title: William H. Avery

text: Avery valmistui Kansasin yliopistosta 1934. Hän oli Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen vuosina 1955–1965. 25. syyskuuta 2008 hänestä tuli vanhin elävä entinen kongressin jäsen Arthur Andrewsin kuoltua. Hän oli myös ennen kuolemaansa toiseksi vanhin elossa ollut minkään Yhdysvaltain osavaltion kuvernööri Albert Rosellinin jälkeen.


title: Ladysmith

text: Ladysmith voi viitata ainakin seuraaviin paikkakuntiin:Muita merkityksiä:


title: Korlan lentoasema

text: Korlan lentoasema (IATA: KRL, ICAO: ZWKL) on lentoasema Korlan kaupungissa Xinjiangin autonomisella alueella. Lentokentältä operoi China Southern Airlines, joka on SkyTeam-allianssissa, ATR 72-500 -lentokoneilla Qiemon lentoasemalle ja Ürümqi Diwopun kansainväliselle lentoasemalle.


title: Korlan lentoasema

text: Lentomatkat Korlasta Ürümqiin kestävät tunnin ja Qiemoon tunnin tai tunnin ja kymmenen minuuttia.


title: Calvin L. Rampton

text: Calvin Lewellyn Rampton (6. marraskuuta 1913 – 16. syyskuuta 2007) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, joka toimi Utah'n osavaltion kuvernöörinä vuosina 1965–1977.


title: Calvin L. Rampton

text: Rampton on tähän mennessä ainoa, joka on toiminut Utah'n kuvernöörinä kolme kautta.


title: Calvin L. Rampton

text: Rampton syntyi Bountifulissa, Utah'ssa, ja meni 10. maaliskuuta 1940 naimisiin Lucybeth Cardonin kanssa. Pari sai neljä lasta. Rampton menehtyi syöpään Utah'ssa syyskuussa 2007.


title: Sumida

text: Sumida () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee kaupungin itäosassa Sumida- ja Arajokien välissä Tokion keisarillisen palatsin koillispuolella ja rajautuu Adachin, Arakawan, Chūōn, Edogawan, Katsushikan, Kōtōn ja Taitōn erillisalueisiin. Sumidassa on 266 814 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 13,77 neliökilometriä.


title: Sumida

text:
Sumidan erillisalueella on 26 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 104 osa-alueeseen (). Yhteen kaupunginosaan kuuluu kahdesta kuuteen osa-aluetta.
Sumidassa sijaitseva Ryōgoku oli merkittävä viihdekeskus Edo-kaudella, nykyisin alueella sijaitsevat Ryōgoku Kokugikan -sumoareena ja Edo-Tokio-museo. Siellä sijaitsee myös Japanin korkein rakennelma, 634 metriä korkea televisio- ja näköalatorni Tokyo Skytree.


title: Pyhän Henrikin risti

text: Pyhän Henrikin risti on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kunniamerkki, joka jaetaan suomalaisille ja ulkomaalaisille henkilöille erityisesti ekumeenisista ansioista tai Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisarkirkkoihin suhteita edistävästä toiminnasta.


title: Pyhän Henrikin risti

text: Risti on nimetty legendaarisen piispa Henrikin mukaan.


title: Pyhän Henrikin risti

text: Risti perustettiin kirkolliskokouksessa 2005. Ensimmäiset ristit jaettiin 9. huhtikuuta 2007.


title: Pyhän Henrikin risti

text: Ristin saajia:


title: Mikael Agricolan risti

text: Mikael Agricolan risti on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kunniamerkki, jonka arkkipiispa jakaa merkittävästä kirkon tarkoitusperiä edistävästä toiminnasta. Sen myöntämisessä voidaan ottaa huomioon myös suomalaisen kulttuurin kehittämiseen ja edistämiseen liittyvät ansiot.


title: Mikael Agricolan risti

text: Risti on nimetty Turun piispan ja uskonpuhdistaja Mikael Agricolan mukaan.


title: Mikael Agricolan risti

text: Risti perustettiin kirkolliskokouksessa 2005. Ensimmäiset ristit jaettiin 9. huhtikuuta 2007 kirjailija Anna-Maija Raittilalle ja entiselle kansliapäällikölle Jaakko Nummiselle. Ristin ovat saaneet myös professori Seikko Eskola, kirjailija Lassi Nummi, arkkiatri Risto Pelkonen ja teologian tohtori Jaakko Ripatti. Vuonna 2010 palkinnon saivat rovasti Niilo Rauhala, oopperalaulaja Jorma Hynninen, dosentti Kyllikki Tiensuu ja arkkipiispa Kari Mäkinen. Sen jälkeen palkinnon ovat saaneet professori Raija Sollamo, rovastit Esa Ruuttunen ja Antti Lemmetyinen, professorit Päikki Priha ja Juha Seppo sekä akateemikko Juha Leiviskä.


title: Alstom

text: Alstom S.A. (aikaisemmin "GEC Alsthom", sitä ennen "Alsthom") on suuri ranskalainen pörssiyhtiö, jonka osake noteerataan Pariisin pörssissä. Se valmistaa junia ja muuta kiskokalustoa sekä näiden ohjausjärjestelmiä, -laitteita ja -palveluja. Yhtiön kotipaikka on Saint-Ouen. Alstomin palveluksessa on noin 32 800 työntekijää.


title: Alstom

text: Aiemmin se valmisti myös voimalaitoksia ja energiatuotannon laitteita, kuten turbiineja, generaattoreita ja ilmansuojelulaitteita.


title: Alstom

text: Yhtiö omisti aikaisemmin maailman suurimpiin kuuluvan Chantiers de l'Atlantique -telakan Saint-Nazairessa Ranskassa, mutta myi enemmistöosuuden (75 %) telakasta norjalaiselle Aker Yards ASA:lle vuonna 2006. Telakalla on rakennettu mm. SS Normandie- ja RMS Queen Mary 2 -alukset, joista kumpikin oli valmistumisajankohtanaan maailman suurin laiva.


title: Alstom

text: Alstom tunnetaan mm. TGV- ja Eurostar- sekä Pendolino-junien valmistajana. Suomeen yhtiö on toimittanut mm. Dr13 -veturit ja Sm4-sähköjunat sekä viimeisimmät Pendolino-junat. Aikaisemmat Pendolino-junat toimitti Fiat Ferroviaria, jonka Alstom osti vuonna 2002.


title: Vastakarvaan

text: Vastakarvaan (2002, WSOY) on Mika Wickströmin romaani.


title: Vastakarvaan

text: Kirjailija mainitsee kirjassa useita moraalifilosofeja ja heidän teoksiaan, jotka ovat myös oikeasti olemassa, esimerkiksi Peter Singerin "Oikeutta eläimille". Kirja tuo selkeästi esille myös maksimaalisen vapauden filosofian. "”Kuka tahansa saa tehdä mitä tahansa, kunhan ei alista, riistä tai vahingoita muita eläviä olentoja tai luontoa.”"


title: Vastakarvaan

text: Kirja kertoo Kirsistä, kettutarhaajan tyttärestä, joka aloittaa biologian opiskelemisen yliopistossa. Samalla hän tutustuu kokonaiseen uuteen maailmaan ekologisen anarkismin parissa. Sen periaatteita hän käy kuuntelemassa luennoilla ystävänsä Rosan kanssa, joka osaa soveltaa teoriat käytäntöön.


title: Vastakarvaan

text: Kirsi muuttaa Turkuun opiskelemaan ja suhde vanhaan poikaystävään Artoon katkeaa. Pian komea luennoitsija Janne iskee silmänsä uuteen opiskelijaan ja heidän välilleen syntyykin pieni romanssi. Kirsi tutustuu vähitellen myös muihin uusiin ihmisiin Rosan kautta. Yhteistä näillä ihmisillä on, että he ovat kaikki eläinoikeusaktivisteja, kukin omalla tavallaan. Heidän elämäänsä ei tunnu sisältyvän mitään muuta kuin itse aate.


title: Vastakarvaan

text: Kirsi pyydetään mukaan toimintaan ja hänelle uskotaan salaisuuksia. Hän ei kuitenkaan ole varma omista arvoistaan ja hänellä on epäilyksiä toiminnasta, kun mukaan tulevat kettutytöt ja todelliset iskut tarhoihin pelkkien mielenosoitusten lisäksi.


title: Raimo Metsänheimo

text: Raimo Metsänheimo (17. syyskuuta 1925 Helsinki) on oululainen kuvanveistäjä, taidemaalari ja taidegraafikko. Hän on myös kirjoittanut kulttuuriartikkeleita mm. sanomalehti Suomenmaahan. Hän kuvaa teoksissaan mieluiten luontoa ja eläimiä. Harrastuksiin kuuluvat sarjakuvat, kirjoittaminen ja voimanosto. Hänet on palkittu töistään mm. Pro Finlandia -mitalilla. Kesällä 2007 hänelle myönnettiin ensimmäisenä oululaisena taideprofessorin arvonimi.


title: Toshima

text: Toshima () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa kaupungin pohjoisosassa Tokion keisarillisen palatsin luoteispuolella ja rajautuu Bunkyōn, Itabashin, Kitan, Nakanon, Neriman ja Shinjukun erillisalueisiin. Toshimassa on 286 637 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 13,01 neliökilometriä.


title: Toshima

text: Toshiman erillisalueella on 20 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 83 osa-alueeseen (). Yhteen kaupunginosaan kuuluu kahdesta seitsemään osa-aluetta.Toshiman hallinnollinen ja kaupallinen keskus on Ikebukuron alue maailman toiseksi vilkkaimman rautatieaseman eli Ikebukuron rautatieaseman ympärillä. Yksi alueen keskipisteistä on Sunshine Cityn rakennuskompleksi. Toinen tunnettu alue Toshimassa on Sugamo, jossa sijaitsee vanhemman väestön suosittu ostosalue Jizō-dōri. Toshimassa on myös useita yliopistoja: Gakushūin-yliopisto, Tokion musiikkikorkeakoulu, Rikkyō-yliopisto ja Taishō-yliopisto.


title: Toshima

text: Toshimaan kuuluva entinen Somein kylä on tunnettu Japanin suosituimman kirsikkapuulajikkeen, Somei yoshinon ("Prunus × yedoensis") syntypaikkana.


title: Sebastian (kirja)

text: Sebastian (1996, WSOY) on Mika Wickströmin nuortenkirja.


title: Sebastian (kirja)

text: Kirja kertoo suomenruotsalaisesta Johanista, jonka ylioppilaskirjoitukset lähestyvät ja pojan mielenterveys alkaa järkkyä. Kirjassa on kolme osaa; Epäilys, Vieras ja Pimeä.


title: Sebastian (kirja)

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat nykypäivään.


title: Sebastian (kirja)

text: Johan on 18-vuotias poika. Hänen perheensä on arvostettua suomenruotsalaista yrittäjäsukua. Johan on kolmesta lapsesta nuorin, ja koulussa hän tekee töitä vain vanhempiensa vuoksi, vaikka kiitosta ei heru. Johanilla ei ole yhtään kunnianhimoa ja hän on vain ylitunnollinen ja nöyrä. Hän yrittää olla mahdollisimman näkymätön koulussa. Silti Johania kiusataan, eikä hänellä ole kuin yksi ystävä, Heikki.


title: Sebastian (kirja)

text:
Sebastianilla on ääni, mutta ei kasvoja eikä suuta. Vain Johan kuulee hänen äänensä. Sebastian häiritsee Johania, syyttää häntä ja riitelee hänen kanssaan. Hän kuvittelee
omistavansa Johanin ja antaa Johanille jatkuvasti ohjeita, joista hän ärsyyntyy. Sebastian on kuitenkin useimmiten oikeassa. Hän yrittää olla Johanin ystävä. Sebastian ei jätä Johania rauhaan, koska Sebastian on osa Johania, kuin siamilainen kaksonen. Johan on Sebastian, he ovat yhtä.


title: Sebastian (kirja)

text: Johanin elämä kulkee kohti ylioppilaskirjoituksia, ja häneltä odotetaan vähintään kuutta laudaturia. Johanin päätä särkee kuitenkin lähes koko ajan, eikä lukemisesta tule enää mitään. Hän kuulee usein Sebastianin äänen, joka puhuu Johanille. Sebastian yllyttää Johania murtautumaan läheiseen eläinkauppaan ja päästämään eläimet vapaiksi luontoon. Johan ei lämpene ajatukselle, vaikka sääliikin eläinparkoja häkeissään.


title: Sebastian (kirja)

text: Ensimmäinen osa keskittyy kertomaan Johanin kouluasioista, jotka eivät ole kovin tärkeitä juonen kannalta. Johan menestyy kokeissa hyvin, mutta esimerkiksi matematiikassa hän osaa ratkaista kaikki vaikeat yhtälöt, vaikka tekee yhteenlaskuvirheitä.


title: Sebastian (kirja)

text: Johan on ihastunut Kristiinaan, jolle antaa joskus tukiopetusta. Johan joutuu kuitenkin pettymään, mutta tyttö unohtuu nopeasti.


title: Sebastian (kirja)

text: Kalle, isoveli, katkaisee lopullisesti suhteen vanhempiinsa viedessään veljensä baariin juhlimaan tämän täytettyä 18. Johan viettää paljon aikaa huoneessaan vain istuen sängyllä pipo päässään ja lähes lakkaa puhumasta äidilleen. Vähitellen hän alkaa ostaa eläimiä vapaiksi muutaman kerrallaan, vaikka liikkeen omistaja hieman epäileekin hänen aikeitaan.


title: Sebastian (kirja)

text: Ajan kuluessa Johan menee yhä enemmän sekaisin, mutta hänen vanhempansa sulkevat silmänsä pojan skitsofrenialta.


title: Ladysmith (Brittiläinen Kolumbia)

text: Ladysmith on kaupunki Vancouverinsaaren itärannikolla Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa. Ladysmithin pinta-ala on 12 neliökilometriä ja vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan siellä asui 8 537 ihmistä (vuonna 2006: 7 538 as.).


title: Ladysmith (Brittiläinen Kolumbia)

text: Ladysmithin kaupungin perusti tehtailija James Dunsmuir noin vuonna 1898 läheisen kaivoksen työntekijöille ja heidän perheilleen. Ladysmith rekisteröitiin virallisesti 3. kesäkuuta 1904. Kaupunki on nimetty Etelä-Afrikassa sijaitsevan Ladysmithin kaupungin mukaan, jossa käytiin taisteluja buurisodan aikana.


title: Lahnuksen rautatie

text: Lahnuksen Rautatie oli Pohjois-Espoon Lahnuksessa vuosina 1969 - 2012 sijainnut yksityinen raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteinen harrastusrautatie.


title: Lahnuksen rautatie

text: Rautatie muodosti 500 metrin pituisen ympyrän. Sen rakensi Yleisradion autokorjaamon päällikkö Carl-Johan Bäcksbacka vuosina 1969–1972 ostettuaan lahtelaisesta romukaupasta kapearaiteisen höyryveturin jäännökset.


title: Lahnuksen rautatie

text: Tämä Lokomon vuonna 1937 numerolla 122 valmistama veturi oli hankittu uutena Huittisten varavankilan rautatielle; viimeisen tätä vankilaa palvelleen höyryveturipätevän kuljettajan jäätyä eläkkeelle veturi oli siirretty vuonna 1948 Pelson varavankilaan, jossa palveli ennestään aivan samanlainen sisarveturi, Lokomo 123/1937. Vuonna 1958, viimeisenkin kuljettajan jäätyä eläkkeelle, molemmat veturit poistettiin käytöstä ja myytiin Fauni Ltd:lle Järvenpäähän, jossa ne sijoitettiin Peikkometsä–nimisen huvipuiston pihaan.


