title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Ranskan aluehallinnon jako on peräisin vuodelta 1956, mutta vuoden 1969 kansanäänestyksen, jossa suunniteltiin vahvoja poliittisia alueita, epäonnistumisen jälkeen hallitus ryhtyi esitettyä maltillisempaan alueellistamiseen. Tämän päätöksen jälkeen alueneuvostot perustettiin 5. heinäkuuta 1972 hyväksytyllä lailla. Nämä neuvostot koostuivat kaikista alueen kansanedustajista ja departementtien yleisneuvostojen nimittämistä jäsenistä sekä alueen kuntien edustajista. He päättivät vuosittain melko pienestä toimintabudjetista, joka koostui muutamista verotuloista kuten ajokorttiverosta, lainoista ja ajoneuvoveron lisäosasta. Tämä budjetti oli tarkoitettu rahoittamaan alueen keskeisiä menokohteita. Kuitenkin alueprefektin, joka edustaa valtion toimeenpanovaltaa alueella, tehtävänä oli panna täytäntöön neuvoston päätökset. Alueneuvostojen ohella on työskennellyt myös "Talous- ja sosiaalikomitea", jonka vuoden 1992 jälkeen neuvosto on nimennyt. Tämä komitea puolestaan koostuu alueen erilaisten sosiaalisten ja taloudellisten yhteisöjen edustajista. Komitean rooli on neuvoa-antava ja se toimii näkemysten kehittelijänä sekä teettää tutkimuksia ja selvityksiä.


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Vuosina 1982-1983 valtion keskushallinto luovutti eräitä tehtäviä kuten lyseoiden hallinnoin ja ammatillisen koulutuksen aluehallinnon tehtäväksi. Tämä tapahtui hallinnon desentralisaationpyrkimysten mukaisesti. Vuonna 1986 alueesta, joka oli aiemmin ollut vain eräs julkinen alueellinen yhteisö, muuttui täysin paikalliseksi yhteisöksi ja tämä uusi alueellinen yhteisö kirjattiin myös perustuslakiin.


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Alueneuvosto on oman alueensa neuvotteleva yhteistyöelin. Sen jäsenet ovat alueneuvoksia ja sen tehtävänä on käsitellä oman alueensa asioita. Se ottaa kantaa alueen kehitysongelmiin ja muutoksiin ja näissä sitä pitää perustuslain mukaan kuulla.


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Alueneuvosto päättää itse sisäisistä säännöistään, kuten valtiokuntien määrästä ja niiden käsittelemistä asioista. Lisäksi se voi määrätä valiokuntien toimintavaltuuksista sekä niiden yleisestä ja erityisistä toimintatavoista.


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Vuodesta 1986 lähtien alueneuvostot on valittu yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla, jotka pidetään kuuden vuoden välein. Alueneuvoston jäsenet voidaan valita uudelleen. Vaaleissa ryhmitytään vaaliliittoihin oman departementin, eli vaalipiirin mukaisesti.


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Alueneuvoston jäsenet valitsevat alueneuvoston puheenjohtajan. Hän johtaa puhetta alueneuvoston kokouksissa ja vuodesta 1982 lähtien hänellä on ollut myös toimeenpanovaltaan liittyviä tehtäviä. Hänen johdollaan alueneuvosto päättää budjetista ja hän toimii se toimeenpanijana sekä voi palkata myös henkilökuntaa, jonka avulla alueneuvoston palvelutehtävät saadaan suoritettua.


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Alueneuvostoilla on samat toimintaedellytykset kuin yleisneuvostoillakin:


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Jos on tultu tilanteeseen, että alueneuvosto ei pysty toimimaan, niin Ranskan hallitus voi hajottaa alueneuvoston ministerineuvoston antamalla asetuksella.


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Kuten yleisneuvostoissa, niin alueneuvostossakin pysyvä valiokunta on koko neuvoston ilmentymä, johon kuuluvat neuvoston puheenjohtaja, varapuheenjohtajat kuin myös yksi tai useampi alueneuvoston jäsen. Alueneuvosto voi delegoida valiokunnalle osan tehtävistään, paitsi talousarvion laadintaan ja hyväksymiseen liittyvät tehtävät sekä aluehallinnon tilien hyväksyminen. Pysyvät valiokunta korvaa alueneuvoston kokousten välillä itse neuvoston ja toimii siis sen valtuutuksin.


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Korsikalla on 3. toukokuuta 1991 säädetyn lain perusteella oma erillinen statuksensa, joka käsittää saaren alueellinen yhtenäisyyden. Muutoin Ranskan valtioalue on jaettu 26 alueeseen, ja ne ovat:


title: Alueneuvosto (Ranska)

text: Sekä manneralueen ulkopuoliset:


title: Gino Bartali

text: Gino Bartali (18. heinäkuuta 1914 – 5. toukokuuta 2000 Ponte a Ema) oli italialainen maantiepyöräilijä, Fausto Coppin kova kilpakumppani. Bartali oli syvästi uskonnollinen, maaseutuvaltaisen Etelä-Italian kasvatti, Coppi puolestaan varttui teollistuneessa Pohjois-Italiassa. Heidän kaksintaistelunsa jakoi Italian kahteen leiriin.


title: Gino Bartali

text: Bartali voitti Italian ympäriajon vuosina 1936, 1937 ja 1946 sekä Ranskan ympäriajon 1938 ja 1948. Arvailujen varaan jää, kuinka monta "Grand touria" Bartali olisi voittanut, ellei "Giro d'Italia" olisi jäänyt toisen maailmansodan vuoksi ajamatta vuosina 1941-1945 ja "Tour de France" vuosina 1940-1946.


title: Gino Bartali

text: Bartali auttoi toisen maailmansodan aikana pelastamaan noin 800 juutalaisen hengen salakuljettamalla asiakirjoja ja valokuvia pyöräänsä kätkettynä.


title: Highlander – kuolematon

text: Highlander – kuolematon on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen fantasiaelokuva. Elokuvan ohjasi Russell Mulcahy ja pääosassa näyttelivät Christopher Lambert, Sean Connery, Clancy Brown ja Roxanne Hart.


title: Highlander – kuolematon

text: Musiikin elokuvaan on tehnyt brittiläinen yhtye Queen.


title: Highlander – kuolematon

text: Elokuva sai kaksi jatko-osaa, "Highlander 2 – Paluu" (1990) ja "" (1994).


title: Highlander – kuolematon

text: Connor MacLeod taistelee Skotlannin ylämailla vuonna 1536. Hän haavoittuu kuolettavasti, mutta herääkin kuolleista, jolloin kyläläiset ajavat McLeodin pois. Vuosia myöhemmin hän tapaa Juan Sanchez Villa-Lobos Ramirezin, joka kertoo McLeodin olevan kuolematon joka elää niin kauan kunnes toinen kuolematon katkaisee häneltä pään poikki. Tämän tapahtuessa häviäjän energiat siirtyvät voittajalle. Ramirez opettaa McLeodille miekkailun taidot siihen asti kunnes pahamaineinen Kurgan, joka himoitsee kuolemattomuuden valtaa, tappaa Ramirezin. McLeodin täytyy taistella selvitäkseen vuosisatoja siihen asti kunnes jälleen kokoontumisen aika koittaa, jolloin vain muutama kuolematon on jäljellä. Viimeiset taistelut alkavat vuonna 1985 New Yorkissa, jossa Kurgan on jo haalinut itselleen usean kuolemattoman energiat ja saa vihdoin vastaansa Connor McLeodin.


title: Highlander – kuolematon

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 elokuvalle annettiin kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Cabin Fever

text: Cabin Fever on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, jonka on ohjannut Eli Roth.


title: Cabin Fever

text: Elokuva kertoo viidestä teini-ikäisestä nuoresta, jotka vuokraavat mökin keskeltä syrjäistä metsää tarkoituksenaan viettää viikko juhlien. Kaikki näyttää lupaavalta, kunnes mökille ilmestyy sairaan oloinen mies, joka pyytää nuorilta apua. Nuoret panikoivat ja tappavat avunpyytäjän. Pian heissä alkaa ilmetä samankaltaisia oireita kuin surmansa saanella miehellä. Lisäksi läheisen kylän asukkaat alkavat ahdistella nuoria. Mökkiläisten selviytymismahdollisuuksia heikentää vielä metsässä vaaniva tappajakoira.


title: Sofia Vassilieva

text: Sofia Vladimirovna Vassilieva (s. 22. lokakuuta 1992 Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.


title: Sofia Vassilieva

text: Vassilieva syntyi Minneapolisissa, Minnesotassa, venäläisille maahanmuuttajavanhemmille. "International Modeling and Talent Association" löysi Vassilievan tämän ollessa 7-vuotias. Vassilieva nousi ensimmäiseksi perintöprinsessaksi "Child Model of the Year" -kilpailussa 2000. Pian tämän jälkeen hän sai sivuroolin televisiosarjasta "The Agency".


title: Sofia Vassilieva

text: Ehkä tunnetuin rooli Vassilievalla on Ariel DuBois'n rooli televisiosarjassa "Näkijä". Hän voitti sillä Young Artist Award -palkinnon 2006. Vassilieva on esiintynyt sarjassa vuodesta 2005. Hän on esiintynyt myös mm. elokuvassa "Day Zero" (2007) yhdessä mm. Elijah Woodin kanssa ja elokuvassa "My Sister's Keeper" Cameron Diazin kanssa.


title: Dauphine

text: Dauphine tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Stefan Sofijanski

text: Stefan Antonov Sofijanski (, s. 7. marraskuuta 1951 Sofia) on bulgarialainen poliitikko. Hän oli Demokraattisten voimien liiton (Съюз на демократичните сили) johtava poliitikko ja Vapaiden demokraattien liiton johtaja, kolminkertainen Sofian pormestari ja väliaikainen pääministeri 1997.


title: Stefan Sofijanski

text: Sofijanski opiskeli tilastotiedettä Karl Marxin talouden korkeammassa instituutissa ja oli useissa asemissa viestintä- ja informaatioministeriössä kommunistivallan aikana. Myöhemmin hän liittyi joulukuussa 1989 perustettuun konservatiiviseen Demokraattisen voimien liittoon ja oli mukana Filip Dimitrovin hallituksessa. Hänet valittiin Sofian pormestariksi 1995 ja uudelleen 1999 ja 2003. Vuonna 2005 hän erosi asettuakseen ehdolle parlamenttivaaleissa. Hän oli pääministerinä helmikuusta toukokuuhun 1997 presidentti Petăr Stojanovin nimittämänä virkaa tekevänä pääministerinä ennen kuin Ivan Kostov muodosti uuden hallituksen.


title: Stefan Sofijanski

text: Vuonna 2001 hän ilmoitti jättävänsä Demokraattisten voimien liiton ja muodosti oman puolueensa. Hänen Vapaiden demokraattien liittonsa (Съюз на свободните демократи) pysyi aluksi Demokraattisen voimien liiton osana, mutta siirtyi sitten Bulgarian kansanliiton (Български народен съюз) osaksi, jonka se muodosti Bulgarian agraarisen liiton (BZNS-NS; БЗНС - Народен съюз) ja VMRO – Bulgarian kansallisen liiton (ВМРО - Българско национално движение) kanssa. Sofijanski oli myös Bulgarian väliaikainen Euroopan parlamentin jäsen 1.1.2007 alkaen toukokuun vaaleihin asti, joiden jälkeen hän ilmoitti jättävänsä politiikan kuusitoistavuotisen uransa jälkeen ja puolueen heikon vaalituloksen vuoksi..


title: SinoSat

text: SinoSat on kiinalainen tietoliikennesatelliittien sarja.


title: SinoSat

text: 1. heinäkuuta 1998 Kiina laukaisu SinoSat-1-satelliitin, joka oli pääosin ranskalaisen Alcatel Space-yhtiön rakentama. Sitä käytetään myös lähetyksiin Aasiaan Kiinan ulkopuolelle.


title: SinoSat

text: 29. lokakuuta 2006 Kiina laukaisi SinoSat-2-satelliitin, joka oli ensimmäinen kiinalainen DTH-satelliitti. Sen aurinkopanelien avaus epäonnistui ja satelliitti jäi toimintakyvyttömäksi.


title: SinoSat

text: 1. kesäkuuta 2007 klo 0:08 Pekingin aikaa Kiinan avaruushallinto laukaisi Pitkä Marssi 3A-kantoraketilla SinoSat-3-satelliitin Xichangin avaruuskeskuksesta Setsuanin maakunnasta. Sen kiertorata on GEO-rata. Satelliittia käytetään radio- ja televisiolähetysten transponderina.


title: SinoSat

text: Satelliitin valmistaja on China Academy of Space Technology ja China Academy of Launch Vehicle Technology, jotka kuuluvat China Aerospace Science and Technology Corporation-yhtiöön.


title: SinoSat

text: Satelliitteja operoi Sino Satellite Communications Co. Ltd. (SinoSat). Kiinalla on 12,6 miljoonaa digitaalitelevision katsojaa ja kaikkiaan yli 400 miljoonaa televisiota.


title: Hotel D’Angleterre

text: Hotel D’Angleterre on yksi Tanskan kuuluisimmista hotelleista. Se sijaitsee maan pääkaupungissa Kööpenhaminassa, Kongens Nytorvilla. Hotelli on sijainnut nykyisellä paikallaan vuodesta 1795 lähtien. Nykyinen hotellirakennus on peräisin vuodelta 1874, ja sen suunnittelusta ovat vastanneet arkkitehdit Vilhelm Dahlerup sekä E. W. Møller.


title: Realismi (ontologia)

text: Ontologinen realismi (myös metafyysinen realismi tai filosofinen realismi) eli todellisuuspohjainen olemassaolo-oppi on ontologinen näkemys, jonka mukaan on olemassa ulkoinen, havaitsijoista (kuten ihmismielestä) riippumaton todellisuus. Tämä tarkoittaa sitä, että todellisuus on ontologisesti itsenäinen esimerkiksi käsitteellisiin skeemoihimme ja kielellisiin käytäntöihimme nähden. Realismille vastakkainen kanta on antirealismi.


title: Realismi (ontologia)

text: Filosofian historiassa realismin ja antirealismin merkitys on tulkittu monilla eri tavoilla: realismi on käsitetty joskus materialismin, joskus (objektiivisen) idealismin merkityksessä; ja se on tulkittu sekä nominalismin että (subjektiivisen) idealismin vastaiseksi kannaksi.


title: Realismi (ontologia)

text: Nykyfilosofiassa ontologinen realismi liittyy läheisesti tieteenfilosofiseen tieteelliseen realismiin, jonka mukaan teoriat menestyvät koska ne vastaavat todellisuutta.


title: Realismi (ontologia)

text: Filosofian historiassa on ollut erilaisia näkemyksiä siitä, mikä on ”todellista” ja mitä sisältöä käsitteeseen ”todellinen” liitetään. Siksi myös realismin sisältö on tulkittu eri aikoina eri tavalla. Eri käyttötavat ovat edelleen käytössä ontologiassa eri yhteyksissä, mikä voi aiheuttaa sekaannusta.


title: Realismi (ontologia)

text: Vanhimmassa, keskiajan filosofiasta peräisin olevassa merkityksessä realismi tarkoittaa universaalien ongelmaan liittyvää kantaa, jonka mukaan todellisuudessa on olemassa paitsi partikulaareja eli yksilöolioita, myös universaaleja eli yleiskäsitteitä.


