikoihin Yrjö Koskinen Yrjö-Koskisen kanssa Suomalaisen puolueen poliitikkoina ja kansanedustajina toimivat myös hänen veljensä Eino Sakari Yrjö-Koskinen ja Lauri Yrjö-Koskinen sekä edellisen vaimo Iida Yrjö-Koskinen.
Yrjö-Koskinen sai todellisen valtioneuvoksen arvonimen 1916. Hän oli naimisissa vuodesta 1878 Elin Lovisa Branderin kanssa. Heidän poikansa oli lakimies ja suurlähettiläs Aarno Yrjö-Koskinen.


title: Roy Kienle

text: Roy H. Kienle (1896–1957) oli yhdysvaltalainen polymeerikemisti ja tuotekehittäjä. Yhdessä Wallace Carothersin kanssa häntä pidetään polymeerikemian isänä.


title: Roy Kienle

text: Kienle oli American Cyanamid Corporationin tutkimuspäällikkö. Ollessaan GE:n palveluksessa hän tutki mahdollisuutta korvata öljypohjaiset maalien sideaineet niiden hitaan kuivumisajan, heikon säänkestävyyden ja itsesyttymisvaaran vuoksi synteettisillä hartseilla. Hänen tutkimuksensa johtivat alkydipohjaisten hartsien keksimiseen vuonna 1926. Tuotantoon GE otti nämä maalit vuonna 1933 nimellä "Glyptal".


title: Roy Kienle

text: Alkydihartsit koostuvat moniarvoisesta alkoholista, kuten glyserolista tai pentaerytritolista, rasvahaposta ja kaksoissidoksen sisältävästä verkkoutumisagentista, kuten styreenistä. Kovettuessaan rasvahappoihin sitoutuneet verkkoutumisagentit ja niiden kaksoissiddokset aukeavat ilman hapen, ja molekyylit verkkoutuvat keskenään, muodostaen makromolekyylin (kertamuovin), johon pigmenttiaineet ja täyteaineet jäävät kiinni.


title: Roy Kienle

text: Alkydipohjaiset maalit merkitsivät maaliteollisuudessa vallankumousta: ensimmäistä kertaa oli mahdollisuus valmistaa nopeasti ja tasaisesti kuivuva, kemiallisesti kovettuva lakka tai maali, jolla oli hyvät sitkeys- ja säänkesto-ominaisuudet. Nykypäivänä suuri osa maaliteollisuuden valmistamista maaleista on alkydipohjaisia.


title: Roy Kienle

text: Kienle tutki ja kehitti aktiivisesti pinnoitteita aina vuoteen 1955 saakka. Kienle kuoli tupakoinnin aiheuttamaan keuhkosyöpään.


title: Eino Sakari Yrjö-Koskinen

text: Eino Sakari (E. S.) Yrjö-Koskinen (vuoteen 1882 Forsman; 3. lokakuuta 1858 Hämeenkyrö – 10. tammikuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, Tampereen Reaalilyseon rehtori, valtiopäivämies ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.


title: Eino Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö-Koskisen vanhemmat olivat senaattori Georg Zacharias (Yrjö Sakari) Forsman ja Sofia Fransiska Friberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1875 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1890. Yrjö-Koskinen toimi Hämeenlinnan suomalaisen normaalilyseon ranskan kielen opettajana 1881–1888 ja Tampereen reaalilyseossa ranskan ja saksan kielen lehtorina 1888–1916 sekä rehtorina 1908–1916.


title: Eino Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö-Koskinen oli ritariston ja aatelin jäsenenä vuoden 1897 säätyvaltiopäivillä ja myöhemmin suomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1914 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston sekä kirkolliskokouksen jäsenenä.


title: Eino Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö-Koskinen oli naimisissa vuodesta 1884 Iida Maria Fredrika Petanderin, joka myös toimi kansanedustajana. Lastenlääkäri Eeva Rauha Kivikataja (s. 1887) oli heidän tyttärensä.


title: Lyyli Aalto

text: Lyyli Helena Aalto (os. Lyylilä, entinen Fält, 6. huhtikuuta 1916 Ypäjä – 26. syyskuuta 1990 Janakkala) oli sosionomi, kirjanpitäjä ja sosialidemokraattinen kunnallispoliitikko ja kansanedustaja.


title: Lyyli Aalto

text: Aalto kävi keskikoulun 1932 ja suoritti Maalaiskuntien liiton kunnankirjuritutkinnon 1938 ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun kunnallistutkinnon 1960. Hän oli Ilomantsin kunnan kirjanpitäjänä 1934–1937 ja Janakkalan kunnan kirjanpitäjänä 1937–1979 sekä Janakkalan kantakirjaston hoitajana 1939–1949.