title: Lahnuksen rautatie

text: Huvipuistoyritys meni konkurssiin vuonna 1971 ja veturit myytiin huutokaupalla. Toisen eli numeron 123 osti Lasten Päivän Säätiö ja se sijoitettiin Linnanmäelle kiipeilytelineeksi, 122 kiersi lahtelaisen romukaupan kautta Lahnuksen rautatielle. Veturi kunnostettiin autotallissa kotikeinoin, ja sitä ajettiin 50 metrin pituisella radalla aluksi paineilmalla.


title: Lahnuksen rautatie

text: Veturi pääsi takaisin kattilarekisteriin 6.4.1973 ja sai nimen "Emma". Se varustettiin tämän uudelleen rakennuksen yhteydessä myös höyryjarrulla, alun perin siinä oli vain vipujarru.


title: Lahnuksen rautatie

text: Lopulta veturi saatiin katsastettua höyrylle ja ratakin piteni. Kevyitä kiskoja ja ratapölkkyjä sekä vaihteita kerättiin ympäri Etelä-Suomea, muun muassa Karjaalta ja Tervakoskelta. Lopulta rata muotoutui Bäcksbackan tontin kiertäväksi ympyräksi. Riihimäen kaupunki suostui vuokraamaan hänelle lasten leikkipaikkana olleen entisen Riihimäen–Lopen rautatien matkustajavaunun numero 7, Tervakosken tehtaat myivät hänelle moottoriveturin ja Nokia Oy avoimen puutavaravaunun; muilta teollisuusradoilta löytyi akseleita, telejä ja muuta tarpeellista.


title: Lahnuksen rautatie

text: Bäcksbackan ystävä ja oppipoika P. Tapio J. Koskinen rakensi autotallissaan radalle vanhojen piirustusten mukaisen kaksiakselisen konduktöörivaunun, ja VR:n varastoista löytyi moottoriveturiin uusi, entisen mallinen puukaasutin jo poistetun tilalle. Moottoriveturi sai nimen "Emil".


title: Lahnuksen rautatie

text: Lahnuksen radan toiminta oli tappiollista alusta loppuun saakka talkootyöstä ja sponsoroinnista huolimatta. Monet helsinkiläiset Museorautatie Forssa - Humppila ry:n jäsenet kävivät 1970-luvulla talkoissa Lahnuksen radalla: se oli lähellä oleva harrastuskohde, ja Minkiöllä elettiin tuolloin eräänlaista suvantovaihetta toiminnassa; vasta vuodesta 1978 toiminta sielläkin virkistyi.


title: Lahnuksen rautatie

text: Yksityinen kapearaiteinen rautatie pääkaupunkiseudulla kiinnosti myös tiedotusvälineitä. Aikakauslehdet ja televisiokin kerran vierailivat radalla tekemässä juttujaan; "Emma"-veturi herätti erityisen myönteistä huomiota.


title: Lahnuksen rautatie

text: Vihdin kirkonkylän Makasiininmäellä seissyt Ojakkalan–Olkkalan rautatien kolmosveturi vuokrattiin Tapio Koskiselle ajokuntoon kunnostettavaksi. Kunnostusurakka kesti kolme vuotta. Koeajojen onnistuttua todettiin että tarvittaisiin lisää matkustajatilaa, koska voimakas uusi veturi jaksoi vetää jopa kolmea vaunua. Siispä Nokialta saatu puutavaravaunu muutettiin avoimeksi kesämatkustajavaunuksi rakentamalla keskelle pitkittäiset penkit ja pylväiden varaan asetettu katto sekä parantamalla vaunun jäykkää jousitusta. Vaunun toiseen päähän asennettiin pleksilasinen tuulisuoja. Vaunu sai nyt numeron LRJ 82.


title: Lahnuksen rautatie

text: Vuosina 1973–1988 radalla oli säännöllistä matkustajaliikennettä höyryveturein kesäsunnuntaisin. Vuosina 1989–1991 oli enää satunnaista tilausliikennettä. Niistä viimeinen oli syksyllä 1991 ollut Finnairin Autokerhon vammaisille lapsille järjestämä traditionaalinen Peikkoralli.


title: Lahnuksen rautatie

text: Radalla on liikennöinyt yhteensä kaksi höyryveturia, moottoriveturi, konduktöörinvaunu, kolme matkustajavaunua sekä muutamia kuuppavaunuja, avoimia tavaravaunuja, nosturivaunu ja kolmipyöräresiina. Höyrykalusto siirtyi Kovjoen museorautatielle vuosina 1988 ja 1992.


title: Lahnuksen rautatie

text: Tämän jälkeen seurasi monen vuoden tauko, mutta 1990-luvun lopuilla Lahnuksen Rautatiellä oli kerran kaksi kesässä yleinen ajopäivä ja lisäksi hiukan tilausliikennettä moottoriveturin voimin. Ajopäivien järjestelyssä auttoi paikallinen omakotiyhdistys. Nyt radalla nähtiin jopa kolmannen polven matkustajia.


title: Lahnuksen rautatie

text: Radan hiipumassa ollut toiminta elpyi vuosituhanteen vaihteen tienoissa, kun yhdyselimeksi perustettiin Suomen 600 mm Rautatiet ry. Kesäksi 1999 radalle valmistui uusi katettu matkustajavaunu; vaunu on jäljennös alkuperäisestä, Imatralla varastoituna säilyneestä Uudenkaarlepyyn rautatien pienimmästä matkustajavaunusta, joka siirrettiin toukokuussa 2008 Jokioisten museorautatien Minkiön varikolle ajokuntoon kunnostettavaksi. Lopulta vuonna 2011 vaunu siirrettiin Kovjoen museorautatielle Suomen Rautatiemuseon luvalla.


title: Lahnuksen rautatie

text: Lahnuksen radan toiminta hiipui uudelleen omistajan ikääntyessä, ja vuoden 2003 yleinen ajopäivä jäikin viimeiseksi. Radan omistaja kuoli syksyllä 2011.


title: Lahnuksen rautatie

text: Perikunta purki radan vuoden 2012 kevään ja kesän aikana. Lahnuksen rautatien kalusto on siirretty Kovjoen museorautatielle. Robert Sands Järnväg osti joitakin vaihteita ja huomattavan osan kiskoista.


title: Hillevi Lagerstam

text: Mary Hillevi Lagerstam (9. elokuuta 1923 Kurikka – 21. lokakuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli yli neljä vuosikymmentä Helsingin kaupunginteatterissa. Valkokankaalla hän tuli tutuksi vaaleiden viettelijättärien tulkitsijana, elokuvassa "Nukkekauppias ja kaunis Lilith" hänellä oli naispääosa.


title: Hillevi Lagerstam

text: Lagerstamin teatteriura alkoi vuonna 1946, jolloin hänet kiinnitettiin Helsingin Kansanteatteriin (vuodesta 1965 Helsingin kaupunginteatteri). Hän työskenteli siellä aina eläkkeelle jäämiseensä saakka vuonna 1988. Rooleja oli laidasta laitaan, tosin viisikymppisenä Lagerstamin oli vaikea saada minkäänlaisia osia. Taiteellisesti huomattavia saavutuksia olivat muun muassa Åse ("Peer Gynt"), Riikka ("Savu-uhri"), Miina ("Miehen kylkiluu") sekä Katariina ("Kultainen vasikka").


title: Hillevi Lagerstam

text: Vuonna 1986 Lagerstam sai pääroolin Jotaarkka Pennasen ohjaamassa eteläafrikkalaisen Athol Fugardin näytelmässä "Tie Mekkaan" ("The Road to Mecca"). Yleisö rakasti ja kriitikot ylistivät hänen tulkintaansa Helenistä.


title: Hillevi Lagerstam

text: Lagerstam totesi radiohaastattelussa vuonna 1992 näyttelijäntyöstä, että on oltava erittäin ahkera ja itsetunnon pitää olla vahva.


title: Hillevi Lagerstam

text: Valkokankaalla Lagerstam on usein seurapiirien pintaliitäjä tai topakka maalaismimmi. Elokuva "Noita palaa elämään" (1952) oli aikoinaan rohkea ja kohuttu Mirja Manen alastonkohtausten ansiosta. Sivuosaa näytelleen Lagerstamin säärelle noiduttiin elokuvassa kyykäärme. Sen myrkkyhampaat piti poistaa päivittäin niiden nopean kasvun takia. Kuvauksissa tilan pehtoori joutui vihaisen sonnin aggressioiden kohteeksi, ja häneltä katkesi kylkiluita.


title: Hillevi Lagerstam

text: Edvin Laineen "Niskavuoren Hetassa" (1952) Lagerstam esittää Hetan vanhempaa tytärtä, Aliina Harjulaa. Hänet nähdään myös kahdessa muussa Laineen Niskavuori-filmatisoinnissa: "Niskavuoren Aarne" (1954) sekä "Niskavuori taistelee" (1957), molemmissa Niskavuoren katkeroituneen miniän Martan roolissa.


title: Hillevi Lagerstam

text: Jack Witikan ohjaama "Nukkekauppias ja kaunis Lilith" (1955) on 1950-luvun palkituimpia suomalaisia elokuvia. Hillevi Lagerstam esitti Lilithiä arvioiden mukaan ”herkän aistikkaasti”. Elokuva huomioitiin myös Saksan liittotasavallan lehdistössä. Lagerstamia ja Martti Katajistoa nukkekauppiaana luonnehdittiin ”harvinaisen aistikkaiksi ja vaatimattomiksi”. Niin ikään "Noita palaa elämään" sai kansainvälistä huomiota. Alastonkohtaustensa ansiosta se myytiin Saksan liittotasavaltaan sekä Yhdysvaltoihin.


title: Hillevi Lagerstam

text: Avioliittohupailussa "Isän vanha ja uusi" (1955) Lagertam on isän uusi, ”Babs”, tyypitelty laskelmoiva pintaliitäjä, joka on saanut koukkuunsa Tauno Palon esittämän perheenisän, mutta haluaakin tästä vähitellen eroon.


title: Hillevi Lagerstam

text: Lagerstam sai Jussi-palkinnon naispääosasta Veli-Matti Saikkosen ohjaamassa elokuvassa "Takiaispallo" (1970).


title: Hillevi Lagerstam

text: Televisiosarjassa "Rakkaat sisaret" vuonna 1988 Lagerstam näytteli sisarussarjan vanhinta. Eläkevuosinaan hän esiintyi myös useissa radiokuunnelmissa.


title: Hillevi Lagerstam

text: Ilta-Sanomissa 25. heinäkuuta 1992 Lagerstam tilitti näyttelijöiden palkkoja: ”Elokuvatyöstä tienasi paremmin kuin teatterityöstä. Jokaisen näyttelijän piti kustantaa teatteriin omat rooliasunsa, ja se oli suuri rahareikä. Jos teatterin talouspäällikkö tiesi, että naisnäyttelijä oli naimisissa, hän ajatteli, ettei tuolle tarvitse maksaa senkään vertaa. Aviomiesten ajateltiin elättävän vaimonsa.”


title: Hillevi Lagerstam

text: Hillevi Lagerstam ihaili Aku Korhosta: ”Korhonen oli ihana vastanäyttelijä. "Särkelä itte" (1947) oli vasta toinen elokuvani, ja minua jännitti kamalasti. Korhonen oivalsi sen, ja hän osasi tukea ja rohkaista minua. Hän kykeni taitavasti ilmaisemaan itseään pienillä eleillä.” Vuonna 1949 Lagerstamin vastanäyttelijänä elokuvassa "Sinut minä tahdon" oli Tapio Rautavaara, jota Lagerstam luonnehti seuraavasti: ”Hän oli kiva kaveri, mutta suoraan sanoen ei hän mikään näyttelijä ollut.”


title: Hillevi Lagerstam

text: Hillevi Lagerstamin vanhemmat olivat jääkärikapteeni Walter Lagerstam ja Mary Broms. Hän oli naimisissa näyttelijä Esko Mannermaan kanssa vuodesta 1958 tämän kuolemaan vuonna 1975. Sekä Lagerstam että Mannermaa esiintyvät elokuvassa "Nukkekauppias ja kaunis Lilith".


title: Hillevi Lagerstam

text: Jukka Kajava luonnehtii Lagerstamia tämän muistokirjoituksessa valkokankaan velhoksi ja näyttämöiden voimanaiseksi sekä omalaatuisen teräväksi ja raikkaaksi komedienneksi. Yksityisihmisenä Lagerstam oli ”säteilevä seurueen keskipiste”.


title: Hillevi Lagerstam

text: Lagerstam kuoli 75-vuotiaana pitkälliseen sairauteen Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa.


title: Ammattiopisto Tavastia

text: Ammattiopisto Tavastia (aikaisemmin Koulutuskeskus Tavastia) on Hämeenlinnassa sijaitseva jäsenkuntien ylläpitämä ammattioppilaitos. Jäsenkunnat ovat Akaa, Hattula, Hämeenlinna, Janakkala, Pälkäne, ja Urjala. Oppilaitoksen päätoimipiste sijaitsee Kankaantaan kaupunginosassa Hattelmalantien varrella. Opetusohjelmaan kuuluu yli 20 ammatillista perustutkintoa, jotka antavat yleisen jatko-opintokelpoisuuden ammattikorkeakouluihin ja yliopistoihin.


title: LaserWriter

text: LaserWriter oli Applen 1. maaliskuuta 1985 julkaisema lasertulostin. Laite oli ensimmäisiä, massatuotantoon valmistettuja lasertulostimia ja se oli avainasemassa Applen tulevien vuosien kehitykselle julkaisualustojen toimittajana. LaserWriter oli ensimmäinen tulostin, joka käytti Adoben kehittämää PostScript-kuvauskieltä tulostustöiden mallinnuksessa.LaserWriter, yhdessä Macintoshin graafisen käyttöliittymän ja ohjelmistojen kuten Aldus PageMaker ja Microsoft Office kanssa, esitteli maailmalle uuden, vaivattoman tavan työskennellä tietokoneen kanssa. Dokumenttia saattoi muokata tietokoneen näytöllä juuri samassa muodossa, kuin se ilmeni tulostettaessa (ks. WYSIWYG). LaserWriteriin rakennettu, tehokas suoritin muutti PostScript-kielisen, tulostimelle lähetetyn dokumentin rasteroitavaan muotoon. Skaalattavat vektorimuotoiset kuvat ja fontit tulostuivat paperille juuri oikean kokoisina ja terävinä. Tulostimessa oleva suoritin myös nopeutti tulostustyötä, sillä PostScript-muotoisen tiedoston lähettäminen tulostettavaksi oli nopeampaa hitaiden verkkoyhteyksien yli, kuin valmiiksi tulostusmuotoon tallennetun dokumentin lähettäminen.


title: LaserWriter

text: Kalliin tulostimen hankkimista suosi sen liitettävyys useisiin Macintosh-työasemiin samanaikaisesti LocalTalk-verkkoprotokollan avulla. Apple kehitti verkkotekniikan AppleTalkin pohjalta tulostustyöskentelyyn sopivaksi.


title: LaserWriter

text: LaserWriter myi hyvin ja ensimmäinen päivitetty versio oli nimeltään LaserWriter Plus, jossa oli 1 MT:n ROM-muisti. 1. tammikuuta 1988 julkaistiin kolme uutta versiota LaserWriteristä: LaserWriter IISC, LaserWriter IINT ja LaserWriter IINTX. IISC oli edullisempi versio työryhmille suunnatusta LaserWriterista. Laitteessa oli 7,5 MHz:n Motorola 68000 -suoritin, 1 MT:n keskusmuisti, 16 kT:n ROM-muisti, SCSI-liitäntä verkkoliitännän sijaan ja se pystyi käsittelemään vain QuickDraw-muotoisia dokumentteja monimutkaisemman PostScriptin sijaan. IINT sisälsi nopeamman suorittimen ja tuen PostScriptille. IINTX käytti tehokasta 32 MHz:n Motorola 68020 -suoritinta, sisälsi 2 MT:n keskusmuistin laajennusmahdollisuudella, 1 MT:n ROM-muistin ja sekä SCSI- että LocalTalk-liitännät.