title: Realismi (ontologia)

text: Realismista tässä merkityksessä puhutaan edelleen ontologiassa universaalien ongelman yhteydessä. Tässä kontekstissa realismilla tarkoitetaan sitä näkemystä, että universaalit ovat olemassa todellisuudessa, itsenäisesti ja jollain tavalla maailmaa ja kokemusta edeltävinä. Tämä kuvaa erityisesti Platonin ideaopissa ilmenevää platonilaista realismia.


title: Realismi (ontologia)

text: Tässä merkityksessä ”realismi” tarkoittaa kuitenkin jotain aivan muuta — ja monella tavalla jopa lähes päinvastaista — kuin mitä termillä useimmiten tarkoitetaan nykyfilosofiassa.


title: Realismi (ontologia)

text: Nykyaikaisemmassa, kantilaisessa merkityksessä realismi käsitetään näkemykseksi, jonka mukaan on olemassa ihmismielestä riippumaton todellisuus. Realismi siis puolustaa ei-episteemisten eli kokemuksesta ja ymmärryksestä riippumattomien entiteettien olemassaoloa. Tällöin sen vastakohtana on idealismi, jonka mukaan todellisuus on olemassa vain subjektin mielessä.


title: Realismi (ontologia)

text: Ontologinen realismi ei väitä, että "koko" todellisuus on ihmismielestä riippumaton, eikä näin kiellä esimerkiksi ajatusten tai konkreettisempien ihmismielen tuotosten olemassaoloa. Muutoinkaan ontologinen realismi ei väitä mitään erityistä todellisuudesta tai kiellä minkään olemassaoloa — se väittää ainoastaan, että ainakin osa todellisuudesta on ihmismielestä riippumaton.


title: Realismi (ontologia)

text: Toisessa nykyaikaisessa merkityksessä realismi ymmärretään antirealismin vastaisena kantana tieteenfilosofiassa. Kannalla on myös ontologinen rajapintansa: tieteellisen realismin mukaan tieteessä esiintyvien teoreettisten termien viittaamat teoreettiset entiteetit ovat olemassa. Tieteelliset teoriat ovat kuvauksia todellisuudesta.


title: Realismi (ontologia)

text: Realistiset näkemykset ovat usein suhteessa johonkin tiettyyn sovellusalueeseen: joku voisi esimerkiksi olla realisti, mitä tulee fysiikkaan, mutta antirealisti, mitä tulee etiikkaan. Viime aikoina on korostettu sitä, että on tärkeää määrittää täsmällisesti se sovellusalue, jota ontologinen väite koskee.


title: Realismi (ontologia)

text: Realismia kannattavat filosofit ovat tyypillisesti katsoneet, että totuudessa on kyse uskomusten vastaavuudesta todellisuuden kanssa. Näin he ovat kannattaneet totuuden korrespondenssiteoriaa. Nykyään on kuitenkin alettu nähdä, ettei realismin ja totuuden korrespondenssiteorian välinen yhteys ole niin suora kuin aiemmin on oletettu. Jotkut realistit suosivat deflationistista totuusteoriaa, kun taas jotkut totuuden korrespondenssiteorian kannattajat, kuten J. M. E. McTaggart, ovat olleet antirealisteja.


title: Realismi (ontologia)

text: Jotkut filosofit, kuten Hilary Putnam, ovat hylänneet realismin ja antirealismin väliset väittelyt ja pyrkivät välttämään koko kiistan suosimalla yksinkertaista naturalismia tai "luonnollista realismia", joka voitaisiin nähdä "kolmantena tienä" realismin ja antirealismin ohella.


title: Realismi (ontologia)

text: Matematiikassa realismi on matematiikanfilosofinen kanta, jonka mukaan matemaattiset entiteetit ovat olemassa itsenäisesti ihmismielestä riippumatta. Siksi emme tee matemaattisia keksintöjä vaan löytöjä, ja jos kaikkeudessa olisi muita älykkäitä olentoja, ne tekisivät samoja löytöjä. Tämän johdosta on olemassa vain yhdenlaista matematiikkaa löydettäväksi. Esimerkiksi kolmiot ovat todellisia entiteettejä, eivät ihmismielen luomuksia.


title: Realismi (ontologia)

text: Monet tunnetut matemaatikot, kuten Kurt Gödel ja Paul Erdős, ovat kannattaneet matemaattista realismia ja nähneet itsensä luonnollisina esiintyvien matemaattisten entiteettien löytäjinä. Gödel katsoi, että on olemassa objektiivinen matemaattinen todellisuus, joka voidaan havaita tavalla joka vastaa aistihavaintoja. Matemaattisen realismin sisällä on kuitenkin erilaisia näkemyksiä siitä, millainen olemassaolo matemaattisilla entiteeteillä on ja kuinka niistä tiedetään.


title: Realismi (ontologia)

text: Fysiikassa realismi viittaa siihen tosiseikkaan, että kappaleita kuvaa mittauksesta riippumaton joukko objektiivisia ominaisuuksia, riippumatta siitä, onko ne mitattu (tai havaittu) vai ei. 1800-luvulle saakka fysiikan oletettiin vähintään implisiittisesti perustuvan realismiin. Kvanttimekaniikan mukaan ei voida kuitenkaan sanoa, että järjestelmällä on joku ominaisuus, ennen kuin ominaisuus on mitattu. Tällä perusteella vaikuttaa, että kvanttijärjestelmät ilmentävät ei-paikallista käyttäytymistä.


title: Realismi (ontologia)

text:
Filosofisen realismin muotoja:
Kritiikkiä:


title: Käsiterealismi

text: Käsiterealismi (tai pelkkä realismi) on ontologinen universaalien ongelmaan liittyvä kanta, jonka mukaan yleiset ominaisuudet (universaalit eli yleiskäsitteet) ovat olemassa jollain todellisella tavalla. Käsiterealismin vastakohta on nominalismi, jonka mukaan vain yksilöolioita eli partikulaareja on olemassa.


title: Käsiterealismi

text: Realismin ja nominalismin vastakkainasettelu kehittyi keskiajan universaalikiistan aikana universaalien ongelmasta käydyistä väittelyistä. Universaalit ovat termejä tai ominaisuuksia, joita voi soveltaa moniin asioihin, sen sijaan että ne määrittäisivät jonkun yksilöolion — esimerkiksi punainen, kaunis, viisi tai koira; vastakohtana esimerkiksi ”Sokrateelle” tai ”Ateenalle”. Käsiterealismilla tarkoitetaan sitä näkemystä, että universaalit ovat todella olemassa, itsenäisesti ja jollain tavalla maailmaa edeltävinä. Konseptualismilla tarkoitetaan käsitystä, että universaalit ovat olemassa, mutta ainoastaan siinä määrin kun ne ovat toteutuneet yksilöolioiden ilmentymissä; universaalit eivät ole olemassa erillisinä. Nominalismilla tarkoitetaan käsitystä, jonka mukaan universaalit eivät ole lainkaan olemassa, vaan ne ovat ainoastaan sanoja, joita käytämme kuvaamaan joitakin olioita, mutta ne eivät itsessään nimeä mitään.


title: Käsiterealismi

text: Platonisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä ja ne ovat olemassa itsenäisesti partikulaareista ("universalia ante rem", ”universaalit ennen asioita”).


title: Käsiterealismi

text: Platoninen realismi on saanut nimensä Platonilta, joka tarjosi sen mukaisen ratkaisun universaalien ongelmaan omassa ideaopissaan. Platonin ratkaisun mukaan jokaista ominaisuutta vastaa idea. Nämä ideat ovat olemassa yksilöllisinä, ajattomina ja täydellisinä entiteetteinä omassa metafyysisessä todellisuudessaan. Platonin ideat vastaavat sitä, mistä on myöhemmin käytetty nimeä universaalit. Jollakin tavalla jonkun värin idea, kuten Vihreys, toteutuu omissa kuvissaan, samalla tavalla kuten prototyyppiä käytetään kopioiden tekemiseen tai kappale jättää varjon. Abstraktimmin esitettynä, yksittäiset väri-ilmentymät (yksittäisen lehden vhreys, sama vihreä sammakossa) osallistuvat samaan Vihreän ideaan.


title: Käsiterealismi

text: Platonin ideaoppi liittyy hänen teoriaansa sisäsyntyisestä tiedosta ja sen mieleenpalauttamisesta ("anamnesis"). Dialogissa "Faidonissa" selitetään, että emme voi oppia kokemuksen ja abstrahoinnin kautta, mitä olioiden samankaltaisuus on, vaan meillä on oltava sisäinen idea ennen kokemusta. Platon esitti dialogissaan "Parmenides" kuitenkin itse useita ongelmia omassa opissaan. Eräs näistä oli myöhemmin kolmannen ihmisen argumenttina tunnettu ongelma.


title: Käsiterealismi

text: Keskiajan universaalikiistan aikana Platonia lähelle tullutta kantaa kannattivat muun muassa Johannes Scotus Eriugena, Remigius Auxerrelainen, Odo Tournailainen, Anselm Canterburylainen ja Vilhelm Champeauxlainen. Kantaa on usein kutsuttu "äärimmäiseksi realismiksi".


title: Käsiterealismi

text: Maltillisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä, mutta niiden olemassaolo on riippuvaista ne toteuttavista partikulaareista ("universalia in rebus", ”universaalit asioissa”).


title: Käsiterealismi

text: Maltillista realismia kutsutaan myös "aristoteeliseksi realismiksi", koska Aristoteles kannatti sitä. Hän ratkaisi universaalien ongelman korostamalla järkeä, joka tavoittaa havaintomaailman partikulaaristen olioiden yhteiset ominaisuudet. Samoja ominaisuuksia kantavat oliot voidaan Aristoteleen mukaan tunnistaa juuri järjen avulla yhteiseen kategoriaan kuuluviksi. Hänen mukaansa universaalit olivat olemassa, mutta erottamattomina kaikista partikulaareista, joissa ne ilmenevät.


title: Käsiterealismi

text: Bertrand Russell omaksui saman kannan kuin Platon. Hänen argumenttinsa suuntautui periaatteessa kaikkia nominalismin muotoja vastaan. Russellin mukaan jos esittelemme useita vihreän ilmentymiä erillisinä yksilöinä, meidän täytyy joka tapauksessa hyväksyä se, että ryhmittelemme niitä yhteen siksi että ne ovat samanlaisia. Siksi meidän tulee olettaa vähintään yhden aidon universaalin, samankaltaisuuden, olemassaolo.


title: Käsiterealismi

text: Muun muassa D. M. Armstrong on katsonut Russellin ja Platonin tavoin, että on olemassa universaalien ilmentymiä. Universaalin ilmentymä on ominaisuus (kuten vihreys), joka on olemassa useissa paikoissa samaan aikaan. Jos kuusi eri oliota ovat kaikki vihreitä, tällöin jokainen niistä ilmentää universaalia vihreää tai ovat osallisia universaalista vihreästä. Täsmälleen sama universaali vihreä sijaitsisi jokaisessa vihreässä oliossa. Jos sammakon ja lehden väri on sama vihreän sävy, sammakon vihreys ja lehden vihreys ovat yksi ja sama entiteetti, joka sattuu sijaitsemaan useassa paikassa.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Uskonnoton aikuistumiskoulutus on uskontoihin sitoutumattomien tahojen järjestämää koulutusta, jonka tarkoituksena on valmistaa nuoria aikuisuuteen. Alkunsa uskonnoton aikuistumiskoulutus sai 1800-luvulla, kun uskontokuntiin kuulumattomat halusivat kristittyjen rippikoulua ja konfirmaatiota vastaavan aikuistumisjuhlan. Nykyään uskonnotonta aikuistumiskoulutusta järjestetään useissa Euroopan maissa.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Nykyaikainen uskonnoton aikuistumiskoulutus on lähtöisin Saksasta, jossa aikuistumiskoulu päätetään juhlalla. Aikuistumiskoulun suorittaneille on annettu kunniakirja ja jokin lahja, esimerkiksi rintakoru, jossa on uskonnottomien järjestön merkki.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: "Jugendweihe" eli nuorisovihkimys aloitettiin jo 1800-luvulla. Nuorisojuhlan kulta-aikaa oli 1920-luku. Hitlerin valtaannousu kuitenkin katkaisi vapaa-ajattelijoiden perinteen. Itä-Saksassa juhlia järjestettiin itsenäisenä vapaa-ajattelijoiden toimintana vuoteen 1954 saakka, jolloin kommunistinen puolue kielsi toiminnan vanhalta pohjalta ja muutti sen puolueen tavoitteita vastaavaksi. DDR:ssä Jugendweihe otti valtion tuella kristityn rippikoulun paikan nuorten yleisimpänä aikuistumiskoulutuksena. Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen Jugendweihe-toiminta sai takaisin itsenäisyytensä kommunismista, mutta uskonnoton aikuistumiskoulutus oli muodostunut perinteeksi.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Itäisissä osavaltioissa edelleen jopa 60–70 % nuorista osallistuu nuorisojuhlaan. Ennen aikuistumisjuhlaa nuoret voivat halutessaan käsitellä heille tarjottavien tilaisuuksien tai kurssin puitteissa teemoja kuten historia ja monikulttuurisuus, kulttuuri ja luovuus, lait ja kansalaisoikeudet, luonto ja tekniikka, ammatit ja työnhaku sekä elämäntavat ja ihmissuhteet. Kasvatuksellinen osuus on suurelta osin kadonnut. Arvostelijoiden mielestä juhlan suurin merkitys on nuorten tarpeessa saada lahjoja. Jugendweihe käydään 13–14-vuotiaana, mikä on joidenkin mielestä liian aikainen ajankohta.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Saksassa on monia nuorisojuhlan järjestäjiä, joista tärkeimmät ovat Jugendweihe Deutschland e.V., der , der Freidenkerverband ja die Arbeiterwohlfahrt.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Norjassa Human-Etisk Forbund on järjestänyt uskonnottomia konfirmaatiokursseja vuodesta 1951 saakka. 1990-luvun puolivälistä lähtien toiminnan kasvu on ollut nopeaa. Vuonna 2006 yli 10 500 nuorta eli noin 17 % ikäluokasta valitsi siviilikonfirmaation ("humanistisk konfirmation" tai "borgerlig konfirmation"). Kurssin voi käydä sinä vuonna kun täyttää 15 vuotta. Ulkomailla asuvat norjalaiset voivat käydä kurssin kirjekurssina.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Vuonna 1984 Vapaa-ajattelijain liitto ja Forssan vapaa-ajattelijat järjestivät Forssan Valijärvellä kaksipäiväisen tapahtuman nuorille. Tavoitteena oli tarjota elämän- ja maailmankatsomuksellisia virikkeitä niille nuorille, jotka eivät ole uskovaisia, jotta nämä eivät tuntisi itseään syrjäytetyiksi kun heidän kristityt ikätoverinsa käyvät rippikoulun ja saavat lahjoja. ”Varjorippikouluun” eli virallisesti Valijärvi-tapahtumaan osallistui 30 nuorta. Seuraavana vuonna tapahtumaa markkinoitiin elämänkatsomusleirin nimellä, mutta tapahtuma peruutettiin osallistujien puutteen vuoksi.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Vuonna 1988 yläasteen elämänkatsomustiedon oppilaat alkoivat suunnitella uskonnotonta aikuistumisleiriä, ja heidän ajatustensa pohjalta Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat Feto järjesti kesällä 1989 ensimmäisen Prometheus-leirin. Seuraavana vuonna leirejä järjestämään perustettiin Prometheus-leirin tuki ry. Järjestön toiminta pohjautuu humanismiin, mutta on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumatonta. Leiri käydään yleensä kahdeksannen tai yhdeksännen luokan jälkeen, 14–15-vuotiaana, mutta 16–18-vuotiaille järjestetään niin sanottuja seniorileirejä. Vuonna 2008 leirin kävi lähes 1000 nuorta eli noin 1,5 % ikäluokasta. Vuonna 2009 Prometheus-leirejä alettiin järjestää myös Ruotsissa.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Humanisterna-yhdistys aloitti Ruotsissa 1990-luvulla uskonnottoman aikuistumiskoulutuksen opintopiirimuodossa, mutta se korvattiin leirillä, jossa käsittelytapoina ovat keskustelut, leikit, ryhmätyöt ja muu toiminta. Humanistisk konfirmation -leirille on viime vuosina osallistunut noin sata 14-15-vuotiasta nuorta vuodessa. Leirillä käsitellään elämänkatsomuksellisia teemoja kuten ihmisoikeuksia, tasa-arvoa, rasismia, sukupuolirooleja, rakkautta ja seksuaalisuutta sekä elämäntapoja, mutta käsiteltävät aiheet vaihtelevat kullekin leirille osallistuvien nuorten valintojen mukaan. Leirin lopussa järjestetään juhla, jossa leiriläiset esittelevät viikon tapahtumia esimerkiksi näytelmien ja laulujen avulla. Juhlan ohjelmaan kuuluu myös leirin järjestäjien, leiriläisten ja kutsuttujen puhujien pitämiä puheita.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Vuonna 2009 Ruotsissa perustettiin "Prometheus Sverige" -yhdistys eli Protus suomalaisen Prometheus-leirin tuen sisarjärjestöksi. Järjestöt perustuvat samoille periaatteille ja keskittyvät samoihin päiväteemoihin, mutta ruotsalaiset leirit ovat kestoltaan suomalaisia pidempiä ja niihin sisältyy myös useampia teemoja. Protus on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton järjestö, jota tukee Människan-säätiö. Protus järjestää Ruotsissa Prometheus-leirejä ("Protusläger"), joilla nuoret pohtivat ihmisyyden olemusta eri näkökulmista kuten biologisena olentona, osana luontoa, tuntevina ja uskovina olentoina sekä ryhmien ja yhteiskunnan jäseninä. Tavoitteena on myös lisätä nuorten itsetuntoa, iloa ja toisten kunnioitusta. Käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa rakkaus, ihmissuhteet, seksi, yksinäisyys, kuolema, suru, onni, usko, ystävyys, raha, päihteet ja mahdollisuudet. Leirin teemoja käsitellään keskustelun, ryhmätöiden ja leikin avulla. Jokainen leiripäivä on jaettu käytännön osaan, toimintaosaan, keskusteluosaan ja vapaa-aikaan.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Islantilainen humanistijärjestö Siðmennt järjestää kristillisen konfirmaation vastineeksi siviilikonfirmaatioita ("borgaraleg ferming") 13-vuotiaille. Konfirmaatiota edeltää kurssi, joka toteutetaan 12 viikon ajan kerran viikossa 1,5 tuntia kestävien tapaamisten avulla. Reykjavíkin ulkopuolella asuvat nuoret voivat käydä kurssin tiivistetysti kahden viikonlopun aikana. Kurssilla käsitellään etiikkaa, ihmissuhteita, ihmisoikeuksia, tasa-arvoa, kriittistä ajattelua, sukupuolten välisiä suhteita, päihteiden väärinkäytön ehkäisemistä, epäilyä, ympäristönsuojelua, vanhempien kanssa toimeen tulemista, nuorten roolia kulutusyhteiskunnassa ja aikuisuuden ja sen tuoman vastuun merkitystä. Kurssin opettajat ovat yleensä filosofeja. Kurssin lopuksi järjestetään nuorille ja heidän sukulaisilleen juhlallinen konfirmaatiojuhla, jossa kurssille osallistuneet nuoret saavat diplomit, ja osa heistä esittää musiikkia, runoutta ja puheita. Juhlassa on myös mukana islantilaisia yhteiskunnallisia vaikuttajia, jotka pitävät puheita kurssin teemoihin liittyvistä aiheista. Vuodesta 2000 lähtien kurssille on osallistunut vuosittain noin 90 nuorta.


