title: Dylan ja Cole Sprouse

text: Suureen suosioon kaksoset nousivat tilannekomediasarjan "Zackin ja Codyn viiden tähden elämää" pääosissa. Disney Channelilla esitettyä sarjaa tehtiin yhteensä 88 jaksoa 2005–2008. Sille tehtiin jatkosarja "Viiden tähden merielämää" (2008–2011).


title: Dylan ja Cole Sprouse

text: Vuonna 2007 ensi-iltaan tulleessa Mark Twainin kirjoittaman Prinssi ja kerjäläispoika -sadun modernissa elokuvaversiossa ("") Dylan ja Cole esittävät pääosia, samoin kuin vuoden 2009 elokuvassa "The Kings of Appletown".


title: Dylan ja Cole Sprouse

text: Veljeksillä on oma sarjakuva ja vaatemerkki, ja he tekevät aktiivisesti yhteistyötä Mary-Kate ja Ashley Olsenin kanssa. Dylan ja Cole Sprouse asuvat lähellä Hollywoodia. Myöhemmin he jatkoivat näyttelemistä, mutta eivät enää yhdessä, vaan omissa sarjoissaan. Cole Sprouse alkoi näytellä suositussa Riverdale nimisessä sarjassa päähenkilöä, Jughead Jonesia.


title: Henrik I (Kastilia)

text: Henrik I (1204 – 6. kesäkuuta 1217, Palencia, Kastilia, Espanja) oli Kastilian ja Leónin kuningas vuodesta 1214 vuoteen 1217 jolloin kuoli.


title: Henrik I (Kastilia)

text: Hänen isänsä oli Henrik I oli Alfonso VIII:n ja äitinsä Eleanor Plantagenet, joka oli Englannin kuninkaan Henrik II tytär. Hän nousi kuninkaaksi isänsä kuoltua vuonna 1214.


title: Henrik I (Kastilia)

text: Nuori kuningas naitettiin seuraavana vuonna Portugalin Sancho I:n tyttärelle Mafaldalle, vaikka he olivat serkuksia ja heillä oli suuri ikäero. Avioliiton syyt olivat poliittisia, ja sillä sinetöitiin Portugalin ja Kastilian ja Leónin liitto taistelussa maureja vastaan, näillä oli tuolloin suuri osa Pyreneiden niemimaata hallussaan. Paavi Innocentius III julisti avioliiton pätemättömäksi verisukulaisuuden vuoksi vuonna 1216.


title: Henrik I (Kastilia)

text: Henrik I kuoli vuonna 1217 tapaturmaisesti hyvin nuorena Palencian maakunnassa, kun katolta putosii tiili hänen päälleen.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Suomen sotilasmusiikkimuseo oli Lahden Hennalassa Helsingintien varrella toiminut museo, jolla oli omat pysyvät kokoelmat, lainassa näyttelysesineistöä Sotamuseosta sekä vaihtuvia näyttelyitä. Museo suljettiin elokuun lopussa 2014.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Sotilasmusiikkikoulun Tuki (sittemmin Sotilasmusiikkikoulun Tuki ry) perustettiin 1990-luvun puolivälissä. Yhdeksi tavoitteeksi otettiin heti alussa sotilasmusiikkiperinteen vaaliminen. Kesäkuussa 2001 pidetyssä hallituksen kokouksessa päätettiin selvittää, minkälaisia edellytyksiä on sotilasmusiikkimuseon perustamiselle Lahteen. Oli jo tiedossa, että Hämeen rykmentti olisi valmis luovuttamaan sotilasmusiikkimuseon käyttöön Sotilaslääketieteen museon läheisyydessä olevan, noin 420 m2:n polkupyörä- ja suksivaraston sekä noin hehtaarin suuruisen alueen museon puistoksi.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Kyseinen rakennus oli muutettu vuonna 1993 kylmätilaksi poistamalla aikanaan lämmityslaitteina käytetyt uunit. Samalla lattia oli purettu, syntynyt tila oli täytetty soralla ja päälle oli valettu 5 cm:n asvaltti. Myös peltikatto ja osa ikkunoista oli uusittu. Kuitenkin rakennus oli hyvää vauhtia rappeutumassa. Sisäseinien rappauksista osa oli pudonnut, osa muuten irtoamassa. 30–40 % rappauksista jouduttiin kunnostuksen yhteydessä uusimaan.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Oli tiedossa, että ainakin Haminassa, jossa joka toinen vuosi vietetään Tattoo- viikkoa, sekä myös Hämeenlinnassa oli vastaavia ajatuksia. Kävi ilmi, että molemmat kaupungit olivat luopuneet sotilasmusiikkimuseoajatuksesta.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Puolustusvoimien silloinen ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa (s. 1954) kannatti varauksetta ajatusta sotilasmusiikkimuseon perustamisesta Lahteen. Vahvana perusteluna oli Sotilasmusiikkikoulun sijainti Hämeen Rykmentissä. Esimerkiksi Sotilasmusiikkikoulun apulaiskapellimestarikurssilaiset ovat hyödyntäneet Sotilasmusiikkimuseon arkistoja lopputöittensä valmistamiseen, samoin he ovat käyttäneet tiloja soittonäytteiden antamiseen. Varusmiessoittokunta on kesäisin 2–3 kertaa esiintynyt puistossa.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Hämeen TE- keskus (Työ- ja Elinkeinokeskus) lupasi rahaa rakennuksen korjaamiseen edellyttäen, että rahaa saadaan myös toimintaan. Päijät-Hämeen liitolla oli käytettävissään EAKR- rahaa (Erityisaluekehitysrahasto), joka koostuu likimain puoliksi EU:n ja puoliksi Valtion osoittamasta rahasta. Perusedellytyksenä EAKR- rahan saamiselle kuitenkin oli, että kaupunki on myös mukana hankkeessa.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Lahden kaupunki suostui vuonna 2002 antamaan Sotilasmusiikkimuseon toimintaan 35 000 euroa. Työministeriö myönsi Puolustusministeriön suosituksesta rakennuksen korjaamiseen aluksi anotut 400 000 euroa. Myöhemmin jouduttiin kahdesti anomaan lisää. Lopulliset rakennuskustannukset olivat noin 551 000 euroa. Kustannukset maksettiin kokonaisuudessaan työllistämisvaroista.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Päijät-Hämeen liitto myönsi Sotilasmusiikkimuseolle käyttövaroja kolme eri kertaa: aluksi vuosille 2002–2004. Alun viivästyksistä johtuen jatkettiin avustuksen käyttöaikaa ensin 31.3.2006 asti, ja vielä uudestaan 31.12.2006 saakka, jolloin projekti lopullisesti päättyi. Omarahoitusosuus oli n. 35 %. Käytännössä on toimittu siten, että Sotilasmusiikkimuseo on omin varoin maksanut kulunsa ja tehnyt tilityksen PHL:lle, jolta se on saanut palautuksena n. 65 % maksamistaan PHL:n hyväksymistä menoista. Arkkitehti Jouko Mattila, joka myös teki tarvittavat piirustukset ja hankki luvat, toimi erittäin nopeasti, niin että korjaustyöt päästiin aloittamaan maaliskuun 2003 puolivälissä. Myös Rakennusurakointi M&K (Matti Lehtinen & Kauko Räsänen) toimi ripeästi, kunnostus oli valmis heti elokuun puolivälin jälkeen. Museon avajaisia vietettiin 2.10.2003. Yleisölle museo avattiin 1. päivänä joulukuuta 2003. Avajaispuheen piti valtioneuvos, Sotilasmusiikkimuseosäätiön puheenjohtaja Riitta Uosukainen (kok.) ja museon vihki kenraalimajuri Aarno Vehviläinen Pääesikunnasta. Avajaisiin osallistui 160 kutsuvierasta.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Suomen Sotilasmusiikkimuseon rakennus valmistui samoihin aikoihin kuin muutkin alueen rakennukset. Erääseen museorakennuksen kattovasaan on kirjoitettu vuosiluku 1914, joten valmistumisvuosi lienee juuri tämä. 10. kesäkuuta 1910 oli käänteentekevä ajankohta Lahden historiassa. Tällä päivämäärällä osti Venäjän Keisarillisen hallituksen "Pietarin sotilaspiirin viides sotilasrakennuskomissiooni" Lahden Hennalasta maa-alueen kasarmien sijoituspaikaksi. Aluksi venäläiset suunnittelivat kasarmien sijoituspaikaksi Fellmanin peltoja, koska vuonna 1909 pidetyssä suuressa taisteluharjoituksessa Lahdessa ja sen ympäristössä venäläisten sotilasleiri oli sijoitettu juuri hovineuvos Fellmanin pellolle.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Viralliset ostotarjoukset venäläiset tekivät kuitenkin Jaakko Rostisen omistamasta Lounaa -nimisen tilan osasta Möysän järven länsipuolella sekä Metsä-Hennalan tilasta. Kiinnostusta oli myös Jalkarannan Köllin tilaan. Kerrotaan kuitenkin, että lahtelaiset pystyivät pitämään puolensa maakauppaneuvotteluissa venäläisten kanssa ja venäläisten oli lopulta ostettava kosteapohjaiset Jylisevän eli Metsä-Hennalan tilan maat. Kauppa tehtiin markoissa (65 000 mk), mutta maksettiin ruplissa. Rupla vastasi noin kahta markkaa.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Seuraavana vuonna, vuoden 1911 lokakuun 8. päivänä laskettiin kasarmin peruskivi venäläisin juhlallisuuksin. Maapohja siunattiin pyhitetyllä vedellä ja kirkon rukouksella. Peruskiven arvellaan olevan Upseerikerhon perustuksissa. Hennalaan sijoittui 11. Suomenmaalainen tarkk'ampujarykmentti. Lahdesta tuli Helsingin ja Viipurin jälkeen suurin venäläinen varuskunta. Rakennusohjelma käsitti kolme kasarmirakennusta, useita esikunta- ja huoltorakennuksia sekä 10 asuinrakennusta. Rakentajia oli noin 3 500, joista suurin osa oli suomalaisia. Soranajossa oli noin 500 hevosta. Kerrotaan, että koska maksu tapahtui kuormien lukumäärän mukaan, niin jotkut ajoivat ylimääräisiäkin kierroksia kuormanlaskijan ohi. Soraa ajettiin Hennalaan 7000–8000 kuormaa. Muurauksesta maksettiin käytettyjen tiilien mukaan. Tästä seurasi, että ylimääräisiä tiiliä piiloteltiin muun muassa ilmahormeihin.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Suomen sotilasmusiikkimuseon tavoitteena on kerätä ja tallettaa alan esineistöä ja aineistoa, tukea erityisesti suomalaiseen sotilasmusiikkiin liittyvää tutkimustoimintaa sekä vaalia sotilasmusiikkiperinnettä. Tarkoituksensa toteuttamiseksi Sotilasmusiikkimuseo voi järjestää konsertteja ja muita musiikkiesityksiä sekä esitelmä- ja koulutustilaisuuksia, harjoittaa kustannustoimintaa, omistaa kiinteätä omaisuutta, vastaanottaa lahjoituksia, avustuksia ja testamentteja sekä järjestää asianomaisella luvalla arpajaisia ja rahankeräyksiä.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Sotilasmusiikkimuseohankkeen käynnistäjä, Sotilasmusiikkikoulun Tuki ry, perusti keväällä 2003 Patentti- ja Rekisterihallituksen luvalla Suomen sotilasmusiikkimuseosäätiön, jolle ry samalla siirsi Sotilasmusiikkimuseon hallinnon. Säännöissä määriteltiin aluksi hallituksen jäsenmääräksi kuusi, myöhemmin sääntöjä muutettiin niin, että jäseniä voi olla 6-8. Ensimmäisen hallituksen jäseninä toimivat: puheenjohtaja Riitta Uosukainen, varapuheenjohtaja opetusneuvos Yrjö Leppänen sekä jäsenet museoneuvos Jouko Heinonen, musiikkimajuri Jyrki Koskinen, prikaatikenraali Hannu Luotola ja filosofian tohtori Seppo Pietilä, viimeksi mainittu toimii myös säätiön asioitsijana.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Kokouksessa 7.10.2004 Hannu Luotola ja Jyrki Koskinen pyysivät eroa hallituksen jäsenyydestä ja esittivät tilalleen lippueamiraali Juha Rannikkoa ja ylikapellimestari musiikkieverstiluutnantti Harri Saksaa, jotka myös valttiin. Sotilasmusiikkimuseon intendentti Ulla Aaltiolla on puheoikeus hallituksen kokouksissa. Intendentti, filosofian maisteri Ulla Aaltio on toiminut Sotilasmusiikkimuseossa alusta lähtien. Kesällä 2001 Lahden työvoimatoimisto antoi 100 % tuen hänen palkkaamiseensa. Tällöin hän oli muodollisesti Hämeen Rykmentin palveluksessa aina elokuuhun 2003 saakka, jolloin Sotilasmusiikkimuseon säätiö palkkasi hänet museon intendentiksi. Sen jälkeen hän siirtyi Lahden kaupunginmuseoon.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Projektipäällikkönä ja Suomen sotilasmusiikkimuseon toiminnanjohtajana aloitti jo ennen museon perustamista Sotilasmusiikkikoulun Tuen (myöhemmin Sotilasmusiikkikoulun Tuki ry) ja Suomen sotilasmusiikkimuseosäätiön hallituksen jäsen filosofian tohtori Seppo Pietilä, joka toimii myös säätiön asioitsijana.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Sotilasmusiikkimuseon kokoelmat ovat varsin monipuoliset ja edustavat. Koko esineistö on Sotilasmusiikkimuseon omaisuutta. Soittimet, erityisesti puhaltimet, ovat varsin hyvin edustettuina. Esillä on myös nuotteja, valokuvia, äänitteitä, kirjoja sekä soittajien univormuja. Erityisesti näyttelyesineistä kannattaa mainita Marsalkan hopeatorvet, sodassa mukana olleet kenttäurkuharmonit sekä Puolustusvoimain ensimmäisen ylikapellimestari Aleksei Apostolin soitintehtaan torvet. Sotilasmusiikkimuseon pääsalissa on pysyvä näyttely, jossa on museon perusesineistö. Se on aseteltu kolmeksi osastoksi Suomen historiaa seuraten. Ensimmäisenä esittäytyy Ruotsin vallan aika, sitten Autonomian aika ja näyttelyn pääosan muodostaa Suomen itsenäisyyden aika. Näyttely tosin kehittyy ja kasvaa kaiken aikaa, joten siinä mielessä se ei ole pysyvä. Lahjoituksia on saatu jatkuvasti muun muassa sotilassoittajilta ja heidän leskiltään ja lapsiltaan sekä myös yhdistyksiltä. Myös muutamia testamenttilahjoituksia on saatu. Sotilasmusiikkimuseon kokoelmat on tutkijoiden sekä omankin työn helpottamiseksi taltioitu viideksi arkistoksi. Ne ovat nuottiarkisto, kuva-arkisto, äänitearkisto, kirja-arkisto sekä soitin- ja muut kokoelmat. Jälkimmäiseen kuuluvat mm. soittajien asusteet ja mitalit.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Vaihtuva näyttely rakennetaan 1-3 kertaa vuodessa. Ensimmäinen näyttely koostui sadasta suuresta valokuvasta, joilla esitettiin kunnostusvaiheen tapahtumat aina piha-alueen kunnostuksesta alkaen. Otsikkona oli ”Polkupyörävarastosta Sotilasmusiikkimuseoksi” (Ks. aikaisemmin esitetyt kuvat). Tätä näyttelyä Museovirasto kiitti arvokkaaksi dokumentoinniksi. Se jatkui syyskuuhun 2004, jolloin avattiin valokuvanäyttely ”Korven kaikuja”, joka kertoi rintamamusiikista jatkosodan ajoilta. Näyttely jatkui maaliskuun 2005 loppuun.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Huhtikuun 2005 alussa avattiin arkkitehti Jouko Mattilan akvarellinäyttely, jonka taiteilija itse pystytti. Näyttelylle hän antoi nimeksi ”Kuuntele kuvia”. Näyttely purettiin kesäkuun 2005 alussa, jolloin yleisön pyynnöstä avattiin uudestaan ”Korven kaikuja” –näyttely. Se jatkui marraskuuhun 2005. Tällöin pystytettiin ”Parolan marssin tahtiin - Sotilassoittokunnat Hennalassa” -valokuvanäyttely.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Näyttelynä oli myös "Hennalan historiaa ja Lahti 1918”.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Suomen sotilasmusiikkimuseo on kesään 2010 mennessä järjestänyt 35 esitelmä- tai vastaavaa tilaisuutta. Museossa ovat esiintyneet muiden muassa: Riitta Uosukainen (Kulttuuri – elämän suola), Aarno Cronvall (Musiikki mediassa), Heikki Talvitie (Kansojen kulttuurien eroja), Erkki Toivanen (Suomi-kuva, kulttuuri ja Lahti EU:ssa), Arvo Kuikka (Sotilasmusiikki), Lasse Lehtinen (Jatkosodan viihde- ja propagandatoiminta), kaikki esitykset ovat tavalla tai toisella liittyneet kulttuuriin. Esitelmätilaisuudet on järjestetty yhteistyössä Sotilasmusiikkikoulun Tuki ry:n kanssa.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Kesäisinä keskiviikkoina yhteensä jo lähes 40 kertaa on Sotilasmusiikkimuseon puistossa soitettu sotilasmusiikkia. Useimmin, kahdesti tai kolmasti kesässä, on esiintynyt Varusmiessoittokunta. Soittajat tosin ovat vaihtuneet, koska uusi varusmieserä astuu palvelukseen aina tammikuussa. Joka kesä puistossa on vieraillut myös 1-2 muuta sotilassoittokuntaa, mm. Kaartin soittokunta Helsingistä, Rakuunasoittokunta Lappeenrannasta ja Panssarisoittokunta Parolasta. Lisäksi vieraina ovat olleet Veteraanisoittokunta Lahdesta kaikkina kolmena kesänä sekä Hollolan – Kärkölän Puhallinorkesteri. Nämäkin tilaisuudet on järjestetty yhdessä Sotilasmusiikkikoulun Tuki ry:n kanssa. Konserteissa on ollut kuulijoita enimmillään lähes 400, yhteensä yli 6000 henkeä. Samalla Sotilasmusiikkimuseo on ollut avoinna konserttiyleisölle. Usein myös Sotilaslääketieteen museoon on ollut mahdollista tutustua konsertin yhteydessä.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Yhteistyön tuloksena Varusmiessoittokunnan kanssa ovat syntyneet kirkkokonsertit sekä Ristinkirkossa että muuallakin maakunnassa. Kaikissa kirkkokonserteissa on kuulijoita ollut satamäärin. Nämä konsertit ovat olleet rakenteeltaan hillitympiä kuin puistokonsertit. Sekä puisto- että kirkkokonserteissa on Sotilasmusiikkikoulun Tuki ry:n Naisjaoston osa ollut erittäin merkittävä. Tuki ry on lahjoittanut 50 % saamistaan konserttien pääsylipputuloista (5 €/aluelippu) Sotilasmusiikkimuseolle. Soittokunnat ovat esiintyneet kaikissa konserteissa ilmaiseksi ja ovat näin tukeneet sekä Tuki ry:n että Sotilasmusiikkimuseon toimintaa.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Kauan ennen kuin itse rakennuksen korjaaminen alkoi, tehtiin melkoisesti talkootyötä. Diplomi-insinööri Lasse Eerolan Geoykkönen Oy suoritti tarvittavat maaperätutkimukset. Tutkimukset osoittivat, että maaperä tie- ja pysäköintialueella ei olisi kestänyt liikennettä. Siten pihan koko liikennöitävä alue kaivettiin metrin syvyydeltä auki, pohjalle pantiin eristemuovi ja kaivanto, noin 1000 m3, täytettiin routimattomalla soralla.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Koulutuskeskus Salpauksen lehtori Risto Rantasalo teki mm. tarvittavat kosteusmittaukset sekä valokuvasi rakenteet. Myös Lahden ammatti-instituutin oppilaita osallistui talkoisiin. Talkoolaisista kuitenkin kaikkein eniten aikaansa on antanut Sotilasmusiikki-museolle maisteri Hannu Posti. Hän on intendentti Ulla Aaltion kanssa suunnitellut ja korvauksetta valmistanut kaikki Sotilasmusiikkimuseon erilaisten tiedostojen tallentamiseen tarvitsemat access- pohjaiset tietokannat (nuottiarkisto, kuva-arkisto, äänitearkisto, kirja-arkisto ja kokoelmat). Muista talkoolaisista voidaan mainita Sotilasmusiikkikoulun Tuki ry:n naisjaosto.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Kesällä 2004 valmistettiin Sotilasmusiikkimuseon puistoon esiintymislava. Kaikki siihen tarvittavat aineet saatiin lahtelaisilta yrityksiltä lukuun ottamatta Fiskars Oyj:ltä saatuja saranoita (350 kpl). Lavan suunnittelusta ja myös pääosin kokoamisesta vastasi Koulutuskeskus Salpauksen opettaja Aimo Leppänen sekä osittain myös aikuisopiskelijat Reima Kärnä ja Kari Lyytinen. Myös muita Aimo Leppäsen oppilaita on ollut Sotilasmusiikkimuseolla talkoilemassa, mm. penkkien pukit ovat osittain heidän kasaamiaan.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Talkootöiden kokonaisarvo rahaksi muutettuna on kohtuullisen arvion mukaan noin 70 000 euroa.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Suomen sotilasmusiikkimuseo on syksystä 2004 lähtien pyrkinyt valtionavun piiriin. Museovirasto totesi syksyllä 2005, että Sotilasmusiikkimuseo on valtionapukelpoinen.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Lahden kaupungin kanssa käytiin neuvotteluja museon siirtämiseksi Lahden kaupunginmuseon alaisuuteen. Sotilasmusiikkimuseota hallinnoi kesällä 2010 perustettu Suomen sotilasmuseosäätiö. Myös Sotilasmusiikkikoulun Tuki ry jatkaa Sotilasmusiikkikoulun ohella resurssiensa rajoissa Sotilasmusiikkimuseon tukemista.