title: LaserWriter

text: 1. lokakuuta 1991 Apple julkaisi LaserWriter IIf ja LaserWriter IIg -tulostimet, joista jälkimmäinen malli sisälsi Ethernet-liitännän. Loput LaserWriterit käyttivät AMD:n suorittimia. LaserWriter 16/600 PS julkaistiin 1. syyskuuta 1994, LaserWriter 4/600 PS 1. kesäkuuta 1995 ja LaserWriter 12/640 PS 15. kesäkuuta 1996. Viimeiseksi LaserWriteriksi jäi 5. elokuuta 1997 julkaistu LaserWriter 8500, joka sisälsi 60 MHz:n AMD 29030 -suorittimen, 4 MT:n laajennettavan keskusmuistin, 8 MT:n ROM-muistin ja sarja-, rinnakkais-, SCSI-, LocalTalk- ja Ethernet-liitännät. Mustavalkoinen, PostScript level 3 -kieltä tulkkaava tulostin tulosti 600 dpi:n tarkkuudella 20 sivua minuutissa.


title: Käyttäytymistaloustiede

text: Käyttäytymistaloustiede tai behavioraalinen taloustiede on taloustieteen tutkimussuunta, jossa tutkitaan psykologisten, sosiaalisten, kognitiivisten sekä tunneperäisten tekijöiden vaikutusta ihmisten ja instituutioiden taloudelliseen päätöksentekoon sekä niiden seurauksia markkinoihin ja resurssien jakoon.


title: Käyttäytymistaloustiede

text: Behavioraalinen rahoitus (engl. "Behavioral finance") on siihen läheisesti liittyvä tutkimusala, joka pyrkii tarjoamaan psykologisia ja kognitiivisia selityksiä erilaisiin rahoitusmarkkinoilla esiintyviin anomalioihin. Behavioraalisen rahoituksen tutkimusasetelma pyrkii huomioimaan sen, ettei ihminen kykene tietokoneen tavoin toistamaan täysin rationaalista päätöksentekoa. Vastoin rahoituksen akateemisen tutkimuksen valtavirtanäkemystä, markkinoiden tehokkuuden koulukuntaa, behavioristinen rahoitus näkee, että sijoittajien järkevistä pyrkimyksistä huolimatta heidän rationaalisuutensa on parhaimmillaankin rajallista.


title: Käyttäytymistaloustiede

text: Vaikka ihminen pyrkisikin toimimaan perinteisen rahoitusteorian mukaisesti "täysin rationaalisesti", niin siitä huolimatta behavioraalisen rahoituksen näkökulmasta sijoittajien toimintaa, käyttäytymistä ja ajattelua ohjaavatkin erilaiset kognitiot ja tunteet. Tämän vuoksi käyttäytymistieteellisessä taloustutkimuksessa ollaankin irrationaalisuuden tutkimisen sijaan tyypillisesti kiinnostuneempia taloudellisten toimijoiden rationaalisen päätöksenteon rajoista sekä siitä miten erilaiset heuristiikat ja kognitiiviset vinoumat vaikuttavat sijoittajien päätöksentekoon.


title: Käyttäytymistaloustiede

text: Etenkin prospektiteoria on onnistunut selittämään inhimillisten taloudellisten toimijoiden käyttäytymistä epävarmuuden vallitessa ja yhdistämään psykologiset vaikuttimet rahoitusteorian perusteisiin. Ihmiset eivät prospektiteorian mukaan kykene johdonmukaisesti arvottamaan riskikorjattuja tuottoja perinteisen rahoitusteorian mukaisesti "täysin rationaalisesti", vaan heidän ajatteluaan sumentavat tappioiden pelko sekä toiveajattelu. Käyttäytymistieteelliset mallit sisältävätkin usein näkökulmia psykologiasta, neurotieteistä sekä mikrotaloustieteestä.


title: Käyttäytymistaloustiede

text: Tyypillinen käyttäytymistaloustieteellisen tutkimuksen koetilanne on sellainen, että koehenkilöt pannaan laboratoriossa pelaamaan tiettyä peliä – esimerkiksi ultimatum-peliä, diktaattoripeliä, julkishyödykepeliä tai vangin dilemmaa. Sitten mitataan, missä määrin koehenkilöiden käyttäytyminen poikkeaa rationaalisen valinnan teorian mukaisesta ennustetusta käyttäytymisestä.


title: Verkkomaha

text: Verkkomaha eli kuninkaankypäri () on märehtijöiden etumahojen kraniaalisin eli etummaisin osa. Nimensä se on saanut siitä, että sen sisäpuolinen limakalvo on verkkomaisten poimujen peitossa. Poimujen välit ovat n. 1 cm² kokoisia. Poimuissa on lihassäikeitä ja kun verkkomaha supistuu, poimuihin jää lyhyitä rehusäikeitä. Naudan verkkomaha on jalkapallon kokoinen ja supistuu lähes greipin kokoiseksi. Se ikään kuin pumppaa ja valikoi rehumassaa. Hienommat osaset työntyvät satakertaan eli lehtimahaan, karkeammat palaavat pötsiin.


title: Verkkomaha

text: Verkkomaha sijaitsee pötsin etupuolella heti pallean takana vatsaontelon vasemmalla puolella. Verkkomahan vieressä on maksa ja pallean toisella puolella sydän. Nauta syö nopeasti hotkimalla ja asettuu sitten märehtimään. Jos rehun seassa on teräviä esineitä kuten nauloja tai rautalanganpätkiä, ne päätyvät vähitellen verkkomahaan ja sen supistusten seurauksena pistävät limakalvosta läpi. Vierasesine saattaa pistää maksaan tai sydämeen. Lammas ja vuohi syövät rehunsa tarkemmin, ja vastaavat tapahtumat ovat harvinaisia.


title: Verkkomaha

text: Verkkomahan etuseinässä on nuorilla eläimillä limakalvopoimujen muodostama kouru, jota pitkin maito menee suoraan satakertaan ja siitä juoksutusmahaan. Tätä kourua kutsutaan usein märekouruksi, mutta sillä ei ole mitään tekemistä märehtimisen kanssa. Poimut sulkeutuvat kouruksi juomisrefleksin seurauksena. Tämä ei toimi enää aikuisella märehtijällä.


title: Shrek kolmas

text:
Shrek kolmas ("Shrek the Third") on "Shrek"-elokuva, joka sai ensi-iltansa 18. toukokuuta 2007. Elokuva on jatkoa aiemmille elokuville "Shrek" ja "Shrek 2".
Elokuvan pohjalta on tehty myös samanniminen videopeli.


title: Shrek kolmas

text: Kun Shrek meni naimisiin Fionan kanssa, viimeinen asia mitä hän halusi, oli tulla kuninkaaksi. Hän kuitenkin löytää itsensä juuri siitä tilanteesta kun appiukko yllättäen kuolee. Ellei Shrek yhdessä uskollisten ystäviensä Aasin ja Saapasjalkakissan kanssa löydä sopivaa kuningasta Kaukaiselle maalle, saattaa tämä vihreä jätti periä valtikan. Lupaavin kandidaatti kruununperijäksi on Fionan serkku Arthur, joka on alisuorittava keskiaikainen lukiolaislintsari. Arthur on Worstershiren "lukiossa" ja sinne Shrek, Aasi ja Saapasjalkakissa tulevatkin. Arthurin käännyttäminen onkin sitten suurempi haaste kuin Shrek toivoi.


title: Kaknäsin torni

text: Kaknäsin torni () on televisiotorni Tukholman keskustan itäpuolella Ladugårdsgärdetin kaupunginosassa Östermalmin kaupunginosa-alueella. Tornin korkeus on 155 metriä, antenni mukaan lukien 170 metriä. Se oli Pohjoismaiden korkein näkötorni sulkemiseen vuonna 2018 saakka.


title: Kaknäsin torni

text: Tornin suunnittelivat arkkitehdit Hans Borgström ja Bengt Lindroos, ja se rakennettiin vuosina 1963–1967. Betoniseinäisen tornin pohjakaava on neliönmuotoinen, ja se on sijoitettu vinottain neliönmuotoiselle jalustalleen. Tornin yläosan antennitasanteet, näköalakerros ja ravintolakerros on taas sijoitettu jalustan suuntaisesti eli diagonaalisesti muuhun torniin nähden. Yläkerrosten ikkunalasit on tummennettu kullanvärisellä kalvolla, joka saa ne näyttämään ulkoa päin valoaheijastavan metallin kaltaisilta. Nimensä torni sai alueella sijainneen keskiaikaisen kylän Kaknäsin mukaan.


title: Kaknäsin torni

text: Torni on suljettu yleisöltä vuodesta 2018 lähtien, perustellen sillä että turvallisuuskorjaukset olisivat tulleet liian kalliiksi. Myöhemmin paljastui, että todellinen syy on vieraan vallan uhka. Ruotsin television mukaan Ruotsin turvallisuuspoliisi on vuonna 2017 raportissaan todennut vieraan vallan tiedusteluyritysten lisääntyneen ja torni suljetaan raportin tietojen vuoksi.


title: Honey to the B

text: Honey to the B on Billie Piperin debyyttialbumi. Se julkaistiin 1999. Billie käytti albumissa etunimeään, Billie. Albumin ensimmäinen single pääsi Yhdysvaltain listan ensimmäiseksi.


title: Liputus Suomessa

text: Liputus tapahtuu Suomessa kalenterivuoden virallisena tai vakiintuneena liputuspäivänä, jolloin nostetaan kansallislippu tai valtiolippu salkoon.


title: Liputus Suomessa

text: Jokaisella on oikeus liputtaa Suomen lipulla silloin, kun katsoo sen aiheelliseksi. Liputtamisesta annetun asetuksen 4. §:n mukaan "Liputus alkaa kello 8 ja päättyy auringon laskiessa, kuitenkin viimeistään kello 21, jollei viraston tai laitoksen päällikkö paikallisten olosuhteiden tai muun syyn perusteella toisin määrää."


title: Liputus Suomessa

text: Tämä tarkoittaa, että lippu on laskettava "loppukesällä, syksyllä, talvella ja alkukeväällä" (elokuun lopulta huhtikuulle) auringon laskiessa. Pykälän poikkeuksen mukaan kuitenkin itsenäisyyspäivän liputus päättyy vasta klo 20. Lisäksi Pohjois-Suomen pohjoisimmassa osassa kaamosaikana, kun nousematon aurinko ei tietenkään voi laskeakaan, suositellaan lipun laskemista työpäivän päätyttyä, esim. klo 16. "Keväällä ja kesällä" (huhtikuulta elokuun lopulle) puolestaan lippu on laskettava klo 21, sillä vuoden valoisimpana aikana aurinko laskee klo 21 jälkeen tai ei lainkaan. Poikkeuksena tähän Suomen lipun päivän liputus alkaa jo juhannusaattona klo 18 ja päättyy juhannuksena klo 21.


title: Liputus Suomessa

text: Vakiintuneiden liputuspäivien lisäksi liputetaan seuraavissa yhteyksissä: kuntavaalit, eduskuntavaalit ja presidentinvaali sekä Euroopan parlamentin vaalit ja kansanäänestys, samoin tasavallan presidentin astuessa toimeen. Kaikkina näinä päivinä vuodenajasta riippumatta liputus päättyy klo 20 (eli vaalipäivinä äänestyksen päättyessä).


title: Liputus Suomessa

text: Viralliset liputuspäivät luetellaan liputusasetuksessa. Näinä päivinä valtion virastot ja laitokset on lailla velvoitettu liputtamaan. Virallisia liputuspäiviä ovat kuusi kalenterijuhlapäivää sekä valtakunnalliset vaalipäivät ja tasavallan presidentin toimeenastumispäivä.


title: Liputus Suomessa

text: Vakiintuneet liputuspäivät ovat päiviä, joista ei säädetä laissa tai asetuksessa, mutta joina liputtamista suositellaan. Helsingin yliopisto ylläpitää listaa vakiintuneista liputuspäivistä ja julkaisee sen vuosittain Suomen Valtiokalenterissa. Sisäasiainministeriön ohjeistuksessa "Hyvään liputuskulttuuriin kuuluu liputtaa vakiintuneina liputuspäivinä Suomen lipulla samaan tapaan kuin virallisinakin liputuspäivinä." Vakiintuneita liputuspäiviä on kolmetoista ja ne ovat kaikki kalenterijuhlapäiviä. Sekä viralliset että vakiintuneet liputuspäivät merkitään yleensä almanakkoihin pienellä Suomen lipun kuvalla.


title: Liputus Suomessa

text: Ahvenanmaalla on maakunnan itsehallintoon perustuva virallisten ja vakiintuneiden liputuspäivien lisäksi omat liputuspäivänsä, jolloin liputetaan maakunnan omalla sini-kelta-punaisella Ahvenanmaan lipulla. Saamelaisilla on yksitoista omaa vuosittaista liputuspäivää, jolloin saamelaiset liputtavat Saamen lipulla. Siinä on saamelaisten värit: punainen, vihreä, keltainen ja sininen.


title: Liputus Suomessa

text: Vakiintuneen käytännön mukaan valtion virastot ja laitokset liputtavat virallisen valtiovierailun aikana niillä paikkakunnilla, joilla vieraan valtion päämies vierailee. Yleensä sisäasiainministeriö suosittaa valtiovierailujen aikana myös yleistä liputtamista vierailupaikkakunnilla.


title: Myrtilos

text: Myrtilos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Hermeen poika ja Pisan kuninkaan Oinomaoksen vaunujen ajaja.


title: Myrtilos

text: Myrtilos rakasti kuninkaan tytärtä Hippodameiaa, mutta hän ei ollut pyytänyt tämän kättä, koska Oinomaos oli jo tappanut kaksitoista tai kolmetoista kosijaa haastettuaan ja voitettuaan heidät kilpa-ajoissa. Syynä oli, että Oinomaos joko rakasti tytärtään Hippodameiaa kovasti itse tai pelkäsi ennustusta, jonka mukaan hänet tappaisi hänen tyttärensä puoliso.


title: Myrtilos

text: Kun Pelops pyysi Hippodameian kättä ja pyysi Myrtilokselta palvelusta, tämä suostui, koska Pelops lupasi hänelle puolet Oinomaoksen valtakunnasta. ja toisaalta halusi miellyttää Hippodameiaa. Niin Myrtilos jätti sokan pois Oinomaoksen vaunujen rattaasta, niin että rattaan hajotessa tämä sotkeutui ohjaksiin ja raahautui kuoliaaksi. Ennen kuolemaansa Oinomaos, jolle petos oli selvinnyt, kuitenkin kirosi Myrtiloksen kuolemaan Pelopsin käden kautta. Myöhemmin Pelops kuitenkin tappoi Myrtiloksen heittämällä tämän mereen — jota kutsuttiin hänen mukaansa sittemmin Myrtoanmereksi. Syynä oli joko häpeän pelko, jos tapahtumat tulisivat julki tai se, että hänen ollessaan hakemassa vaimolleen vettä juotavaksi oli Myrtilos yrittänyt raiskata Hippodameian. Syöksyessään kuolemaan Myrtillos kirosi Pelopsin suvun, ja epäonni todellakin varjosti Pelopsin sukua pitkään.


title: Joseph W. Fifer

text: Joseph Wilson "Private Joe" Fifer (28. lokakuuta 1840 – 6. elokuuta 1938) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, joka toimi Illinoisin kuvernöörinä vuosina 1889–1893.