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Pohjoismaiden ensimmäisen siviilikonfirmaation järjesti Kööpenhaminassa Tanskassa vuonna 1915 yhdistys nimeltä ”Yhdistys kirkollista konfirmaatiota vastaan”. Muutaman vuoden kuluttua yhdistyksen nimeksi tuli ”Yhdistys siviilikonfirmaation puolesta”. Nykyään toiminta jatkuu hyvin pienessä mittakaavassa DUI:n, tanskalaiseen työväenliikkeeseen kuuluvan lasten ja nuorten yhdistyksen puitteissa.


title: Malinen (sarjakuvahahmo)

text: Malinen on käsikirjoittaja Markus Miettisen ja piirtäjä Jaakko Seppälän luoma sarjakuvahahmo. Vuodesta 2004 lähtien sarjakuvaa on julkaistu Ylioppilaslehdessä kahden viikon välein. Malinen oli myös Ilta-Sanomien "Kuukauden kotimainen" -sarjakuva syyskuussa 2005. Toukokuussa 2007 Malinen sai ensimmäisen oman sarjakuva-albuminsa "Ee se oo tääsin poessulettua" (Ylioppilaslehden kustannus oy).


title: Malinen (sarjakuvahahmo)

text: Malinen on savolainen, vahvaa murretta puhuva jänis, joka opiskelee Helsingin yliopistossa. Muita hahmoja sarjakuvassa ovat Malisen mukanaan kantama kaappi "Kuappi", opiskelukaveri "Seepra", tyttöystävä "Kettunen" sekä Malisen perhe "Äet", "Isu" ja "Pienj".


title: Malinen (sarjakuvahahmo)

text: Malinen voitti 2007 järjestetyssä Kemin sarjakuvakilpailussa strippisarjan ja sijoittui sprinttistrippi-kilpailussa toiseksi.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: Buffy, vampyyrintappaja () on vuonna 1992 valmistunut yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka kertoo nimensä mukaisesti vampyyreja metsästävästä teinityttö Buffysta. Elokuva parodioi lukuisia kauhuelokuvia ja niiden kliseitä. "Buffyn" ohjasi Fran Rubel Kuzui, ja sen käsikirjoitti käsikirjoittaja-ohjaaja Joss Whedon. Elokuvan tuotti tuotantoyhtiö 20th Century Fox.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: Elokuvan nimiroolia esittää Kristy Swanson, ja muissa rooleissa nähdään muun muassa Donald Sutherland ja Luke Perry. Lisäksi elokuvassa tekevät pienet sivuroolit esimerkiksi Ben Affleck ja myöhemmin Oscar-palkittu Hilary Swank.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: Nykyään elokuva on jäänyt samannimisen tv-sarjan varjoon. Televisiosarja "Buffy, vampyyrintappajan" loi elokuvaan tyytymätön Whedon noin neljä vuotta myöhemmin. Sarjaa esitettiin seitsemän tuotantokauden ajan vuosina 1997-2003, ja sen pääroolissa Buffy Summersina nähtiin Sarah Michelle Gellar.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: Käsikirjoittaja Joss Whedon sai idean tulevaan elokuvaansa perinteisestä kauhuelokuvien asetelmasta, jossa pieni vaaleahiuksinen nuori tyttö joutuu hyökkäyksen kohteeksi pimeällä kujalla ja tulee tapetuksi. Hän halusi leikkiä tällä idealla ja kääntää tilanteen päinvastaiseksi. Whedonin mukaan olisi hauskaa luoda hahmo, joka pimeälle kujalle mennessään ei joudukaan tapetuksi, vaan sen sijaan voittaa hyökkääjän.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: Ohjaaja Fran Rubel Kuzuilla oli eri näkemys kuin Whedonilla siitä millainen elokuvan tulisi olla. Kuzui näki teoksen komediana, joka kertoi ihmisten suhtautumisesta vampyyreihin, kun taas Whedon oli kirjoittanut omien sanojensa mukaan "pelottavan elokuvan voimakkaasta naisesta" ja oli tyytymätön siihen, että hänen kauhuelokuvansa oli muutettu puhtaaksi komediaksi.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: "Buffy, vampyyrintappaja" menestyi taloudellisesti kohtalaisesti ja tuotti kotimaassaan Yhdysvalloissa noin 16 miljoonaa dollaria . Elokuva ei ollut kuitenkaan Whedonin tai kriitikkojen mieleen.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: Buffy Summers (Kristy Swanson) on suosittu cheerleader, joka käy Hemeryn high schoolia kotonaan Los Angelesissa. Eräänä päivänä tuntematon mies (Donald Sutherland) ilmoittaa Buffylle tämän olevan "vampyyrintappaja" eli valittu, jolla on erikoisia voimia ja joka taistelee erilaisia pimeyden voimia kuten vampyyreita ja demoneita vastaan. Mies on nimeltään Merrick, ja hän on Buffyn "valvoja" eli vampyyrintappajan tarkkailija ja kouluttaja.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: Lyhyen koulutuksensa jälkeen Buffy on valmis tappamaan vampyyreita. Epäonnekseen hän ajautuu heti yhteenottoon paikallisen vampyyrikuninkaan Lothosin (Rutger Hauer) kanssa. Lothos on vastuussa useiden vampyyrintappajien surmaamisesta, ja sen lisäksi hän murhaa Merrickin. Elokuvan lopuksi Buffy kohtaa Lothosin suuressa taistelussa koulunsa tanssiaisissa, missä tyttö tappaa vampyyrin ja tämän seuraajat.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: "Buffyn" soundtrack julkaistiin 28. heinäkuuta 1992. Se sisältää yhteensä kymmenen kappaletta.Muutama vuosi elokuvan valmistumisen jälkeen Sandollar Productionsin tuotantoyhtiön Gail Berman ehdotti Whedonille, että tämä kehittäisi "Buffyn" tv-sarjaksi. Whedon innostui ehdotuksesta ja kirjoitti, ohjasi sekä osittain rahoitti noin puolituntisen "Buffy"-pilotin. Sarjan päätyi ostamaan lopulta televisiokanava WB. "Buffyn" ensimmäinen osa näytettiin Yhdysvalloissa vuonna 1997. Sarja kesti seitsemän tuotantokauden ajan ja päättyi vuonna 2003.


title: Buffy, vampyyrintappaja (elokuva)

text: Televisiosarja "Buffy" eroaa huomattavasti elokuvasta. Sarjaa varten luotiin esimerkiksi joukko uusia hahmoja, ja sarjan tapahtumapaikaksi tuli kuvitteellinen Sunnydalen kaupunki. Lisäksi sarja eroaa tyyliltään elokuvasta. Kukaan elokuvan päätähdistä ei uusinut roolejaan sarjassa, vaan mukaan otettiin aivan uudet näyttelijät. Buffyn roolin sai Sarah Michelle Gellar, ja muissa sarjan pääosissa nähtiin esimerkiksi Alyson Hannigan, Nicholas Brendon ja Anthony Head. Joss Whedon on myöhemmin kertonut, että televisiosarja kuvaa elokuvaa paremmin hänen käsitystään Buffyn maailmasta.


title: Stella Polaris (teatteri)

text: Stella Polaris on Helsingissä toimiva improvisaatioteatteri, joka aloitti toimintansa 1990. Tuolloin Espoon Teatterin johtaja Tytti Oittinen kutsui freelancenäyttelijöitä osallistumaan kanadalaisen Keith Johnstonen improvisaatiokurssille. Jonka jälkeen he päättivät ryhtyä tutkimaan improvisaatioteatterin mahdollisuuksia ja Stella Polaris sai alkunsa.


title: Stella Polaris (teatteri)

text: Vuonna 2018 ryhmään on kuulunut 16 näyttelijää, neljä muusikkoa, kolme valosuunnittelijaa ja tuottaja. Teatterin tuotanto on muuntunut ensimmäisistä sketsimuotoisista improalkioista nykyisiin kokoillan improvisoituihin näytelmiin. Teatterin kotipaikkana on toiminut pitkään Turbiinisali Kaapelitehtaalla.


title: Stella Polaris (teatteri)

text: Huomattava osuus Stella Polariksen toiminnasta on muiden kouluttamista. Koulutustoimintaan kuuluu improkursseja aloitteleville ryhmille, jatkokursseja pidemmälle ehtineille sekä vuorovaikutus-, esiintymis- ja improvisaatiokoulutusta yhteisöille, yrityksille ja kouluille.


title: Stella Polaris (teatteri)

text: Stella Polaris teki 2002 "Vapaa pudotus" -sarjan MTV3-kanavalle. Stella Polariksen pitkä elokuva "Kukkia ja sidontaa" tuli elokuvateattereihin vuonna 2004.


title: Suomen nuorten esperantoliitto

text: Suomen nuorten esperantoliitto ( eli FEJO) on vuonna 1977 perustettu rekisteröity yhdistys. Se on Suomen esperantoliiton (EAF) sekä Maailman esperanton nuortenliiton (TEJO:n) jäsenjärjestö.


title: Evert Skogström

text: Evert Wilhelm Skogström (10. syyskuuta 1870 Vesilahti – 19. elokuuta 1935 Helsinki) oli insinööri ja virkamies, joka toimi ministerinä.


title: Evert Skogström

text: Skogströmin vanhemmat olivat kappalainen Johan Gustaf Skogström ja Karolina Olivia Taxell. Hän valmistui maanmittausinsinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1898 ja tuli samana vuonna tie- ja vesirakennushallituksen palvelukseen, jossa kohosi 1908 vanhemmaksi insinööriksi, 1922 vesiosaston yli-insinööriksi ja 1925 pääjohtajaksi. Skogström toimi vuodesta 1917 useiden valtionkomiteoiden sihteerinä ja jäsenenä ja vuodesta 1923 satamakomitean puheenjohtajana. Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri hän oli Cajanderin I hallituksessa 1922 ja Cajanderin II hallituksessa 1924, toimien molemmissa ammattiministerinä. Vuonna 1917 Skogström julkaisi selonteon Juojärven reitin kanavoimisesta, hän myös laati artikkeleita hakuteoksiin ja aikakauskirjoihin.


title: Evert Skogström

text: Skogströmin ensimmäinen puoliso vuodesta 1897 oli Emma Dagmar Brander (k. 1915) ja toinen vuodesta 1917 Hulda Eufemia Winstén.


title: Yrjö Loimaranta

text: Yrjö Arvi Vilho Loimaranta (vuoteen 1906 Lindstedt; 26. joulukuuta 1874 Oulu – 27. joulukuuta 1942 Mikkeli) oli Viipurin hiippakunnan piispa ja Suomen opetusministeri.