title: Suomen sotilasmusiikkimuseo

text: Museo suljettiin elokuun lopussa 2014. Syyskuussa 2016 museon entisiin tiloihin avattiin Apulanta-yhtyeen museo.


title: Kirjokyyhkyrääkkä

text: Kirjokyyhkyrääkkä ("Mesitornis variegatus" synonyymi "Mesitornis variegata") on kyyhkyrääkkien heimoon ("Mesithornithidae") kuuluva lintulaji.


title: Kirjokyyhkyrääkkä

text: Linnun pituus on noin 25 cm. Rastaan kokoinen, päältä ruskea ja alapuolelta vaalea tummin täplin. Pyrstö on melko pitkä, nokka lähes suora ja lähes pään pituinen. Silmäkulmajuova on vaalea ja ulottuu pitkälle niskaan. Liikkuu maassa kyyhkymäisesti taapertaen enimmän osan ajastaan. Pelotettuna juoksee pakoon tai lennähtää lyhyen matkan. Äänivalikoima on laaja. Liikkuu tavallisesti pienessä 2–4 yksilön ryhmässä.


title: Kirjokyyhkyrääkkä

text: Kyyhkyrääkkiä on kolme lajia, ja ne ovat kaikki uhanalaisia.


title: Kirjokyyhkyrääkkä

text: Laji esiintyy ainoastaan Madagaskarilla saaren länsi- ja pohjoisosissa viidellä erillisalueella. Laji on uhanalainen. Laji oli kadoksissa yli 50 vuotta, sillä vuoden 1931 jälkeen se havaittiin seuraavan kerran vasta vuonna 1986. Kirjokyyhkyrääkkää ei ole tavattu Suomessa.


title: Kirjokyyhkyrääkkä

text: Asuu vanhoissa kuivissa lehtimetsissä. Metsien hakkuut ja kulotus ovat uhkana lajille, samoin metsästys ja villiintyneet rotat, koirat ja kissat.


title: Kirjokyyhkyrääkkä

text: Laji on yksiavioinen. Pesintä tapahtuu sadekauden aikana loka-huhtikuussa. Pesä on kyyhkymäinen risukasa matalalla puussa tai pensaassa. Munia on 1–3. Haudonnasta ja poikasten hoidosta on puutteellisesti tietoa. Poikaset pysyttelevät emojensa parissa noin vuoden ikäisiksi.


title: Kirjokyyhkyrääkkä

text: Etsii selkärangattomia eläimiä maasta karikkeen seasta.


title: Heavy Weather

text: Heavy Weather on fuusiojazz-yhtye Weather Reportin seitsemäs albumi, joka julkaistiin vuonna 1977 Columbia Recordsilla. Se oli yhtyeen toinen albumi, jolla oli mukana basisti Jaco Pastorius. "Black Market" -albumilla hän soitti vain muutamalla kappaleella, mutta "Heavy Weatherilla" hän oli jo yhtyeen täysivaltainen jäsen ja myötävaikutti merkittävästi albumin suosioon lyöden samalla itsensä suuremman yleisön tietoisuuteen.


title: Heavy Weather

text: "Heavy Weather" on yksi Columbian parhaiten myyneistä jazz-levyistä, ja sitä pidetään yleensäkin virstanpylväänä 1970-luvun fuusiojazzissa. Albumin aloittava, singlenä julkaistu "Birdland" oli merkittävä kaupallinen menestys, mikä on harvinaista jazz-osaston levyille.


title: Renault Laguna

text: Renault Laguna on Renault’n vuosina 1993–2015 valmistama ylemmän keskiluokan automalli, joka tuli Renault 21:n seuraajaksi. Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2015 esiteltiin Lagunan korvaava malli Renault Talisman.


title: Renault Laguna

text: Vanhentuneen Renault 21:n seuraajaksi esiteltiin täysin uusi Laguna aivan vuoden 1993 lopussa, ja se tuli myyntiin seuraavana keväänä. Kulmikkaan edeltäjänsä sijaan Laguna oli pehmeämmin muotoiltu ja siinä oli samankaltaisia piirteitä kuin suuremman kokoluokan Renault Safranessa. Lagunan etuakselisto oli peräisin Safranesta ja taka-akseliston vääntösauvajousitus Renault 21:stä. Edeltäjästään poiketen moottori oli sijoitettu poikittain. Auto oli yli 4,5 metriä pitkä, mikä sijoitti sen luokkansa suurimpien autojen joukkoon. Myös sisältä malli oli tilava ja suuri viistoperän takaluukku teki autosta sedaneita käytännöllisemmän. Lagunan vahvuuksia olivat hyvät ajo-ominaisuudet ja matkustusmukavuus. Vikoja sen sijaan oli keskimääräistä enemmän. Lagunaa vaivasivat eniten sähköviat ja pienet moottoritilan öljyvuodot. Vaikka kolariturvallisuuteen sanottiin kiinnitetyn huomiota, jäi vuoden 1997 Euro NCAP -kolaritestin tulos vaatimattomaan kahteen ja puoleen tähteen.


title: Renault Laguna

text: Pienin bensiinimoottori oli Renault 19:n yksipistesuihkutteinen 1,8-litrainen (94 hv). Tehokkaampi vaihtoehto oli 2,0-litrainen (115 hv), jossa oli monipistesuihkutus. Valikoiman huipulla oli 3,0-litrainen V6 (167 hv), jonka yhteydessä oli levyjarrut myös takana. Ainoa dieselvaihtoehto oli vapaasti hengittävä 2,2-litrainen (83 hv), joka tuli joissain maissa saatavaksi myös turboahdettuna (113 hv) versiona. Automaattivaihteisena sai 2,0:n ja 3,0 V6:n.


title: Renault Laguna

text: Kesällä 1995 valikoimaa laajensi 16-venttiilinen Volvolta peräisin oleva 2,0S (140 hv), jossa myös oli kaikissa pyörissä levyjarrut.


title: Renault Laguna

text: Edullisimpaan RT-varusteluun sisältyi kuljettajan turvatyyny, turvavöiden esikiristimet, ohjaustehostin, plyysiverhoilu, kauko-ohjattu keskuslukitus, sähköikkunat edessä, lukuvalo edessä sekä lämmitettävät sähköpeilit ja etuistuimet. 2,0-litraisessa oli lisäksi sumuvalot ja sävylasit. Joillain markkinoilla oli tarjolla myös säästömalli RN, josta puuttui turvatyyny ja joitakin mukavuusvarusteita.


title: Renault Laguna

text: RXE-mallissa oli lisäksi ABS-jarrut, ajonestolaite, lukuvalot takana, ajotietokone ja puhesyntetisaattori.


title: Renault Laguna

text: V6:een kuului ajonopeuden mukaan säätyvä ohjaustehostin, kevytmetallivanteet, sähköikkunat takana ja vakionopeudensäädin.


title: Renault Laguna

text: Farmarimalli Break esiteltiin kesällä 1995. Sen tavaratila oli yksi luokkansa suurimmista. RXE:ssä avautui takaluukun lisäksi myös takalasi erikseen. Tavaratilaan sai myös kahden istuttavan lisäistuimen. Farmarin osuus Suomen myynnistä oli hieman yli puolet.


title: Renault Laguna

text: Syksyllä 1996 kaikkiin malleihin tuli uudet istuimet, ABS-jarrut, turvavöiden voimanrajoittimet, lämmitettävät pesusuuttimet ja sisävalon viive. Seuraavana keväänä markkinoille tuli uusi 3,0-litrainen V6, jossa oli tehoa 190 hevosvoimaa.


title: Renault Laguna

text: Vuoden 1997 erikoismalli oli Estoril, jossa oli vakiona radio/kasettisoitin kuudella kaiuttimella, metalliväri ja kevytmetallivanteet.


title: Renault Laguna

text: Keväällä 1998 Laguna koki kevyen kasvojenkohotuksen. Suurimmat ulkonäölliset muutokset oli vat sumuvalojen muuttuminen kulmikkaista pyöreiksi ja uudelleenmuotoillut etupuskurit. Viistoperämallissa takavaloissa oli musta kehys, joka kattoi myös takavalojen välisen alueen. Etuvalot olivat kevyesti tummennetut. Pyöräkoko kasvoi 15 tuumaan, ja farmarissa avautuva takalasi tuli vakiovarusteeksi.


title: Renault Laguna

text: Perusmoottoriksi tuli Méganen 16-venttiilinen 1,6-litrainen (110 hv). Hieman myöhemmin saapui myös saman sarjan 1,8-litrainen (120 hv). Vanha 2,0 litran moottori pysyi valikoimassa, mutta Suomeen sitä tuotiin vain automaattivaihteisena. Tehokkaimmaksi vaihtoehdoksi Suomessa jäi Volvon 2,0S, joka korvattiin vuotta myöhemmin Renault’n omalla liki samantehoisella (139 hv) moottorilla. Dieselmoottoriksi tuli tarjolle ajanmukaisella tekniikalla toteutettu 1,9 dTi (100 hv).


title: Renault Laguna

text: Perusmalliksi tuli Confort, jossa oli kaksi turvatyynyä, ajonestolaite ja uusi harmaa plyysiverhoilu. Sportissa oli tumma kangasverhoilu, ja varusteina takaspoileri sekä sumuvalot. Confort plus -mallissa oli lisäksi lämpöäheijastava tuulilasi, monitoimiohjauspyörä, automaatti-ilmastointi, radio ja puhesyntetisaattori.