title: Joseph W. Fifer

text: Fifer syntyi Stauntonissa, Virginiassa, ja muutti perheineen Illinoisiin vuonna 1857. Hän oli Illinois'n senaatin jäsen 1881–1883.


title: Joseph W. Fifer

text: Fifer eli 97-vuotiaaksi. Auto törmäsi Fiferiin hänen ollessaan 92-vuotias, ja viimeiset vuotensa mies oli kuurosokea ja rampa.


title: Gunnar Korhonen

text: Gunnar Aleksander Korhonen (22. huhtikuuta 1918 Viipuri – 9. kesäkuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja ministeri. Hän oli Finnairin pääjohtaja vuosina 1960–1987, sosiaali- ja terveysministeri (1970), II sosiaali- ja terveysministeri (1971–1972) sekä kauppa- teollisuusministeri (1971–1972).


title: Gunnar Korhonen

text: Sodan jälkeisinä vuosina ministeri Korhonen toimi eri tehtävissä kansanhuoltoministeriössä, sosiaaliministeriössä ja kauppa- ja teollisuusministeriössä. Finnairin, silloisen Aero O/Y:n, pääjohtajaksi Gunnar Korhonen tuli kauppa- ja teollisuusministeriön ylijohtajan paikalta 1960.


title: Uno Ullberg

text: Uno Werner Ullberg (15. helmikuuta 1879 Viipuri – 12. tammikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Arkkitehtina Ullberg on tunnettu nimenomaan funktionalistina. Pääosa hänen töistään on jäänyt luovutetulle alueelle Viipurin Karjalaan. Muualle Suomeen hän teki pääasiassa sairaaloita toimiessaan Lääkintöhallituksen arkkitehtina.


title: Uno Ullberg

text: Ullbergin vanhemmat olivat maalarimestari Carl Johan Ullberg ja Hulda Augusta Gallen. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1909 oli näyttelijä Maria (Maiju) Ranta (1882-1917). Heillä oli kaksi tytärtä, huonekalusuunnittelija Thuja (Tuja) Maria Kirkkala (k. 1944) ja Kirsi Sorella Ullberg. Uno Ullbergin toinen puoliso oli vuodesta 1919 Johanna Elisabeth (Moen) Clementson-Granström. Ylioppilaaksi Ullberg tuli Viipurin ruotsalaisesta lyseosta 19898. Hän valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1903. Opiskeluaikanaan hän teki tutkimusmatkan Itä-Karjalaan yhdessä opiskelutoveriensa Jalmari Kekkosen ja Alarik Tawaststjernan kanssa. Suomen muinaismuistoyhdistys julkaisi matkasta myöhemmin teoksen "Kansanomaisia rakennustapoja ja koristemuotoja Karjalasta kahden puolen rajaa". Valmistumisensa jälkeen Ullberg toimi piirtäjänä Gustaf Nyströmin ja Nyström-Petrelius-Penttilän arkkitehtitoimistoissa.


title: Uno Ullberg

text: Vuonna 1906 Ullberg perusti Viipuriin toimiston C.A. Gyldénin kanssa, jonka tärkeimpiä töitä oli Hackmanin liiketalo Viipurissa. Oman toimiston Viipuriin Ullberg perusti 1909. Hän suunnitteli Viipuriin ja lähiympäristöön huomattavan määrän liike- ja toimistorakennuksia. Tunnetuimpia töitä tuolta ajalta ovat Viipurin taidemuseo ja Pyöreän tornin muutostyöt kahvilaksi. Vuosina 1932–1936 Ullberg toimi Viipurin kaupunginarkkitehtina Väinö Keinäsen jälkeen ja ennen Ragnar Ypyää.


title: Uno Ullberg

text: Ullberg muutti Helsinkiin Lääkintöhallituksen arkkitehdiksi vuonna 1936. Tässä virassaan hän suunnitteli lukuisia sairaaloita ja parantoloita ympäri Suomea. Ullberg kuoli Helsingissä 64-vuotiaana ja hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle, hautakiven suunnitteli Alvar Aalto.


title: Alli Lahtinen

text: Alli Kyllikki Lahtinen (o.s. "Ilomäki"; 11. huhtikuuta 1926 Korpilahti – 22. toukokuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän toimi vuosina 1968–1976 Sosiaalihallituksen pääjohtajana ja kolmesti sosiaali- ja terveysministerinä. Lahtinen oli Suomen ensimmäinen nainen, joka nimitettiin suuren keskusviraston johtoon.


title: Alli Lahtinen

text: Lahtisen vanhemmat olivat korpilahtelainen osuuskaupan myymälänhoitaja Muisto Ilomäki ja siivooja sekä keittäjä Lyydia Johanna Salonen. Perhe muutti vuonna 1929 Hyvinkäälle, jossa isä kuului kauppalanvaltuustoon sosiaalidemokraattien edustajana. Alli Lahtinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1944 ja liittyi samana vuonna SDP:hen. Ylioppilasvuonnaan hän muutti Kotkaan, jossa työskenteli kaksi vuotta Eteenpäin-lehden toimittajana ja sen jälkeen Kotkan kaupungin lastensuojelulautakunnan virkailijana 1946–1949 sekä työväenopiston suomen kielen ja laskennon opettajana 1947–1950. Vuodesta 1947 hän oli naimisissa palomies Kaarlo Lahtisen kanssa. Alli Lahtinen jatkoi Kotkasta käsin opiskelua Helsingin Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa pääaineenaan sosiaalipolitiikka. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1956 tehtyään lopputyönsä Kotkan satamatyöläisten työnsaanti- ja ansiomahdollisuuksista.


title: Alli Lahtinen

text: Lahtinen työskenteli invalidien työhönsijoitustoimiston hoitajana 1958–1959 ja Kotkan sosiaalilautakunnan lastensuojelujohtajana 1959–1968. Hän oli Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen 1954–1968 ja hänellä oli myös runsaasti muita paikallisia luottamustoimia. Samanaikaisesti Lahtinen rakensi uraa SDP:n naisjärjestöissä ja kohosi pian puolueen eturivin naispoliitikkoihin, muttei ollut koskaan ehdolla eduskuntaan. Puolueen hajaannuksessa 1950–1960-luvuilla Lahtinen kuului niin sanottuihin leskisläisiin.


title: Alli Lahtinen

text: Lasten, vanhusten ja työläisnaisten etujen puolustajana profiloitunut Lahtinen nimitettiin vuonna 1968 vastaperustetun Sosiaalihallituksen pääjohtajaksi, mikä teki hänestä ensimmäisen naisen suuren keskusviraston johdossa Suomessa. Hän toimi tehtävässä kuolemaansa asti. Pääjohtajakautenaan Lahtinen oli kolmesti ammattiministerinä virkamieshallituksissa: toisena sosiaali- ja terveysministerinä Auran I hallituksessa 1970 sekä sosiaali- ja terveysministerinä Auran II hallituksessa 1971–1972 ja Liinamaan hallituksessa 1975.


title: Alli Lahtinen

text: Lahtisen suhdetta pääministeri ja ylipormestari Teuvo Auraan on luonnehdittu hyvin läheiseksi. Lahtisen avioliitto kariutui 1970-luvun alussa ja oli julkinen salaisuus että hän seurusteli Auran kanssa. He suunnittelivat avioliittoa kunhan Lahtisen avioero olisi ollut lopullisesti selvä, mutta Lahtinen menehtyi täpärästi ennen avioeronsa virallistumista. Hän kuoli aivoverenkiertohäiriöön vain 50-vuotiaana.


title: Jaakko Numminen

text: Jaakko Mauri Numminen (s. 22. lokakuuta 1928 Vaasa) toimi yli kahden vuosikymmenen ajan opetusministeriön kansliapäällikkönä. Jo ennen kansliapäällikkyyttään hän toimi pääministeri Teuvo Auran johtaman virkamieshallituksen opetusministerinä 14. toukokuuta 1970–15. heinäkuuta 1970.


title: Jaakko Numminen

text: Jaakko Nummisen isä oli oikeusneuvos Vilho Numminen (1896-1960) ja äiti Aino Sofia Turja. Hänen veljensä on toimittaja ja kirjailija Juha Numminen.Numminen toimi valtakunnansuunnittelutoimiston kulttuuripolitiikan tutkijana vuosina 1962–1966, korkeakoulutoimiston toimistopäällikkönä opetusministeriössä 1966–1970, korkeakoulu- ja tiedeosaston osastopäällikkönä 1970–1972 ja kansliapäällikkönä 1973–1994.


title: Jaakko Numminen

text:
Pohjoismaisen Kesäakatemian Suomen osaston sihteeri 1958-1962, pääsihteeri 1961-1962.
Etelä-Pohjanmaan korkeakouluyhdistyksen sihteeri 1961-1962 ja Etelä-Pohjanmaan kesäyliopiston (Seinäjoki) sihteeri 1961-1962. Kunniajäsen 2009.
Historiallisen Aikakauskirjan toimitussihteeri 1959-1962.
Jaakko Numminen on pitänyt kansliapäällikkövuosinaan ja myös eläkkeelle siirtymisensä jälkeen suuren joukon puheita erilaisissa tilaisuuksissa, koulujen ja kirjastojen vihkiäistilaisuuksissa, koululaitoksen satavuotisjuhlissa, valtakunnallisten kokousten ja kansainvälisten konferenssien avajaistilaisuuksissa, kesäyliopistoissa, taidenäyttelyiden avajaisissa, kuvapatsaiden vihkimisissä ja lukuisissa muissa tilaisuuksissa.


title: Jaakko Numminen

text: Nuoruusvuosinaan Jaakko Numminen piti puheita teinikunnassa, ylioppilasosakunnassa ja muissa ylioppilasjärjestöissä. Eläkevuosinaan hän on puhunut sukujuhlissa ja eri järjestöjen vuosikymmenjuhlissa. Myös muutamia hautajaisissa pidettyjä muistosanoja on puheiden joukossa.


title: Jaakko Numminen

text: Jaakko Numminen on puhunut yleensä kirjoitettujen tekstien pohjalta, usein kuitenkin tekstistä osittain poiketen. Puheiden konseptit ovat lähes kokonaisuudessaan säilyneet. Niiden määrä on noin 2000.


title: Jaakko Numminen

text: Puheet antavat kuvan koulutus- ja kulttuuripolitiikan kehityksestä sekä sisältävät lukuisia omakohtaisia ehdotuksia. Moniin puheisiin sisältyy huomattava määrä kulttuurihistoriallista tietoutta.


title: Jaakko Numminen

text: Jaakko Numminen on pääsääntöisesti kirjoittanut puheensa itse. Virkavuosinaan hän kylläkin sai erilaisia aineistoja, ehdotuksia, ja luonnoksia eri tahoilta, mutta pyrki kuitenkin muovailemaan lopullisen puhetekstin itse.


title: Jaakko Numminen

text: Varhaisin puhe on pidetty Vaasan suomalaisen lyseon Koe-seuran eli teinikunnan köydessä kunniakäynnillä Zachris Topeliuksen patsaalla Vaasassa tammikuun 14. päivänä 1946. Viimeisimmät puheet ovat vuoden 2012 loppukuukausilta.


title: Jaakko Numminen

text: Jaakko Nummisen Etelä-Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla pitämistä tai näitä maakuntia koskevista puheista on julkaistu vuonna 2012 teos Pohjalaispuheita - Österbottniskt tal. Teoksen ovat julkaisseet kolme maakunnallista liittoa, Etelä-Pohjanmaan liitto, Pohjanmaan liitto ja Keski-Pohjanmaan liitto. Teoksen toimituskuntaan ovat kuuluneet Vaasan hovioikeuden eläkkeellä oleva presidentti, oikeustieteen tohtori h.c. Erkki Rintala, tutkimusjohtaja, filosofian tohtori Juha Alarinta ja teologian tohtori, asessori Ossi Haaramäki. Teoksen on toimittanut Erkki Rintala.


title: Jaakko Numminen

text: Teos, joka käsittää noin 400 sivua, jakautuu osastoihin Isänmaa ja pohjalaisuus, Eteläpohjalaisia kulttuurikuvia, Henkilökuvia, Suvut ja sukututkimus, Etelä-Pohjalainen Osakunta, Rakennussuojelu, Historian tutkimus, Kirkkopolitiikka, Koulutus- ja tiedepolitiikka ja Kirjastopolitiikka.


title: Jaakko Numminen

text: Pohjalaispuheissa on julkaistu viidenkymmenen puheen tekstit sekä luettelo sadastaviidestäkymmenestä muusta pohjalaispuheesta. Teokseen sisältyy myös henkilöhakemisto, jossa on lähes tuhat nimeä. Teokseen on hankittu hyvä kuvitus, jossa julkaistaan monia ennen julkaisemattomia kuvia muun muassa pohjalaisista kuvapatsaista.


title: Jaakko Numminen

text: Lukuisia artikkeleita aikakauslehdissä, sanomalehdistössä, tietosanakirjoissa ja muissa kokoomateoksissa.


title: Leväsiira

text: Leväsiira ("Idotea balthica") on Itämeren rannikoiden rakkolevävyöhykkeessä yleisenä elävä äyriäislaji.


title: Leväsiira

text: Aikuiset leväsiirat ovat pituudeltaan 20–30 mm. Ne syövät levää ja putkilokasveja. Leväsiirojen väri on vaihteleva, osa yksilöistä on yksivärisiä, osa laikukkaita, osa pitkittäisraitaisia.


title: Leväsiira

text: Leväsiiran levinneisyys kattaa Pohjois-Atlantin molemmat rannikot, niitä elää myös Välimeressä ja Mustassameressä.


title: Leväsiira

text: Itämeressä eläviä leväsiiran lähisukulaisia ovat hoikkaleväsiira ("Idotea chelipes") ja tyrskyleväsiira ("Idotea granulosa"). Leväsiiralajit ovat tärkeää ravintoa muun muassa ahvenille.


title: Leväsiira

text: Leväsiirayksilöillä on persoonallisuus, joka vaikuttaa niiden elossasäilymiseen.


title: Rogue Ops

text: Rogue Ops on Bits Studiosin kehittämä ja Kemcon julkaisema toimintaseikkailupeli, joka julkaistiin vuonna 2003. Peli on saatavilla Xboxilla, PlayStation 2:lla ja Nintendo GameCubella.


title: Rogue Ops

text: Pelissä pelaaja on huippusalaisen, terroristeja tuhoavan järjestön Phoenixin agentti, Nicola ”Nikki” Connors. Nikkin aviomies Michael ja tytär Amy ovat kuolleet vuosia sitten autopommi-iskussa Istanbulissa. Autopommin oli suunnitellut Omega 19 -terroristijärjestö. Nikkin aviomies oli myös ollut mukana Phoenixissä. Kun kerran liittyy Phoenixiin, sieltä ei voi irtisanoutua mitenkään. Peli alkaa siitä, kun Nikki saa ensimmäisen tehtävänsä lähteä tutkimaan ja vakoilemaan Omega 19:n jäseniä ja eliminoimaan heitä. Pelin viimeisillä hetkillä kuitenkin selviää, että Nikkin tytär onkin elossa.


title: Georgina Bardach

text: Georgina Bardach Martin (s. 18. elokuuta 1983, Córdoban provinssi, Argentiina) on argentiinalainen uimari, joka voitti olympiapronssia 400 metrin sekauinnissa Ateenassa 2004. Lisäksi hän on voittanut samalla matkalla pronssia lyhyen radan MM-kilpailuissa 2002, Moskovassa. Lontoon kesäolympialaisissa 2012 Bardach osallistui 400 metrin sekauintiin, jossa hän sijoittui 34:nneksi.


title: Nils Westermarck

text: Nils Christian Westermarck (14. heinäkuuta 1910 Helsinki – 17. maaliskuuta 2002 Espoo) oli suomalainen akateemikko, professori, RKP:n poliitikko ja ministeri.