title: Yrjö Loimaranta

text: Loimarannan vanhemmat olivat kirkkoherra Wilhelm Lindstedt ja Hilma Nyholm. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1897 ja teologian kandidaatiksi 1909. Pappi hänestä tuli vuonna 1901. Loimaranta toimi aluksi koulumiehenä ja myöhemmin senaatin kirkollisasiainesittelijänä ja opetusministeriön kansliapäällikkönä. Porvoon suomalaisen yhteiskoulun johtajana 1899–1902 toimittuaan hän siirtyi Helsingin suomalaisen tyttökoulun uskonnon kollegaksi 1902–1912. Samaan aikaan hän oli ajoittain senaatin apulaisesittelijänä. Vuonna 1912 Loimarannasta tuli kirkollisasian toimituskunnan esittelijäsihteeri. Tässä tehtävässä ollessaan Loimarannalle annettiin tehtäväksi Suomen kuninkaaksi valitun Friedrich Karlin kruunajaisseremonian valmistelu Turun tuomiokirkossa. Hän suositteli noudatettavaksi joko Norjan tai Ruotsin mallin mukaista kruunausrituaalia, jolloin kruunu ja muut regaliat olisivat olleet tilaisuudessa vain esillä. Loimaranta toivoi kruunun valmistettavan Inarin kullasta.


title: Yrjö Loimaranta

text: Vuonna 1919 Loimarannasta tuli opetusministeriön esittelijäneuvos ja kansliapäällikkö. Loimaranta oli opetusministeri Cajanderin I hallituksessa 1922 ja Cajanderin II hallituksessa 1924, molemmissa ammattiministerinä.


title: Yrjö Loimaranta

text: Viipurin hiippakunnan piispana Loimaranta toimi 1935–1942. Piispakauden alkupuolta sävytti taloudellinen ja henkinen optimismi, loppupuolta puolestaan sotavuodet. Talvisodan alettua tuomiokapituli poistui Viipurista joulukuussa 1939 ensin Savitaipaleelle ja rauhan tultua Mikkeliin huhtikuussa 1940. Piispakautta vaivasi osaltaan Loimarannassa jo sen alkuvaiheessa todettu vakava sairaus. Teologisesti Loimaranta kuului nuorkirkolliseen suuntaan ja oli mukana Teologisen lauantaiseuran nimellä tunnetussa uudistushenkisessä keskustelupiirissä.


title: Yrjö Loimaranta

text: Loimaranta oli Merimieslähetysseuran puheenjohtaja 1932–1938 sekä Mannerheim-liiton liittoneuvoston puheenjohtaja 1936–1942. Hän julkaisi muun muassa teokset "Sosialistimme ja uskonto" (1908) ja "Kirkollinen alkukoulu" (1913) sekä toimitti piispa Olavi Heliövaaran kanssa kirkkolain vuosina 1921, 1930 ja 1939.


title: Yrjö Loimaranta

text: Loimarannan puoliso vuodesta 1901 oli Hilja Julia Teittinen.


title: Nicky Hunt

text: Nicholas "Nicky" Hunt (s. 3. syyskuuta 1983 Westhoughton, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Bolton Wanderersia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapakki.


title: Nicky Hunt

text: Hunt debytoi Boltonin paidassa 1. divisioonan kauden 2000/01 päätösottelussa Sheffield Unitedia. Bolton oli jo varmistanut nousunsa Valioliigaan ennen päätöskierrosta. Hunt joutui odottamaan läpimurtoaan avauskokoonpanon miehenä, kunnes kaudella 2003/04 hänestä tuli puolustuksen avainpelaaja. Valioliiga-debyyttinsä hän pelasi 16. elokuuta 2003 ottelussa Manchester Unitedia vastaan.


title: Nicky Hunt

text: Maajoukkuetasolla Hunt on edustanut Englantia alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 10 kertaa.


title: Tapio Sadeoja

text: Tapio Sakari Sadeoja (s. 16. kesäkuuta 1958 Kotka) on "Ilta-Sanomien" vastaava päätoimittaja ja kustantaja.


title: Tapio Sadeoja

text: Sadeoja syntyi toimittaja Olavi Sadeojan ja päätoimittaja Pirkko Aallon perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1985 on puheterapeutti Marja Tuomi. Ylioppilaaksi Sadeoja tuli 1977, minkä jälkeen hän suoritti valtiotieteen opintoja Helsingin yliopistossa. Ennen "Ilta-Sanomien" uraansa Sadeoja työskenteli toimittajana "Etelä-Vantaa"-lehdessä 1978–1981.


title: Tapio Sadeoja

text: Sadeoja on aiemmin toiminut "Ilta-Sanomien" ulkomaantoimittajana, ulkomaantoimituksen esimiehenä, toimituspäällikkönä ja uutispäätoimittajana. Hänet nimitettiin vastaavaksi päätoimittajaksi 29. toukokuuta 2007, sijaisena hän oli hoitanut tehtävää jo tammikuusta alkaen. Syyskuussa 2009 Tapio Sadeoja nimitettiin myös "Taloussanomien" vastaavaksi päätoimittajaksi. "Ilta-Sanomien" kustantaja hänestä tuli 2010.


title: Merimiespaini

text: Merimiespaini on kahden kilpailijan välillä käytävä voimalaji.


title: Merimiespaini

text: Kilpailun tarkoitus on horjuttaa vastustajan tasapainoa ja pudottaa tämä kilpailualustalta. Tähän tulokseen on päästävä ns. kättelyasennossa, jossa kilpailijat ovat tarranneet toisiensa oikeista käsistä. Ottelijat ottelevat sivuittain oikea jalka vastustajaa kohti. Vastustajaa ei saa koskea millään muulla objektilla kuin oikealla kädellään. Tuomari voi määrätä tietyistä rikkeistä varoituksia, ja kahdesti varoituksen saanut kilpailija häviää.


title: Klaus Badelt

text: Klaus Badelt (s. 12. kesäkuuta 1967 Frankfurt am Main, Länsi-Saksa) on saksalainen säveltäjä, joka tunnetaan parhaiten elokuvasävellyksistään. Hänen musiikkiaan kuullaan muun muassa elokuvissa "", "Catwoman", "Miami Vice" sekä "Poseidon".


title: Klaus Badelt

text: Badelt aloitti uransa säveltämällä musiikkia saksalaisiin mainoksiin. Vuonna 1998 Hans Zimmer kutsui Badeltin työskentelemään Media Venturesille (sittemmin Remote Control Productions) Santa Monicaan. Siitä lähtien hän on työskennellyt useiden eri elokuvien ja televisio-ohjelmien parissa. Hän on myös tehnyt yhteistyötä muiden Media Venturesiin kuuluvien säveltäjien kanssa, kuten Harry Gregson-Williamsin, John Powellin ja Hans Zimmerin.


title: Klaus Badelt

text: Toimiessaan Zimmerin kanssa Badelt osallistui useiden Oscar-ehdokkuuden saaneiden elokuvien, kuten "Veteen piirretyn viivan" ja "Egyptin prinssin", musiikkien tekemiseen. Hän on säveltänyt useille tunnetuille ohjaajille, joihin lukeutuvat muun muassa Ridley Scott, Tony Scott, Terrence Mallick, John Woo, Kathryn Bigelow, Jeffrey Katzenberg, Gore Verbinski ja Steven Spielberg.


title: Klaus Badelt

text: Badelt tuotti myös musiikit Ridley Scottin elokuvaan "Gladiator". Hän myös toimi yhdessä Zimmerin kanssa sellaisten elokuvien kuin "Kunniasanalla", "Hannibal" ja "Pearl Harbor" musiikkien parissa.


title: Kristen Alderson

text: Kristen Alderson (s. 29. toukokuuta 1991, Doylestown, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Kristen Alderson

text: Alderson tunnetaan parhaiten hänen roolistaan Starr Manningina saippuasarjassa "One Life to Live". Hän sai siitä "Soap Opera Digest Awardsin" palkinnon vuonna 2005.


title: Viktor Henrik Schvindt

text: Viktor Henrik Schvindt (19. heinäkuuta 1866 Spankkova Inkeri – 25. kesäkuuta 1928 Hattula) oli kenraalimajuri ja ministeri.


title: Viktor Henrik Schvindt

text: Viktor Henrik Schvindtin vanhemmat olivat kirkkoherra Paul Teodor Schvindt ja Anna Amanda Alopaeus ja puoliso vuodesta 1890 Aina Maria Enckell. Schvindt palveli vuodesta 1888 Suomen Kaartissa nuorempana esikuntaupseerina, kun se lakkautettiin 1905 ja sen päällystö siirrettiin seuraavana vuonna lakkautuspalkalle. Luotsihallituksen tarkastajana hän toimi 1907–1912 ja myös opettajana Helsingissä 1897–1912 useissa eri oppilaitoksissa. Hän tuli Suomen tasavallan joukkojen palvelukseen tammikuussa 1918 everstin arvoisena ja ylennettiin kenraalimajuriksi 1922. Schvindt toimi puolustusministerinä Cajanderin II hallituksessa 1924 ammattiministerinä.


title: Östen Elfving

text: Karl Östen Elfving (27. toukokuuta 1874 Vaasa – 25. heinäkuuta 1936 Boden, Ruotsi) oli suomalainen maatalousasiantuntija ja -poliitikko.


title: Östen Elfving

text: Elfvingin vanhemmat olivat pormestari Karl Oskar Elfving vanhempi ja Jenny Sofia Nyman. Elfvingin veli oli metsänhoitaja Karl Oskar Elfving nuorempi (1872–1946) ja sisar presidentti K. J. Ståhlbergin toinen puoliso vuodesta 1920, opettaja ja kirjailija Ester Ståhlberg (1870–1950).


title: Östen Elfving

text: Elfving valmistui agronomiksi 1895, filosofian kandidaatiksi 1911 ja filosofian lisensiaatiksi (tohtori) 1915, väitöskirjan aiheenaan "Vermögensbildung kleinbäuerlicher Ansiedler in Finnland". Elfving toimi tilanhoitajana, maanviljelysinsinöörinä, lääninagronomin apulaisena ja maanviljelyskonsulenttina vuoteen 1906 saakka, sitten vuoteen 1917 asti valtion asutustarkastajana ja asutushallituksen ylijohtajana eli ylitirehtöörinä 1917–1926. Hän julkaisi muun muassa teokset ja tutkielmat "Växtkultur, växtförädling och försöksverksamhet" (1903), "Petsamon taloudellisista edellytyksistä ja toimenpiteistä sen kehittämiseksi" (1924) sekä "Uusia teitä pienviljelyksen kohottamiseksi" (1932).


title: Östen Elfving

text: Elfving kuului useiden maatalousjärjestöjen ja säätiöiden johtoelimiin ja osallistui valtionkomiteoihin. Vuonna 1917 hän oli asutuskomitean ja eräiden poronlaidunkomissioiden puheenjohtaja. Hän toimi maatalousministerinä Cajanderin I hallituksessa 1922 ja Cajanderin II hallituksessa 1924, molemmissa ammattiministerinä. Vuosina 1926–1930 Elfving oli Suomen suurlähettiläs Oslossa. Myöhemmin hän palasi viljelemään omaa tilaansa mutta vastasi samalla muutamien suurtilojen hoidosta.


title: Östen Elfving

text: Elfvingin puoliso vuodesta 1909 oli Aini Maria o.s. Borg (k. 1930). Heidän poikansa oli korkeimman oikeuden jäsen Östen Elfving nuorempi, toinen poika Gustaf Elfving (s. 1919) oli kirurgiaan erikoistunut lääketieteen tohtori.


title: Aleisha Allen

text: Aleisha Allen (s. 28. huhtikuuta 1991) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Aleisha Allen

text: Allen syntyi Bronxissa, New Yorkissa. Hän on esiintynyt televisiossa 4-vuotiaasta alkaen. Kansainvälisesti tunnetuimpia rooleja lienee Alicia elokuvassa "School of Rock" (2003).


title: Aleisha Allen

text: Näyttelemisen ohella Aleisha Allen laulaa ja tanssii balettia. Hän opiskelee Professional Performing Arts Schoolissa Manhattanilla.


title: Aleisha Allen

text: Viime aikoina Allen on esiintynyt mm. komediassa "Ollaanko jo perillä?" ("Are We There Yet?", 2005) ja sen vuonna 2007 ilmestyneessä jatko-osassa.


title: Ernst Gråsten

text: Ernst Gråsten (8. huhtikuuta 1865 Suistamo – 5. lokakuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja ja lakitieteen kandidaatti. Hän oli Suomen Pankin johtokunnan jäsen vuosina 1919–1930.


title: Ernst Gråsten

text: Gråstenin vanhemmat olivat nimismies Mikael Konstantin Gråsten ja Lovisa Broms.


title: Ernst Gråsten

text: Ylioppilaaksi Gråsten pääsi vuonna 1882. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1886 ja luki myöhemmin lakia valmistuen molempien oikeuksien kandidaatiksi vuonna 1902. Gråsten työskenteli kieltenopettajana ja lehtimiehenä vuodet 1886–1900. Asianajajana hän toimi Viipurissa 1903–1906 ja ministerivaltiosihteerinviraston virkamiehenä 1906–1913 sekä myöhemmin vuonna 1917. Tämän jälkeen Gråsten siirtyi Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi vuonna 1919.


title: Ernst Gråsten

text: Gråsten oli valtiovarainministerinä A. K. Cajanderin ensimmäisessä hallituksessa. Hän toimi tehtävässä ammattiministerinä.


title: Ernst Gråsten

text: Tekstiilitaiteilija Viola Gråsten oli Ernst Gråstenin adoptiotytär ja hänen siskonsa tytärpuoli.


title: Dog Soldiers

text: Dog Soldiers on vuonna 2002 tehty toiminta/kauhuelokuva. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Neil Marshall.


title: Dog Soldiers

text: Elokuva kertoo sotamies Cooperista, joka on yksikkönsä kanssa sotaharjoituksessa Skotlannin erikoisjoukkoja vastaan. Ryhmää johtaa kersantti Wells, ainoa, joka ottaa asian tosissaan miettimättä Ison-Britannian jalkapallo-ottelua. Taisteluharjoitus keskeytyy järkyttävästi kun ryhmä löytää tuhotun erikoisjoukkojen leirin. Kaikki leirin radiot on tuhottu ja miehet ovat kuolleet lukuun ottamatta ryhmän johtajaa, kapteeni Ryania, joka puhuu sekavia. Silloin he saavat tietää mitä metsässä todellisuudessa asustaa ja mikä tappoi toisen erikoisryhmän.


title: Yle Tallennemyynti

text: Yle Tallennemyynti on vuonna 1984 perustettu Yleisradion erillinen yhtiö, joka tuottaa video- ja äänitallenteita Yleisradion televisio- ja radio-ohjelmista. Enimmäkseen tallenteita tuotetaan kirjastojen käyttöön, joista yksityishenkilöt voivat niitä lainata.


title: Yle Tallennemyynti

text: Tallennepalvelun ensimmäiset videokasettijulkaisut alkoivat kokeiluna kuudessa kirjastossa huhtikuussa 1985. Kokeilukaudeksi sovittiin opetusministeriön ja Kopiosto ry:n kanssa käydyissä neuvotteluissa vuosille 1985–1987. Kokeilussa oli mukana 100 videotallennetta ja noin 100 radio-ohjelmaa C-kasetteina. Ensimmäisten julkaisujen joukossa olivat muun muassa elokuvat "Kaasua, komisario Palmu", "Opri" ja "Niskavuoren Heta". Myöhemmin julkaisujen määrä kasvoi, ja uusia julkaisuja olivat muun muassa televisiosarjat "Seitsemän kuolemansyntiä" ja "Rauta-aika" sekä elokuvat "Tuntematon sotilas" ja "Täällä Pohjantähden alla".