title: Renault Laguna

text: Vuonna 1998 tarjottuun Sport-pakettiin kuului kevytmetallivanteet, nahkaverhoiltu monitoimiohjauspyörä, Radiosat 6000 -radio/kasettisoitin, korinväriset ulkopeilit ja takaspoileri.


title: Renault Laguna

text: Kesällä 1999 esiteltiin mallivuoden 2000 Lagunat. Vakiovarusteisiin lisättiin sivuturvatyynyt (yht. neljä turvatyynyä), sumuvalot ja raitisilmasuodatin. Sport sai 16 tuuman kevytmetallivanteet ja nahkaverhoillun ohjauspyörän. Pack Style -varustepaketissa sai nahkaverhoillun ohjauspyörän, matkustajan istuimen korkeussäädön ja 16-tuumaiset kevytmetallivanteet. Pack Style 2000 -paketissa puolestaan oli 15 tuuman kevytmetallivanteet, ilmastointi, Radiosat 6000 CD-soittimella ja nahkaverhoiltu ohjauspyörä.


title: Renault Laguna

text: Laguna Silver Edition -erikoismallissa oli 16 tuuman kevytmetallivanteet, hopeinen metalliväri, kromattu vaihteenvalitsimen nuppi ja kirkaslasiset sivuvilkut.


title: Renault Laguna

text: Syksyllä 1999 markkinoille tuli yhteispaineruiskutteinen dieselmoottori, 1,9-litrainen dCi, jota ei ollut Suomen tuontiohjelmassa.


title: Renault Laguna

text: Seuraavan vuoden syksynä esiteltiin Laguna Premium, jossa moottorivalikoima oli supistunut 1,6- ja 1,8-litraisiin bensiinimoottoreihin sekä dTi-dieseliin. Vakiovarustukseen kuului 15-tuumaiset kevytmetallivanteet, radio/CD-soitin, manuaali-ilmastointi ja nahkaverhoiltu monitoimiohjauspyörä. Premium Sportiin sisältyi lisäksi takaspoileri. Lisäksi tarjolle tuli Pack Sport -varustepaketti, jonka mukana sai 16 tuuman kevytmetallivanteet, urheiluistuimet ja takaspoilerin.


title: Renault Laguna

text: Toisen sukupolven Laguna esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2000, ja valmistus alkoi saman vuoden joulukuussa. Pituutta oli tullut lisää seitsemän senttimetriä ja leveyttä kaksi senttimetriä, joten kasvu oli huomattavasti hillitympää kuin esimerkiksi kilpailevassa Ford Mondeossa. Hyviä ominaisuuksia olivat edellismallin tavoin erinomaiset ajo-ominaisuudet ja matkustusmukavuus. Sen sijaan pääntilaa oli takaistuimella niukasti ja farmarimallin tavaratila oli aikaisempaa pienempi. Myöskään seitsenpaikkaista versiota ei ollut enää saatavilla. Lagunoissa esiintyi edelleen keskimääräistä enemmän vikoja. Ongelmakohtia ovat akselisto, elektroniset järjestelmät ja turboahtimen sekä ruiskutussuuttimien rikkoutuminen.


title: Renault Laguna

text:
Toisen sukupolven Laguna oli kaikkien aikojen ensimmäinen automalli, joka saavutti täyden viiden tähden tuloksen Euro NCAP -kolaritestissä.
Moottorivalikoimassa olivat aluksi 1,6 16V (107 hv), 1,8 (123 hv), 3,0 V6 24V (207 hv) sekä diesel 1,9 dCi (120 hv). V6 oli varustettu aina automaattivaihteistolla. Lokakuussa 2002 markkinoille tuli myös 2,0-litrainen (135 hv) bensiinimoottori ja vuoden 2003 alusta lähtien tarjolla oli 2,0-litrainen (163 hv) turbomoottori.


title: Renault Laguna

text: Tammikuussa 2004 tuli pienemmän dieselin rinnalle 2,2 dCi (150 hv), jossa oli voimansiirtona kuusivaihteinen manuaalivaihteisto.


title: Renault Laguna

text: Toisen sukupolven Laguna koki kasvojenkohotuksensa maaliskuussa 2003. Uutuuksia mallissa olivat sähköinen käsijarru, avaimeton järjestelmä ja uudistettu kojelauta. Myös ulkonäkö sai osakseen pientä päivitystä.


title: Renault Laguna

text: Kolmannen sukupolven Laguna esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2007. Korimalleina olivat viisioviset hatchback ja farmari sekä ensimmäistä kertaa mallin historiassa myös kaksiovinen coupé.


title: Renault Laguna

text:
Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä Laguna sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Pariisin autonäyttelyssä 2010 esiteltiin kasvojenkohotuksen läpikäynyt Laguna, jossa se sai uuden, aiempaa aggressiivisemman keulailmeen.


title: Yrjö Jahnssonin säätiö

text: Yrjö Jahnssonin säätiö on vuonna 1954 perustettu säätiö, joka tukee suomalaista taloustieteen, terveystaloustieteen ja lääketieteen tutkimusta. Säätiö jakaa vuosittain apurahoja tutkimukseen sekä jatko-opintoihin kotimaassa tai ulkomailla. Kansantaloustieteen professori Yrjö Jahnssonin nimeä kantavan säätiön perusti kouluneuvos Hilma Jahnsson puolisonsa kuoltua.


title: Yrjö Jahnssonin säätiö

text: Säätiön johtokuntaan kuuluu muun muassa Suomen Pankin johtokunnan neuvonantaja Antti Suvanto, joka on toiminut myös säätiön tutkimusjohtajana. Säätiö on ainakin 1980-luvulta asti järjestänyt suljettuja seminaareja, joihin on osallistunut useita nk. Nobelin taloustieteen palkinnon saajia sekä uusklassisen taloustieteen edustajia kuten Israel Robert J. Aumann.


title: Yrjö Jahnssonin säätiö

text: Kansainvälisesti säätiö tunnetaan nuorille eurooppalaisille taloustieteen tutkijoille myönnettävästä Yrjö Jahnsson Award in Economics –palkinnosta. Palkinto jaetaan yhdessä European Economic Association:n kanssa joka toinen vuosi.


title: Yrjö Jahnssonin säätiö

text: Lista palkinnon saajista:


title: Struuma

text: Struuma () tarkoittaa kilpirauhasen suurentumaa. Struumaan voi liittyä joko kilpirauhasen liika- tai vajaatoimintaa. Struumapotilaalla voi olla koholla tyrotropiini tai tyrotropiinireseptorin vasta-aine; kummassakin tapauksessa kilpirauhanen stimuloituu voimakkaasti kasvamaan (hyperplasia).


title: Struuma

text: Struuman merkittävin syy on ollut jodin puutos (jodinpuutosstruuma eli endeeminen struuma), minkä vuoksi ruokasuolaan alettiin lisätä jodia. Sairauteen on lääkitys, ja toisinaan turvaudutaan leikkaukseen.


title: Struuma

text: Kaalikasveissa olevien glukosinolaattien hajoamistuotteiden on eläinkokeissa todettu aiheuttavan suurina pitoisuuksina esimerkiksi struumaa.


title: Hannu Rautkallio

text: Hannu Ilmari Rautkallio (s. 31. toukokuuta 1944 Turku) on suomalainen dosentti, historiantutkija ja kirjailija. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen tohtori (1977). Hän on tutkinut muun muassa sotasyyllisyysoikeudenkäyntiä, Kekkosen idänpolitiikkaa ja juutalaisten jatkosodan aikaisia luovutuksia. Rautkallio on toiminut vapaana poliittisen historian tutkijana vuodesta 1986 ja poliittisen historian dosenttina Tampereen yliopistossa vuodesta 1989.


title: Hannu Rautkallio

text: Hänen isänsä on Paavo Kallio, myöhemmin Paavo Rautkallio, Itä-Karjalan miehityshallinnon Petroskoin keskitysleirin numero viisi komendantti ja myöhempi Kokoomuksen kansanedustaja.


title: Korvasiili

text: Korvasiili eli pitkäkorvasiili eli "egyptiläinen pitkäkorvasiili" ("Hemiechinus auritus") on pienikokoinen siililaji, jota pidetään myös lemmikkinä.


title: Korvasiili

text: Korvasiili on täysikasvuisena 300-700 grammaa painava ja 10-20 cm pitkä.


title: Korvasiili

text: Huomiota herättävin piirre korvasiilissä on sen suuret suipot korvat. Toinen seikka, minkä huomaa nopeasti, on pitkät ja voimakkaat jalat. Eläin näyttääkin jokseenkin jäniksen, siilin ja ketun yhdistelmältä. Eläimen liikkumista seuratessa näyttäisi siltä kuin sen takajalat olisivat etujalkoja lyhyemmät. Siili liikkuu pyylevään ulkonäköönsä nähden hyvinkin nopeaa vauhtia. Tassut ovat suuret ja viisivarpaiset.


title: Korvasiili

text: Kynnet ovat myös hyvin kehittyneet ja soveltuvat erinomaisesti hiekkaisen maan kaivamiseen. Korvasiilin "ilme" on hieman hymyilevä ja kuono kapea. Piikkien ja karvan väri vaihtelee eri yksilöillä tummasta ruskeasta harmahtavaan, mutta yleisin väritys lienee keskiruskea. Nelivarvassiilin tapaan korvasiililläkin on valkoinen vatsa. Kyljistä karvat ovat kuitenkin tummemmat, suunnilleen kermakahvin väriset. Piikit ovat nelivarvassiiliin verrattuna aavistuksen lyhyemmät ja tiheämmässä. Korvasiililtä puuttuu nelivarvassiilille tyypillinen piikistön jakaus otsalta.


title: Korvasiili

text: Korvasiili on kotoisin Keski-Aasiasta ja Pohjois-Afrikasta: Libya, Israel, Irak ja Pakistan ovat sen levinneisyysaluetta.


title: Korvasiili

text: Korvasiili rakentaa ruohosta pesän. Se vaipuu luonnossa talvihorrokseen lokakuun ja maaliskuun väliseksi ajaksi.


title: Sukupuolentutkimus

text: Sukupuolentutkimus (aiemmin: naistutkimus) on monitieteinen oppiaine ja tutkimusala, jonka tavoitteena on tutkia, kuinka sukupuoli ja sukupuolten väliset suhteet vaikuttavat erilaisiin yhteiskunnallisiin, kulttuurisiin ja historiallisiin ilmiöihin. Sukupuolentutkimus on kattokäsite, johon sisältyvät tasa-arvotutkimus, feministinen tutkimus, kriittinen miestutkimus, lesbo-, homo- ja queer-tutkimus, sekä tyttötutkimus.


title: Sukupuolentutkimus

text: Sukupuolentutkimus on yksi "sukupuolitutkimuksen" neljästä pääsuuntauksesta. Se on luonteeltaan


title: Sukupuolentutkimus

text: Naistutkimus tuli yliopistoihin ensin Yhdysvalloissa 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa. Naiskeskeiselle lähestymistavalle luonteenomaista tutkimusta oli tehty jo tätä ennen osana naisliikkeen omaa toimintaa. Työt jäivät akateemisesti huomiotta tai torjuttiin, kunnes ne löydettiin yliopistollisen nais- ja sukupuolentutkimuksen piirissä 1970-luvulla. Naistutkimus on sittemmin levinnyt Yhdysvalloista kaikkien maanosien yliopistoihin. Nykyisin nais- tai sukupuolentutkimusta harjoittavia yliopistoja ja tutkimuskeskuksia on maailmalla yli 900.


title: Sukupuolentutkimus

text: Yliopistolliseksi oppiaineeksi vakiintui 1980-luvulla naistutkimus. Alaa opetettiin ja tutkittiin ensimmäiseksi muun muassa kirjallisuudentutkimuksen ja taidehistorian, sekä teologian piirissä. Suomen ensimmäinen naistutkimuksen laitos perustettiin 1986 Åbo Akademihin. Ensimmäinen suomalainen alan oppikirja "Akanvirtaan" julkaistiin vuonna 1988. Helsingin yliopiston Kristiina-instituutti perustettiin vuonna 1991.


title: Sukupuolentutkimus

text: Sukupuolen- tai naistutkimuksen maisteriohjelmia on nykyään Helsingin, Tampereen, Turun, Jyväskylän ja Lapin yliopistoissa. Sivuaineena naistutkimusta voi opiskella lisäksi Itä-Suomen ja Oulun yliopistossa. Muissa paitsi Oulussa ja Jyväskylässä on myös sukupuolentutkimuksen professuuri. Ensimmäinen naistutkimuksen maisteri valmistui Helsingin yliopistosta huhtikuussa 2005 ja ensimmäinen tohtori marraskuussa 2005. Suomessa oli arvion mukaan vuonna 2003 noin 90 tavalla tai toisella sukupuolentutkimukseen liittyvää väitöskirjaa tekevää jatko-opiskelijaa.


title: Sukupuolentutkimus

text: Tieteenalan sisällä on Suomessa käyty keskustelua alan nimestä useita kertoja vuosien saatossa. Siirtymä naistutkimuksesta sukupuolentutkimukseen alkoi Helsingin yliopistosta vuonna 2009 kun Kristiina-instituutti otti käyttöönsä sukupuolentutkimuksen naistutkimuksen sijaan. Päätöksessä kuultiin laajasti alan opiskelijoita ja tutkijoita. 2010-luvun aikana sukupuolentutkimus on otettu käyttöön kaikissa Suomen yliopistoissa, joissa alaa voi opettaa ja tutkia.


title: Sukupuolentutkimus

text: Suomessa toimii Sukupuolentutkimuksen seura (SUNS), joka on perustettu vuonna 1988. Seura julkaisee kaksikielistä Sukupuolentutkimus - Genusforskning-lehteä ja järjestää vuosittain Sukupuolentutkimuksen päivät. Yhdistykseen kuului vuonna 2012 noin 600 jäsentä.


title: Sukupuolentutkimus

text: 1990-luvulla nousi postmoderni feminismi, jossa valta-asetelmia tarkastellaan alakulttuurien näkökulmista. Näistä merkittävin on homo- ja lesbotutkimuksesta syntynyt queer-teoria, mutta on olemassa myös feminististä valkoisuuden tutkimusta, ruumiin normatiivisuuden tutkimusta jne.


title: Sukupuolentutkimus

text: Sukupuolentutkimuksessa sukupuolta ja rotua tutkitaan yhteiskunnallisina hierarkioina, tutkitaan esimerkiksi seksismiä ja rasismia.


title: Sukupuolentutkimus

text: Naistutkimuksessa on pohdittu, miten tieteen miesvaltaisuus vaikuttaa tutkimuksen kohteen ja menetelmien valinnoillaan siihen, millaista tietoa se tuottaa. Tiedekriittisen sukupuolentutkimuksen mukaan kaikki tutkimus on väistämättä näkökulmasidonnaista eikä siten objektiivista.


title: Sukupuolentutkimus

text: Filosofi Sandra Harding tarjosi 1980-luvulla näkökulmasidonnaisuuden paradoksin ratkaisuksi feministisen standpoint-teorian, jonka mukaan tieteen objektiivisuus tulee ymmärtää uudella tavalla: se on tutkimusta alistettujen ryhmien lähtökohdista käsin. Hardingin mukaan tieteellinen tutkimus on välttämättä näkökulmasidonnaista, mutta jotkut näkökulmat ovat toisia parempia. Standpoint merkitsee tietoisesti omaksuttua näkökulmaa.