title: Nils Westermarck

text:
Koulutukseltaan Westermarck oli maatalous- ja metsätieteiden tohtori. Hän valmistui agronomiksi 1933 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1940. Westermarck työskenteli jatkosodan aikana maatalousministeriössä ja sodan loputtua hänestä tuli virkaa toimittava professori Ruotsin maatalouskorkeakouluun Uumajassa. Vuonna 1949 Westermarck sai maanviljelystalouden professuurin Helsingin yliopistosta ja palasi Suomeen. Hän jatkoi virassa aina eläkkeelle jäämiseensä asti vuoteen 1973. Westermarck nimitettiin akateemikoksi vuonna 1980.
Professorin työnsä ohella Westermarck toimi 2. maatalousministerinä 1953–1954 (Tuomiojan hallitus) sekä maatalousministerinä 1970 (Auran I hallitus). Hän oli myös muun muassa Kansainvälisen maatalousekonomistien yhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1961–1970. Yhdistyksen kolmivuosittain pidettävän konferenssin parhaan tieteellisen posterin palkinto on nimetty Westermarckin mukaan.


title: Amurin työläismuseokortteli

text: Amurin työläismuseokortteli on Tampereella Amurin kaupunginosassa sijaitseva museo, joka esittelee tamperelaisen työväestön koteja ja kuvitteellisia elämäntarinoita vuosilta 1882–1973. Museokortteli koostuu viidestä asuintalosta ja neljästä piharakennuksesta.


title: Amurin työläismuseokortteli

text: Museo on avoinna toukokuun alusta syyskuun puoliväliin. Museokorttelissa toimiva kahvila Amurin Helmi palvelee ympäri vuoden.


title: Mustion sähkörata

text: Mustion sähkörata oli Länsi-Uudellamaalla ollut kapearaiteinen yksityinen teollisuusrata, joka yhdisti Mustion tehtaat ja rautatieaseman. Liikenne oli yksinomaan tavarankuljetusta.


title: Mustion sähkörata

text: Radan rakennutti kamariherra Hjalmar Linder, aikoinaan eräs Suomen rikkaimmista miehistä ja suurimmista hyväntekeväisyyden harrastajista.


title: Mustion sähkörata

text: Radan pituus oli 5 km ja raideleveys 600 mm. Liikennettä radalla oli vuosina 1903-1964. Radan kalusto tarkastettiin sotakorvauksia varten, mutta se hylättiin vanhentuneena.


title: Mustion sähkörata

text: Radan ainoa veturi, lyyravirroittimella varustettu kaksimoottorinen AEG 178/1903, 0-2-2-0 sm, on Mustiolla muistomerkkinä entisen tallinsa eli nykyisen palokunnantalon edessä, kiskotus, pääosa vaunuista ja ajojohdot pylväineen on romutettu. Ratapohja joutomaana eli epävirallisena kevytliikennetienä, mikä mahdollistaa sen tulevan käytön uudelleen alkuperäisessä tarkoituksessa.


title: Mustion sähkörata

text: Syksyllä 2002 paikallinen kyläyhdistys sai valmiiksi veturin ulkoisen täyskunnostuksen, joka käsitti pyörästön, alustan ja korin puhdistuksen ja maalauksen. Vielä vaadittaisiin mm. ajomoottorien, niiden hallintalaitteiden ja jarrujen peruskunnostus sekä sähköjohdotuksen uusiminen ennen kuin veturi olisi ajokunnossa.


title: Mustion sähkörata

text: Parin alkuperäisen vaunun kehikot on yllättäen löydetty romupihan nurkasta, vaununkorien rakentaminen niille on toistaiseksi piirustusasteella. Kunhan vaunut valmistuvat on kiskotuksen vuoro. Sitä saataneen aikaan alkajaisiksi veturille ja parille vaunulle riittävä määrä eli muutamia metrejä, täyden kiskotuksen rakentamisesta saati liikenteen aloittamisesta vasta haaveillaan – eli hanke on jokseenkin alkuvaiheissaan.


title: Mustion sähkörata

text: Vielä aivan vastaamattomia kysymyksiä ovat ajojohtojen vetäminen saati sitten muuntajat ym. laitteet niitä varten: veturi tarvitsee 500 voltin tasavirtaa koska siinä ei nykyaikaisista vetureista poiketen ole tasasuuntaussiltoja.


title: Uleen kulta

text: Uleen kulta () on vuonna 1997 valmistunut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Victor Nuñez.


title: Uleen kulta

text: Elokuva kertoo miehestä nimeltä Ulee Jackson (Peter Fonda), joka on sotaveteraani ja mehiläistenhoitaja. Hän elää rauhallista elämää, kunnes saa hätäviestin vankilasta, jossa hänen poikansa kärsii tuomiotaan. Ulee päättää auttaa poikansa narkomaanivaimoa, joka on vaarassa. Pojan vaimo Helen hylkäsi muinoin tyttärensä ja Ulee huolehtii tyttäristä samalla, kun yrittää saada elantonsa mehiläistenhoidosta. Ulee joutuu vaikeuksiin, kun hänen poikansa entiset rikoskumppanit alkavat kiristää.


title: Nils Meinander

text: Tor Nils Hilding Meinander (4. elokuuta 1910 Tammisaari – 3. heinäkuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen tiedemies ja RKP:n poliitikko.


title: Nils Meinander

text: Meinander valmistui ylioppilaaksi 1928, filosofian kandidaatiksi 1933, filosofian lisensiaatiksi 1950 ja filosofian tohtoriksi 1950.


title: Nils Meinander

text: Ennen varsinaista poliittista uraansa Meinander toimi Pohjoismaisen yhdyspankin virkailijana (1929–1934), RKP:n keskushallituksen yliasiamiehenä (1934–1936), "Hufvudstadsbladetin" toimittajana (1937–1942), Åbo Akademin opettajana (1942–1944) ja Valtion tiedoituslaitoksen apulaispäällikkönä (1943–1944).


title: Nils Meinander

text: Jatkosodan aikana Meinnander kuului niin sanottuun rauhanoppositioon (katso kolmenkymmenenkolmen kirjelmä). Hänet valittiin Eduskuntaan vuonna 1945 RKP:n listalta Uudenmaan itäisestä vaalipiiristä, ja hän säilytti paikkansa siellä vuoteen 1962 asti. Hänen poliittiseen uraansa sisältyy myös ministerinimityksiä: toisena valtiovarainministerinä hän toimi 1950–1951 ja 1953, valtiovarainministerinä ja pääministerin sijaisena 1957.


title: Nils Meinander

text: Lisäksi hän toimi Presidentin valitsijamiehenä vuonna 1950. Hän työskenteli 1945–1950 Svenska handelshögskolanin kansantaloustieteen opettajana, 1950–1953 dosenttina ja 1953–1973 professorina. Vuosina 1950–1953 hän toimi lisäksi Suomen Pankin taloustieteellisessä tutkimuslaitoksessa. Vuodesta 1970 hän palveli Taloudellisen tutkimuskeskuksen johtajana.


title: Asko Murtomäki

text: Asko Murtomäki (s. 1971) on suomalainen euroviisuharrastaja ja toimittaja. Hän on harrastanut Euroviisuja kohta 30 vuoden ajan ja perehtynyt aiheeseen muun muassa tekemällä Euroviisuista pro gradu -tutkielman. Murtomäen Euroviisu-ura Yleisradiossa alkoi vuonna 1998 Birminghamin kilpailusta, ja vuodesta 2001 vuoteen 2011 hän toimi Ylen televisioimissa kilpailulähetyksissä kommentaattorina. Vuonna 2007 ilmestyi hänen toimittamansa Suomen Euroviisujen historiikki "Finland 12 points! Suomen Euroviisut" (Teos).


title: Esa Kaitila

text: Esa Heikki Kaitila (22. huhtikuuta 1909 Viipuri – 18. kesäkuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen professori, liberaali poliitikko, ministeri sekä Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Esa Kaitila

text: Kaitila oli Suomen Kansanpuolueesta (1951–1965) ja Liberaalisen kansanpuolueesta valittu (1965–1966) kansanedustaja ja ministeri (Sosiaaliministeri 1953–1954, II valtiovarainministeri 1953–1954, kauppa- ja teollisuusministeri 1957, pääministerin sijainen 1957 ja valtiovarainministeri 1964–1966).


title: Esa Kaitila

text: Lisäksi hän loi mittavan yliopistouran. Hän oli muun muassa Kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen opettaja 1939–1945, liiketaloustieteen dosentti 1946–1975, Helsingin yliopiston liiketaloustieteen dosentti 1945–1957 ja 1962–1975, Turun kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen professori 1950–1957, professori 1958–1960, vararehtori 1950–1957, kansantaloustieteen professori 1950–1953 sekä Helsingin yliopiston lainopillisen tiedekunnan kansantaloustieteen apulaisprofessori 1958–1962.


title: Esa Kaitila

text: Hän hoiti myös Valtiokonttorin pääjohtajan virkaa (1962–1972), oli Teollisuuslehden päätoimittaja (1945–1954) sekä tuli valituksi presidentin valitsijamieheksi kolmesti (presidentinvaali 1950, 1956 ja 1962).


title: Esa Kaitila

text: Opiskeluaikanaan Kaitila kuului Akateemiseen Karjala-Seuraan. Kaitilan isä oli professori Ilmari Kaitila.


title: MTV Leffa

text: MTV Leffa (aiemmin "Subtv Leffa", "Sub Leffa" ja "MTV3 Leffa") oli MTV Oy:n maksullinen MTV Total -pakettiin kuulunut elokuvia näyttävä televisiokanava.


title: MTV Leffa

text: Kanava aloitti lähetyksensä 1. marraskuuta 2006 nimellä MTV3 Leffa. Kanavan tultua myös maanpäälliseen verkkoon se vaihtoi huhtikuussa 2007 nimensä Subtv Leffaksi. 16. tammikuuta 2008 nimeksi muuttui Sub Leffa, kun Subtv vaihtoi nimensä Subiksi. 15. joulukuuta 2010 nimi muuttui takaisin MTV3 Leffaksi. Kanava lakkautettiin 30. kesäkuuta 2016.


title: MTV Leffa

text: MTV Leffa näkyi antenni-, kaapeli-, laajakaista-TV- ja satelliittiverkoissa. Kanava hyödynsi antenniverkossa MTV Juniorin lähetyskapasiteettia siten, että lähetysten loppuessa MTV Juniorilla kello 20.00 lähetykset MTV Leffalla alkoivat ja jatkuivat aamuyöhön asti. Kaapeli-, laajakaista-TV- ja satelliittiverkossa kanava näytti ohjelmaa ympäri vuorokauden.


title: Reino Rossi

text: Taru Reino Kai Rossi (19. marraskuuta 1919 Helsinki – 8. maaliskuuta 1985) oli Suomen Sokeri Oy:n pääjohtaja. Hän oli Suomen Pankin johtokunnan jäsen vuodesta 1958, Helsingin Kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen professori 1957–1958 ja Kansallis-Osake-Pankin hallintoneuvoston puheenjohtaja. Hän oli II ulkoasiainministeri 1971–1972 Auran toisessa hallituksessa.


title: Miinan rautatieasema

text: Miinan rautatieasema eli Devjatkino () on Pietari–Hiitola-radan varrella oleva rautatieasema. Se sijaitsee Leningradin alueella Pietarin pohjoispuolella Seuloskoin piirin Muurilan kylässä. Asemalta on vaihtoyhteys Pietarin metroon. Metroyhteys muodostui vuonna 1978, kun Kirovin–Viipurin metrolinjan pidennystyöt saatiin valmiiksi ja linjan pääteasemaksi tuli Devjatkino. Rautatie- ja metroaseman laiturit on rakennettu samaan tasoon, joten kulkuvälineestä toiseen vaihtaminen on vaivatonta.


title: Töölön sokeritehtaan rautatie

text: Töölön sokeritehtaan rautatie oli Helsingissä vuosina 1901–1963 toiminut teollisuusrata, jonka tarkoituksena oli huolehtia Töölön sokeritehtaan liikenteestä.


title: Töölön sokeritehtaan rautatie

text: Rata alkoi Töölönlahden etelärannalla olleelta ratapihalta ja kulki lahden länsirantaa pitkin Hesperian puistossa olevan jalankulku- ja pyörätien vieressä sokeritehtaan tontille, joka sijaitsi nykyisen oopperatalon paikalla. Rata oli alkujaan kapearaiteinen, koska maaston takia ei leveäraiteista voitu silloisella tekniikalla rakentaa. Radan raideleveys oli 1 000 mm.


title: Töölön sokeritehtaan rautatie

text: Radalla oli kaksi Krauss-veturia, n:o 1 (4689/1901, 0-6-0WT), ”Kalle” ja n:o 2 (5974/1908, 0-6-0WT), ”Pelle”. Radan vaunuina yksinomaan lavettivaunuja, joilla normaalit VR:n tavaravaunut kuljetettiin silloiselle VR:n tavara-asemalle (entisille Eduskuntatalon edessä) ja takaisin. Radalla ei ollut veturien kääntömahdollisuutta, vaan veturien savupiippu oli aina tehdasta kohti; asemalle päin ne siis ajoivat takaperin. Veturit olivat loppuun asti halkopolttoisia. Kalusto ei (ilmeisesti ikänsä vuoksi) kelvannut sotakorvauksina.


title: Töölön sokeritehtaan rautatie

text: Rata muutettiin leveäraiteiseksi vuonna 1955, ja sen liikenne siirtyi kokonaan VR:n hoidettavaksi, veturina tavallisimmin Pasilan tai satamaradan päivystäjäveturi. Kapearaidekalusto romutettiin kokonaisuudessaan. Ratasopimus päättyi jo vuonna 1963, jolloin viimeisetkin kuljetukset siirrettiin kumipyörille, mutta viimeisen kerran rataa käytettiin vuonna 1965, kun tehdas purettiin, ja sen jälkeen ratakin purettiin. Porkkalaan rakennetulle uudelle sokeritehtaalle tuli normaali leveäraideyhteys.


title: Töölön sokeritehtaan rautatie

text: Vanha sokeritehtaan tontti oli tämän jälkeen vuosikymmeniä suurelta osin tyhjillään lukuun ottamatta tehtaan vanhaa pääkonttorirakennusta ja sen viereen rakennettua modernia toimistorakennusta, kunnes paikalle 1990-luvun alussa rakennettiin oopperatalo. Vanha punatiilinen konttorirakennus on nykyisin määritelty suojelukohteeksi.


title: Stockforsin sähkörautatie

text: Stockforsin sähkörata oli Pyhtäällä vuosina 1905–1971 käytössä ollut kapearaiteinen 575 mm:n raidelevyinen teollisuusrata, jolla liikennöi yksi veturi, AEG 265/1905. Rata oli Stockforsin puuhiomon omistama.


title: Stockforsin sähkörautatie

text: Siinä, kuten useimmissa aikakautensa vetureissa, oli yksipuolinen lyyravirroitin. Veturi ei erikoisuutensa vuoksi kelvannut sotakorvauksena.


title: Stockforsin sähkörautatie

text: Raitiovaunuissa tutuksi tullut saksisankavirroitin, ”häkki”, yleistyi sähkövetureissa vasta 1920-luvulla, koska se vaatii jykevämmän ajojohtorakenteen.


title: Ruotsinpyhtään tehdasrata

text: Ruotsinpyhtään tehdasrata oli vuosina 1905–1955 Itä-Uudellamaalla Strömforsin ruukin ja Markkinamäen lastauspaikan välille rakennettu viiden kilometrin pituinen, raideleveydeltään 750 mm:n kapearaiteinen rautatie, joka perustettiin hoitamaan teollisuuslaitoksen liikennettä.