title: Yle Tallennemyynti

text: 1990-luvulla tallennemyynti laajentui myös tallenteiden tuottamiseksi yksityishenkilöille, jotka pystyivät ostamaan tallenteita Yle Shopista ja kaikista hyvin varustetuilta videoiden jälleenmyyjiltä. Ensimmäinen yksityishenkilöille hankittavaksi tuotettu videotallenne oli Yle TV2 -kanavan "Kummeli"-sarja.


title: Yle Tallennemyynti

text: Yksityishenkilöille tuotettujen televisiosarjojen julkaisemisesta tuli 2000-luvulla valtava menestys, kun DVD yleistyi ja VHS-kasetit alkoivat poistua markkinoilta. Yle Tallennemyynti siirtyi vuonna 2007 videotallenteissa DVD-formaattiin ja lopetti VHS-julkaisut. Vuosina 2003–2006 Yle Tallennemyynti julkaisi kirjasto- ja laitoskäyttöön VHS-kasetteina MTV3:n vanhaa draamatuotantoa 1960-luvulta 1990-luvun alkupuolelle, yhteistyössä MTV3:n kanssa. MTV:n teatteritoimituksen elokuvista ja sarjoista julkaistiin muun muassa "Simpauttaja", "Lentsu", "Hamsterit", "Mummoni ja Mannerheim", "Rikas ja kunniallinen", "Vetää kaikista ovista", "Hänen olivat linnut", "Poltettu oranssi", "Soittorasia", "Rakkaat sisaret", "Satumainen onni", "Kunniallinen petkuttaja" ja "Sotapoika".


title: Yle Tallennemyynti

text: Keväällä 2009 Yle ja VL-Musiikki Oy sopivat Yleisradion omatuotantoisten tallenteiden ja oheistuotteiden markkinoinnista. Siitä lähtien tallenteiden hankinnan ja jakelun kirjastoille, laitoksille ja vähittäiskauppaan on hoitanut VL-Musiikki. Ylen ja VL-Musiikin ensimmäinen yhteinen julkaisu oli "Paavo ja Raili" -televisiosarja.


title: Yle Tallennemyynti

text: Toukokuussa 2015 Yle lopetti verkkokauppansa ja jatkossa Yle-tuotteiden myynnin hoitavat yhtiön ulkopuoliset yhteistyökumppaniyhtiöt.


title: Yawovi Agboyibo

text: Yawovi Madji Agboyibo (s. 31. joulukuuta 1943) on Togon entinen pääministeri. Hän astui pääministerin virkaansa 20. syyskuuta 2006 Edem Kodjon seuraajaksi, ja hänen virkakautensa päättyi joulukuussa 2007.


title: Yawovi Agboyibo

text: Yawovi Agboyibo on CAR:n puoluejohtaja. Agboyibo tuomittiin ja vangittiin kuudeksi kuukaudeksi kyseenalaisin perustein vuonna 2001 "pääministerin kunniaan kohdistuneesta loukkauksesta".


title: Aave koneessa

text: Aave koneessa () on brittiläisen filosofin Gilbert Rylen kehittämä nimitys, jota hän käyttää René Descartesin kartesiolaisesta dualismista. Ryle käytti ilmausta ensimmäisen kerran teoksessa "The Concept of Mind" vuonna 1949. Hänen tarkoituksenaan oli painottaa Descartesin järjestelmän kaltaisten dualististen järjestelmien absurdiutta, joka seuraa hänen mukaansa siitä, että niissä mielen tapahtumat tapahtuvat rinnakkain fyysisten tapahtumien kanssa, mutta näiden välistä vuorovaikutusta ei tunneta tai se perustuu pelkkään spekulaatioon.


title: Aave koneessa

text: Rylen näkökulmasta dualismissa oli kyseessä oppi mielen aaveesta ruumiillisessa koneessa.


title: Aave koneessa

text: Seuraava aineisto on paljolti peräisin Arthur Koestlerin pohdinnoista vuodelta 1967 kirjasta, jonka otsikkona on Rylen käyttämä sanonta "The Ghost in the Machine" ('aave koneessa'). Teoksen päähuomio kohdistuu ihmisen kulkuun kohti itsetuhoa, etenkin ydinaseiden kilpavarustelun vuoksi. Koestler suhtautuu erityisen kriittisesti B. F. Skinnerin behaviorismiin. Kirjan keskeisiä ajatuksia on, että ihmisaivot ovat kasvaneet, että ne ovat rakentuneet aiemmille, primitiivisimmille aivorakenteille ja että nuo rakenteet ovat otsikon "aaveita koneessa". Koestlerin teorian mukaan rakenteet voivat syrjäyttää korkeampia loogisia toimintoja ja ne ovat vastuussa vihasta, suuttumuksesta ja muista tuhoisista impulsseista.


title: Aave koneessa

text: Rylen mukaan ”luonnosta ja mielen paikasta on olemassa oppi, joka on laajalle levinnyt ajattelijoiden keskuudessa ja jonka suurin osa filosofeista, psykologeista ja uskonnollisista opettajista pääosin hyväksyy. Vaikka he myöntävät siinä tiettyjä teoreettisia ongelmia, he ovat taipuvaisia olettamaan, että ne voidaan voittaa ilman suuria muutoksia teorian rakennelmaan”. Ryle uskoo, että opin keskeiset periaatteet ovat perusteiltaan vääriä ja ristiriidassa ruumiin kanssa, samoin kuin sen kanssa, mitä tiedämme mielestä. ”Henkisesti rajoittuneita ja sylilapsia lukuun ottamatta jokaisella ihmisellä on ruumis ja mieli. Ruumis ja mieli on tavallisesti valjastettu yhteen, mutta ruumiin kuoltua perinne katsoo, että mieli jatkaa olemassaoloaan ja toimintaansa. Virallisen opin mukaan jokaisella ihmisellä on suora ja muuttumaton ymmärrys. Tietoisuudessa, tajunnassa ja itsehavainnoinnissa hän saa suoraan ja autenttisesti ilmoituksia mielen toiminnan nykyisistä tiloista”.


title: Aave koneessa

text: Ruumiin toimintoja ja tiloja voi tutkia tarkastelemalla ulkopuolelta. Siten ihmisen fyysinen elämä on yhtä julkista kuin eläinten. Mutta mieli ei ole tilassa, eivätkä mielen toiminnot noudata mekaanisia lakeja. Tarkkailijat eivät voi havaita mielen tapahtumia, vaan ne ovat yksityisiä. Ihminen elää siten kahta rinnakkaista elämää, joista toinen on julkista ja koostuu siitä mitä ruumiille sen sisällä tapahtuu. Toinen, yksityinen, muodostuu taas siitä mitä tapahtuu mielelle ja mielen sisällä.


title: Aave koneessa

text: Rylen pääargumentti on, että puhuttaessa mielestä ja ruumiista dualistin tavoin, syyllistytään kategoriavirheeseen. Ryle pyrkii osoittamaan, että esitetty "virallinen oppi" on väärä kokonaisuudessaan, ei yksityiskohdissaan vaan periaatteessa, osoittamalla, että se on seurausta kahden loogisen tyypin tai kategorian sekoittamisesta, vaikka ne eivät ole yhteensopivia. Hänen mukaansa oppi esittää mielen toiminnot yhteen kategoriaan kuuluvina, vaikka ne todellisuudessa kuuluvat toiseen kategoriaan. Siksi oppi on hänen mielestään vain filosofinen myytti.


title: Aave koneessa

text: Rylen esimerkissä esiintyvät kategoriavirheet ovat seurausta siitä, että ihmiset eivät tiedä, kuinka käyttäisivät oikein käyttämiään käsitteitä. Heidän kohtaamansa filosofiset ongelmat seuraavat kyvyttömyydestä käyttää luonnollisen kielen tiettyjä piirteitä. Teoreettisesti mielenkiintoisia kategoriavirheitä ovat sellaisten henkilöiden tekemät virheet, jotka osaavat käyttää käsitteitä tutuissa tilanteissa, mutta sijoittavat käsitteet abstraktissa ajattelussa väärään kategoriaan.


title: Aave koneessa

text: Esimerkkinä kategoriavirheestä on ulkomainen opiskelija, joka vierailee jossain yliopistossa. Kun hänelle esitellään esimerkiksi eri kampusalueita, rakennuksia ja kirjastoja, hän kysyy: "Mutta missä yliopisto on?" Tässä opiskelija sekoittaa yliopiston olemassaolon kampusten, rakennusten ja kirjastojen olemassaoloon. Yliopisto on kuitenkin olemassa korkeammalla tasolla, ja se käsittää rakennusten lisäksi muun muassa henkilökunnan, oppilaat ja opetusohjelman eikä kuulu niiden kanssa samalle kategoriatasolle. Opiskelija tekee siis kategoriavirheen olettamalla, että yliopisto on samalla kategoriatasolla kuin rakennukset.


title: Aave koneessa

text: Dualismi kannattaa mielen ja ruumiin polaarista vastakohtaisuutta. Kielen tasolla mielen ominaisuudet ovat fyysisten ominaisuuksien loogisia negaatioita (aristoteelisessa merkityksessä). Tällöin ne kuuluvat kategorian käsitteen perusteella samaan loogiseen tyyppiin. Rylen mukaan tällainen käyttö on merkki kategoriavirheestä, joka koskee mielen ilmiöistä käytettyjä kuvauksia, jotka eivät kuulu oikein niihin kategorioihin, joita käytetään kuvaamaan ruumiin ilmiöitä, kuten substanssin kategoria.


title: Aave koneessa

text: Descartesin oli pakko tieteilijänä hyväksyä klassinen mekaniikka, mutta uskonnollisena ja moraalisena henkilönä hän ei voinut hyväksyä, niin kuin esimerkiksi Hobbes teki, siitä helposti seuraavaa johtopäätöstä, jonka mukaan ihmismieli poikkeaa kellonkoneistosta vain monimutkaisuudessaan. Descartes ja monet hänen jälkeensä tulleet filosofit pyrkivät välttämään tämän ajattelemalla, että koska mekaniikan lait selittävät liikkeitä avaruudessa, täytyy olla olemassa muita lakeja, jotka selittävät mielen ei-avaruudellisen toiminnan.


title: Aave koneessa

text: Kaikkiin mielen ilmiöitä koskeviin filosofisiin spekulaatioihin upotetun kartesiolaisen myytin purkamiseksi Ryle ehdotti luonnollisen kielen loogista analyysiä ja tavalliseen keskusteluun piilotettujen kategoriavirheiden korjaamista. Mielen tapahtumat kuuluvat todellisuudessa suhteiden kategoriaan, eivät substanssin kategoriaan. Kartesiolaisen myytin purkamisesta seuraa mielen ja ruumiin välisen eron purkautuminen ja siten mielen ja ruumiin ongelman purkautuminen, koska kielen loogisen analyysin jälkeen todellista ongelmaa ei ole enää olemassa. Kyseessä on ollut vain näennäisongelma.


title: Spandaun vankila

text: Spandaun vankila sijaitsi Berliiniin kuuluvalla Spandaun hallintoalueella, Wilhelmstadtin kaupunginosassa. Se rakennettiin vuonna 1876 sotilasvankilaksi. Vuodesta 1919 alkaen siellä pidettiin myös siviilivankeja. Siihen aikaan sinne mahtui 600 vankia.


title: Spandaun vankila

text: Vuonna 1946 liittoutuneet ottivat koko vankilan hallintaansa, koska olettivat että toisen maailmansodan sotarikoksista tuomittaisiin kymmeniä ihmisiä. Nürnbergin oikeudenkäynneissä tuomittiin kuitenkin vain seitsemän sotasyyllistä vankeusrangaistukseen:


title: Spandaun vankila

text: Rudolf Hessin kuoltua vuonna 1987 vankila purettiin, koska pelättiin että siitä tulisi uusnatsien palvonnan kohde. Vankilan purkujäte ajettiin Pohjanmereen, ja puretun vankilan paikalle rakennettiin ostoskeskus.


title: Kulttuuritalo (Tukholma)

text: Kulttuuritalo () on rakennus Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee kaupungin keskustassa, Sergelin torin etelälaidalla. Sen on suunnitellut arkkitehti Peter Celsing. Rakennus vihittiin käyttöön 15. lokakuuta 1974. Nimensä mukaisesti rakennus on pyhitetty kulttuurille, ja siellä sijaitsee muun muassa kolme erilaista kirjastoa. Vuonna 2003 Kulttuuritalossa vieraili yhteensä noin 3,5 miljoonaa vierailijaa.


title: Kulttuuritalo (Tukholma)

text: Kulttuuritalon rakentamisen taustalla oli 1965–1966 järjestetty aatekilpailu Sergelin torin eteläpuolisen korttelin käytöstä. Kilpailun voitti Peter Celsing, ja rakennustyöt alkoivat 1968. Celsing suunnitteli sekä Kulttuuritalon että Brunkebergstorgin puolelle rakennetun Sveriges Riksbankin mustanpuhuvan toimitalon. Ensimmäinen valmistui vuonna 1974, jälkimmäinen 1976. Kulttuuritaloon kuuluu teatterisiipi, jossa toimii Tukholman kaupunginteatterin näyttämö, sekä näyttelyrakennus, johon kuuluu Sergelin torin puoleinen lasiseinäinen julkisivu.


title: Kulttuuritalo (Tukholma)

text: Teatterisiipi toimi Ruotsin valtiopäivien tilapäisenä istuntopaikkana valmistumisestaan vuonna 1971 aina vuoteen 1983 saakka, jolloin Ruotsin valtiopäivätalon laajennus valmistui.


title: Bellona (peruna)

text: Bellona on alankomaalainen yleisperunalajike. Sen tärkkelyspitoisuus on 14,8 prosenttia.


title: Tuote-etiketti

text: Tuote-etiketti on tuotteeseen tai sen pakkaukseen kiinnitetty lappu, kilpi, tarra tms., jossa annetaan tietoja tuotteesta. Tuotepakkaukseen erikseen liimattavaa etikettiä käytetään erityisesti silloin, kun pakkauksen muoto tai pinta tekee vaikeaksi ja kalliiksi painaa tuotetiedot suoraan pakkaukseen. Etiketti on osa tuotteen imagoa. Etikettejä käytetään runsaasti esimerkiksi elintarvikkeissa, juomapulloissa ja kosmetiikkatuotteissa.


title: Tuote-etiketti

text: Etiketit toimivat myös keräilykohteina.


title: Tuote-etiketti

text: Tuote-etiketti on tavallisesti valmistettu etikettipaperista ja kiinnitetty tuotteeseen liimalla. Muita mahdollisia valmistusmateriaaleja ovat kankaat, muovi ja pahvi. Etiketin voi liiman sijasta kiinnittää tuotteeseen esimerkiksi nauhalla, niitillä tai tarralla. Etiketin teksti on painettu.


title: Tuote-etiketti

text: Etiketissä voi lukea muun muassa tuotteen nimi, logo, valmistaja, valmistajan logo, tuotteen esittely, ainesosat ja käyttöohje. Etiketissä voi lisäksi olla koristeita tai kuvia. Useissa maissa tuotteiden täytyy sisältää tuoteseloste, jonka sisältö voi olla lailla määritelty. Useimmiten tuoteselosteen täytyy kertoa tuotteen sisältö tai ainesosat, valmistuspäivä, viimeinen käyttöpäivä, käyttö- tai varastointiohjeet, valmistaja ja markkinoija. Tuoteselosteessa voi lukea myös erilaisia varoituksia.