title: Sukupuolentutkimus

text: 1990-luvulla monet tieteenfilosofit asettivat feministisen tutkimusohjelman kyseenalaiseksi, mikä osaltaan johti standpoint-teorian uudelleenarviointiin. 2000-luvulla on esitetty, että sosiaalinen tietoteoria voisi tarjota näkökulmasidonnaisuuden paradoksille kestävämmän ratkaisun. Suomalainen Kristina Rolin ehdottaa, että tutkimuksessa hyväksyttävä subjektiivisuus tulisi rajata konkreettisiin väitteisiin, kuten metodologisiin ratkaisuihin. Eri näkökulmia voitaisiin puolestaan arvioida sillä perusteella, miten hyvin ne noudattavat objektiivisen keskusteluyhteisön pelisääntöjä, ja sukupuolentutkimus voisi toimia yhtenä pelisääntöjen määrittäjänä.


title: Sukupuolentutkimus

text: Sukupuolentutkimuksessa on perinteisesti suosittu erilaisia laadullisen tutkimuksen menetelmiä. Tutkijat ovat pohtineet tieteellisinä tosiasioina esitettyjen väitteiden poliittista vaikutusvaltaa. Kuitenkin tilastollisin menetelmin tehdyt kyselyt, asennetutkimukset ja tilastot ovat olleet tärkeitä seksismin ja epäoikeudenmukaisuuden osoittamisessa.


title: Sukupuolentutkimus

text: Väkivaltatutkija Suvi Ronkaisen mukaan feministisen tutkimuksen kannalta on olennaista havaita, että tilastotietoja tarkastellessa erilaisilla näkökulmilla on merkitystä niiden tulkinnan kannalta. Tulkinta eroaa analyysistä siten, että siinä tutkimuksen tuottamat vihjeet ja oivallukset peilataan jonkin tietyn ajattelutavan kautta. Vallalle ja feministisille tietämisen tavoille herkkä luenta avaa Ronkaisen mukaan hedelmällisen näkökulman kvantitatiiviseen tutkimukseen. Esimerkiksi väkivallan vastainen ja uhreja tukeva työ on saanut laajemmin yhteiskunnallista tukea vasta kun feministiset tilastotulkinnat ja naisuhritutkimukset, joissa väkivallan käsite on määritelty uudella tavalla, ovat osoittaneet naisiin kohdistuvan väkivallan yleisyyden.


title: Sukupuolentutkimus

text: Naistutkimus on kohdannut arvostelua julkisessa keskustelussa. Evoluutiopsykologian kannattajat ovat esittäneet, että naistutkimuksen sukupuolijako ei vastaa luonnontieteellistä näkökulmaa. Naisten ja miesten välisessä tasa-arvokeskustelussa feminististen väkivaltatutkimusten on väitetty edustavan sukupuolisyrjintää. Jyrkimmissä puheenvuoroissa naistutkimuksen on esitetty olevan akateemista näennäistiedettä.


title: Sukupuolentutkimus

text: Suomessa julkista keskustelua naistutkimuksen tieteellisyydestä herätti Jussi Niemelän ja Osmo Tammisalon vuonna 2006 julkaistu kirja Keisarinnan uudet (v)aatteet. Sen herättämän julkisen keskustelun seurauksena koko oppiaineen nimi muutettiin naistutkimuksesta sukupuolentutkimukseksi Helsingin yliopistossa. Pian muut yliopistot seurasivat perässä. Myös Miesten tasa-arvo -yhdistys julkaisi vuonna 2009 vetoomuksen naistutkimuksen nimen muuttamisesta sukupuolentutkimukseksi, jonka sisällä voisi tehdä tutkimusta myös miesnäkökulmasta.


title: Sukupuolentutkimus

text: Norjassa vuoden 2011 aikana käydyn julkisen keskustelun jälkeen Oslon yliopiston sukupuolentutkimuksen tutkimusprojekti menetti valtiontukensa. Pohjoismaiden ministerineuvosto lakkautti samaan aikaan yliopiston yhteydessä toimineen pohjoismaisen tasa-arvotiedon keskuksen, NIKK:n.


title: Hanski

text: Hanski oli Mainostelevision vuosina 1966–1973 esittämä 83-osainen komediasarja, joka luotiin pääosaa esittäneen näyttelijä Hannes Häyrisen ympärille. Sarjan käsikirjoitti Häyrisen puoliso Liisa Nevalainen, joka myös näytteli toista pääosaa. Sarjaa on esitetty myöhemmin uusintana syksyllä 1981 sekä kesällä 1992 kolmentoista jakson verran MTV:llä. Ensimmäinen jakso esitettiin 9. tammikuuta 1966. Vanhin arkistoissa säilynyt Hanski-jakso on kesäkuulta 1969.


title: Hanski

text: Sarja perustui klassisiin väärinkäsityksiin ja vastakkainasetteluihin, joiden tarinat keskittyivät kauppias Hanskin osto- ja myyntiliikkeen tapahtumiin. Myöhemmin tarinat sijoittuivat ”Hanskin” vaimon ja hänen itsensä emännöimään kahvila-ravintola "Kultaiseen kukkoon". Hanskin tunnusmusiikkina on brittiläisen The Piltdown Men -yhtyeen saksofonikappale ”Piltdown Rides Again”, jonka melodia perustuu Gioacchino Rossinin oopperan "Wilhelm Tell" alkusoittoon.


title: Hanski

text: "Hanski" oli 1960-luvun lopulla yksi katsotuimmista televisio-ohjelmista Suomessa. Esimerkiksi 28. huhtikuuta 1968 lähetetty jakso sai 2,37 miljoonaa katsojaa ja saavutti näin 63 prosenttia Suomen yli 12-vuotiaasta väestöstä.


title: Hanski

text: Sarjassa esiintyi myös Häyrisen pariskunnan koira. Sarjan keskeistä sivuroolia, siivooja Virtaskaa näytellyt Marita Nordberg muistelee Hanski-sarjan tekemistä ja Hannes Häyrisen persoonaa Jukka Annalan teoksessa "Toopelivisio".


title: Hanski

text: Lisäksi lukuisia vierailijoita.


title: Talk On Corners

text: Talk on Corners on vuonna 1997 julkaistu The Corrs -yhtyeen albumi.


title: Koiranheinä

text: Koiranheinä ("Dactylis glomerata") on yleinen tuulipölytteinen heinä.


title: Koiranheinä

text: Koiranheinä kasvaa 60–160 cm korkeaksi. Sen röyhy on kolmiomainen, kukat kasvavat siinä tiiviinä rykelminä.


title: Koiranheinä

text:
Koiranheinää kasvaa Euroopassa Keski-Suomea myöten sekä viljeltynä Pohjois-Amerikassa.
Se on heinäallergisille ongelma heinäkuussa.


title: Koiranheinä

text: Koiranheinä kasvaa myös savisessa maassa, jossa sitä viljellään rehuksi.


title: Kari Kitunen

text: Kari Olavi Kitunen (s. 29. kesäkuuta 1948 Puumala) on suomalainen juristi, joka oli korkeimman oikeuden jäsen 19 vuoden ajan vuosina 1997-2016.


title: Kari Kitunen

text: Kitunen valmistui 1971 oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta. Hän sai varatuomarin arvon 1974.


title: Kari Kitunen

text: Kitunen on toiminut lähes koko työuransa ajan tuomioistuinlaitoksen ja oikeusministeriön palveluksessa. Hän oli Itä-Suomen hovioikeudessa ja Helsingin hovioikeudessa esittelijänä vuoteen 1979 asti. Vuodesta 1981 Kitunen oli korkeimman oikeuden esittelijä ja esittelijäneuvos. Samaan aikaan hän oli myös sivutoiminen oikeusneuvosmies Helsingin raastuvanoikeudessa.


title: Kari Kitunen

text: Kitunen toimi vuodesta 1985 lähtien oikeusministeriön lainsäädäntöneuvoksena vastaten rikoslain uudistustyöstä.


title: Kari Kitunen

text: Vuosina 1992–1997 Kitunen oli työtuomioistuimen jäsen. Vuonna 1993 hän toimi valtakunnanoikeuden sihteerinä sen käsitellessä Kauko Juhantalon ministerivastuulakiin perustunutta syytettä.


title: Kari Kitunen

text: Kitunen nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi 1. tammikuuta 1997. Eläkkeelle hän jäi vuonna 2016, hänen tilalleen korkeimman oikeuden jäseneksi nimitettiin 1.9.2016 alkaen Hyvinkään käräjäoikeuden laamanni Tatu Leppänen.


title: Turkiskauppa

text: Turkiskauppa on maailmanlaajuinen teollisuuden ala, johon kuuluu eläinten turkiksien keräys ja niiden myyminen. Ennen Pohjois-Amerikan asuttamista, Venäjä oli suurin turkiksien myyjä Länsi-Euroopassa ja Aasiassa. Suurin osa Venäjän viemistä turkiksista oli majavan, suden, ketun, oravan ja jäniksen turkkeja. Amerikan asuttamisen jälkeen majavannahoista tuli tärkeä vientituote, jota kuljetettiin Eurooppaan suuria määriä. Eurooppalaiset hankkivat majavannahkoja ostamalla ja vaihtamalla niitä intiaaneilta. Varsinkin kanadalaiset olivat aktiivisia tässä toiminnassa, ja esimerkiksi Quebec kasvoi juuri turkiskaupan keskukseksi. Majavan karvoista tehtiin huopahattuja, ja majavannahkakauppa kukoisti 1500-luvulta 1800-luvulle. Silloin majavat olivat vähentyneet ja silkkihatut tulleet muotiin.


title: Turkiskauppa

text: Turkiskauppaa on käyty esihistorialliselta ajalta asti. Oravannahan sanotaan olleen suomalaisten ensimmäinen raha. Myöhemmin metsästäjät myivät myös näädän, ketun ja majavan nahkoja. Vuonna 1391 turkulaisporvari Peter van dem Berghellä oli Tallinnassa myynnissä 300 000 suomalaista turkista.


title: Turkiskauppa

text: Suomessa on tarhattu kettuja 1910-luvulta ja minkkejä 1930-luvulta asti. Suomalaiset turkikset menevät pääosin vientiin.


title: Unbitrium

text: Unbitrium on väliaikainen nimi alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä yhdelle alkuaineista, joita ei ole vielä löydetty. Unbitriumin väliaikainen kemiallinen merkki on Ubt ja sen järjestysluku on 123. Sen sijainti taulukossa, kuten myös sen ominaisuudet on osittain määritelty laskennallisesti.


title: Unbitrium

text: Unbitriumia ei vielä (2011) ole yritetty syntetisoida, mutta jos sen atomeja saataisiin aikaan niin niiden isotoopin Ubt odotetaan olevan pysyvin.


title: Just My Luck

text: Satumainen onni ("Just My Luck") on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Donald Petrie. Elokuvan pääosia esittävät Lindsay Lohan ja Chris Pine.


title: Just My Luck

text: Ashley on onnekas nuori tyttö ja Jake huono-onninen mies, jolle tapahtuu jatkuvasti pahaa. Suudeltuaan Jakea naamiaisjuhlissa Ashley tajuaa hyvän onnensa vaihtuneen Jaken huono-onnisuuteen. Ashley ajautuu lukuisiin surkeisiin tapahtumiin, kun taas Jake saa upouuden asunnon ja levytyssopimuksen McFly-yhtyeelleen. Ashley yrittää löytää Jaken uudestaan ja suudella tätä palauttaakseen onnensa. Jake on kuitenkin naamioitunut eikä Ashley tiedä miltä hän näyttää, joten hän päätyy suutelemaan kaikkia juhlien miestanssijoita, jotka voisivat olla Jake. Hän kokeilee, onko mies se oikea raaputtamalla peliarpaa suutelun jälkeen. Hän löytää viimeisen miehen, jota ei ole suudellut, ja suutelee tätä esittäen miehen saaneen sydänkohtauksen ja antavansa tälle tekohengitystä. Kuinka hyvänsä, hän kaatuu mutakasaan, joka oli taidenäyttelyssä, ja joutuu jälleen raahatuksi putkaan. Luovutettuaan hän tapaa Jaken kahvilassa.


title: Just My Luck

text: Ashleyn peityttyä mutaan ja hänen ollessaan rahaton ostamaan ruokaa, Jake tuntee myötätuntoa tyttöä kohtaan. Jake antaa Ashleylle vanhan työnsä. Jonkin ajan kuluttua Ashley tajuaa Jaken olleen juhlissa ja saa onnensa takaisin suutelemalla tätä uudestaan. Myöhemmin Jaken isännöimässä konsertissa asiat menevät pieleen, mikä johtuu Jaken takaisin saamasta huonosta onnesta. Ashley säälii Jakea ja suutelee tätä uudestaan. Ashleyllä on tunteita Jakea kohtaan, mutta ajattelee ettei suhde voisi toimia, koska heidän täytyisi suudella. Hän aikoo lähteä tapaamaan vanhempiaan joksikin aikaa.


title: Just My Luck

text: Jake saapuu Grand Centralin asemalle saatuaan selville suudelmien ”siirtävän” onnea. Hän suostuttelee Ashleyn jäämään ja sanoo, että tämän kanssa oleminen on paljon arvokkaampaa kuin jatkuva onnekkuus. Lopulta he molemmat pussaavat Jaken nuorta serkkua (jolla on myös huonoa onnea) vastakkaisille poskille yhtä aikaa, siirtäen onnen tälle. Ashleylle ja Jakelle jää molemmille sekä hyvää että huonoa onnea.


title: Vasemmistonaiset

text: Vasemmistonaiset on Vasemmistoliiton naisjärjestö. Vasemmistonaiset on avoin myös naisille, jotka haluavat tehdä vasemmistofeminististä politiikkaa puolueeseen sitoutumatta.


title: Vasemmistonaiset

text: Vasemmistonaiset perustettiin lokakuussa 1990 Jyväskylässä "Naisfoorumi 90" -tapahtuman yhteydessä. Perustavaan kokoukseen osallistui 491 naista. Vasemmistonaiset päätti tehdä Vasemmistoliiton naistyötä, mutta korosti myös itsenäisyyttään. Vasemmistonaiset ei ole rekisteröity yhdistys vaan verkosto. Tällä valinnalla perustajat halusivat korostaa Vasemmistonaisten avointa luonnetta. Järjestäytymisen muodoista käytiin paljon keskustelua ennen kokousta. Osa vasemmistonaisista halusi muodostaa kiinteämmän organisaation.


title: Vasemmistonaiset

text: "Pippuri" on Vasemmistonaisten neljästi vuodessa ilmestyvä verkostolehti. Pippuri aloitti ilmestymisensä vuonna 1966 Suomen naisten demokraattisen liiton lehtenä. Vasemmistoliittoon kuulumattomat naiset voivat liittyä Vasemmistonaisiin tilaamalla Pippuri-lehden.


title: Vasemmistonaiset

text: Vasemmistonaiset osallistuu Naisjärjestöt Yhteistyössä – Nytkis -yhdistyksen toimintaan. Vasemmistonaisten Outi Ojala oli Nytkiksen puheenjohtaja vuonna 1991 ja Katja Syvärinen vuonna 2000.


title: Vasemmistonaiset

text: Vasemmistonaiset jakaa vuosittain "Pro feminismi" -palkinnon tasa-arvotyössä ansioituneelle vasemmistoliittolaiselle miehelle. Tunnustuksen ovat saaneet Kaarlo Julkunen, Claes Andersson (2006), Jorma Hentilä, Teivo Teivainen (2008), Kari Uotila (2009), Jiri Nieminen (2010) ja Juuso Aromaa (2011).