title: Lyyli Aalto

text: Aalto oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1958–1979 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Presidentin valitsijamiehenä Aalto toimi vuosien 1962 ja 1982 presidentinvaaleissa, ja kunnallispolitiikassa hän oli pitkään mukana toimien muun muassa Janakkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Aalto julkaisi muistelmansa 1981 nimellä "Sano Lyyli vaan".


title: Lyyli Aalto

text: Aalto sai kunnallisneuvoksen arvon 1979. Hän oli naimisissa vuodesta 1941 Lauri Armas Aallon kanssa.


title: Riitta Järvisalo

text: Riitta Irmeli Järvisalo (entinen sukunimi Järvisalo-Kanerva, 16. lokakuuta 1945 Kotka – 24. tammikuuta 2000 Mikkeli) oli ekonomi ja sosialidemokraattinen kansanedustaja.


title: Riitta Järvisalo

text: Järvisalon vanhemmat olivat osastonhoitaja Pentti Olavi Järvisalo ja merkantti Ilma Laina Inkeri Korpela, myöh. Shemeikka. Hän pääsi ylioppilaaksi 1965 Tampereen normaalilyseosta ja suoritti ekonomin tutkinnon 1968 Tampereen yliopistossa. Hän toimi Tampereella Wihuri-Yhtymä Oy Aarnion sihteerinä 1968–1970, Tampereen työväen teatterin myyntisihteerinä 1970–1972, kauppa- ja teollisuusministeriön yritystutkijana Tampereella 1979–1980 sekä Tampereen työväen teatterin talousjohtajana.


title: Riitta Järvisalo

text: Järvisalo oli SDP:n kansanedustajana 1972–1979 ja 1982–1991 Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Toiselle kaudelleen hän tuli eduskuntaan kuolleen kansanedustaja Tellervo Maria Koiviston tilalle 12. maaliskuuta 1982. Järvisalo oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1978 ja 1982 presidentinvaaleissa, jäsenenä I ja II valtiosääntökomiteassa 1975–1977 sekä Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen 1969–1981 ja 1989–1992. Eduskunnan tilintarkastajien puheenjohtajana Järvisalo toimi 1982–1990 ja eduskunnan laki- ja talousvaliokunnan varapuheenjohtajana 1983–1990.


title: Riitta Järvisalo

text: Järvisalo oli naimisissa seutukaavatutkija Heikki Unto Kalevi Kanervan kanssa 1969–1990. Heillä on yksi tytär.


title: Ralf Friberg

text: Ralf Hjalmar Mikael Friberg (s. 17. huhtikuuta 1936 Helsinki) on suomenruotsalainen toimittaja, suurlähettiläs ja entinen sosialidemokraattinen kansanedustaja.


title: Ralf Friberg

text: Fribergin vanhemmat olivat vääpeli Rudolf Mikael Friberg ja libristi Astrid Ingeborg Tuominen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1955 ja suoritti Helsingin yliopistossa valtiotieteen kandidaatin tutkinnon 1964. Friberg oli 1950-luvun lopulla toimittajana Västra Nyland, Östra Nyland ja Vasabladet-lehdissä. Östra Nylandissa hän toimi kaikkien aikojen nuorimpana suomalaisen sanomalehden päätoimittajana.


title: Ralf Friberg

text: Friberg toimi Hufvudstadsbladetin eduskunta- ja työmarkkinatoimittajana 1959–1963, ulkoasiainministeriön sanomalehtiasiaintoimiston tiedotussihteerinä 1963–1965 ja Yleisradion uutispäällikkönä 1965–1970. 1970-luvulla hän oli Svenska social- och kommunalhögskolanin lehtorina 1972–1979 ja puolustusministeriön maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan pääsihteerinä 1979–1980.


title: Ralf Friberg

text: 1980-luvulla Friberg toimi Pohjoismaiden ministerineuvoston tiedotuspäällikkönä Oslossa 1980–1982, lehdistöneuvoksena Suomen suurlähetystössä Tukholmassa 1982–1984 sekä ulkoministeriön lehdistö- ja kulttuuriosaston neuvottelevana virkamiehenä ja osastopäällikkönä 1988–1992. Hän oli myös välillä päätoimittajana "Iltalehdessä" 1984–1987 ja "Finnish Business Report" -lehdessä 1987–1988. 1990-luvulla Friberg toimi Suomen suurlähettiläänä Ateenassa 1992–1995 ja Kööpenhaminassa 1995–2001.