title: Tuotannontekijätulot

text: Tuotannontekijätuloja ovat kotitalouksien tuotantotoimintaan osallistumisesta palkkoina, yrittäjätuloina ja omaisuustuloina saamat rahamääräiset korvaukset.


title: Tuotannontekijätulot

text: Kun tuotannontekijätuloihin lisätään kotitalouksien saamat tulonsiirrot (esimerkiksi eläkkeet, työttömyysturva, sosiaaliavustukset) saadaan bruttotulot. Vähentämällä niistä kotitalouksien maksamat tulonsiirrot (esimerkiksi valtion ja kuntien tuloverot ja veronluonteiset maksut), saadaan kotitalouksien käytettävissä olevat tulot.


title: Blue Congo

text:
Blue Congo on sinipunertava perunalajike. Se on altis perunaruvelle. Lajikkeesta saadaan pieni sato, joten se on usein kallista.
Raakana perunat ovat tumman violetteja, keitettyinä vaaleampia ja sinisempiä. Mukulan antosyaaneihin kuuluva väriaine on samantyyppistä kuin mustikassa. Ruotsissa lajikkeen nimi kirjoitetaan Blå Kongo. Se on vanha lajike, joka on uudelleen suosiossa.


title: Käytettävissä oleva tulo

text: Käytettävissä oleva tulo on tilastoinnissa käytetty määritelmä. Se lasketaan vähentämällä brutto- eli kokonaistulosta tulovero ja muut tulonsiirrot. Kansantalouden tilinpidossa se lasketaan sektoreittain lisäämällä ensituloon saadut ja vähentämällä maksettavat tulonsiirrot. Käytettävissä oleva tulo voidaan käyttää kulutukseen tai säästää.


title: Käytettävissä oleva tulo

text: Käytettävissä olevat tulo on tulonjakotilaston keskeisin tulokäsite. Sitä käytetään myös kulutustutkimuksessa.


title: Käytettävissä oleva tulo

text: Palkansaajakorvaukset + toimintaylijäämä ja sekatulo + omaisuustulot - omaisuusmenot = sektorin ensitulo


title: Käytettävissä oleva tulo

text: + saadut tulonsiirrot - maksetut tulonsiirrot = käytettävissä oleva tulo.


title: Käytettävissä oleva tulo

text: Palkkatulot + yrittäjätulot = työtulo


title: Käytettävissä oleva tulo

text: + omaisuustulot = tuotannontekijätulot


title: Käytettävissä oleva tulo

text: + saadut tulonsiirrot = bruttotulot


title: Käytettävissä oleva tulo

text: - maksetut tulonsiirrot = käytettävissä oleva tulo.


title: Pietari Salmenoja

text: Jonne (Johan) Pietari Salmenoja (sukunimi vuoteen 1907 Palin; 7. kesäkuuta 1893 Tammela – 31. toukokuuta 1962 Helsinki) oli osuustoimintamies ja Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtaja. Hän oli sosiaalidemokraattinen kansanedustaja ja ministeri 1930-luvulla.


title: Pietari Salmenoja

text: Salmenojan vanhemmat olivat työnjohtaja Joose Palin ja Eva Kristina Hermanintytär. Hän kävi kansakoulun ja suoritti kauppakoulun 1916. Salmenoja toimi myyjänä Tammi-Kauppa Oy:ssä, Työväen osuuskaupassa ja osuuskauppa Mäki-Matissa vuosina 1909–1917. Hän oli johtajana Muuramen osuuskaupassa 1917–1919, osuuskauppa Mäki-Matissa 1919–1926 ja Kyminlaakson osuusliikkeen Kotkassa 1926–1933. Tämän jälkeen Salmenoja oli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton KK:n neuvontaosaston tarkastajana 1933–1940, Hyvinkään kauppalanjohtajana 1940–1942, KK:n asunto-osaston hoitajana 1945–1947 ja KK:n neuvontaosaston hoitajana 1947. Viimeksi hän toimi Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajana 1948–1960.


title: Pietari Salmenoja

text: Salmenoja oli SDP:n kansanedustajana Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä 1933–1944. Hän toimi eduskunnan pankkivaliokunnan puheenjohtajana 1937–1939 ja valtionvarainvaliokunnan puheenjohtajana 1939–1940 ja 1944. Salmenoja oli II kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Cajanderin III hallituksessa 1939. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Jyväskylän kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja Kotkan kaupunginvaltuuston jäsenenä.


title: Toivo Ikonen

text: Pekka Toivo Ikonen (15. tammikuuta 1891 Jääski – 11. kesäkuuta 1976 Helsinki) oli maanviljelijä ja maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri.


title: Toivo Ikonen

text: Ikosen vanhemmat olivat maanviljelijä "Juhana Ikonen" ja "Katri Ahtiainen". Hän kävi kansanopiston 1909 ja maamieskoulun 1911. Ikonen toimi maanviljelijänä Jääskessä 1911–1925, Viipurin maalaiskunnassa 1926–1929, Antreassa 1929–1944 ja Hausjärvellä 1944–1963. Hän oli Jääsken säästöpankin kirjanpitäjänä 1913–1918 ja johtajana Jääsken säästöpankissa 1918–1922, Viipurin maalaiskunnan Talin osuuskassassa 1927–1929 sekä Antrean eteläisessä osuuskassassa 1930–1940. Ikonen oli myös Karjalan liiton toiminnanjohtaja 1952–1958 sekä Karjalainen Kansa-lehden päätoimittaja, Karjalan liiton kiinteistövälitystoimiston johtaja ja Karjalan Aamu -lehden päätoimittaja.


title: Toivo Ikonen

text: Ikonen oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1917, Edistyspuolueen kansanedustajana 1922–1923 ja Maalaisliiton kansanedustajana 1933–1938 ja 1942–1950. Hän edusti vuoteen 1944 saakka Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä ja sen jälkeen 1945–1947 Kymen läänin itäistä vaalipiiriä ja 1948–1950 Kymen läänin vaalipiiriä.


title: Toivo Ikonen

text: Ikonen toimi eduskunnan maatalousvaliokunnan puheenjohtajana 1946–1950 ja Rangellin hallituksessa II maatalousministerinä 1941–1943 sekä II kansanhuoltoministerinä 1942–1943. Linkomiehen hallituksessa Ikonen oli II kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri 1943–1944.


title: Toivo Ikonen

text: Ikonen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925 ja 1931 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Jääsken kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja Antrean kunnanvaltuuston jäsenenä.


title: Toivo Ikonen

text: Ikonen sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1952.


title: Väinö Kaasalainen

text: Väinö Viljam Kaasalainen (10. joulukuuta 1902 Viipurin läänin Pyhäjärvi – 14. huhtikuuta 1955 Mikkeli) oli kansanopiston ja kansankorkeakoulun johtaja sekä maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri.


title: Väinö Kaasalainen

text: Kaasalainen pääsi ylioppilaaksi 1923 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1931. Kaasalainen oli Räisälän kansanopiston vt. johtaja 1926–1929, johtaja 1929–1940, Limingan kansanopiston johtaja 1940–1947 ja Suomen Nuoriso-opiston johtaja Mikkelissä 1947–1955. Hän oli Karjalan liiton toiminnanjohtajana 1942–1943 ja Maalaisliiton toiminnanjohtajana 1944–1946.


title: Väinö Kaasalainen

text: Kaasalainen oli maalaisliiton kansanedustajana Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä 1933–1938 ja Mikkelin läänin vaalipiiristä 1951–1955. Hän oli eduskunnan kulkulaitosvaliokunnan puheenjohtajana 1951–1955 ja II kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Linkomiehen hallituksessa 1944.


title: Väinö Kaasalainen

text: Väinö Kaasalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Kaasalainen ja Helena Jääskeläinen ja veli Nestori Kaasalainen. Kaasalaisen puoliso vuodesta 1935 oli Aino Hilja Jalkanen.


title: Lauri Kaijalainen

text: Lauri Vihtori Kaijalainen (21. maaliskuuta 1900 Laukaa – 5. syyskuuta 1965 Rovaniemi) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi Rovaniemen kauppalan- ja kaupunginjohtajana sekä Maalaisliiton kansanedustajana ja ministerinä.


title: Lauri Kaijalainen

text: Kaijalaisen vanhemmat olivat ratavartija Vihtori Kaijalainen ja Alma Loviisa Gustafsson. Hän kävi keskikoulun ja työskenteli sitten Pohjolan Sanomain toimittajana 1919–1924, lehden vastaavana toimittajana 1924, Rovaniemi-lehden päätoimittajana vuosina 1924–1927 ja 1940–1944, Kalevan toisena toimitussihteerinä vuosina 1927–1928 sekä Lapin Kansan päätoimittajana vuosina 1928–1940.


title: Lauri Kaijalainen

text: Sodan jälkeen Kaijalainen toimi Pohjolan Sanomien Helsingin edustajana vuosina 1945–1948, Valtion tiedotuskeskuksen apulaisjohtajana 1945–1946 sekä Rovaniemen kauppalanjohtajana vuosina 1948–1959 ja kaupunginjohtajana 1960–1963.


title: Lauri Kaijalainen

text: Kaijalainen oli Maalaisliiton kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä vuosina 1930–1947. Hän oli eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtajana 1936–1944 ja toimi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Pekkalan hallituksessa vuosina 1946–1948. Kaijalainen oli mukana kunnallispolitiikassa Rovaniemen kauppalanvaltuuston jäsenenä. Hän oli myös Pohjois-Suomen teollistamistoimikunnan jäsen.


title: Lauri Kaijalainen

text: Kaijalainen sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 1962.


title: Nia Long

text: Nitara Carlynn ”Nia” Long (s. 30. lokakuuta 1970) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Nia Long

text: Long syntyi Brooklynissä, New Yorkissa afrotrinidadilaisille vanhemmille, jotka ottivat avioeron tyttärensä ollessa kaksivuotias. Äiti ja tytär muuttivat Iowa Cityyn ja myöhemmin tyttären ollessa seitsemänvuotias etelälosangelesilaiseen lähiöön.


title: Nia Long

text: Longilla on ollut rooleja muun muassa elokuvissa "Hamekyttä" (2000), "Hamekyttä 2" (2006), "Ollaanko jo perillä?" (2005), "Friday" (1995), "Boiler Room" (2000), "Sielun ruokaa" (1997) ja "Boyz n the Hood – kulman kundit" (1991). Sen lisäksi hän on näytellyt Sasha Monroeta televisiosarjassa "Hädän hetkellä". Hän on myös näytellyt sarjassa "Bel-Airin prinssi".


title: Nia Long

text: Longin ensimmäinen lapsi Massai Zhivago Dorsey II syntyi 26. marraskuuta 2000. Long oli lapsen isän kanssa kihloissa, mutta suhde ehti päättyä ennen naimisiinmenoa.


title: Ragnar Furuhjelm

text: Elis Ragnar Furuhjelm (12. lokakuuta 1879 Oulu – 15. marraskuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen tähtitieteilijä, professori ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja ja ministeri.


title: Ragnar Furuhjelm

text: Furuhjelmin vanhemmat olivat protokollasihteeri Elis Furuhjelm ja Selma Gabriella Antell. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1897 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1901 ja lisensiaatin sekä tohtorin tutkinnot 1907. Furuhjelm oli matematiikan ja ruotsin kielen opettajana Nya svenska läroverketissä Helsingissä 1898–1904 ja 1905–1906. Hän toimi Helsingin tähtitieteellisen observatorion tähtivalokuvaustöiden assistenttina 1900–1908, apulaisjohtajana 1908–1933 ja observatorion assistenttina 1907–1918. Furuhjelm julkaisi yli 4 000 tähden ominaisliikkeet.


title: Ragnar Furuhjelm

text: Furuhjelm oli Helsingin yliopiston tähtitieteen dosenttina 1910–1918 ja henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina 1918–1944. Tämän ohella hän oli Helsingin yliopiston fys.-matemaattisen osaston notaarina 1910–1917, Åbo Akademin kanslerin sihteerinä 1918–1944 ja Nya Argus -lehden toimituskunnan jäsenenä. Furuhjelm oli myös Suomen Tiedeseuran puheenjohtajana.


title: Ragnar Furuhjelm

text: Furuhjelm oli ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1917–1944. Hän oli eduskunnan toinen varapuhemies 1928 ja toimi eduskunnan valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajana 1921–1930, 1931–1932 ja 1940–1944. Furuhjelm oli II valtiovarainministeri Kivimäen hallituksessa 1932–1933. Presidentin valitsijamiehenä Furuhjelm oli vuosien 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa.


Korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalue on siemenperunoiden kasvatusalue Euroopan unionissa, joka täyttää asetetut vaatimukset ja joka on anottu korkealaatuiseksi siemenperunan tuotantoalueeksi. Näitä alueita Euroopan unionissa on viisi. Alueilla ei esiinny tai sieltä on kyetty poistamaan perunan vaaralliset kasvintuhoajat.


title: Korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalue

text: Alueilta markkinoidaan vain siemenlaatuluokkia EEC 1, EEC 2 ja EEC 3, mikä vähentää riskiä siitä, että perunoiden mukana kulkeutuisi muualle vaarallisia kasvintuhoajia.


text: Euroopan unionin koko siemenperunatuotannon laajin pinta-ala on Alankomaissa, missä on 40 % siemenperunan viljelyalasta. Kuitenkaan Alankomaissa ei ole ainuttakaan korkealaatuisen siemenperunan tuotantoaluetta. Alankomaissa yleensä perunanviljelyn torjunta-ainemäärät ovat suuria. Alankomaissa tuotetaan vuosittain siemenperunoita 1 000 000 tonnia. Alankomaissa tuotetaan yli sataa perunalajiketta, joista laajasti muun muassa Bintje-, Spunta- ja Desiree-lajikkeita.


text: Viileillä tuotantoalueilla ongelmia saattaa aiheuttaa tyvimätä ("Erwinia carotovora" subsp. "atroseptica"), kun taas Azoreilla märkämätä ("Erwinia carotovora" subsp. "carotovora"). Saksassa puolestaan voi esiintyä koloradonkuoriainen.


text: Britanniassa on 12 000 hehtaarin laajuinen korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalue, jolla tuotetaan alueista eniten siemenperunoita. Alue sijoittuu Skotlantiin, Pohjois-Irlantiin sekä Englannissa kahteen kaikkein pohjoisimpaan Skotlannin rajalla olevaan shire-kreivikuntaan, Northumberlandiin ja Cumbriaan.


text: Koska alue on seitsemän vuoden pituisessa viljelykierrossa, jolloin 1/7 koko alueesta on kerrallaan siemenperunan viljelyssä, on koko kierrossa oleva alue 84 000 hehtaaria. Tuotantomäärä on noin 336 000 tonnia ja keskisato on 28 tonnia hehtaarilta. Kokonaisuudessaan Britannian ja Irlannin kaikesta siemenperunatuotannosta menee vientiin 25 %. Britannian osalta tämä tarkoittaa noin 75 000 tonnia.