title: Vasemmistonaiset

text: Vasemmistonaisten hallituksella (Valtikka) on puheenjohtaja (puhenainen) ja kaksi varapuheenjohtajaa. Aiemmin kaikki kolme puhenaista olivat samanarvoisia. Valtikan sihteeri on Vasemmistoliiton naispoliittinen sihteeri.


title: Shenmue

text: Shenmue () on Segan kehittämä ja julkaisema videopeli, joka kuuluu seikkailu/RPG/F.R.E.E. -genreihin. "Free Reactive Eyes Entertainment" on Shenmuen suunnitelleen Yu Suzukin keksintö. Se perustuu uudenlaiseen vapauteen, interaktiivisuuten, innovatiiviseen reaaliaikaisuuteen sekä sääjärjestelmään. Shenmue käsittää tarinakaaren ensimmäisen kappaleen, josta jatkaa "Shenmue II". Peli on julkaistu Sega Dreamcastille vuonna 1999 Japanissa ja vuonna 2000 Pohjois-Amerikassa sekä Euroopassa.


title: Shenmue

text: Shenmuen tarina alkaa vuodesta 1986. Päähenkilö on nuorimies nimeltä Ryo Hazuki (芭月 涼 Hazuki Ryō), joka asuu Japanissa Yokosukan kaupungissa. Eräänä päivänä kun Ryo on palaamassa kotiin, löytää hän isänsä harjoitustilasta ("dōjō") taistelemassa salaperäisen Lan Din kanssa. Lan DI ja Iwao Hazuki ovat kummatkin taistelulajien ammattilaisia, mutta Iwao on Lan Ditä heikompi. Lan Di kysyy arvoituksellisesti "peiliä", ja Iwao on pakotettu kertomaan, että se on haudattu kirsikkapuun alle. Lan Di löytää peilin ja tutkii siinä olevaa lohikäärmekuviointia sen jälkeen kun on tappanut Iwaon. Ryo haluaa kostaa isänsä kuoleman, vaikka ei tunne Lan Ditä ja ei tiedä miksi hänen isänsä tapettiin.


title: Shenmue

text: Shenmuen kehittämisen tarkoista kustannuksista on saatu ristiriitaista tietoa. Guinness World Records on listannut kehityskustannuksiksi 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mutta toisaalta suunnittelija Yu Suzuki on väittänyt summan olevan 70 miljoonaa. Summa tekisi siitä selkeästi yhden historian kalleimmista videopelituotannoista. Jälkeenpäin ollaan arvioitu että peli olisi tehnyt Segalle tappiota, vaikka jokainen silloinen Dreamcastin omistaja olisi hankkinut sen. Shenmuea kehitettiin aktiivisesti 1994-1999, mutta Suzuki on sanonut useissa haastatteluissa, että hänellä oli suunnitelma pelille jo useita vuosia aiemmin.


title: Shenmue

text: Suzuki on kertonut useaan otteeseen, että varhaisessa vaiheessa Shenmue oli perinteinen RPG, jossa seurattiin suositun Virtua Fighter -sarjan hahmojen edesottamuksia. Ryo oli alun perin sarjan hahmo Akira. Lopullinen Ryo on omanlaisensa hahmo, mutta selviä visuaalisia yhtäläisyyksiä löytyy. Kehityksen edetessä hahmot erkanivat sarjasta.


title: Shenmue

text: Alun perin Shenmuesta kaavailtiin hittipeliä Sega Saturnille, mutta suunnitelmat muutti konsolin huono menestys. Vaikka konsoli oli omana aikanaan tehokas, sille oli tuskallista ohjelmoida ja siksi kehitystyö takkusi. Suzuki on todennut vaikeudet, mutta on ylpeä siitä mitä tiimi sai aikaan rajallisella koneteholla. Shenmuen Saturn-version sanotaan olleen lähes valmis, mutta konsolin kansainvälisen menestyksen ollessa heikkoa Sega päätti hyllyttää projektin. Sega oli kuitenkin työstämässä jo uutta konsolia. Shenmuea alettiin kehittää Dreamcastille, jonka kasvaneet tehot valjastettiin käyttöön.


title: Shenmue

text: Segan uudesta konsolista tihkui tietoja julkisuuteen loppuvuonna 1997 ja alkuvuodesta 1998. Samalla Shenmue sai huomiota. Siihen aikaan peli tunnettiin kuitenkin nimellä projekti Berkeley. Pelin pohjalta tehdyt teknologiademot osoittivat Segan uuden konsolin tehoja. Useat näistä kohtauksista oli taitavasti tehtyjä, joten osaa käytettiin jopa Shenmuen lopullisessa myyntiversiossa. Tämä on saanut useat epäilemään, että Shenmue oli Dreamcastin ensimmäisiä tuotantoon päässeitä pelejä. Shenmuesta tuli nopeasti konsolin lippulaiva, joka esitteli sen graafisia kykyjä ja valmiuksia tuottaa elokuvamaisia hahmoja sekä tapahtumapaikkoja.


title: Shenmue

text: Shenmue oli ensimmäisiä videopelejä joka otti käyttöön suunnittelutekniikoita, joita oltiin aiemmin käytetty lähinnä elokuvien teossa. Ääninäyttely oli erityisen mullistavaa, sillä Shenmuen laajan maailman jokaisella hahmolla oli oikea ääni toisin kuin useissa perinteisissä japanilaisissa peleissä, joissa ollaan turvauduttu tekstiin (esimerkiksi "The Legend of Zelda"). Tämä työ tehtiin sekä japaniksi että englanniksi. Jokaisesta pelin hahmosta luotiin vahamallit joiden perusteella animaattorit loivat lopulliset tietokonemallit. Shenmuessa on myös elokuvamainen musiikki, joka vaati kokonaisen orkesterin. Pääsäveltäjänä toimi Takenobu Mitsuyoshi, mutta mukana ovat myös Osamu Murata, Ryuji Iuchi ja Yuzo Koshiro. Musiikki sai paljon kiitosta, ja sitä pidetään yleisesti yhtenä videopelihistorian parhaista.


title: Shenmue

text: Shenmue julkaistiin Japanissa vuonna 1999 ja muualla maailmassa vuonna 2000. Useat kriitikot ja fanit pitävät sitä yhtenä Dreamcastin tärkeimmistä ja laadukkaimmista peleistä. Game Informer listasi sen Dreamcastin pelien Top 10:een. Se johtuu siitä, että Shenmuea pidetään yleisesti sekä taidonnäytteenä että mukaansatempaavana pelikokemuksena.


title: Shenmue

text: Shenmue on kuitenkin myös vahvasti jakanut kriitikoiden mielipiteet. Useat pitävät sitä mestariteoksena, mutta toisaalta useat pitävät sitä omahyväisenä ja tylsänä. Kaikki kuitenkin kiittelevät grafiikkaa. Gaming Target, joka antoi Shenmuelle täydet 10/10, kommentoi ulkoasua sanoen "parasta peligrafiikkaa mitä olemme koskaan nähneet konsolilla". RPG Fan, joka antoi Shenmuelle 68 %, kehui myös ulkoasua: "Shenmue on todella läpimurto. Monimuotoinen maailma on lähes virheetön, ja helposti kaikkein vakuuttavin, todellisin ja interaktiivisin jonka olen koskaan nähnyt."


title: Shenmue

text: Peli on voittanut Interactive Achievement Awards -palkinnon "konsoli-innovaation" kategoriassa.


title: Shenmue

text: Peli esiintyy usein parhaimpina pidettyjen videopelien listoilla.


title: Shenmue

text: Ottaen huomioon kriitikoiden ylistyksen ja korkeat tuotantoarvot, Shenmue menestyi taloudellisesti huonosti. Vuonna 1999 tapahtuneen Japanin julkaisun aikaan laskettiin, että peliä tarvitsisi myydä yli kaksi miljoonaa kappaletta, jotta Sega pääsisi omilleen. Laitekannan huomioon ottaen lähes jokaisen Dreamcastin omistavan olisi täytynyt ostaa Shenmue kaksi kertaa, jotta tuohon tavoitteeseen oltaisiin ylletty. Vähemmän hypetetyt julkaisut kuten Marvel vs. Capcom, House of the Dead 2 ja NFL 2K myivät enemmän kuin paljon mainostettu Shenmue. Suurin osa pelin myynnistä tuli Yhdysvalloista ja Euroopasta, joista se löysi Japania enemmän fanipohjaa. Shenmue listataan yhdeksi useista nimikkeistä, joiden ansiosta Dreamcastin myynti säilyi tasaisena vuoden 2000 jouluna ja kiitospäivänä.


title: Hyrrävoima

text:
Hyrrävoimaksi nimitetään mekaniikan ilmiötä, jonka mukaan nopeasti pyörivä hyrrä pyrkii vastustamaan akselin
asentoon kohdistuvia muutoksia. Esimerkiksi gyroskoopin toiminta perustuu juuri hyrrävoimaan.


title: Hyrrävoima

text: Ilmiö on ehkä helpoin ymmärtää tarkastelemalla vauhdissa olevan polkupyörän pyörää ja kiinnittämällä sen kehältä jonkin pisteen. Kun piste on ylimmässä asennossaan ja siihen kohdistuu vaikkapa vasemmalle puolelle kallistava voima, niin sama voima vaikuttaa oikaisevasti silloin, kun sama piste siirtyy pyörän alimpaan asentoon. Ilmiö liittyy siten myös massan hitauteen.


title: Felix Bloch

text: Felix Bloch (23. lokakuuta 1905 – 10. syyskuuta 1983) oli sveitsiläis-yhdysvaltalainen fyysikko. Vuonna 1952 hänet ja Edward Mills Purcell palkittiin Nobelin fysiikanpalkinnolla tavasta mitata tarkasti ytimien magneettisten momentteja ja siihen liittyvistä löydöistä.


title: Felix Bloch

text: Bloch aloitti akateemiset opintonsa Zürichin kansallisessa teknologiainstituutissa "Eidgenössische Technische Hochschulessa", josta hän suunnitteli valmistuvansa insinööriksi. Vuoden opiskelujen jälkeen hän siirtyi kuitenkin opiskelemaan matematiikkaa ja fysiikkaa vaihtaen osastoa instituutin sisällä. Opiskelujensa aikana hän kiinnostui teoreettisesta fysiikasta ja osallistui muun muassa Peter Debyen, Paul Scherrerin, Hermann Weylin, ja Erwin Schrödingerin luennoille. Vuoden 1927 syksystä hän jatkoi teoreettisen fysiikan opintoja Leipzigin yliopistossa Werner Heisenbergin johdolla ja sai filosofian tohtorin tutkintonsa valmiiksi kesällä 1928. Hänen kvanttimekaniikan alan tutkimuksensa käsitteli elektronien liikettä kiteissä ja erityisesti hän kehitti teorian metallien sähkönjohtavuudesta.


title: Felix Bloch

text: Assistenttuurien ja muiden akateemisten virkojen myötä Bloch työskenteli väittelynsä jälkeen teoreettisen fysiikan huippujen kanssa. Hän tutki kiinteän aineen teorioita Wolfgang Paulin, Heisenbergin, Niels Bohrin ja Enrico Fermin kanssa. Adolf Hitlerin valtaannousun myötä Bloch kuitenkin jätti Saksan 1933 ja siirtyi vuotta myöhemmin Stanfordin yliopistoon. Siellä hän ryhtyi kokeelliseen tutkimukseen neutronien parissa. Vuonna 1939 hän selvitti Berkeleyn syklotronilla yhdessä Luis Alvarezin kanssa neutronin magneettisen momentin yhden prosentin tarkkuudella. Vuonna 1940 Bloch meni naimisiin Saksasta paenneen Lore Mischin kanssa, fyysikko ja tohtori hänkin.


title: Felix Bloch

text: Tiiviin aineen fysiikassa Felix Bloch on jäänyt historiaan muun muassa seuraavissa käsitteissä:


title: Felix Bloch

text: Toisen maailmansodan aikana Bloch osallistui Los Alamosissa ydinvoiman tuottamisen kehittelyyn ja myöhemmin Harvardin yliopistossa tutkien häirintään liittyvään työhön. Jälkimmäinen työ tuotti Blochille elektroniikan tuntemusta, mikä hyödytti häntä heti hänen muussa tutkimustyössään. Vuonna 1945 palattuaan Stanfordiin Bloch aloitti välittömästi William W. Hansenin ja Martin Packardin kanssa tutkimukset siitä, miten atomiytimiin voitaisiin vaikuttaa sähkömagneettisella induktiolla. Samaan aikaan Harvardissa Purcellin ryhmä täysin itsenäisesti keksi saman menetelmän, joka nyttemmin tunnetaan ydinmagneettisena resonanssina. Sittemmin ydinmagneettinen resonanssi on saavuttanut merkittävän aseman niin aineen rakenteen kuin lääketieteellisenkin tutkimuksen kannalta.


title: Asmo Kalpala

text:
Asmo Olavi Kalpala (s. 24. toukokuuta 1950 Helsinki) on Tapiola-ryhmän entinen pääjohtaja.
Kalpalan aikana Tapiola-ryhmä kasvoi keskisuureksi suomalaiseksi finanssiyritykseksi. Julkisuudessa Kalpala on käyttänyt lukuisia puheenvuoroja, joissa hän on korostanut elinkeinoelämän yhteiskunnallista ja yritysten eettistä vastuuta. Vuodesta 2004 Kalpala oli eurooppalaisten keskinäisten vakuutusyhtiöiden järjestön AISAMin varapuheenjohtaja.


title: Asmo Kalpala

text: Kalpala valmistui vuonna 1973 kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta. Hän toimi sen jälkeen tilintarkastajana ja suoritti KHT-tilintarkastajan tutkinnon 1978. Kalpala siirtyi 1979 Tapiolan edeltäjäyhtiön Auran sijoitustoiminnasta vastaavaksi johtajaksi. Vuosina 1984–1987 hän oli Metsäliiton ja Metsä-Serlan talousjohtaja.


title: Asmo Kalpala

text: Vuonna 1987 Kalpala valittiin Tapiola-yhtiöiden toimitusjohtajaksi Pertti Paloheimon jälkeen. Tapiola oli tuolloin kärsinyt huomattavia tappioita jälleenvakuutuksessa ja yhtiöryhmän johtoon haluttiin vahva talousjohtaja. Kalpala toimi vuodesta 1987 vuoden 2012 loppuun Tapiola-ryhmään kuuluvien vakuutusyhtiöiden hallitusten puheenjohtajana pääjohtajan tittelillä.


title: Asmo Kalpala

text: Kalpala saavutti alppiyhdistetyssä SM-pronssia vuonna 1970. Kalpalan isä Osmo Kalpala ja setä Eino Kalpala olivat 1950-luvulla menestyksekkäitä alppihiihtäjiä ja autourheilijoita. Asmo Kalpalan tytär Katri Kalpala oli rytmisen voimistelun olympiaedustaja 1996.


title: Viherhylia

text: Viherhylia ("Hylia prasina") eli aiemmalta nimeltään oliivikerttu on pieni silkkikerttusten heimoon kuuluva varpuslintu. Oliivikerttu on "Hylia"-suvun ainut laji. Lajin kuvaili ja nimesi John Cassin 1855.


title: Viherhylia

text: Linnun pituus on noin 11,5 cm ja paino 12–14 g. Se on kooltaan pajulinnun luokkaa, yleisväritykseltään oliivinvihreä kerttu. Sillä on vaalea silmäkulmanjuova. Nokka on lyhyt ja hieman alaspäin käyrä. Se liikkuu puiden lehvästössä, usein sekaparvissa muiden pikkulintujen seassa, vaikea havaittava. Sen ääniä ovat korkea vihellys "kii-kii" ja kuiva ritinä.


title: Viherhylia

text: Viherhylian taksonomia on ollut epäselvä. Joskus se on luettu medestäjiin. Nykyinen käsitys on, että se kuuluu silkkikerttusten heimoon.