title: Ruotsinpyhtään tehdasrata

text:
Rautatiellä oli vain yksi veturi (Krauss 5296/1905, 0-4-2WT), joka nykyään on ruukin museossa. Radalla oli vain avoimia tavaravaunuja. Kalusto tarkastettiin vuonna 1944, mutta ei kelvannut ikänsä vuoksi sotakorvaukseksi.
Radalla ei ollut kääntöpöytää tai kolmioraidetta vaan veturi ajoi aina takaperin rannasta tehtaalle.


title: Ruotsinpyhtään tehdasrata

text: Veturi on museoiduista ei ajokuntoisista koneista eräs paraskuntoisia, vain valtaventtiili on poistettu silloin kun veturi liikenteen loputtua toimi muutamia vuosia kasvihuoneen lämmityskattilana.


title: Ruotsinpyhtään tehdasrata

text: Veturi on ainoa säilyneistä kapearaidevetureista jossa on ulkopuolisen vesilähteestä, ojasta tai järvestä ilman ulkopuolista apuvälinettä tapahtuvan vesittämisen mahdollistava ns.ojaimuri.


title: Ruotsinpyhtään tehdasrata

text: Ratalinja on nykyisin osin yleisenä ja osin tilustienä.


title: Ruotsinpyhtään tehdasrata

text: Museovirasto, Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt 1993 -luettelo.


title: Waasa Red Ducks

text: Waasa Red Ducks on vaasalainen jääkiekkoseura, joka pelaa kaudella 2014-2015 Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomi-sarjassa. Joukkue pelaa kotiottelunsa Vaasa Arenalla. Tunnuslauseena toimii: "Rakkaudesta jääkiekkoon".


title: Waasa Red Ducks

text: Waasa Red Ducks perustettiin keväällä 2009, kun mustasaarelaisen KoMu HT:n toimintaa haluttiin ammattimaistaa. Samalla uusi seura yhtiöitettiin osakeyhtiöksi ja kotipaikaksi tuli Vaasa. Red Ducks jatkoi KoMu HT:n sarjapaikalla Suomi-sarjassa.


title: Waasa Red Ducks

text: Vuonna 2010 Red Ducks perusti Team -joukkueen. Teamin kotipaikaksi tuli Mustasaari. Team nousi ensimmäisen kauden 2010-2011 aikana III-divisioonasta II-divisionaan. Kauden 2012-2013 päätteeksi Team tippui takaisin III-divisioonaan. Edustus jatkaa Suomi-sarjassa.


title: Waasa Red Ducks

text: Waasa Red Ducksin toiminnasta vastaa Waasa Red Ducks Ice Hockey Oy, joka on perustettu keväällä 2009 kun KoMu HT yhtiöitettiin ja samalla nimeä vaihdettiin. Red Ducks pelaa kotiottelunsa yhdessä Vaasan Sportin ja KoMu HT:n kanssa vuonna 1971 valmistuneella Vaasa Arenalla. Hallia on laajennettu vuonna 1999, jolloin yleisökapasiteetti nousi 4300:aan. Sport lisäsi halliin istumapaikkoja keväällä 2009, kun se voitti Mestiksen. Tuolloin kapasiteetti nousi nykyiseen 4448:aan.


title: Waasa Red Ducks

text: Vaasa Arenassa on kilpahallin lisäksi myös kaksi harjoitusjäätä, joiden koot ovat 27 m x 57 m. Ne ovat valmistuneet vuonna 1999. Nykyään hallissa on 1 971 istumapaikkaa ja 2 377 seisomapaikkaa. Loput sata paikkaa ovat aitioissa, joita on yhteensä kahdeksan. Hallista käytetään myös nimityksiä Vaasan ja Kuparisaaren jäähalli.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Pankakosken–Sokojoen rautatie oli Enso-Gutzeit Oy:n (nyk. Stora-Enso) Pankakosken tehtaiden yhteydessä Lieksassa vuosina 1897–1952 toiminut raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteinen rautatie.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Rautateillä oli yhteensä kahdeksan höyryveturia ja kaksi moottoriveturia. Yksi niistä oli nykyinen Uudenkaarlepyyn rautatien kakkosveturi, Baldwin 17345/1900, 0-4-2ST, (1930-luvulla tehdyn kattilanvaihdon jälkeen 0-4-2T) numerolla 5, joka palveli loppuun eli vuoteen 1952.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Radalla oli kolme henkilövaunua ja yhtiön sisäistä matkustajaliikennettä, muun muassa koululaiskuljetuksia.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Kalusto tarkastettiin sotakorvauksia varten vuonna 1945, mutta ikänsä tähden se ei kelvannut ja muutamia vuosia sodan jälkeen alkoikin näiden kapearaiteiden alasajo.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Viimeinen kapearaidejuna kulki veturien kokoamiskuljetuksena 13. toukokuuta 1952.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Koko kapearaidekalusto romutettiin, viitosveturista yritettiin muistomerkkiä, mutta kun sitä pahoinpideltiin heti alkuunsa, se päätettiinkin romuttaa. Sen kattila kierteli yhtiön työmailla höyrynantajana vielä muutamien vuosien ajan.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Kapearaiteisen kaluston romuttamisen jälkeen rata levennettiin ja 1952 sille hankittiin Suomen uusin höyrysäiliöveturi, alun perin yhtiön Kotkan tehtaille hankittu amerikkalainen H K Porter 8180/1948, 0-4-0F. Se oli liikenteessä vuoteen 1972 asti, ja nykyisin sitä säilytetään Pielisen museossa Lieksassa.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Yhtiöllä oli myös lukuisia muita kapearaiteisia ratoja, joista merkittävimpiä Kotkan tehtailla olleet Suomessa harvinaiselle 1067 mm:n raideleveydelle rakennetut radat. Sen radan vetureista on tehtaan omassa museossa Haapamäen Museoveturiyhdistyksen kunnostama Hohenzollern 4552/1929, 0-4-0F –höyrysäiliöveturi. Veturi oli toinen kahdesta säilyneestä kapearaiteisesta höyrysäiliöveturista, joita oli ollut Suomessa kaikkiaan käytössä yhdeksän.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Myös kaikki nämä radat levennettiin pääosin 1950-luvulla.


title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Antero Kalliomäki, Pankakoski-Sokojoki, Resiina 29 / 1974


title: Mätäsvaaran kaivosrata

text: Mätäsvaaran kaivosrata oli Lieksan lähellä sijainneen Vuoksenniska Oy:n Mätäsvaaran molybdeenikaivoksen kuljetuksia varten rakennettu raideleveydeltään 750 mm:n kapearaiteinen rautatie. Radalla oli neljä saksalaisperäistä avointa moottoriveturia sekä runsaasti malminkuljetusvaunuja.


title: Mätäsvaaran kaivosrata

text: Kaivos suljettiin sodan jälkeen tarpeettomana, koska molybdeenia tarvittiin lähinnä aseteräksen valmistuksessa – ja sitä oli tuolloin romutettavaksi asti. Kaivoksen kiskotus, koneet ja laitteet purettiin pois ja tunnelit saivat hiljalleen täyttyä vedellä.


title: Mätäsvaaran kaivosrata

text: Tämän jälkeen kaivosradan moottoriveturit tarkastettiin sotakorvauksina ja niiden tultua hylätyiksi siihen tarkoitukseen kaksi hyväkuntoisinta siirrettiin Åminneforsin teollisuusradalle. Siellä ne palvelivat erilaatuisissa tehtävissä aina radan liikenteen loppuun.


title: Mätäsvaaran kaivosrata

text: Liikenteen loputtua ja radan tultua puretuksi molemmat entiset kaivosveturit seisoivat pitkään pensaikossa unohdettuina; lopulta vuonna 1977 ne lahjoitettiin Museorautatie Forssa-Humppila ry:lle eli nykyisen Museorautatieyhdistys ry:n edeltäjälle.


title: Mätäsvaaran kaivosrata

text: Kaivosvetureista toinen, Deutz 27310/1939, 0-4-0dm, siirrettiin yksityiseen työpajaan Nokialle ja muuan harrastaja teki useita vuosia työtä saadakseen veturin käyttökuntoon; työssä käytettiin hyväksi toisen samanlaisen veturin osia.


title: Mätäsvaaran kaivosrata

text: Vuonna 2018 kaivosveturi on ajokuntoisena Minkiön Kapearaidemuseossa. Se on ajossa äärimmäisen harvoin hitautensa vuoksi, lähinnä erikoistilaisuuksissa.


title: Mätäsvaaran kaivosrata

text: Toinen samanlainen veturi oli kauan Åminneforsissa pellon syrjässä odottamassa kuljetusta, kunnes se keväällä 2002 siirrettiin paikalliseen romuttamoon odottamaan loppuaan. Asiasta uhkasi nousta käräjöinti, koska romuttaja intti löytäneensä veturin "kuljeksimasta" ja hänen olisi saatava siitä painoa vastaava hinta - joko ehjänä tai romuna, sama hänelle. Asia tutkittiin ja lopulta romuttajallekin selvisi, että veturi oli ollut pellon syrjässä maanomistajan kirjallisella luvalla.


title: Mätäsvaaran kaivosrata

text: Veturin siirsi eräs aktiivinen harrastaja oman kotinsa pihalle, josta se siirrettiin Minkiölle kesäksi -17.


title: KoMu HT

text:
Korsholm-Mustasaari Hockey Team (lyh. KoMu HT) on vuonna 1983 perustettu mustasaarelainen jääkiekkoseura, jolla oli vuosia ns. edustusjoukkue ja muutama juniorijoukkue. Junioritoiminta loppui kuitenkin 2000-luvun alussa, kun toiminta siirtyi Sepänkylän kaukalosta Vaasan jäähalliin. Seurassa jatkoi kaksi joukkuetta; KoMu HT pelasi II-divisioonaa ja KoMu HT/2 III-divisioonaa. Kun KoMu HT nousi Suomi-sarjaan keväällä 2007, nousi myös KoMu HT/2 II-divisioonaan.
KoMu HT yhtiöityi Vaasaan kesällä 2009 ja jatkaa pelejään Waasa Red Ducks Oy nimisenä. KoMu HT/2 jätti nimestään pois kakkosen ja jatkaa menestyksekkäästi pelejään Keskimaan alueen II-divisioonassa. Joukkue koostuu jo juniorivuosina KoMussa pelanneista mustasaarelaisista sekä Vaasan Sportin Junioreista siirtyneistä pelaajista sekä opiskelijoista, joita jääkiekko mukavassa seurassa kiinnostaa.


title: Guanchit

text: Guanchit olivat Kanariansaarten ensimmäisiä tunnettuja asuttajia. Ensimmäisten eurooppalaisten saapuessa saarille keskiajalla guanchit elivät yhä kivikautta. Guanchien alkuperäinen kulttuuri on sittemmin kadonnut, vaikka siitä voidaan yhä löytää jälkiä. Nykyiset Kanariansaarten asukkaat ovat sekoitus guancheista ja Espanjasta tulleista siirtolaisista.


title: Guanchit

text: Geneettisten tutkimusten perusteella suuri osa guancheista on peräisin Pohjois-Afrikasta, mahdollisesti Saharan kuivumisen aikoihin noin 6000 eaa. muuttaneiden heimojen jälkeläisiä. Guanchien kielestä voidaan löytää yhtymäkohtia berberikieliin. Guanchit eivät berberien tavoin syöneet lainkaan kalaa, ja eurooppalaisten saapuessa he eivät osanneet pyydystää sitä.


title: Guanchit

text: Varhaisimmat espanjalaiset lähteet kuvailevat guancheja vaihtelevasti. Osaa heistä on kuvailtu pitkiksi, vaaleiksi ja sinisilmäisiksi, osaa keskipituisiksi ja tummiksi, ja osaa lyhyiksi. 1500-luvun lähteiden mukaan Teneriffan guanchit olivat pitkiä, ruskettuneita ja vahvarakenteisia, ja joillakin oli vaaleat hiukset ja siniset silmät. Guanchien on myös arveltu polveutuvan kelteistä tai germaaneista, mutta näille teorioille ei ole löytynyt todisteita.


title: Guanchit

text: Ilmeisesti Kanariansaaria on asutettu historian aikana useista eri paikoista. Muun muassa numidialaiset, foinikialaiset ja karthagolaiset ovat tienneet saarista ja tehneet niille matkoja. Myös roomalaiset ovat vierailleet saarilla vuosien 100–400 välillä. Kuitenkin kaikki edellä mainitut kulttuurit olivat saarille tullessaan jo paljon kivikautta korkeammalla kehitysasteella. Plinius vanhemman mukaan saarille saapuneet karthagolaiset olivat havainneet saaret asumattomiksi, mutta nähneet siellä suurten rakennusten raunioita.


title: False Metal

text: False Metal on Brother Firetribe -yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin kesäkuussa 2006. Albumista julkaistiin toukokuussa 2008 bonuskappaleita sisältävä versio nimellä Break Out.


title: False Metal

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Brother Firetribe, ellei toisin mainittu.


title: Venuksenkengät

text: Venuksenkengät ("Paphiopedilum") on kämmekkäkasveihin kuuluva suku, jonka noin 65-70 lajia ovat kotoisin Etelä-Kiinasta, Intiasta, Kaakkois-Aasiasta ja Tyynenmeren saarilta. Venuksenkengät ovat saaneet nimensä kukastaan, jonka huuli on kehittynyt pussimaiseksi ja muistuttaa hieman tohvelia. Kaikkien venuksenkenkälajien luonnosta kerättyjen yksilöiden myyminen on kielletty CITES-sopimuksessa.


title: Venuksenkengät

text: Venuksenkenkien tieteellinen nimi tulee kreikasta, jossa "Paphos" on eräs kaupunki Kyproksella ja "pedilon" tohveli tai tossu. Aiemmin useimmat suvun lajit luettiin tikankontteihin ("Cypripedium"); nimi "Paphiopedilum" hyväksyttiin ryhmän nimeksi vuonna 1959. Luonnollisilla esiintymisalueillaan venuksenkengät kasvavat tavallisesti metsänpohjan ilmavassa humuskerroksessa; muutamat lajit ovat epifyyttejä tai litofyyttejä.


title: Venuksenkengät

text: Venuksenkenkien silmiinpistävin tuntomerkki on niiden poikkeuksellisen muotoinen, vahakiiltoinen kukka. Kukan pussimainen huuli on ansa, johon kukin laji houkuttelee tietyn pölyttäjähyönteisensä. Kun eläin putoaa pussiin, on ainoa keino ulospääsyyn ryömiä huulen takapintaa pitkin ylös, jolloin hyönteiseen kiinnittyvät siitepölymyhkyt. Pölyttäjä vie myhkyt uuteen kasviin, jolloin sama toistuu ja kasvi hedelmöittyy. Venuksenkengät eivät siis ole lihansyöjäkasveja; ne ainoastaan käyttävät pölyttäjiään häikäilemättömästi hyväksi.


title: Venuksenkengät

text: Venuksenkenkien kukat ovat suurikokoisia ja niiden läpimitta voi olla toistakymmentä senttimetriä. Huulen yläpuolella on eteenpäin kääntynyt terälehti, joka estää sadevettä kertymästä pussiin. Sivuilla on kaksi tavallisesti pitkähköä terälehteä, jotka toisinaan toimivat houkuttimina pölyttäjähyönteisille. Kukkien väritys ja kuviointi vaihtelee suuresti usein myös saman kukan terälehtien välillä.


title: Venuksenkengät

text: Kasvutavaltaan venuksenkengät ovat haarajatkoisia: ne kasvattavat lehtiruusukkeen, johon kehittyy vastakkaisia pitkänsuikeita tai -soikeita lehtiä ja ylimmäiseksi lopulta kukinto. Kukinto koostuu yhdestä tai muutamasta vuorotellen avautuvasta kukasta. Kukinnon kuihduttua verso vähitellen kuolee ja sen juurelta kasvaa yksi tai useampia uusia lehtiruusukkeita. Lehdet ovat jäykkiä ja mehimäisiä, ja kasvi varastoi niihin vettä varsimukuloiden puuttuessa. Useiden lajien lehdet ovat laikukkaat. Paksuissa ja mehevissä juurissa on karvapinta.