text: Alueella tuotetaan eli 20 eri perunalajiketta, joista eniten Maris Piper-, Desiree- ja Maris Peer-lajikkeita.


text: Irlanti on kokonaisuudessaan korkealaatuisen siemenperunan tuotantoaluetta. Irlannin korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalue on laajuudeltaan noin 1 700 hehtaaria. Irlannin tuotantomäärä on noin 15 000 tonnia, ja keskisato 8,7 tonnia hehtaarilta. Tuotettuja perunalajikkeita ovat Rooster ja Kerry's Pink.


text: Kokonaisuudessaan Britannian ja Irlannin kaikesta siemenperunatuotannosta menee vientiin 25 %. Irlannin osalta määrä on noin 4 000 tonnia.


text: Portugalille kuuluvilla Azoreiden saarilla on Euroopan unionin pienin tuotantoalue, joka on kooltaan vain 16 hehtaarin laajuinen. Siihen kuuluvat ne Azoreiden saarten alueet, jotka ovat 300 metriä ylempänä merenpinnasta. Vuotuinen tuotanto on 250 tonnia ja sato 15,6 tonnia hehtaarilta. Alueella tuotetaan muutamia lajikkeita, joista yleisimmät ovat Arran, Consul, Desiree ja Maris Peer.


text: Saksassa tuotantoalueet sijoittuvat Mecklenburg-Etu-Pommeriin Saksan hakemuksessaan tarkemmin määrittelemille alueille. Saksan tuotantoalue oli vuonna 2004 laajuudeltaan 336 hehtaarin kokoinen. Tuotantomäärä on noin 6 700 tonnia ja hehtaarisato 20 tonnia. Saksan korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalueella tuotetuista siemenperunoista 15 % eli noin 1 000 tonnia menee vientiin.


text: Suomessa tällainen alue on Tyrnävän ja Limingan alueella, jolla on toiminut valtion Siemenperunakeskus ja jolla toimii yhtiöitetty Suomen Siemenperunakeskus Oy. Suomen tuotantoalueen etuna on kylmähkö ilmasto, joka vähentää tautien ja tuholaisten esiintymismahdollisuuksia verrattuna lämpimämpiin alueisiin. HG-alue tuottaa noin 70 % Suomessa tuotettavasta siemenperunasta. Keskisato noin 29 tonnia hehtaarilta. Tuotetuimmat lajikkeet ovat Van Gogh, Hankkijan Timo, Nicola, Fambo ja Asterix.


text: Perunansiemenen vientiä Suomessa harjoittaa Pohjoisen Kantaperuna Oy, jonka tuotannosta noin 10–20 % menee vientiin.


title: Emil Jatkola

text: Emil Julius (E. J.) Jatkola (13. lokakuuta 1879 Pyhäjärvi Ol – 31. joulukuuta 1948 Mikkeli) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Edistyspuolueen kansanedustajana 1930–1933 ja Suomen oikeusministerinä 1936. Jatkola oli Mikkelin läänin maaherra vuosina 1933–1948.


title: Emil Jatkola

text: Jatkolan vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Jatkola ja Sofia Väänänen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 ja suoritti oikeustutkinnon 1907 sekä ylemmän hallintotutkinnon 1915. Jatkola sai varatuomarin arvon 1911. Naimisiin hän meni Bertta Laitisen kanssa vuonna 1908.


title: Emil Jatkola

text: Jatkola oli Oulun läänin Pyhäjärven piirin nimismiehenä 1907–1916 toimittaen samalla käräjiä Piippolan tuomiokunnassa 1909–1913. Hän toimi Oulun kihlakunnan kruununvoutina 1916–1924, Oulun lääninhallituksen verotusasiain ylimääräisenä esittelijänä 1919–1923 sekä Oulun läänin lääninsihteerinä 1924–1933. Hän oli myös Pohjolan Osake-Pankin valtion asiamiehenä 1917–1923.


title: Emil Jatkola

text: Edistyspuolueen kansanedustajana Jatkola oli Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1930–1933. Eduskunnassa hän oli lakivaliokunnan puheenjohtaja 1931–1933 ja toimi oikeusministerinä Kivimäen hallituksessa 1936. Jatkola luopui kansanedustajan paikastaan tultuaan valituksi Mikkelin läänin maaherraksi marraskuussa 1933. Maaherran tehtäviä Jatkola hoiti vuoteen 1948 asti. Jatkola oli valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaalissa.


title: Canon PowerShot A630

text: Canon PowerShot A630 on Canonin Powershot-tuoteperheen vuonna 2007 julkaistu malli, joka on PowerShot A610:nen ja A260:nen seuraaja. Se on varustettu muun muassa kahdeksan megapikselin CCD-kennolla, 4-kertaisella optisella zoomilla ja makrokuvausmahdollisuudella jopa 1 cm läheisyydestä. Laite toimii neljällä AA-kokoisella sormiparistolla tai AA-kokoisilla akuilla. Kamera painaa ilman akkuja ja muistikorttia noin 245 grammaa.


title: Saltšak Toka

text: Saltšak Kolbakhorekovitš Toka (, myös englanninkielisessä asussa "Salchak Toka"; 15. joulukuuta 1901 – 11. toukokuuta 1973) oli tuvalainen poliitikko. Hän toimi kymmeniä vuosia maansa kommunistisena johtajana, ensin Tannu Tuvan kansantasavallan pääministerinä, myöhemmin Tuvan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan johtajana.


title: Saltšak Toka

text: Saltšak Toka oli Kommunistisen Kaukoidän Yliopiston jäsen Moskovassa ja Kyzylissä. Vuonna 1929 neuvostoliittolaiset ottivat Tuvan johtajan Donduk Kuularin pois vallankahvasta ja asettivat hänet kotiarestiin. Samaan aikaan viisi tuvalaista opiskelijaa lähtivät takaisin Tuvaan opiskelemaan lisää. Toisin kuin Donduk, joka oli vastustanut liian voimakkaita otteita politiikassa, kuten pakkokollektivisointia, nämä opiskelijat olivat varmistetusti lojaaleja Stalinille. 6. maaliskuuta 1932 Saltšak Tokasta tuli Tuvan kansanvallankumouksellisen puolueen pääsihteeri.


title: Saltšak Toka

text: Omalla valtakaudellaan Donduk Kuular vakiinnutti läheiset suhteet Staliniin. Kuularin vuonna 1932 tapahtuneen lopullisen syrjäyttämisen jälkeen Saltšak Tokasta tuli Tannu Tuvan täydellinen diktaattori. Hän otti käyttöön neuvostotyylisen kommunistisen ideologian, ja perinteinen tuvalainen paimentolaiselämäntyyli ja maanviljely loppuivat maatalouden kollektivisointiin ja perinteiset uskonnot (kuten buddhalaisuus ja šamanismi) kiellettiin. Uskonnollinen toiminta tukahdutettiin väkivalloin. Saltšak Tokan ympärille rakennettiin henkilökultti ja hänet palkittiin lukuisilla neuvostoliittolaisilla palkinnoilla hänen kirjallisten töidensä ansiosta.


title: Saltšak Toka

text: Vuonna 1940 Toka meni naimisiin Hertek Antšimaan kanssa. Samana vuonna Antšimaa-Tokasta tuli maailman ensimmäinen ei-perinnöllinen naispuolinen valtionpäämies.


title: Saltšak Toka

text: Vuonna 1944 Saltšak Toka ehdotti, että Tannu Tuva liittyisi Neuvostoliittoon. Tämä tapahtui 30. lokakuuta. Tuvasta tehtiin autonominen alue osana Venäjän sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa (Venäjän SFNT). 10. lokakuuta 1961 Tuvasta tuli oma autonominen sosialistinen neuvostotasavaltansa. Saltšak Toka toimi Tuvan johtajana kuolemaansa saakka.


title: Atte Arola

text: Väinö Artturi (Atte) Arola (27. huhtikuuta 1893 Akaa – 16. maaliskuuta 1964 Kylmäkoski tai Akaa) oli yritysjohtaja, Kelan pääjohtaja ja ministeri.


title: Atte Arola

text: Arola oli Jokioisten kartanon toimitusjohtaja 1926–1931. Hän oli Maakiinteistöpankin toimitusjohtaja 1931–1936. Maalaisliittoa edustanut Arola toimi kauppa- ja teollisuusministerinä Kivimäen hallituksessa 1936 ja kansanhuoltoministerinä Rangellin hallituksessa 1941–1942. Hän oli Kansaneläkelaitoksen hallituksessa sen perustamisesta lähtien vuodet 1937–1944 ja järjestyksessä toinen pääjohtaja (1944–1945).


title: Atte Arola

text: Arola sai maanviljelysneuvoksen arvonimen 1941 ja toimi sotien jälkeen omistamansa Arolan kartanon johtajana Akaan Kylmäkoskella.


title: Atte Arola

text: Arolan puoliso oli kauppaneuvos Pirkko Arola, joka perusti vuosina 1948–1990 toimineen kutomon, Arola Oy:n.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Euroopan kemikaalivirasto (, ECHA) on Helsingissä toimiva Euroopan unionin erillisvirasto, jonka tehtävänä on antaa teknistä, tieteellistä ja hallinnollista tukea vuonna 2006 annetun REACH-asetuksen toimeenpanossa. Se aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 2007.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Kemikaalivirasto työllisti ensimmäisenä vuonna noin sata henkilöä, ja vuonna 2017 kemikaalivirasto työllistää 650 henkilöä 27 Euroopan unionin jäsenmaasta. Kemikaalivirasto on kemikaaliturvallisuutta sääntelevä auktoriteetti, joka myös jakaa tietoa kemikaaliturvallisuudesta kansalaisille.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Virasto toimii Helsingin Annankadulla arkkitehti W. G. Palmqvistin suunnittelemassa rakennuksessa. Se muuttaa uudisrakennukseen Telakkarantaan vuonna 2020.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Aluksi Suomi tavoitteli Helsinkiin Euroopan elintarvikevirastoa, mutta kun alkoi käydä selväksi, ettei sitä saataisi, Suomi alkoi tavoitella kemikaalivirastoa. Eurooppa-neuvosto päätti kokoontuessaan 13. tammikuuta 2003 sijoittaa Euroopan kemikaalivirasto Helsinkiin, jossa se aloitti toimintansa kesäkuussa 2007. Ensimmäisen vuoden aikana kemikaalivirastossa ei vielä suoritettu viraston pääasiallisia tehtäviä, vaan rakennettiin organisaatiota ja rekrytoitiin työntekijöitä.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Helsingin kaupunki toimi aktiivisesti kemikaaliviraston perustamisvaiheessa ja alkuaikoina. Ulkomailta muuttavia työntekijöiden ja heidän perheidensä kotiutumista Suomeen tuettiin muun muassa järjestämällä asuntoja, tietoa ja perustamalla eurooppalainen koulu.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Kemikaalivirasto otettiin Suomessa hyvin vastaan ja sen toiminta on lähtenyt Helsingissä mallikkaasti käyntiin. Yhteiskunnan hyvä organisointi ja toimivuus sekä työympäristön selkeys ovat vaikuttaneet viraston sujuvaan toimintaan.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: REACH-asetus on Euroopan unionin lainsäädäntöä, jonka tarkoituksena on suojella sekä ihmisten terveyttä että luontoa kemikaalien aiheuttamilta riskeiltä, mutta samalla myös turvata Euroopan unionin kilpailukyky kemikaaliteollisuuden alalla. REACH-asetus pätee kaikkiin kemikaaleihin teollisista kemikaaleista päivittäiskemikaaleihin kuten puhdistusaineisiin, maaleihin ja tekstiileissä käytettäviin kemikaaleihin. Asetus vaikuttaakin lähes kaikkien yritysten toimintaan kaikkialla Euroopan unionissa. Käytännössä REACH-asetuksen kautta yrityksillä on velvollisuus esittää tietoa käyttämiensä kemikaalien riskeistä sekä niiden turvallisesta käytöstä.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Yritysten tulee rekisteröidä kemikaaliturvallisuutta koskeva tieto virastolle, joka puolestaan julkaisee tiedot EU-kansalaisille Internet-sivuillaan. Tähän mennessä noin 5 000 vaarallisinta ja yleisintä kemikaalia on jo rekisteröity viraston verkkosivuille. Nykyään myös kuluttajat voivat kysyä jälleenmyyjältä, käyttääkö se kyseisiä kemikaaleja tuotteissaan.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Euroopan kemikaaliviraston johtajana toimii Geert Dancet. Johtajan tehtäviin kuuluu vastata viraston johtamisesta ja hallinnoinnista valituslautakuntaa lukuun ottamatta. Johtaja toimii myös Euroopan kemikaaliviraston laillisena edustajana ja vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Kemikaaliviraston johtava toimielin on neljästi vuodessa kokoontuva hallintoneuvosto, jolla on valvova rooli ja yleinen vastuu talousarvioista ja suunnittelusta. Hallintoneuvoston tehtävinä on muun muassa pääjohtajan sekä valituslautakunnan puheenjohtajan ja jäsenten nimittäminen sekä viraston toiminnasta raportoiminen unionin toimielimille. Hallintoneuvoston puheenjohtaja vuonna 2017 on Sharon McGuinness.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Puheenjohtajasta ja kahdesta jäsenestä koostuva valituslautakunta päättää REACH-asetuksen 91. artiklassa luetelluista kemikaaliviraston päätöksiä koskevasta muutoksenhausta. Vaikka lautakunta kuuluu kemikaalivirastoon, se toimii itsenäisesti päätöksenteossaan.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Täytäntöönpanofoorumin tehtävänä on toimia yhteistyössä valvoen ja opastaen jäsenmaiden valvonnasta vastaavien viranomaisten kanssa. Foorumin tavoitteena on kehittää työvälineitä ja -menetelmiä paikallisten viranomaisten käyttöön sekä yhdenmukaistaan valvontaa ja tarkastuksia jäsenvaltioissa. Foorumin jäsenet koostuvat kunkin jäsenvaltion kolmeksi vuodeksi valitsemasta henkilöstä. Tarvittaessa voidaan nimittää vielä viisi lisäjäsentä erityisen pätevyyden vuoksi. Foorumi valitsee itse itselleen puheenjohtajan.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Näiden lisäksi kemikaalivirastoon kuuluu monia eri osastoja, yksiköitä ja komiteoita.


title: Euroopan kemikaalivirasto

text: Kemikaaliviraston tehtävänä on olla sääntelyviranomaisten joukossa ihmisten terveyttä ja ympäristöä suojelevan sekä innovatiivisuutta ja kilpailukykyä edistävän EU:n uraauurtavan kemikaalilainsäädännön täytäntöönpanon liikkeelle paneva voima. Se myös auttaa yrityksiä noudattamaan lainsäädäntöä, edistää kemikaalien turvallista käyttöä, antaa tietoa kemikaaleista ja puuttuu huolta aiheuttavien kemikaalien tilanteeseen.


title: Kiinalaisen huoneen argumentti

text: Kiinalaisen huoneen argumentti on filosofi John Searlen artikkelissaan "Minds, brains and programs" (1980) esittämä ajatuskoe, joka on suunnattu vahvan tekoälyn ajatusta vastaan. Argumentin sanoma tiivistettynä on, että säännönseuraaminen – tarkemmin kommunikointi pelkkien hyvin monimutkaisten sääntöjen nojalla – ei ole ihmismielen toimintaan, erityisesti mielen suorittamaan kommunikaatioon, verrattavissa oleva tapahtuma, koska siinä ei tapahdu merkityksen ymmärtämistä.