title: Viherhylia

text: Viherhyliann asuinaluetta on päiväntasaajan Afrikka, mutta levinneisyys tunnetaan huonosti. Suomessa lajia ei ole tavattu. Luokitellaan yleiseksi.


title: Viherhylia

text: Trooppiset metsät ja niiden alikasvos.


title: Viherhylia

text: Viherhylia rakentaa uunimaisen pesän yleensä matalalle puun oksan kärkeen. Munia on vain 1–2, ja ne ovat valkoisia.


title: Viherhylia

text: Viherhylia syö puiden oksistosta selkärangattomia eläimiä. Sen nokka on erikoistunut kilpikirvojen löytämiseen. Se syö muurahaisia sekä maasta että puusta ja pyydystää lentäviä perhosia.


title: Oscar-gaala 2007

text: Oscar-gaala 2007 oli 79. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain elokuva-akatemia jakoi vuotuiset Oscar-palkinnot vuoden 2006 parhaille elokuville. Gaala järjestettiin 25. helmikuuta 2007 Kodak-teatterissa Hollywoodissa, Kaliforniassa. Gaalan juonsi Ellen DeGeneres ensi kertaa.


title: Substraatti (kielitiede)

text: Substraatti (latinan sanoista "sub" ’alla’ ja "stratum" ’kerros’) on syrjäyttävässä kielessä ilmenevä syrjäytyneen kielen vaikutus.


title: Substraatti (kielitiede)

text: Kielelliset substraattivaikutukset syntyvät kielenvaihdon yhteydessä. Historiallisessa kielitieteessä on esitetty erilaisia käsityksiä siitä, minkälaisia substraattivaikutukset voivat olla. On muun muassa arveltu, että puutteellinen kielenoppiminen voi nopean kielenvaihdon tapauksessa johtaa fonologisiin muutoksiin kielenvaihtajien omaksumassa kielessä. Tällaisia foneettisia substraattivaikutuksia onkin muun muassa Irlannissa puhuttavassa englannissa. Myös esimerkiksi syntaktisissa rakenteissa voi esiintyä puutteellisen kielenomaksumisen aiheuttamaa yksinkertaistumista tai muita muutoksia, jotka voidaan katsoa väistyneen kielen aiheuttamiksi.


title: Substraatti (kielitiede)

text: Tyypillisiin substraattivaikutuksiin kuuluu myös sellaisen sanaston siirtyminen, joka on tiettyyn maantieteelliseen alueeseen kytköksissä. Esimerkiksi Suomen Lapissa monet maantieteellisiin muodostumiin, kasvillisuuteen ja eläimistöön liittyvät termit ovat peräisin saamelaiskielistä (esimerkiksi "kaamos", "jänkä", "tokka" ja "tunturi"). Vaikka saamelaiskielten puhujat ovat suomalaistuneet, on tällainen sanasto säilynyt kielenvaihdon läpi, sillä se kuvaa konkreettisia tarkoitteita, joilla ei ole täsmällisiä vastineita suomen kielen muilla puhuma-alueilla. Samantapaisia saamesta lainattuja sanoja, kuten esimerkiksi hiihtoon ja käsityöhön liittyviä termejä, esiintyy lisäksi melko runsaasti myös suomen pohjoisimpien murteiden eteläpuolella, ja monien levikki kattaa koko suomen ja karjalan.


title: Substraatti (kielitiede)

text: Kaikkein yleisin ja kiistattomin kielellisen substraatin ilmenemismuoto on paikannimistön siirtyminen kuolevasta kielestä uuteen kieleen. Esimerkiksi intiaanikielten vaikutus amerikanenglantiin rajoittuu lähes pelkästään paikannimistöön. Myös esimerkiksi saamelaiskielten vaikutus Suomen paikannimistöön ja uralilaisten kielten vaikutus Venäjän eri alueiden paikannimistöön on ollut hyvin huomattava.


title: Substraatti (kielitiede)

text: Sanastovaikutuksia lukuun ottamatta kielellisen substraattivaikutuksen todistamiseen liittyy yleensä melkoisia ongelmia. Esimerkiksi suomalais-ugrilaisten kielten vaikutus venäjän kieleen on nähty tutkimushistoriassa milloin valtavaksi, milloin mitättömäksi. Muita paljon keskusteltuja kielellisiä substraattivaikutuksia ovat muun muassa kelttiläisten kielten vaikutus englantiin ja ranskaan, baskin ja Iberian niemimaan kuolleiden kielten vaikutus espanjaan, illyyrien kielten vaikutus Balkanin kieliin jne.


title: Substraatti (kielitiede)

text: Suomalaista kielitieteilijöistä substraatti-ilmiöitä ovat tutkineet muun muassa indoeuropeisti Petri Kallio, sekä aiheesta väitelleet fennougristit Janne Saarikivi ja Ante Aikio. Myös foneetikko ja Turun yliopiston fonetiikan emeritusprofessori Kalevi Wiik on esittänyt rohkeita oletuksia eri kielten substraattivaikutuksista muotoillessaan käsityksiä Euroopan kielten alkuperästä. Wiikin käsitysten suuresta julkisuudesta huolimatta asiantuntijat eivät kuitenkaan ole pitäneet niitä perusteltuina.


title: Monica Aspelund

text: Monica Helena Aspelund (s. 16. heinäkuuta 1946 Vaasa) on suomalainen iskelmälaulaja.


title: Monica Aspelund

text: Monica Aspelundin molemmat vanhemmat olivat musikaalisia, vaikkakaan eivät muusikoita, joten sisarensa Ami Aspelundin tavoin Monica sai jo varhain tutustua musiikin maailmaan.


title: Monica Aspelund

text: Kuusivuotiaasta lähtien Monica otti tanssitunteja ja voitti 11-vuotiaana kolmet iskelmäkilpailut lastensarjassa. Kilpailuissa Monica tutustui Jörgen Peterseniin, joka järjesti hänelle myöhemmin levytyssopimuksen.


title: Monica Aspelund

text: Vuonna 1960 Monica teki ensimmäisen singlensä: "Katso, kenguru loikkaa / Kaupungilla juorutaan". 1960-luvun alkupuolella ilmestyi muutama muukin single, esimerkiksi "Tahdon kaikki kirjeet takaisin" (1961), "Lady sunshine and mr. moon" (1962)" ja En enää usko rakkauteen" (1965). Päätyökseen laulaja toimi tuollon mainospiirtäjänä, kunnes vuonna 1967 ryhtyi päätoimiseksi artistiksi.


title: Monica Aspelund

text: Vuonna 1973 Monica Aspelund astui ruotsalaisyhtye Family Fourin riveihin. Hänen olisi mielestään kannattanut jatkaa uraansa Ruotsissa, mutta perhesyiden vuoksi se ei onnistunut. Ensimmäinen pitkäsoitto ilmestyi, kun Aspelund levytti yhdessä Kai Lindin kanssa Silja Linen tilaaman mainoslevyn "Valkoiset laivat – Sininen meri" (1974), joka sisälsi laivamatka-aiheisia lauluja, joista tunnetuin on "Silja-valssi".


title: Monica Aspelund

text: Yhteistyö Aarno Ranisen kanssa käynnistyi 1970-luvulla ravintolashow-ohjelmien merkeissä. Vuonna 1975 he tekivät yhdessä albumin "Monica ja Aarno Ranisen orkesteri", joka sisälsi muun muassa ABBA-hittejä suomeksi ja euroviisukarsintakappaleen "Fasten Seatbelts".


title: Monica Aspelund

text: Vuonna 1976 Monica osallistui euroviisukarsintoihin Aarno Ranisen sävellyksellä ”Joiku”, joka ei vielä menestynyt, mutta seuraavan vuoden ”Lapponia” osui oikeaan saumaan. Lontoossa 1977 käydyssä loppukilpailussa kappale sijoittui kymmenenneksi. ”Lapponian” jälkeen Monicalla oli vientiä eri tahoille. Esiintymiskutsuja tuli Afrikkaa ja Japania myöten.


title: Monica Aspelund

text: Vuonna 1978 Monica ja Aarno Raninen osallistuivat Interviisuihin kappaleella ”Kultaa hopeaa”. Kappale pääsi mukaan Monican samana vuonna julkaistulle ruotsinkieliselle albumille "En karneval". Muut levyn kappaleet olivat uusia käännöksiä Monican aikaisemmasta tuotannosta. Albumista tehtiin myös englanninkielinen versio. Menestystä siivittämään julkaistiin singlenä kappaleet "Beating Booming / Valentino's Day".


title: Monica Aspelund

text: 1980-luvun alussa Monica erosi ja muutti kaksivuotiaan poikansa kanssa Floridaan, jossa hän asui kunnes sai vuonna 1986 kutsun Helsingin kaupunginteatteriin "Cats"-musikaalin naispääosaan, jota hän on pitänyt yhtenä uransa kohokohdista. Floridassa laulaja on esiintynyt ja asunut enimmäkseen myöhemminkin, mutta vieraillut Suomessa säännöllisesti.


title: Monica Aspelund

text: Monica Aspelund on tehnyt yhteistyötä myös sisarensa Amin kanssa. Vuoden 1975 euroviisukarsintoja varten Monica ja Ami perustivat duon "Mon-Ami". Kilpailukappaleen ”Fasten Seatbelts” sanoitti Jukka Virtanen ja sävelsi Lasse Mårtenson. Seuraavana vuonna ilmestyi Monican ja Amin yhteinen hengellinen levy "Credo – minä uskon". Myöhemmin he tekivät muun muassa musiikkishown "Mon-Ami" vuonna 1983 ja Ralf Långbackan ohjaaman pienoismusikaalin "Kungsvägen - Kuninkaantie" vuonna 1997.


title: Monica Aspelund

text: Viimeisin levytys löytyy kokoelmalta "Songs Finland sings. CD 1 : Popular Finnish Songs in English" (2002). Kyseessä on artistin itsensä englanniksi kääntämä versio Erik Lindströmin klassikosta "Ranskalaiset korot" : "High-heeled shoes".


title: Monica Aspelund

text: Kesällä 2006 Monica Aspelund esiintyi 60-vuotisjuhlakonsertissaan Helsingissä Aino Acktén huvilalla ja Vuotalossa. Pieniä keikkoja on edelleen harvakseltaan lähinnä jazzin ja ikivihreiden parissa.


title: Monica Aspelund

text: Monica Aspelund ja Aarno Raninen olivat 30. syyskuuta 1978 palaamassa esiintymiskiertueelta Pohjois-Suomesta Helsinkiin ja joutuivat tällä matkalla kokemaan Suomen ensimmäisen lentokonekaappauksen.


title: Nikkilän rautatieasema

text: Nikkilän rautatieasema (, ) sijaitsee Sipoon kunnan alueella noin kymmenen kilomerin päässä Keravan rautatieasemalta. Nikkilän asema avattiin liikenteelle vuonna 1874. Henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1981. Nykyään asemalla pysähtyvät Porvoon museorautatien lättähatut kesälauantaisin, muu liikenne on ohimenevää tavaraliikennettä. Tulevaisuudessa on mahdollista, että osa Helsingistä Keravalle kulkevista junista jatkaisi Nikkilän asemalle asti.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Kriittinen miestutkimus on feministisessä tutkimuksessa kehitettyjä sukupuolen teorioita hyödyntävä tieteenala, joka tutkii miehiä ja mieheyttä kriittisesti. Suomessa kriittisen miestutkimuksen piirissä on tehty tutkimusta miehistä muun muassa väkivallan, rock-musiikin, puolustusvoimien, isyyden ja urheilun alueilla. Kriittinen miestutkimus kuuluu niihin harvoihin tieteenaloihin, joiden keskeisiin päämääriin kuuluu yhteiskunnallisten rakenteiden ja hierarkioiden muuttaminen poliittisin perustein. Myös poikatutkimusta tekevät tutkijat pyrkivät tarkastelmaan kriittisesti yhteiskunnan sukupuolistuneita rakenteita ja kyseenalaistamaan tyttö–poika-jaottelun.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Miestutkimus on vakiintunut yliopistollisena tutkimusalana muun muassa Yhdysvalloissa ja Ruotsissa. Suomalaisissa yliopistoissa ei ole miestutkimuksen laitoksia, mutta sukupuolitutkimuksen ja naistutkimuksen laitosten kurssitarjontaan sisältyy jonkin verran myös miestutkimusta.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Kriittinen miestutkimus alkoi vakiintua omaksi yliopistolliseksi tutkimusalakseen Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa 1980-luvulla. Kansainvälisen tutkimuksen painopiste siirtyi 1990-luvulla Skandinavian maihin.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Suomalainen miestutkimus sai alkunsa 1980-luvun alussa tehdyistä elämäntapatutkimuksista, jotka tarkastelivat muun muassa asunnottomia alkoholisteja ja lähiökulttuuria sekä siihen liittyviä miesten sosiaalisia ongelmia. 80-luvun puolivälissä tehtiin ensimmäinen selvitys miestutkimuksen tarpeesta ja perustettiin Sosiaali- ja terveysministeriön alaiselle tasa-arvoasian neuvottelukunnalle (Tanelle) miesjaosto. Vastapainona 80-luvun kurjuustutkimukselle Tanen miesjaosto järjesti 1994 mieselämäkertakilpailun "Eläköön mies!", jonka sato tuotti kuitenkin kurjuustutkimuksen pohjan. Juha Siltala kirjoitti elämäkertojen pohjalta teoksen "Miehen kunnia – modernin miehen taistelu häpeää vastaan".


title: Kriittinen miestutkimus

text: Sosiaali- ja terveysministeriö totesi vuonna 2006 julkaisussaan "Mies ja tasa-arvopolitiikka", että miestutkimus on hallinnollisesti naistutkimuksen alla, se on vähäistä eikä sen tutkimuskenttä ole järjestäytynyt. Ala on kuitenkin kasvamassa, koska opetusta oli useimmissa yliopistoissa naistutkimuksen yhteydessä ja Suomessa järjestettiin samana vuonna pohjoismainen miestutkimuskonferenssi. Sosiaali- ja terveysministeriö ehdotti uuden määräaikaisen yhteiskuntatieteellisen miestutkimusviran perustamista.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Vuonna 2007 perustettiin Helsingissä Suomen Miestutkimuksen Seura ry. Seura on järjestänyt valtakunnallisia tutkijatapaamisia sekä julkaissut verkkosivuston.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Suomen miestutkimuksen seuran puheenjohtaja Anders Ahlbäck kertoi Tulva-lehdessä toukokuussa 2008 monien miesasioiden parissa toimivien ryhmien toiminnan olevan kahtiajakautunutta. Ahlbäckin mukaan on ongelmallista, että melkein kuka tahansa voi esiintyä tiedotusvälineissä miestutkijana ilman tieteellisiä ansioita ja vaikka ei edustaisikaan valtavirtatutkimusta. Hänen mukaansa Suomen Miestutkimuksen Seuran tavoitteena on kuitenkin vuoropuhelun eikä vastakkainasettelun edistäminen.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Kriittinen miestutkimus nojautuu feministiseen teoriaan. Miestutkimuksen keskeisiä lähtökohtia ovat, että ihmistä koskevat tutkimukset eivät ole ottaneet sukupuolta huomioon, jolloin ei ole osattu esimerkiksi kysyä, mikä yhteys alkoholismilla tai väkivallalla on miehisyyteen. Miesten kokemusta elämästä miehinä ei ole nähty analyyttisesti mielenkiintoisena. Samoin historian tutkimukselta on jäänyt huomaamatta sellainen osa miesten elämää, joka ei sovi vallitsevaan kulttuuriseen käsitykseen miehisyydestä. Toinen miestutkimuksen lähtökohta on homotutkimus ja sen määrittelemä heteroseksismi. Miestutkija Arto Jokisen mukaan homoliikkeen tekemä teoretisointi paljastaa miesten todellisen ylivallan naisiin ja sen vaikutukset miesten keskinäisen hierarkian järjestymiseen. Tällaisesta vallasta tai kilpailusta kieltäytyminen tai tunteiden näyttäminen leimataan miestutkijoiden mukaan homoudeksi ja naismaisuudeksi. Naisvihaan läheisesti niveltyvä homofobia on yksi miehisen vallan kulmakivistä.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Jokinen ehdottaa miestutkimuksen ja -keskustelun keskiöön viittä teemaa:


title: Kriittinen miestutkimus

text: Suomessa miestä ja maskuliinisuutta ei ole paljonkaan käsitelty teoreettisesti. Jokisen mukaan teoreettisen ajattelun puute näkyy muun muassa siinä, että mikä tahansa miehiä koskeva kirjoittelu on mielletty miestutkimukseksi.