title: Venuksenkengät

text: Venuksenkengät ovat suosittuja koristekasveja, ja niistä on kehitetty tuhansia risteymiä. Risteymät sopivat tavallisesti luonnonlajeja paremmin huonekasvatukseen. Vaikka venuksenkengät ovat maaorkideoita, niitä ei tule kasvattaa mullassa vaan esimerkiksi ilmavassa kaarnaseoksessa, jossa juuret pääsevät kuivumaan tarpeeksi nopeasti. Kesällä kasvualusta tulee pitää tasaisen kosteana, ei kuitenkaan märkänä; talvella se saa kuivua lähes kokonaan ennen seuraavaa kastelua. Kirjavalehtiset lajit vaativat pääsääntöisesti tasaista lämpöä ja vähäistä valoa – liika valo saa niiden lehdet vaalenemaan. Tasaisen vihreälehtiset lajit viihtyvät valoisalla mutta paahteettomalla ikkunalla, ja niitä voi talviöinä pitää viileämmässä kukinnan edesauttamiseksi.


title: One Single Breath

text: One Single Breath on Brother Firetriben kappale ja ensimmäinen single yhtyeen esikoisalbumilta "False Metal". Se julkaistiin vuonna 2006 levymerkillä Spinefarm Records.


title: One Single Breath

text: Singlen kansikuvan on ottanut Stobe Harju.


title: Schipperke

text: Schipperke on pienikokoinen ja pystykorvainen paimenkoira, jota kutsutaan myös laivakoiraksi. Rotu on kotoisin Belgiasta ja sen historia voidaan määrittää 1600-luvulle asti. Schipperke kuuluu lammas- ja karjakoirille tarkoitettuun FCI-roturyhmään 1. Rodun alkuperäinen tehtävä oli pyydystää rottia laivoilla, nykyisin sitä pidetään harrastus-, seura- ja vahtikoirana. Nimitys ’schipperke’ tulee flaamin kielestä, jossa se tarkoittaa pikku kapteenia.


title: Schipperke

text: Schipperkejen kuuluu rotumääritelmän mukaan olla täysin yksivärisiä mustia. Joissain muissa maissa kuitenkin sallitaan myös fawn-väritys.


title: Schipperke

text: Schipperke on luonteeltaan erinomainen vahtikoira. Se on toimelias, ketterä, väsymätön sekä utelias ja jatkuvasti kiinnostunut ympäristöstään. Vahtiessaan se saattaa erittäin herkästi näykkiä, mutta sen ei kuitenkaan kuulu olla aggressiivinen. Schipperke kiintyy vahvasti omistajiinsa ja on epäluuloinen vieraita aikuisia kohtaan. Lapsille se on kuitenkin lempeä.


title: Schipperke

text: Schipperke on terve rotu ihon, sisäelinten, raajojen ja luuston osalta, ja se voi elää jopa 18 vuotta. Schipperke ei kuulu Suomen Kennelliiton perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan, joten jokaisen rekisteröidyn, puhdasrotuisen schipperkeyhdistelmän pennut rekisteröidään, vaikkei varmaa tietoa vanhempien terveydestä olisikaan. Virallisten terveystulosten vaatiminen jää siis ostajien tehtäväksi.


title: Schipperke

text: Yleisestä terveydestä huolimatta perinnöllisistä sairauksista epilepsiaa schipperkeillä esiintyy maailmanlaajuisesti. Vuonna 2005 tehdyn rodunsisäisen terveyskartoituksen tuloksen johdosta perustettiin Suomen Schipperkekerho ry:n kolmen hengen epilepsiaprojektiryhmä. Vuonna 2006 rotu otettiin mukaan myös Helsingin yliopiston koiragenetiikan tutkimusryhmän epilepsiaprojektiin. Vuoteen 2010 mennessä tutkimukseen oli kerätty näytteet yli 400 eri koiralta, joista noin sadan oli ilmoitettu sairastavan epilepsiaa.


title: Schipperke

text: Varhaisin löydetty maininta schipperkeistä on munkki Wenclasin muistiinpanoissa 1400-luvulta. Tarkemmin rodun alkuperä voidaan kuitenkin määrittää vain 1600-luvulle asti. Schipperken sekä belgianpaimenkoiran yhteinen kantarotu oli musta ja melko pienikokoinen paimenkoirarotu, jota kutsuttiin leuvenaariksi.


title: Schipperke

text: Ensimmäinen puhdasrotuinen schipperke rekisteröitiin Belgiassa vuonna 1882. Samana vuonna järjestettiin Spassa rodun ensimmäinen virallinen koiranäyttely. Schipperke nousi suurempaan suosioon, kun Belgian kuningatar Marie Henriette otti rodun edustajan lemmikikseen vuonna 1885. Suosio levisi pian myös Englantiin, minkä jälkeen se väheni rodun kotimaassa. Vuonna 1888 Belgiassa perustettiin schipperkejen rotuyhdistys, joka laati ensimmäisen rotumääritelmän. Ensimmäiset schipperket vietiin Yhdysvaltoihin vuonna 1889. Suomeen ensimmäiset schipperket tuotiin vuonna 1964, mutta ensimmäiset virallisesti rekisteröidyt 1965.


title: Schipperke

text:
Suomessa on rekisteröity yhteensä 3 373 schipperkeä. Vuonna 2015 syntyneitä pentuja oli 103. 2010-luvulla schipperkejä on Suomessa rekisteröity vuosittain väliltä 102–159. Vuosien 2006 ja 2016 välillä 69 eri kenneliä on kasvattanut vähintään yhden rekisteröidyn pentueen. Tällä hetkellä rotu on elinvoimainen ja sen kanta monipuolinen. Schipperkejen kanssa harrastetaan nykyisin muun muassa koiranäyttelyitä, agilityä, tokoa ja koiratanssia.
Ulkomailla schipperkejä on nykyisin Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian ohella eniten Etelä-Afrikassa, missä rotu onkin yksi suosituimmista. Myös Kanadassa ja Etelä-Amerikan valtioissa rodun koirien määrä on kasvussa. Belgiassa rekisteröitiin vuonna 2008 91 ja Ranskassa 85 schipperkeä. Vuonna 2010 Ruotsissa rekisteröityjen määrä oli 109.


title: Schipperke

text: Englannissa schipperkejä rekisteröitiin 1980-luvulta 2000-luvun alkuun asti 80–160 koiraa vuodessa. Tämän jälkeen rekisteröintien määrä on laskenut huomattavasti. Vuosina 2000–2004 schipperkejä rekisteröitiin vielä keskimäärin 99 vuodessa. Vuosien 2010–2014 välillä luku oli enää 39 vuodessa.


title: Schipperke

text: Schipperken rotuyhdistys Yhdysvalloissa perustettiin vuonna 1929. Tästä eteenpäin rodun suosio on pysynyt tasaisena. Vuonna 2012 schipperke oli rekisteröintien määrässä mitattuna maan 98. suurin rotu.


title: Schipperke

text: Yleisvaikutelmaltaan schipperke on pienikokoinen ja tiivisrakenteinen rotu. Rungon kuuluu olla mittasuhteiltaan neliömäinen, jolloin säkäkorkeus on sama kuin koiran pituus. Runko on tasapainoinen, lyhyt, leveä sekä vankka, mutta raajat ovat kevytluustoiset ja selvästi rungon alla. Rintakehän puolestaan kuuluu ulottua kyynärpäiden tasolle. Schipperkeillä ei ole virallista ihannesäkäkorkeutta, mutta sen tulee painaa kolmesta yhdeksään kiloa, tavoiteltu keskipaino on neljästä seitsemään kiloa. Korkeus vaihtelee 30 senttimerin molemmin puolin.


title: Schipperke

text: Karvapeitteen väri saa Suomessa ja useimmissa muissa maissa olla ainoastaan musta, mutta esimerkiksi Englannissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa myös creme on sallittu väri. Karva on rodulla tiheää ja suoraa. Sen tulee myös olla riittävän karheaa. Rodulle tyypillistä on myös, että karvat muodostavat koiralle selvästi erottuvan röyhelömäisen ”kaulurin” sekä reisien takasivuille kääntyvät ”housut”.


title: Schipperke

text: Schipperken pää on kiilanmuotoinen. Kuonon kuuluu olla selvästi alle puolet koko pään pituudesta. Kuono kapenee kirsua kohden, eikä se ole tylppä. Silmien kuuluu olla pienet, tummat ja mantelinmuotoiset sekä korvien ylöskiinnittyneet, täysin pystyt ja teräväkärkiset.


title: Schipperke

text: Suurimmalla osalla schipperkeistä on pitkä selän päälle kiertyvä häntä, mutta osa syntyy myös töpöhäntäisinä. Schipperke kuuluu rotuihin, joiden häntiä typistetään niissä maissa, joissa se on laillista. Suomessa tämä on kiellettyä.


title: Taitō

text: Taitō () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee Sumidajoen oikealla rannalla Shitamachin alueella Tokion keisarillisen palatsin koillispuolella ja rajautuu Arakawan, Chiyodan, Chūōn, Bunkyōn ja Sumidan erillisalueisiin. Taitōssa on 195 148 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 10,11 neliökilometriä.


title: Taitō

text:
Taitōn erillisalueella on 34 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 108:aan osa-alueeseen (). Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä seitsemään osa-aluetta.
Taitōn alueen merkittävimmän keskuksen muodostaa Ueno. Uenon rautatieasema on perinteisesti toiminut Tokiosta pohjoiseen lähtevien junien pääteasemana. Aseman länsipuolella on suuri Uenon puisto, jossa sijaitsee useita museoita, muun muassa Tokion kansallismuseo ja Japanin kansallinen tiedemuseo, sekä Uenon eläintarha ja Ueno tōshō-gūn pyhäkkö.


title: Taitō

text: Toinen merkittävä kaupunginosa Taitōn alueella on Asakusa, joka oli pitkän aikaa Tokion suosituin viihdekeskus. Asakusan tärkeimpiin nähtävyyksiin kuuluu Sensō-jin temppeli, joka on Tokion vanhin. Ueno ja Asakusa ovat perinteisesti olleet Tokion työväenaluetta.


title: M. G. Steniuksen sähkörata

text: M. G. Steniuksen sähkörata oli Helsingissä vuosina 1914–1935 toiminut raideleveydeltään 1 000 mm:n kapearaiteinen teollisuusrata.


title: M. G. Steniuksen sähkörata

text: Radan eteläpää oli Munkkiniemen nykyisessä Ramsaynrannassa, osapuilleen Munkan Venekerhon nykyisen sataman kohdalla ollut lastauslaituri. Rata kulki pohjoiseen suurin piirtein Huopalahdentien ja Lapinmäentien linjausta. Radan pohjoispää oli nykyisen Ansaritien varrella Haagassa ollut tiilitehdas, joka lakkautettiin Moskovan välirauhan jälkeen.


title: M. G. Steniuksen sähkörata

text: Radalla oli lyyravirroittimella varustettu Asean (nyk. ABB) valmistama sähköveturi (65/1915, 0-4-0sm) ja suuri määrä avonaisia tavaravaunuja. Rata poistettiin käytöstä ja purettiin, kun kuorma-autot yleistyivät. Veturi romutettiin tiettävästi saman tien, vaunuja ja kiskotuksen pätkiä käytettiin tiilitehtaan sisäisessä liikenteessä jonkin aikaa sen jälkeen.


title: Álvaro Arbeloa

text: Álvaro Arbeloa Coca (s. 17. tammikuuta 1983 Salamanca, Salamancan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa West Ham Unitedia. Hänen luontainen pelipaikkansa on oikea laitapuolustaja, mutta hän on pelannut myös vasempana laitapuolustajana ja keskuspuolustajana.


title: Álvaro Arbeloa

text: Arbeloa syntyi Salamancassa, mutta eli lapsuutensa Zaragozassa. Hän aloitti jalkapalloilun koulunsa joukkueessa kunnes liittyi 12-vuotiaana Real Zaragozan junioreihin. Kaudeksi 2001–2002 Arbeloa siirtyi Real Madridiin, jossa hän eteni juniorijoukkueiden kautta ensin C-joukkueeseen ja edelleen B-joukkueeseen.


title: Álvaro Arbeloa

text: Kaudella 2004–2005 Abreloa oli yksi Real Madrid B:n avainpelaajista, kun joukkue lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen varmisti nousun Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolle Segunda Divisióniin. Samalla kaudella Arbeloa teki ensiesiintymisensä myös Real Madridin edustusjoukkueessa. Ensimmäiset minuuttinsa korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa hän pelasi Real Betisiä vastaan 16. lokakuuta 2004. Tammikuussa 2005 hän pelasi täydet 90 minuuttia paikalliskamppailussa Atlético Madridia vastaan. Kauden 2005–2006 Arbeloa toimi Real Madrid Castillaksi nimensä vaihtaneen Real Madridin B-joukkueen kapteenina Segunda Divisiónissa.


title: Álvaro Arbeloa

text: Ennen kautta 2006–2007 Arbeloa siirtyi 1,3 miljoonalla eurolla galicialaiseen Deportivo La Coruñaan tavoitteenaan saada lisää vastuuta ja peliaikaa pääsarjatasolla. Deportivossa Arbeloa oli avauskokoonpanossa kauden ensimmäisessä 20 ottelussa. Jo tammikuussa 2007 matka jatkui Englantiin espanjalaisvalmentaja Rafael Benítezin luotsaamaan Liverpooliin, joka maksoi pelaajasta neljä miljoonaa euroa. Ensiesiintymisensä Valioliigassa Arbeloa teki 10. helmikuuta ottelussa Newcastle Unitedia vastaan ja Mestarien liigassa 21. helmikuuta 2007 ottelussa Barcelonaa vastaan. 2,5 kauden aikana hän pelasi Liverpoolissa kaikkiaan lähes 100 ottelua.


title: Álvaro Arbeloa

text: Kesällä 2009 Arbeloa palasi neljän miljoonan euron siirtosummalla Real Madridiin, jonka kanssa hän teki viisivuotisen sopimuksen.


title: Álvaro Arbeloa

text: Arbeloa on pelannut myös Espanjan alle 15-, 16-, 17, 19- ja 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Vuonna 2001 hän oli mukana voittamassa junioreiden Meridian Cupia. Ensiesiintymisensä Espanjan A-maajoukkueessa hän teki harjoitusottelussa Italiaa vastaan 26. maaliskuuta 2008. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2008 EM-kilpailuissa, jossa Espanja voitti mestaruuden.


title: Plastic Passion

text:
Plastic Passion on turkulainen, vuonna 1995 perustettu riippumaton levymerkki, jonka taustaorganisaationa toimii Kulttuuriyhdistys Plastiikki.
Levymerkin on perustanut Aku-Tuomas Mattila, joka edelleenkin toimii toisena puuhamiehenä yhdessä Ari-Pekka Lehtisalon kanssa.


title: Plastic Passion

text:
Levymerkin tunnetuin yhtye on Kauko Röyhkän ja Maritta Kuulan johtama 500 kg lihaa.
PMMP:n tuottajana ja säveltäjänä tunnettu Jori Sjöroos on levyttänyt Plastic Passionille Fu-Tourist - ja Funtourist-artistinimillä sekä yhtyeissä Magenta Skycode, This Empty Flow ja Sad Parade.