title: Kiinalaisen huoneen argumentti

text: Artikkelista lähtien vahvan tekoälyn mahdollisuudesta on väitelty laajalti. Vahvan tekoälyn kannattajat uskovat, ettei tarkoituksenmukaisesti ohjelmoitu tietokone ole pelkkä mielen simulaatio tai malli, vaan se todella lasketaan mieleksi. Se siis ymmärtää, ajattelee ja sillä on kognitiivisia tiloja.


title: Kiinalaisen huoneen argumentti

text: Searlen argumentti tätä vastaan (tai tarkasti ottaen hänen ajatuskokeensa, jonka on tarkoitus kumota tämä) kuuluu seuraavasti:


title: Kiinalaisen huoneen argumentti

text: Oletetaan, että monen vuoden kuluttua olemme saaneet rakennetuksi tietokoneen, joka käyttäytyy niin kuin se ymmärtäisi kiinaa. Kone ottaa syötteenä kiinalaisia kirjoitusmerkkejä, asettaa niitä vastaavuussuhteeseen toisten merkkien kanssa seuraten joukkoa tiettyjä sääntöjä, niin kuin kaikkien tietokoneiden voi sanoa tekevän, ja esittää ne tulosteena. Oletetaan, että kone tekee tämän niin uskottavasti, että se läpäisee Turingin testin helposti, eli saa kiinaa osaavan ihmisen vakuutetuksi siitä, että on itse kiinaa puhuva ihminen. Kone antaa tarkoituksenmukaisen vastauksen kaikkiin ihmisen sille esittämiin kysymyksiin, niin että kiinaa puhuva ihminen uskoo kommunikoivansa toisen kiinaa puhuvan ihmisen kanssa. Vahvan tekoälyn kannattajat tekisivät tästä johtopäätöksen, että kone ymmärtää kiinaa kuten ihminen.


title: Kiinalaisen huoneen argumentti

text: Searle kuitenkin pyytää meitä olettamaan, että hän istuu tietokoneen sisällä. Toisin sanoen hän on pienessä huoneessa, jonka yhdestä ovesta hän saa kiinalaisia kirjoitusmerkkejä, jonka jälkeen hän seuraa sääntökirjaa ja palauttaa toisesta ovesta kiinalaisia kirjoitusmerkkejä sääntöjen mukaan. Searle huomauttaa, että hän ei kuitenkaan osaa sanaakaan kiinaa. Hän väittää, että tämä ymmärryksen puute osoittaa, etteivät tietokoneetkaan ymmärrä kiinaa, koska ne ovat samassa tilanteessa kuin hän. Ne ovat vain mieltä vailla olevia symbolien käsittelijöitä, aivan kuten hänkin — eivätkä ne ymmärrä mitä ne "sanovat", niin kuin ei hänkään.


title: Kiinalaisen huoneen argumentti

text: Laajemmassa muodossaan argumentti väittää, että syntaksista ei voisi johtaa semantiikkaa. Searlen mukaan semantiikka (symbolien merkitykset) on riippumaton syntaksista (symbolien mekaanisista käsittelysäännöistä). Tietokone kykenee Searlen mukaan ainoastaan syntaksiin eikä lainkaan semantiikkaan, mitä kiinalainen huone kansantajuisesti pyrkii havainnollistamaan. Searle on kehittänyt biologiseksi naturalismiksi kutsumansa ajatusrakennelman, jonka mukaan merkityksiä voisi syntyä vain neurobiologisissa prosesseissa.


title: GB Glace

text: GB Glace on Unileverin omistama aputoiminimi, joka toimii Ruotsissa ja aikaisemmin myös Suomessa yrityksen jäätelöiden talobrändinä. GB Glacen jäätelöt tunnistaa Unileverin sydän-symbolista. Nykyisin Suomen talobrändinä toimii Ingman.


title: GB Glace

text: GB Glace, alun perin Glace-Bolaget, sai alkunsa Ruotsissa vuonna 1942 kun Mejericentralen (nykyinen Arla Foods) ja Choklad-Thule ostivat Alaska-Glassin. 1960- ja 1970-luvuilla Glace-Bolaget kasvoi lukuisten yritysten yhdistymisen seurauksena Ruotsin yhdeksi isoimmista jäätelöyrityksistä. Unilever omisti jo osan Glace-Bolagetin kilpailijan Trollhätteglassin osakkeista ja vuonna 1972 Unilever osti myös osan Glace-Bolagetin osakkeista. Yrityksen yhdistyivät ja alkoivat toimia GB Glace AB nimen alla. Suomeen GB Glace jäätelöt tulivat vuonna 1994, jolloin Unilever aloitti Suomessa kansainvälisten merkkijäätelöiden myynnin GB Glace -aputoiminimen alla.


title: GB Glace

text: GB Glace jäätelöitä myydään muun muassa seuraavien tuotemerkkien alla:


title: GB Glace

text:
Vanhat tuotteet:
Osana Unilever-konsernia GB Glace on sitoutunut Unileverin kestävään kehitykseen liittyvään Unilever Sustainable Living Plan –ohjelmaan. GB Glace on hankkinut vuodesta 2005 lähtien ainoastaan luonnollisia kylmäaineita käyttäviä ympäristöystävällisiä pakastimia. Yritys sitoutui vuonna 2010 hankkimaan jo hankitun 450 000 pakastimen lisäksi 850 000 ympäristöystävällistä pakastinta vuoteen 2015 mennessä. Vuoden 2011 loppuun mennessä Unilever oli hankkinut 470 000 ympäristöystävällisiä kylmäaineita käyttävää pakastinta.


title: GB Glace

text: Unilever on sitoutunut hankkimaan kaiken Magnum jäätelöissä käytettävän kaakaon kestävistä lähteistä Rainforest Alliance sertifioiduilta tiloilta vuoteen 2015 mennessä ja kaiken käyttämänsä kaakaon vuoteen 2020 mennessä. Vuoden 2011 loppuun mennessä 37 % Magnumeissa käytettävästä kaakaosta ja 21 % kaikesta yrityksen käyttämästä kaakaosta hankittiin sertifioiduilta tiloilta.


title: GB Glace

text: GB Glace on sitoutunut merkitsemään jäätelöpakkauksiin energian, sokerin, rasvan, tyydyttyneiden rasvahappojen ja natriumin määrän ja suositellun päiväsaannin. Yritys on myös sitoutunut vähentämään lapsille suunnattujen jäätelöiden kalorimäärää. Unilever ilmoitti tavoitteekseen, että vuoteen 2014 mennessä kaikki lasten jäätelöt sisältävät enintään 110 kilokaloria annosta kohden. 2011 vuoden loppuun mennessä yritys oli saavuttanut tavoitteestaan 73 %.


title: Englannin ykkösliiga

text: Ykkösliiga () on Englannin jalkapallon sarjajärjestelmän kolmanneksi ylin sarjataso. Se on Valioliigan alapuolella sijaitsevan The Football Leaguen kolmesta sarjasta keskimmäinen.


title: Englannin ykkösliiga

text: Ykkösliiga sai nykyisen nimensä kaudeksi 2004–2005, oltuaan aikaisemmin nimeltään Englannin 2. divisioona. Ennen Valioliigan perustamista kaudeksi 1992–1993 nykyistä Ykkösliigaa vastasi Englannin 3. divisioona.


title: Englannin ykkösliiga

text: Ykkösliigassa pelaa 24 joukkuetta, jotka pelaavat kaksinkertaisen sarjan. Kaksi parasta joukkuetta nousee suoraan Mestaruussarjaan. Sijoilla 3-6 olevat joukkueet pelaavat yhdestä nousupaikasta siten että kolmas ja kuudes sekä neljäs ja viides kohtaavat kaksiosaisessa ottelussa ja niiden voittajat ratkaisevat nousijan yhdessä ottelussa. Sarjan neljä viimeistä putoavat Kakkosliigaan.


title: Vicarage Road

text: Vicarage Road on Watford FC:n kotistadion Watfordissa, Englannissa. Kentä on myös rugbyjoukkue Saracens F.C.:n kotikenttä. Vuonna 1922 rakennettussa stadionissa on 19 920 istumapaikkaa.


title: Petr Nedvěd

text: Petr Nedvěd (s. 9. joulukuuta 1971 Liberec, Tšekkoslovakia) on tšekkiläis-kanadalainen jääkiekkoilija. Pitkällä urallaan hän on pelannut lukuisissa NHL-joukkueissa ja edustanut sekä Kanadan että Tšekin maajoukkueita. Nedvěd voitti Lillehammerin olympialaisissa 1994 hopeaa. Hänen veljensä Jaroslav on myös jääkiekkoilija.


title: Petr Nedvěd

text: Nedvěd aloitti pelaamisen CHZ Litvinovin juniorijoukkueessa Tšekkoslovakiassa. Hänen isänsä oli aikoinaan pelannut seurassa kahdeksan kautta. Nedvěd loikkasi Kanadaan vuonna 1989 Calgaryssa pelatun junioriturnauksen aikana, ja hän alkoi pelata WHL-liigan Seattle Thunderbirdsissä. Nedvěd teki kaudella 1989–1990 71 ottelussa 145 pistettä, ja Vancouver Canucks varasi hänet toisena vuoden .


title: Petr Nedvěd

text: Nedvěd siirtyi heti kaudeksi NHL:ään, ja pelasi Vancouverissa yhteensä kolme kautta. Kaudella Nedvěd ei päässyt Vancouverin kanssa yhteisymmärrykseen uudesta sopimuksesta, joten hän solmi sopimuksen St. Louis Bluesin kanssa. Nedvěd ehti pelata St. Louisissa vain 25 ottelua, sillä hänet myytiin ennen seuraavan kauden alkua New York Rangersiin vaihdossa Esa Tikkaseen ja Doug Lidsteriin.


title: Petr Nedvěd

text: Pelaajalakon takia tyngäksi jääneen -kauden jälkeen Rangers myi Nedvědin Sergei Zubovin kanssa Pittsburgh Penguinsille, joka antoi vaihdossa Luc Robitaillen ja Ulf Samuelssonin. Pittsburghin pelityyli sopi Nedvědille, ja hän on pelannut joukkueessa uransa tehokkaimmat kautensa. Kahden kauden jälkeen Nedvěd ajautui jälleen sopimuskiistaan, minkä vuoksi hän ei pelannut yli vuoteen NHL:ssä. Kauden 1997–1998 hän pelasi Tšekissä ja IHL:ssä.


title: Petr Nedvěd

text: Pittsburgh myi lopulta marraskuussa 1998 Nedvědin pelaajaoikeudet takaisin Rangersille, joka solmi uuden sopimuksen hänen kanssaan. Nedvěd sijoitettiin samaan ketjuun kahden muun tšekkiläisen, Jan Hlaváčin ja Radek Dvořákin, kanssa. "The Czech Line" -ketju oli joukkueen ykkösketju kahden kauden ajan. Rangers ei selviytynyt pudotuspeleihin kertaakaan Nedvědin aikana. Seura myi hänet ja Jussi Markkasen kaudella Edmonton Oilersiin.


title: Petr Nedvěd

text: Nedvěd palasi Tšekkiin ja pelasi kauden 2007–2008 Sparta Prahassa, minkä jälkeen hän yritti paluuta NHL:ään Rangersin harjoitusleirillä. Nedvěd ei vakuuttanut joukkuejohtoa, eikä saanut pelipaikkaa lopullisessa kokoonpanossa. Vuodesta 2008 lähtien Nedvěd on pelannut HC Bílí Tygři Liberecissä.


title: Petr Nedvěd

text: Nedvěd sai Kanadan kansalaisuuden 1993, ja hän pelasi Kanadan jääkiekkomaajoukkueessa 1993–1994 kun hänellä ei ollut sopimusta NHL:ään. Nedvěd edusti Kanadaa vuoden 1994 talviolympialaisissa, joissa Kanada saavutti hopeaa. Myöhemmin Nedvěd olisi halunnut pelata Tšekin jääkiekkomaajoukkueessa, mutta IIHF:n sääntöjen mukaan kanadalaisena hän ei saanut osallistua IIHF:n turnauksiin. Vuoden 1996 jääkiekon maailmancup pelattiin NHL:n sääntöjen mukaan, jolloin Nedvěd pelasi Tšekin joukkueessa. Pelattuaan tarpeeksi kauan kotimaansa pääsarjassa IIHF katsoi Nedvědin olevan jälleen tšekkiläinen ja hän sai edustaa Tšekkiä MM-kilpailuissa 2012, jolloin hän voitti pronssia. Hän pelasi myös vuoden 2014 talviolympialaisissa Tšekin joukkueessa.


title: Peter Davison

text: Peter Davison (oikealta nimeltään Peter Moffett, s. 13. huhtikuuta 1951) on brittiläinen näyttelijä. Hän tuli kuuluisaksi etenkin "Doctor Who" -sarjassa, jossa hän näytteli viidettä Tohtoria vuosina 1981–1984. Hänet tunnetaan myös roolistaan televisiosarjassa "Kaikenkarvaiset ystäväni", jossa hänen hahmonsa oli Tristan Farnon. Davisonin viime vuosien televisiotöihin lukeutuu päärooli ITV:n sarjassa "Kaukaiset rannat" ("Distant Shores"). Näyttelijä Georgia Moffett on hänen tyttärensä.


title: Juntusranta

text: Juntusranta on Suomussalmella sijaitseva kylä. Kylä valittiin vuoden kyläksi vuonna 1996 ja vuoden kainuulaiseksi kyläksi vuonna 2007. Juntusrannan kylämaisema on luokiteltu Kainuun maakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Juntusranta

text: Kylä sijaitsee noin 65 kilometriä Suomussalmen keskustaajaman pohjoispuolella, Juntusjärven eli Kylmäjärven rannalla. Nykyiseen Suomen ja Venäjän väliseen itärajaan Juntusjärveltä on noin 10 kilometriä. Alueella oli asutusta jo noin 7 000 vuotta sitten. Ensimmäiset kieleltään tunnetut asukkaat olivat luultavasti saamelaisia. 1000-luvulla alkoi karjalaisten levittäytyminen alueelle ja 1500-luvulla savolaisten.


title: Juntusranta

text: 1800-luvulla Juntusrannalla aloitettiin tervanpoltto. Terva kuljetettiin vesiteitse Kajaanin kautta Ouluun. Vuosisadan lopulla Juntusrantaan perustettiin Suomussalmen alueen ensimmäinen koulu. Omakustanteena vuonna 1981 julkaisemassaan kirja "Taas koulun sauna paloi" oululainen opetusneuvos Erkki Tuomikoski kertoo kokemuksistaan nuorena opettajana Juntusrannan Ruhtinansalmen koululla vuosina 1915 ja 1916. Kauppa-, posti- ja pankkitoiminta alkoi kylässä 1900-luvun alussa. Kylään sijoitettiin myös rajavartioasema. Talvisodan aikana Juntusrannassa käytiin Suomussalmen taisteluja.


title: Juntusranta

text: Juntusrannan kyläläisten vaiheista talvisodan aikaan kertoo Pirjo Honkasalon ja Pekka Lehdon dokumenttimateriaalia ja fiktiota yhdistävä elokuva "Kainuu 39" vuodelta 1979.