title: Kriittinen miestutkimus

text: Kriittisen miestutkimuksen yhtenä tehtävänä on pyrkiä muuttamaan yhteiskunnallisesti rakentuvaa mieskuvaa. Miehisyyttä pyritään pohtimaan uudelleen siltä pohjalta, miten miehet ovat osana naisten alistamisen ketjua ja miten se näkyy maskuliinisuuden rakentamisessa. Jokinen huomauttaa, että miehet eivät välttämättä ole etuoikeutetussa asemassa yhteiskunnassa. Suomalaismiehillä on korostunut osuus muun muassa itsemurhia, rikoksia, alkoholismia ja asunnottomuutta mittaavissa tilastoissa. Miesten riski sairastua sydän- ja verisuonitauteihin tai vammautua on naisia suurempi; kuitenkin miehet käyttävät vähemmän lääkkeitä ja käyvät harvemmin lääkärissä kuin naiset. Miestutkijoiden mukaan miehillä on tiettyjä etuoikeuksia, tapoja, tyylejä ja asenteita joista heidän kannattaa luopua oman etunsa tähden.


title: Paska

text: Paska tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Sonic Adventure

text: Sonic Adventure on Sonic Teamin kehittämä videopeli Sega Dreamcastille. Peli julkaistiin Japanissa 23. joulukuuta 1998. Yksi sen koodinimistä oli "Sonic RPG", vaikka lopullinen peli olikin tasohyppely eikä tavallinen RPG. Lopullinen päivitetty versio, joka tunnetaan nimellä Sonic Adventure International, julkaistiin Yhdysvalloissa 9. syyskuuta 1999, 14. lokakuuta Japanissa ja Euroopassa, 18. lokakuuta Belgiassa, Hollannissa ja Luxemburgissa sekä 3. joulukuuta Australiassa. Sonic Adventure on myynyt pelkästään U.S.A.ssa yli miljoona kappaletta, mikä tekee siitä myydyimmän Dreamcast-pelin.


title: Sonic Adventure

text: Vuosisatoja sitten muinaiseen Maailmaan luotiin 7 Kaaossmaragdia. Nämä 7 smaragdia yhdessä toivat käyttäjilleen rajoittamattoman voiman, mutta lopulta voima korruptoi, teki käyttäjistään ahneita ja pahoja, eikä kestänyt kauankaan kunnes puhkesi sota siitä, kuka sai käyttää tätä mahtavaa voimaa. Muinainen nokkasiiliheimo (joiden jälkeläinen Knuckles on) loi Master Emeraldin (Mestari Smaragdin), jolla on voima pysäyttää ja neutraloida Kaaossmaragdien voima. Smaragdissa on myös vartijan henki. Sanotaan, että kilpaileva nokkasiiliheimo suututti Vartijan yrittämällä varastaa Kaaossmaragdit ja tuhosivat smaragdien pyhätön siinä samalla. Vartija kiivastui ja tuhosi heidät yhdessä yössä, eikä Vartijaa oltu nähty sen koommin. Vartijan uskottiin olleen nimeltään Chaos (suom. Kaaos), tuhon jumala, josta Kaaossmaragdit ovat saaneet nimensä.


title: Sonic Adventure

text: Pelin alkaessa Tri. Robotnik kiinnostuu tästä vanhasta legendasta ja kokeillakseen tämän paikkansapitävyyttä etsii käsiinsä Master Emeraldin. Jalokiven hän yhyttääkin Angel Islandilta ja tuhoaa sen. Robotnikin tavoitteena onkin saada Chaos hallintaansa ja käyttää sen tuhovoimia kerätäkseen kaikki 7 Kaaossmaragdia ja valloittaa Station Squaren kaupunki (ja Maailma). Smaragdien etsimistä varten Robotnik rakentaa E-sarjalaiset (E-Series) robotit, joiden voimanlähteenä on pieneläimiä, jotka on ohjelmoitu tottelemaan häntä.


title: Sonic Adventure

text: Kun Sonic tajuaa mistä on kyse, rientää hän ystäviensä kanssa etsimään Kaaossmaragdeja pysäyttääkseen (kukin omana tarinanaan) Robotnikin suunnitelman.


title: Sonic Adventure

text: Sonicin kentät ovat vauhtipainotteisia juoksuratoja vaihtelevin elementein. Peruselementteinä ovat silmukat, rampit, trampoliinit (Spring) ja "vauhtimatot" (Speed panels). Joissain kentissä on myös raketteja. Sonicilla on käytössään Light Speed Dash (lisävoima), jolla voi edetä sormusjonoja pitkin, lisäksi osassa Sonicin kenttiä on "hyppypaneeleja", joita pitkin voi edetä hyppimällä tietyissä paikoissa.


title: Sonic Adventure

text: Tailsin kentissä pyritään voittamaan Sonic nopeudessa käyttämällä hyväksi hänen erikoiskykyä, lentämistä. Tails ei pysty lentämään montaa sekuntia, mutta kentistä löytyvät "boostisormukset" palauttavat tätä voimaa. Lisäksi Tails osaa hyökätä sivaltamalla hännillään.


title: Sonic Adventure

text: Knucklesin kentissä tulee etsiä 3 Master Emeraldin sirpaletta kentästä, osa sirpaleista on maan alla tai jopa roboteissa. Maanalaisia kappaleita varten tarvitaan kaivamiseen soveltuva lisävaruste "Showel Claw". Knuckles pystyy aistimaan Master Emeraldin sirpaleiden etäisyyden kaikista 3 sirpaleesta yhtä aikaa. Toisinaan sirpaleet ovat vaikeapääsyisissä paikoissa, joten pientä ongelmanratkaisua vaaditaan paikan päälle pääsemiseenkin. Liitäminen ja seinillä kiipeily ovatki iso osa Knucklesilla pelaamista.


title: Sonic Adventure

text: Amyn kentissä juostaan pakoon Zero-robottia kohti maalialueen ilmapalloa. Amy voi yrittää piiloutua Zerolta vaikka tynnyriin, mutta tämä harvoin tuottaa tulosta. Mikäli Zero pääsee liian lähelle, voi sitä motata Pico Pico Hammer -vasaralla ja juosta karkuun sillä aikaa, kun robotti tokenee.


title: Sonic Adventure

text: Bigin tehtävät sisältävät lievää tasohyppelyä sekä kalastusta, tehtäviin kuuluu kalastaa tietty määrä kalaa ja lopuksi saada Bigin ystävä Froggy-sammakko kiinni.


title: Sonic Adventure

text: E-102 Gamman tehtävät ovat aikatehtäviä, joissa tulee ampua mahdollisimman paljon vihollisrobotteja. Muista hahmoista poiketen Gamman aika juoksee alaspäin kohti nollaa. Ajan loppuessa kesken tehtävä alkaa alusta tai edelliseltä Check Point-pisteeltä. Lisäaikaa saa tuhoamalla mahdollisimman monta vihollista kerralla. Kentän lopussa odottaa objekti, joka tulee joko noutaa tai tuhota.


title: Sonic Adventure

text: Pelissä kenttiin mennään "seikkailualueen" sisäänkäynneiltä. Osa sisäänkäynneistä tulee avata joko kytkimellä tai "avaimella", joka kuljetetaan kentän sisäänkäynnin eteen, jolloin sisäänkäynti kenttään avautuu. Lisäksi eri lisävoimat ("Power Ups") löytyvät seikkailualueelta. Seikkailualueella on lukuisia ihmisiä, joille voi puhua. Osa ihmisistä antaa neuvoja ja osa kertoo hupaisaa dialogia. Lisäksi punertava "pallo" kertoo minne kulloinkin tulisi mennä, mikäli jää jumiin pelissä.


title: Sonic Adventure

text: Adventure fieldilta löytyy myös 3 sisäänkäytiä "Chao Garden"-nimisiin puutarhoihin, joissa pelaaja voi kasvattaa Chao-olentoja. Chaot ovat virtuaalisia lemmikkejä, kuin tamagotcheja, niitä pitää ruokkia palmuissa kasvavilla hedelmillä ja niitä voi kasvattaa antamalla niille kentistä kerättyjä pieneläimiä, joita robotit käyttävät voimanlähteinään. Pieneläimiä on viittä erilaista tyyppiä jotka ilmaistaan väritunnuksin: vihreät (nopeus), keltaiset (uiminen), violetit (lentäminen), punaiset (voima) ja siniset (neutraalit). Jokeinen pieneläin antaa jotain tiettyä ominaisuutta chaolle ja muuttaa chaon ulkonäköä, kun chao omaksuu piirteitä annetuista eläimistä. Chaon kyvyt kasvavat annettujen eläinten perusteella. Esimerkiksi joku eläin saattaa kasvattaa kaikkia ominaisuuksia, kun taas jokin toinen heikentää toisia kasvavia ominaisuuksia. Lisäksi chaot oppivat erilaisia temppuja, eleitä ja liikkeitä näistä eläimistä.


title: Sonic Adventure

text: Sonic Adventure DX-versiossa Chaon kehitystä voi seurata eräänlaisesta tietoruudusta, joka tulee näkyviin kun chaolle annetaan joko ruokaa, tai pieneläimiä. Tästä ruudusta näkee kehityksen, kehittyneet tasit ja kehitteillä olevat tasot. Lisäksi DX-versiossa on Chao Black Market, josta chaoille voi ostaa erilaisia tavaroita, esimerkiksi päähineitä ja erikoishedelmiä. Erikoishedelmillä voi kasvattaa mm. Dark- ja Hero-tyypin chaoja (kuten Sonic Adventure 2ssa). Lisäksi DX-version Chao Gardenit ovat rakennettu uudelleen peliin.


title: Sonic Adventure

text: Osa pelin "voittomerkeistä", emblemeistä, joita pelissä on kaikkiaan 120 kappaletta, on siroteltuina pitkin seikkailualuetta. Osa emblemeistä on saatavilla vain tietyillä hahmoilla, esimerkiksi vain Tailsilla yltää joihinkin korkealla sivaitseviin emblemeihin. Keräämällä kaikki emblemit saa auki salaisuuden, joka tulee näkyville hahmonvalintaruutuun tunnuksella "?".


title: Sonic Adventure

text:
Minipeleihin pääsee käsiksi pelin tarinassa, sekä "Minigame"-valikosta.Sonic Adventure International on päivitetty versio pelistä joka julkaistiin vain Japanissa vuonna 1999. Alkuperäinen julkaisu tuotiin Japanin markkinoille hätiköidysti, jonka myötä monia virheitä on korjattu tässä julkaisussa. Peliin on myös lisätty ladattavia ominaisuuksia.
Sonic Adventure Director's cut on uudelleenjulkaisu alkuperäisestä pelistä, joka julkaistiin vuonna 2003 Nintendo GameCubelle ja PC:lle.


title: Sonic Adventure

text: Sonic Adventure on ladattavissa Xbox Live Arcadesta ja Playstation Networkista. Pelien kuvan- ja äänenlaatua on paranneltu ja niihin on lisätty Achievementit (Xbox 360) ja Trophyt (PlayStation 3).


title: August Raatikainen (Maalaisliitto)

text: August Raatikainen (23. syyskuuta 1874 Rautalampi – 26. lokakuuta 1937 Kuopio) oli suomalainen kansanedustaja, kunnallisneuvos ja maanviljelijä.


title: August Raatikainen (Maalaisliitto)

text: Raatikainen syntyi maanviljelijäperheeseen Rautalammin Haapamäen kylässä. Hän kävi opiskeli yhden talven Pohjois-Savon kansanopistossa Joroisissa ja kävi maamieskurssin Orismalan maanviljelyskoulussa sekä täydensi teitojaan usean kuukauden opintomatkalla Tanskaan. Raatikainen osallistui jo ennen poliittista uraansa yhteistoiminnallisiin hankkeisiin, aina 1890-luvulta lähtien. Hän toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1907–1908, 1909–1910, 1917, 1918–1922 ja 1924–1933. Raatikainen toimi myös maatalousministerinä 1930–1931. Raatikainen, jolle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1926, toimi useissa osuustoiminnallisissa ja muissa luottamustehtävissä sekä omassa maakunnassaan että valtakunnallisesti.


title: Podcastit.tv

text: Podcastit.tv (aikaisemmin Radio Koskisuomi -podcast network) on yhteisen nimen alle kerääntynyt ryhmä riippumattomia suomalaisia podcast-ohjelmia. Ryhmän keskushahmo, ylläpitäjä ja useimpien sen ohjelmien tuottaja on Henrik Anttonen.


title: Podcastit.tv

text: Vuosien 2006–2007 aikana Radio Koskisuomi oli tuotannoltaan merkittävin yksittäinen suomalainen indiepodcasting-toimija. Marraskuussa 2007 noin kolmasosa suomalaisten podcastien keskussivusto "Podcast hakemistossa" listatuista podcasteista kuului Radio Koskisuomeen tai liittyi muutoin Henrik Anttoseen. Suomen Yleisradion radion uusien palvelujen kehityspäällikkö Tuija Aalto onkin Ylen sivuilla kuvaillut Henrik Anttosta Suomen tuotteliaimmaksi podcastaajaksi.


title: Podcastit.tv

text: Radio Koskisuomen aktiivisuus väheni Henrik Anttosen siirryttyä toimittamaan podcast-tyyppisiä sisältöjä, kuten Pop-talkia ja Kansalaismediakatsausta, Yleisradiolle. Radio Koskisuomi lopetti toimintansa 21.4.2008. Kuitenkin jo heinäkuussa 2008 Anttonen aloitti toiminnan uudelleen lähes samalla sisällöllä ja Podcastit.tv -nimellä , jatkaen edelleen Suomen aktiivisinta itsenäistä podcast-ohjelmien tuotantoa.


title: Podcastit.tv

text: Ennen "Podcasthakemisto"-sivuston aukeamista Radio Koskisuomi ylläpiti myös listaa suomalaisista podcasteista, sekä esitteli omissa podcasteissaan muita suomalaisia podcasteja..


title: Podcastit.tv

text: Radio Koskisuomen alkuaikojen aktiivisin podcast oli 16.5.2006–30.8.2007 välillä ilmestynyt "PodPäivä", jonka tavoitteena oli olla jokaisena arkipäivänä ilmestyvä podcast. Se ehti ilmestyä 200 kertaa ennen kuin loppui tekijänsä ajanpuutteeseen.


title: Podcastit.tv

text: "Audiocast" oli vuosien 2006 ja 2007 aikana ilmestynyt muita suomalaisia podcastaajia ja podcastaamisen ympärillä olevia teknologioita esitellyt ohjelma. LinuCast on Ubuntu Suomen kanssa yhteistyössä tehty avointa lähdekoodia esittelevä ohjelma.