title: Karjalankosken rautatie

text: Karjalankosken rautatie oli Juantehdas Oy:n (myöh. Stromsdal Oy) omistama, vuosina 1900–1968 liikennöinyt raideleveydeltään 600 millimetrin kapearaiteinen rautatie, joka yhdisti Juantehtaan Juankoskella Pikonniemen sahalle ja Karjalankosken satamaan.


title: Karjalankosken rautatie

text: Juantehdas oli alun perin manttaalikomisarius B. Brunoun vuonna 1746 perustama, paikallista järvimalmia hyödyntänyt masuuni ja kankirautapaja. Vuonna 1858 rakennettiin tehtaalle teräksen valmistusta varten putlaamo ja valssauslaitos.


title: Karjalankosken rautatie

text: Yhtiö siirtyi vähin erin vuodesta 1904 alkaen puunjalostukseen: ensin perustettiin puuhiomo ja sittemmin kartonkitehdas. Nykyisin valssauslaitoksen paikalla on tehdasmuseo.


title: Karjalankosken rautatie

text: Rautatie oli alun perin tehtaalta Karjalankosken satamaan Akonveden rannalle johtanut hevosrata. Sen rakennutti vuonna 1900 Juantehtaan jonkin aikaa omistanut viipurilainen puutavaraliike Osakeyhtiö Taimi.


title: Karjalankosken rautatie

text: Vapaaherra von Alftanin ostettua Juantehtaan vuonna 1903 hän joutui rahoitussyistä tekemään uudentyyppisen metsänhakkuusopimuksen, jonka toteuttamiseksi hän perusti uuden höyrysahan Pikonniemeen. Sahatavaran kuljettamiseksi satamaan sekä elintärkeän höyryvoimalan polttopuukuljetuksia varten (tarve n. 150 m² /vuorokausi) hän rakennutti entisen hevosradan uudelleen ja jatkoi sitä uudelle sahalle asti. Uusi rata tehtiin nyt raskaammin kiskoin höyrykäyttöiseksi ja se sai liikenneluvan omia kuljetuksia varten 30.5.1905. Yleisen henkilöliikenteen lupa myönnettiin tasan vuotta myöhemmin. Henkilöliikenteessä rata tarjosi yhteyden Juankosken ylä- ja alapuolisen vesiliikenteen välille (yläpuolella Vuotjärvi, alapuolella Akonvesi, mistä oli laivayhteys mm. Kuopioon).


title: Karjalankosken rautatie

text: Pakkolunastuksia ei jouduttu tekemään, koska rata rakennettiin kokonaisuudessaan yhtiön omalle maalle.


title: Karjalankosken rautatie

text: Radalla oli kolme höyryveturia, kolme moottoriveturia, neljä matkustajavaunua sekä runsaasti erilaisia tavaravaunuja; enimmillään tavaravaunuja oli 103.


title: Karjalankosken rautatie

text:
Radalla oli kolmioraiteet veturin kääntöä varten.
Radan merkillisin ja raskain kuljetus oli kartonkitehtaan Yankee-painosylinterin kuljetus syksyllä 1936 Karjalankosken satamasta tehtaalle: sylinteri painoi 32,5 tonnia, oli 3 metrin pituinen ja halkaisijaltaan 3,6 metriä. Se tuotiin rataa pitkin puisella tela-alustalla molempien veturien voimin, koska kiskotus ei muuta kestänyt ja kuljetus kesti viikon.


title: Karjalankosken rautatie

text: Yleinen henkilöliikenne Karjalankosken rautatiellä loppui 31. heinäkuuta 1934 ja yleinen tavaraliikenne 31. joulukuuta 1949. Kalusto ei kelvannut sotakorvauksiksi. Oma liikenne satamaan jatkui aina vuoteen 1958 asti eli siihen, kun VR:n rata saatiin Juankoskelle.


title: Karjalankosken rautatie

text: Viimeisen kerran Karjalankosken satamaan ajettiin 3. kesäkuuta 1958. Rata sinne purettiin paluusuuntaan tultaessa. Purkujunan veti höyryveturi numero 2´´(Krauss 4283/1900, 0-4-0WT). Kakkosveturi varastoitiin saman tien ja märkähöyrytyyppistä ykkösveturia (Krauss 5089/1904, 0-4-0WT) käytettiin vielä kahden vuoden ajan tehdasalueella satunnaisiin tehtäviin, viimeiset ajat höyrynantajana. Veturi myytiin vuonna 1960 höyrynkehittimeksi rakennusliike YIT:lle, samalla kertaa meni romuttajalle pääosa tavaravaunuistakin. Osa säilytettiin varaosiksi niihin vaunuihin joita vielä tarvittiin voimalan polttopuukuljetuksissa.


title: Karjalankosken rautatie

text: Vuosina 1945 ja 1947 yhtiö sai kaksi Valmetin tekemää bensiinimoottorein varustettua Move1 –moottoriveturia (0-4-0bm), jotka palvelivatkin sitten loppuun asti: viimeiset kymmenen vuotta eli 1958–1968 kuljetettiin pääasiassa polttopuita Pikonniemen sahalta tehtaan voimalaitokselle näillä kahdella sotakorvausteollisuuden peruja olleella veturilla. Viimeinenkin ratalinja katkaistiin Suomen Metallikutomo Oy:n (nykyään Tamfelt Oyj) uuden tehtaan tieltä 15. heinäkuuta 1968, jolloin voimalan kattilat uusittiin haloilta öljypoltolle. Moottoriveturit ja vaunut säilyivät muutamia vuosia, sitten ne romutettiin.


title: Karjalankosken rautatie

text: Viimeinen yhtiön höyryvetureista, vuonna 1949 Kaukas Oy:n Lauritsalan tehtailta ostettu ja vuoteen 1958 asti liikenteessä ollut tulistajatyyppinen Krauss–höyryveturi, KJR 2´´ (4283/1900, 0-4-0WT), olikin juuri talvisodan alla uusitun entistä tehokkaamman kattilansa takia niin paljon paremmassa kunnossa, että se päätettiin varastoida mahdollista museointia varten.


title: Karjalankosken rautatie

text: Kymmenkunta vuotta veturi sai seistä tallissaan odottamassa, ennen kuin sen kunnosti ulkoisesti paikallinen Lions Club. Koska vanha kapearata oli ehtinyt liki seitsemän vuosikymmenensä aikana tulla seudun asukkaille läheiseksi, niin tästä aidosta liikenteessä olleesta höyryveturista tehtiin radan muistomerkki, joka sijoitettiin vuonna 1969 Juankosken Keskusaukiolle.


title: Karjalankosken rautatie

text: Sitten se saikin seistä ulkona kaksikymmentä vuotta kiskotuksen pätkällä parin kuuppavaunun edessä. Viimeiset pätkät kiskotusta säilyi vanhassa veturitallissa aina siihen asti, kun viimeinenkin moottoriveturi sai romutustuomion, mutta sen jälkeen nekin purettiin pois ja rakennus muutettiin muuhun käyttöön.


title: Karjalankosken rautatie

text: Uuden kunnantalon rakentaminen tosin pakotti siirtämään muistomerkkiveturin tehtaan konttorin luo. Juankoskelaiset kohtelivat tätä muistomerkkiään kiitettävästi, joten kun harrastajat sen aikanaan löysivät, sen huomattiin olevan muihin vastaaviin – kärkiesimerkkinä Tampereen Sorsapuistossa ollut entinen Harvialan metsäradan veturi - verrattuna jopa loistokunnossa: jopa kaikki varustimetkin vesilaseja myöten olivat tallessa. Suurimmat vauriot näyttivät olevan ulkonaisia ja paljolti aiheutuneet sään armoilla olosta.


title: Karjalankosken rautatie

text: Kaksi innokasta harrastajaa sai radan Krauss-veturin kunnostettavakseen vuonna 1989. Alkuperäisen suunnitelman mukaan veturi kunnostettaisiin valmistumisaikansa asuun ja työn valmistuttua se kävisi kerran vuodessa Juankoskella, jonne tehtäisiin siirrettävä kenttärata. Muuten sitä käytettäisiin Minkiön asemalla sijaitsevan kapearaidemuseon näyttelyesineenä.


title: Karjalankosken rautatie

text: Kunnostuksesta ehti valmistua osa: pyörät sorvattiin Kylmäkoskella ja vesilasilaitteet kunnostettiin Minkiöllä, mutta muuten veturi oli juuri ehditty purkaa osiksi, kun koko hanke jäi kesken sen varsinaisesti käynnissä pitäneenä voimana toimineen veturinkuljettajan saadessa surmansa liikenneonnettomuudessa.


title: Karjalankosken rautatie

text: Monen mutkan jälkeen veturin osat varastorasvattiin ja talletettiin Suomen Rautatiemuseon varastoon.


title: Karjalankosken rautatie

text: Vuonna 2010 veturin sijainti on tuntematon: se on viety toistaiseksi julkistamattomasta syystä pois Hyvinkäältä ja sijoitettu muualle.


title: Sol LeWitt

text: Sol LeWitt (9. syyskuuta 1928 Hartford, Connecticut – 8. huhtikuuta 2007 New York, New York) oli yhdysvaltalainen taiteilija, joka yhdistetään etenkin käsitetaiteeseen ja minimalismiin. LeWitt teki etenkin maalauksia, piirroksia ja rakennelmia.


title: Sol LeWitt

text: LeWittin töitä on esitelty sadoissa näyttelyissä maailmanlaajuisesti museoissa ja taidegallerioissa vuoden 1965 jälkeen. Hänen työnsä koostuivat maalauksista, valokuvista ja paperitöistä ja monenmuotoisista rakennelmista, joiden koko vaihteli pienistä luonnoksista suuriin ulkotöihin. LeWitt maalasi monet töistään suoraan gallerian seinillä ja pyyhki ne myöhemmin pois.


title: Schmardenin taistelu

text: Schmardenin taistelu käytiin Smārdessa (aik. ), nykyisen Latvian alueella 25. heinäkuuta 1916 osana ensimmäistä maailmansotaa keisarillisen Saksan itärintamalla ja siihen osallistui suomalaisista miehistä kootun Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppania osana saksalaisen reservijääkäripataljoona 1:n muodostamaa osastoa. Schmardenin taistelun vuosipäivä on myös suomalaisen pioneeriaselajin juhlapäivä.


title: Schmardenin taistelu

text: Hyökkäyksen tarkoituksena oli tuhota venäläisten eteentyönnetyt asemat Schmardenin kaistalla. Muodostetun hyökkäysosaston tehtävänä oli edetä kahtena portaana. Ensimmäinen porras valtaisi eteentyönnetyt asemat ja etenisi niiden taakse n. 500 metrin matkan pääaseman eteen. Toinen porras loisi venäläisten taisteluhaudat umpeen ja hävittäisi muutenkin asemia.


title: Schmardenin taistelu

text: Schmardeniin komennetun osaston vahvuus oli 187 suomalaista ja 5 saksalaista upseeria luutnantti Bassen johdolla. Suomalaisesta päällystöstä olivat mukana hauptzugführer Torsten Erik Jernström, oberzugführer Karl Rainer Wolfgang Mandelin sekä zugführerit Helge Savonius, Knut Isak Solin ja Edvard Hanell. Suomalaiset pioneerikomppanian jääkärit jaettiin saksalaisen jääkäripataljoonan ryhmiin 2-3 pioneeria kuhunkin. Heidän tehtävänsä määräytyivät sen mukaan, mihin portaaseen heidän ryhmänsä kuului. Venäläisten etulinja oli hyökkäyskaistalla muodoltaan sisäänpäin kaartuva, joten myös hyökkäysosasto ryhmitettiin kaaren muotoon.


title: Schmardenin taistelu

text: Hyökkäys alkoi keskiyöllä. Hyökkäävät joukot saivat vastaansa kiväärien ja konekiväärien, kohta myös tykistön ja kranaatinheittimien tulta. Osaston edettyä ei-kenenkään maan yli havaittiin etuasemat tyhjiksi ja taistelu siirtyi etu- ja pääaseman väliseen maastoon. Lauerman mukaan ainakin osa suomalaisista jätti hyökkäyksen aikana lapionsa, koska ne haittasivat etenemistä, ja toimikin asemien hävittämisen sijasta taistelijoina. Esimerkiksi jääkärit Tyko Isak Bergström ja Aarne Wennfrid Möttönen etenivät toisten edellä pääasemaan saakka. Ainakin gruppenführer Unio Bernhard Sarlin sekä jääkärit Arthur Anders Indola (Andersson) ja Kaarlo Sakko ottivat vankeja.


title: Schmardenin taistelu

text: Peräytymisvaihe omiin asemiin oli vaikea, sillä välimaasto oli sekä saksalaisen että venäläisen tykistötulen kohteena. Lauerma mainitsee perääntymisvaiheesta lääkintämiesten (hilfsgruppenführer Torsten Gabriel Lindroth, jääkärit Väinö Ilmari Pesonen ja Johan Ilmari Laakso) panoksen haavoittuneiden pelastamisessa.


title: Schmardenin taistelu

text: Hyökkäyksen jälkeen suomalaisista todettiin puuttuvan kaksi: Paavo Heikki Kinnunen ja Matti Jaakko Fält. Etsintäpartio löysi Kinnusen kaatuneena. Matti Fält jäi kadoksiin ja löydettiin pahoin haavoittuneena vasta 29. heinäkuuta. Hän ei toipunut vaan kuoli 13. elokuuta 1917 Hannoverin sotasairaalassa.


title: Schmardenin taistelu

text: Schmardenin taistelu merkitsi suomalaisille pioneerikomppanian jääkäreille taistelukokemusta, mutta myös sitä, että suomalaisten taisteluarvo huomattiin ja siihen kiinnitti huomiota myös 29. landwehrprikaatin komentaja, kenraaliluutnantti Wyneken. Pioneerikomppanian suoritus mainittiin 8. armeijan päiväkäskyssä.


title: Ruslanas Kirilkinas

text: Ruslanas Kirilkinas (s. 17. lokakuuta 1983 Telšiai) on nykyisin Tampereella asuva liettualainen laulaja. Hän osallistui Suomen Idols -kilpailuun vuonna 2007. Hän ei päässyt Tampereen koelauluissa jatkoon, mutta myöhemmin Turun koelauluista pääsi. Hän jäi viidennessä semifinaalierässä toiseksi Kristian Meurmanin päästyä finaaliin. Aikaisemmin Ruslanas on ollut liettualaisen Omega-yhtyeen laulajana. Omegan kappale "Tu mano mergytė, aš tavo berniukas" oli hitti Liettuassa.


title: Ruslanas Kirilkinas

text: Kirilkinas aiheutti kohua kotimaassaan vuonna 2002, kun hänen esiintymisensä homoseksuaalisissa pornokuvissa paljastui. Idols-kisan aikana kuvat tulivat julkisuuteen myös Suomessa.


title: Ruslanas Kirilkinas

text:
Kirilkinas oli Idolsin kolmannen tuotantokauden kilpailijoista ensimmäinen, joka levytti. Semifinaaleihin asti yltänyt Kirilkinas palkittiin Idols Awards -palkintogaalassa vuoden 2007 pysäyttävimmästä esityksestä. MTV3:n syyskuussa 2007 järjestämässä äänestyksessä "Kenen jo unohdetun Idols-tähden toivot palaavan?" Kirilkinas sai annetuista äänistä (10540) 22,2 prosenttia, toiselle sijalle tulleen Roni Tranin saatua 13,1 % ja Anniina Karjalaisen 13 %.
Ruslanas osallistui Ourvision 2008 kilpailuun Helsingissä ja pääsi siellä semifinaaleihin. Hänet valittiin semifinaalissa yleisön suosikiksi. Samassa semifinaalissa kilpailivat Iolanta Savva (Moldova), josta tuli Ourvision 2008 laulukilpailun voittaja, sekä finaalissa toiseksi sijoittunut virolainen Kadi Vilja.