title: Ralf Friberg

text: Friberg oli SDP:n kansanedustajana 1970–1979 Helsingin kaupungin vaalipiiristä. Hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1968 ja 1978 presidentinvaaleissa ja jäsenenä Helsingin kaupunginvaltuustossa 1965 ja Suomen ruotsalaisten kansankäräjillä 1964–1975. Friberg oli mukana parlamentaarisessa puolustuskomiteassa 1971 ja 1975 sekä Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnassa 1972–1979.


title: Ralf Friberg

text: Friberg on ollut naimisissa vuodesta 1956 Senny Britt-Marie Liewendahlin kanssa. Heillä on kaksi lasta, poika ja tytär.


title: Amerikanhumalapyökki

text: Amerikanhumalapyökki ("Ostrya virginiana") on humalapyökkien ("Ostrya") sukuun kuuluva puu, joka kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan itäosissa. Sitä esiintyy Nova Scotiasta länteen Manitoban eteläosiin ja etelässä Floridan pohjoisosiin ja Teksasin itäosiin saakka.


title: Amerikanhumalapyökki

text: Amerikanhumalapyökki on kesävihanta puu, jota kasvaa metsissä alikasvoksena. Yleensä se kasvaa enintään 12 metriä pitkäksi ja 30 cm paksuksi, mutta Teksasin itäosissa ja Arkansasin eteläosissa se voi saavuttaa 15–18 metrin pituuden. Kaarna on väriltään ruskeasta harmaanruskeaan. Koristeelliset hedelmänorkot muistuttavat humalan hedelmystöjä. Lehtien syysväri on keltainen.


title: Amerikanhumalapyökki

text: Amerikanhumalapyökkiä käytetään koristekasvina ja joskus katupuuna.


title: Hanjin

text: Hanjin Group on eteläkorealainen monialayhtymä. Hanjin Group on hallintoyhtiö, joka omistaa Hanjin Shipping -varustamon ja siihen sisältyvän Hanjin Logistics -yhtiön, sekä vuonna 1969 hankitun Korean Air (KAL) -lentoyhtiön. Hanjin on Senator Lines -varustamon pääomistaja ja yhdessä (Hanjin-Senator) varustamot ovat maailman seitsemänneksi suurin konttivarustamo.


title: Hanjin

text: Hanjin aloitti toimintansa toisen maailmansodan lopulla 1. marraskuuta 1945. Alussa sen suurin asiakas oli Yhdysvaltain armeija, jonka tarvikkeiden kuljettamisesta Koreaan ja Vietnamiin se huolehti. Yhtiö solmi tärkeän sopimuksen Yhdysvaltain kahdeksannen armeijan kanssa marraskuussa 1956. Toisen sopimuksen se allekirjoitti maaliskuussa 1966 kaikkien Vietnamissa olevien yhdysvaltalaisten joukkojen kanssa; sopimus koski sekä maa-, meri- että ilmavoimia. Marraskuussa 1969 Hanjin aloitti konttien kuljettamisen solmien sopimuksen Sea Land Servicen kanssa. Hanjin avasi ensimmäisen konttialueensa alle vuotta myöhemmin, syyskuussa 1970, Pusanin satamassa.


title: Hanjin

text: Lähi-itä oli yhtiön laajenemiskohteena 1970-luvun loppupuolella. Yhtiö allekirjoitti sopimuksen kuwaitilaisen Shuwaikin sataman kanssa syyskuussa 1977, saudi-arabialaisen Dammamin sataman kanssa maaliskuussa 1979 ja samassa maassa olevan Jeddan sataman kanssa toukokuussa 1980.


title: Hanjin

text: Maaliskuussa 1990 Hanjin laajentui kuorma-autoliikenteeseen ja varastoalalle ostamalla Korea Freight Transport Companyn. Kaksi vuotta myöhemmin, kesäkuussa 1992, yhtiö aloitti pienten pakettien jakelun ja lähettipalvelun perustamalla Hanjin Express -yhtiön. Hanjin aloitti laivojen lastaamisen ja lastien purun Long Beachin ja Seattlen satamissa yhdessä yhteistyökumppaninsa Total Terminals Inc:n kanssa elokuussa 1992. Tammikuussa 1993 yhtiö aloitti konttien junakuljetukset Pusanin ja Uiwangin välillä. Toukokuussa 1995 yhtiö kuljetti viljaa Pohjois-Koreaan.


title: José Calderón

text: José Manuel Calderón Borrallo (s. 28. syyskuuta 1981 Villanueva de la Serena, Badajozin maakunta) on espanjalainen koripalloilija. 191-senttinen ja 95-kiloinen Calderón on pelipaikaltaan pelintekijä.


title: José Calderón

text: Kotimaassaan pelatessaan Calderón edusti Lucentum Alicantea 1999–2001, Baloncesto Fuenlabradaa 2001–2002 ja TAU Vitoriaa 2002–2005.