title: Podcastit.tv

text: "Puhjainkulma" (myös PuhujainKulma) on viikoittain ilmestyvä teknologiauutisiin ja -aiheisiin keskittynyt paneelikeskustelu. Puhujainkulma aloitti vuonna 2006 Speakers' Corner -nimellä osana Hessun Kahvila -podcastia, mutta irtautui myöhemmin omaksi ohjelmakseen.


title: Podcastit.tv

text: Henrik Anttosen Ylellä tekemät podcastit


title: Blackfield

text: Blackfield on yhtye, jonka perustivat Porcupine Treestä tuttu laulaja Steven Wilson ja israelilainen rock-tähti Aviv Geffen.


title: Blackfield

text: Geffen, joka on Porcupine Treen ja Wilsonin fani, kutsui yhtyeen esiintymään Israeliin vuonna 2000. Hänestä ja Wilsonista tuli ystävykset, joka johti heidän yhteiseen hankkeeseensa. Alun perin vain EP:ksi tarkoitetusta, vuonna 2001 julkaistusta ensilevytyksestä muotoutui lopulta täyspitkä studioalbumi. Se ilmestyi Israelissa ja Euroopassa vuonna 2004, Yhdysvalloissa vuonna 2005.


title: Blackfield

text: Kahdeksan uuden laulun lisäksi yhtye myös soitti coverina kaksi Geffenin aiempaa laulua ("Scars" ja "Cloudy Now"), jotka Wilson käänsi englanniksi. Lisäksi mukana on Porcupine Treen "Feel So Low", jonka Geffen oli aiemmin äänittänyt hepreaksi.


title: Blackfield

text: Seuraava albumi "Blackfield II" julkaistiin Euroopassa helmikuussa 2007 ja Yhdysvalloissa maaliskuussa 2007.


title: Rosi Braidotti

text: Rosi Braidotti (s. 28. syyskuuta 1954) on filosofi ja feminismin teoreetikko. Hän syntyi Italiassa, vietti nuoruutensa Australiassa ja väitteli tohtoriksi Ranskassa. Nykyään hän on naistutkimuksen professori Utrechtin yliopistossa Alankomaissa.


title: Rosi Braidotti

text: Teoksissaan Braidotti on puolustanut Luce Irigarayn radikaalia sukupuolieron teoriaa ja yhdistänyt tähän Gilles Deleuzen filosofiaa. Hän on arvostellut angloamerikkalaisen feminismin, ennen kaikkea Judith Butlerin performatiivisen sukupuolikäsityksen hallitsevaa asemaa feministisessä teoriakeskustelussa.


title: Yonaguni

text: Yonaguni () on Japanin läntisin saari. Saari tunnetaan sen lähistöllä olevista vedenalaisista "raunioista", rakenteista, joita jotkut pitävät ihmisten tekeminä. Niiden muotoa on verrattu porraspyramideihin. Toisten mukaan rauniot ovat luonnon muovaamia. Jos rakenteet olisivat ihmisen tekemiä, ne olisivat vanhimpia tunnettuja monumentaalisia rakennuksia jopa kymmenen tuhannen vuoden takaa, jolloin alue oli veden pinnan yläpuolella.


title: Arvo Hautala

text: Uuno Arvo Hautala (22. huhtikuuta 1917 Evijärvi – 25. joulukuuta 1985) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja poliitikko. Hautala toimi Suomen elintarviketyöläisten liiton puheenjohtajana (1953–1966), SAK:n II puheenjohtajana (1966–1976) ja asuntoministerinä (1976). Hautala oli Suomen kommunistisen puolueen poliittisen toimikunnan jäsen (1967–1978) ja Suomen kansan demokraattisen liiton kaupunginvaltuutettu Helsingissä (1957–1972).


title: Arvo Hautala

text: Arvo Hautala syntyi seitsemäntenä lapsena evijärveläiseen perheeseen, jonka isä oli pienviljelijä ja käsityöläinen. Nuori Hautala aloitti poliittisen toimintansa kotikylänsä työväenyhdistyksessä ja työväentalolla, jonka ovet suljettiin 1930-luvun alussa Lapuan liikkeen painostuksen seurauksena. Sota-aikana Hautala vietti rintamalla viisi vuotta.


title: Arvo Hautala

text: Hautala liittyi SKP:hen joulukuussa 1945. Vuonna 1949 hän siirtyi SKP:n palkalliseksi toimitsijaksi jouduttuaan työnantajien mustalle listalle. Hautala suoritti Sirolan 1951, jonka jälkeen hän siirtyi sihteeriksi. Hautala kuului 1960-luvun alussa SKP:n vaikutusvaltaisimpiin ammattiyhdistyspoliitikoihin. SEL:n puheenjohtaja tunnettiin myös puolueen aktiivisena uudistajana ja stalinististen virtausten vastustajana. SEL:ssä Hautala ajoi ammattiyhdistysliikkeen suurempaa itsenäisyyttä puoluepolitiikasta. SAK:n johdossa Hautala oli hyväksymässä ensimmäistä tulopoliittista sopimusta (Liinamaa I) vuonna 1968.


title: Arvo Hautala

text: Itsenäinen ja tupo-henkinen Hautala sai usein kovaa kritiikkiä SKP:n oppositiolta, joka piti tätä yhtenä pahimmista revisionisteista puoluejohdossa. Tilanne kärjistyi vuonna 1974, jolloin Hautala kritisoi julkisesti Taisto Sinisaloa puoluetovereita "herjaavien puheenvuorojen" käyttämisestä Kremlin neuvotteluissa. Hautala tuomittiin sanoistaan muun muassa Pravdassa.


title: Arvo Hautala

text: Hautala julkaisi muistelmat "Kehuttiin lakkokenraaliksi" (WSOY 1977). Hän sai nimen lakkokenraali johdettuaan Arabian lakkoa vuonna 1948.


title: Radikaali (kemia)

text: Radikaali on atomi tai molekyyli, jolla on pariton määrä elektroneja (yleensä seitsemän) uloimmalla elektronikuorella ja siten pariton elektroni. Paritonta elektronia merkitään pisteellä, esimerkiksi ·CH tai Cl·. Radikaalit reagoivat yleensä herkästi, koska ne pyrkivät täydentämään uloimman elektronikuorensa. Radikaaleilla on suuri merkitys muun muassa palamisessa, polymeroinnissa, ilmakehän reaktioissa ja monissa biokemiallisissa ilmiöissä.


title: Radikaali (kemia)

text: Radikaaleista käytetään myös nimeä vapaat radikaalit, sillä aikaisemmin "radikaali" on tarkoittanut molekyyliin sitoutunutta kemiallista ryhmää. Nykyään on kuitenkin IUPAC:n mukaan suositeltavaa puhua esimerkiksi vinyyliradikaalin sijaan vinyyliryhmästä.


title: Radikaali (kemia)

text: Radikaalin substituutioreaktiossa lähtöaineradikaali (Rad•) ottaa vastaan elektronin molekyyliltä A-B, josta muodostuu uusi radikaali B•.


title: Radikaali (kemia)

text: Radikaali voi myös additioreagoida, jolloin se liittyy alkeenin kaksoissidoksen yhteen elektroniin, ja lopputuotteestakin tulee radikaali.


title: Radikaali (kemia)

text: Radikaaliketjureaktiossa yhden radikaalin syntyminen saa aikaan suuren määrän reaktioita. Tunnettu radikaalimekanismilla etenevä reaktiotyyppi on alkaanin halogenointi, esimerkiksi metaanin klooraus. Tästä ketjureaktiosta voidaan erottaa kolme vaihetta.


title: Radikaali (kemia)

text: "Aloitusvaiheessa" kloorimolekyyli hajoaa ultraviolettisäteilyn vaikutuksesta homolyyttisesti kahdeksi radikaaliksi:


title: Radikaali (kemia)

text:
"Etenemisvaiheessa" klooriradikaali sitoutuu radikaalisubstituutioreaktiolla metaanin vetyatomin kanssa synnyttäen metyyliradikaalin. Metyyliradikaali voi reagoida kloorimolekyylin kanssa.
Näissä reaktioissa syntyy metyylikloridia mutta klooriradikaaleja ei kulu. Radikaalit voivat reagoida uudestaan, joten on syntynyt ketjureaktio. Klooriatomit voivat reagoida myös metyylikloridimolekyylien kanssa. Tällöin muodostuu dikloorimetaania (CHCl), joka voi reagoida edelleen klooriatomien kanssa. Yhdestä kloorimolekyylistä lähtenyt ketjureaktio etenee keskimäärin noin 10 000 kierrosta ennen päättymistään.


title: Radikaali (kemia)

text:
"Päätösvaiheessa" kaksi radikaalia päättää ketjureaktion reagoimalla keskenään:
Kloorimolekyylin syntymiseen tarvitaan kolmas kappale, joka ottaa vastaan ylimääräisen energian. Viimeisessä reaktiossa syntyy sivutuotetta etaania. Varsinaisia tuotteita metaanin kloorauksessa ovat CHCl, CHCl, CHCl ja CCl. Tuoteseoksen koostumukseen vaikuttavat olosuhteet ja lähtöaineiden suhteelliset määrät.


title: Radikaali (kemia)

text: Happiradikaali on hapen herkästi reagoiva yhdiste. Esimerkiksi hydroksyyliradikaali on yleinen happiradikaali. Happiradikaaleja syntyy etenkin ilmakehän hapen ja otsonin reaktioissa. Happiradikaalit toimivat voimakkaina hapettimina ja voivat aiheuttaa vaurioita soluille.


title: Radikaali (kemia)

text: Happiradikaaleja vapautuu myös solujen mitokondrioista soluhengityksen yhteydessä. Erityisesti nämä happiradikaalit voivat vahingoittaa solua, muun muassa sen tumaa ja siellä olevaa DNA:ta.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 1972

text: XI talviolympialaisissa Sapporossa vuonna 1972 ampumahiihto oli neljättä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Ampumahiihdossa järjestettiin kaksi kilpailutapahtumaa: miesten 20 kilometrin kilpailu sekä 4 × 7,5 kilometrin viesti.


title: Radikaali

text: Radikaali voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Karkunvuoren tunneli

text: Karkunvuoren tunneli on 180 metriä pitkä, graniittikallion läpi louhittu moottoritietunneli valtatie 9:llä Tampereella. Tunneli rakennettiin vuonna 1993 Tampereen itäisen ohikulkutien rakennustöiden yhteydessä ja se sijaitsee pari kilometriä Lakalaivan eritasoliittymästä itään.


title: Paakkuuntumisenestoaine

text: Paakkuuntumisenestoaine on lisäaine, jota käytetään kuiviin jauhemaisiin elintarvikkeisiin, jotta ne eivät paakkuuntuisi kosteutta saadessaan.


title: Paakkuuntumisenestoaine

text: Tyypillisiä elintarvikkeita, joihin käytetään paakkuuntumisenestoaineita, ovat suolat, pussikeitot, kastikejauheet, juomajauheet jne.


title: Paakkuuntumisenestoaine

text: Paakkuuntumisenestoaineina käytetään mm. natriumheksasyanoferraattia, piidioksidia, kalsiumsilikaattia, fosfaatteja, karbonaatteja, silikaatteja ja magnesiumoksidia.


title: Kauko Hjerppe

text: Kauko Kustaa Hjerppe (19. toukokuuta 1926 Savitaipale – 20. kesäkuuta 1996 Kuopio) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana (1966–1971 ja 1975–1978), Oulun kaupunginvaltuuston puheenjohtajana (1968 ja 1973–1974), Miettusen II hallituksen liikenneministerinä (1975–1976) ja Kuopion läänin maaherrana (1978–1993).


title: Kauko Hjerppe

text: Hjerppe suoritti Sirola-opiston 1948–1949. Suomen demokraattisessa nuorisoliitossa uransa aloittanut Hjerppe toimi ennen eduskuntauraansa (1954–1959) ja Suomen kommunistisen puolueen (1959–1966). Hjerppe oli 1960-luvulla yksi SKP:n uudistajista ja hän arvosteli vanhaa puoluejohtoa avoimesti vuoden 1964 puoluekeskustelussa. Hjerpen johdolla SKP:n Oulun piirikomitea kannatti esimerkiksi SKP:n ja SKDL:n yhdistämistä.


title: Kauko Hjerppe

text: Hjerppe kuului Oulun kaupunginvaltuustoon yli 25 vuotta (1951–1978). Hän oli myös kahdesti presidentin valitsijamies (1968 ja 1978).


title: Kauko Hjerppe

text: Tasavallan presidentti Urho Kekkonen nimitti Hjerppen 26. toukokuuta 1978 Kuopion läänin maaherraksi. Hän aloitti virassa saman vuoden elokuun alussa.


title: Donna Haraway

text: Donna Haraway (s. 1944) on yhdysvaltalainen tekniikan tutkija ja feminismin teoreetikko. Hän väitteli tohtoriksi Yalen yliopiston biologian laitoksella vuonna 1972. Nykyisin Haraway toimii Kalifornian yliopistossa Santa Cruzissa tietoisuuden historian professorina sekä feministisen teorian ja teknotieteen professorina The European Graduate School -yliopistossa Saas-Feessä Sveitsissä.


title: Donna Haraway

text: Harawayn "Kyborgimanifestia" ("A Manifesto for Cyborgs: Science, Technology, and Socialist-Feminism in the Late Twentieth Century", 1985) pidetään niin feministisen teorian kuin kyberkulttuurin klassikkona. Se on eräs kyberfeminismin keskeisimpiä tekstejä. Haraway hahmottelee kyborgimanifestissa ajatusta uudenlaisesta feministisestä ajattelusta, joka ei koe tekniikkaa itselleen vieraana vaan potentiaalisesti valtauttavana asiana. Kyborgin käsite viittaa Harawaylla ensisijaisesti mahdollisuuteen purkaa länsimaisen filosofian perinteisiä kaksijakoisuuksia kuten esimerkiksi ihminen ja kone, nainen ja mies sekä luonto ja kulttuuri.


title: Viimeinen samurai

text: Viimeinen samurai () on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut historiallinen sotaelokuva, jonka on ohjannut Edward Zwick ja käsikirjoittanut John Logan. Elokuvan pääosissa esiintyvät Tom Cruise, Ken Watanabe, Koyuki, Shin Koyamada, Timothy Spall ja Tony Goldwyn.


title: Viimeinen samurai

text: Elokuvan juoni perustuu löyhästi Meiji-kauden Japanin vuoden 1877 kapinaan, jota johti samurai Saigō Takamori. Lisäksi inspiraatiota on haettu ranskalaisen kapteenin Joel Brunettin tarinasta. Hän taisteli samurai Enomoto Takeakin rinnalla Boshin-sodassa. Japanin länsimaistumisen todellisina vetureina toimineiden Ison-Britannian, Saksan ja Ranskan rooli on annettu elokuvassa Yhdysvalloille. Elokuvassa kuvattuja todellisia henkilöitä on yksinkertaistettu juonen vuoksi.


title: Viimeinen samurai

text: Elokuva sijoittuu vuosiin 1876–1877. Yhdysvaltain asevoimia edustava Nathan Algren on traumatisoitunut ja alkoholisoitunut osallistuttuaan intiaanien joukkosurmaan intiaanisodissa. Eversti Bagley kutsuu Algrenin liikeneuvotteluihin japanilaisen Omura-nimisen liikemiehen kanssa. Omura palkkaa Algrenin kouluttamaan Japanin modernisoituvaa armeijaa. Koulutuksen myötä Yhdysvallat saisi yksinoikeuden toimittaa aseita Japanille. Algren hyväksyy tarjouksen, vaikka hän halveksiikin Bagleyta, joka antoi käskyn suorittaa alkuperäisasukkaiden joukkosurma.