title: José Calderón

text: Calderón aloitti NBA-uransa syksyllä 2005 Toronto Raptorsissa. Kaudella 2006–2007 hän oli peliaikaan suhteutettuna runkosarjassa kuudenneksi ja pudotuspeleissä viidenneksi tehokkain syöttäjä. Kaudella 2008–2009 hän rikkoi NBA:n ennätyksen vapaaheittojen tarkkuudessa prosentilla 98,1.


title: José Calderón

text: Calderón edusti Raptorsia kauden 2012–2013 puoliväliin asti, sillä tammikuussa 2013 hänet kaupattiin kolmen seuran pelaajakaupassa Detroit Pistonsille. Hän edusti seuraa loppukauden ajan ja nousi sarjan tarkimmaksi kolmen pisteen heittäjäksi (46,1 %). Kesällä 2013 Dallas Mavericks teki pelaajasopimuksen Calderónin kanssa ja hän pelasi kauden 2013–2014 kokonaisuudessaan Mavericksissa.


title: José Calderón

text: Kesällä 2014 Mavericks kauppasi Calderónin, kolme muuta pelaajaa sekä kaksi varausvuoroa New York Knicksille, jolloin Mavericks sai vaihdossa Tyson Chandlerin ja Raymond Feltonin.


title: José Calderón

text: Kesäkuussa 2015 Calderón siirtyi Chicago Bullsiin. mutta jo ennen kauden alkua hänet myytiin eteenpäin Los Angeles Lakersiin. Maaliskuussa 2017 Calderón siirtyi Atlanta Hawksiin ja saman vuoden heinäkuussa Cleveland Cavaliersiin. Kaudella 2018–2019 hän pelaa jälleen Detroit Pistonsissa.


title: José Calderón

text: Vuonna 2002 Calderón oli Espanjan MM-kisajoukkueessa, joka sijoittui viidenneksi, ja vuonna 2006 MM-kultamitalijoukkueessa. Ateenan 2004 olympialaisissa Calderón oli Espanjan kapteeni. Pekingin 2008 olympialaisissa hän saavutti hopeaa. Vuosina 2003 ja 2007 hän sai EM-hopeaa. Vuoden 2011 EM-kisoissa Calderón voitti ensimmäisen EM-kultansa.


title: José Calderón

text: Rio de Janeirossa 2016 Calderón voitti olympiapronssia.


title: Sysäysputkimoottori

text: Sysäysputkimoottori () on reaktiomoottorityyppi, joka polttaa polttoaineensa pulsseissa. Moottori koostuu sysäysputkesta ja polttoaineensyöttöjärjestelmästä. Siinä ei läppäventtiilin ohella ole lainkaan liikkuvia osia.


title: Sysäysputkimoottori

text: Ensimmäinen toimiva sysäysputkimoottori rakennettiin Venäjällä 1908. Sysäysputkimoottoria käytettiin operatiivisesti ensimmäisen kerran saksalaisessa V1-lentopommissa. Sysäysputkimoottorin tunnusomaisen äänen mukaan V-1 sai nimen "buzz bomb" (surinapommi).


title: Sysäysputkimoottori

text: Sysäysputken tärkeimmät osat ovat polttokammio (jossa tapahtuu palaminen), läppäventtiili, ja pakoputki. Sytytysmekanismina voidaan käyttää joko sytytystulppaa, hehkutulppaa tai itsesytytystä kuulamoottorin tapaan.


title: Sysäysputkimoottori

text: Kun sysäysputki käynnistetään, sytytysmekanismi käynnistetään ja polttoainehana avataan [1]. Samalla läppäventtiileille puhalletaan ilmaa. Ilman ja polttoaineen sekoituksen pitäisi nyt syttyä, jolloin sysäysputki alkaa toimia pitäen sille tunnusomaista pärisevää tai poksahtelevaa ääntä. Palavan kaasun paine sulkee läppäventtiilin [2], jolloin ilman ja polttoaineen tulo palokammioon lakkaa. Kuumat palokaasut poistuvat pakoputken kautta [3]. Paineen laskiessa läppäventtiili jälleen aukeaa, palokammioon syöksyy uutta ilma-polttoaineseosta, ja prosessisykli alkaa alusta.


title: Sysäysputkimoottori

text: On hyvin helppoa sanoa, että toimiiko sysäysputkimoottori, sillä se käydessään tuottaa hyvin kovaa pärisevää ääntä. Pärinä itsessään johtuu polttoaineen räjähdysmäisestä palamisesta sysäysputken polttokammiossa, jota tapahtuu yleensä 40-200 kertaa sekunnissa. Sysäysputkimoottori myös kuumenee käydessään, joskus jopa valkohehkuiseksi.