title: Sukuvaakuna

text:
Alkuaan sukuvaakunat ovat lähtöisin henkilövaakunoista, jotka ovat periytyneet suvussa. Skotlannissa sukuvaakunat ovat edelleen henkilövaakunoita, ja ainoastaan suvun päämies käyttää suvun vaakunaa alkuperäisenä ilman erottelua. Sukuvaakuna periytyy "agnaattisesti" eli "patrilineaarisesti", toisin sanoen isältä kaikille lapsille ja
näistä lapsista edelleen poikien kaikille lapsille. Ns. "Sukuseuravaakuna" on eri asia kuin periytyvä sukuvaakuna, ja se on
rinnastettavissa minkä tahansa muun yhdistyksen tai seuran vaakunaan. Jotkut suvut ovat käyttäneet sukuvaakunaa myös sukuyhdistyksen vaakunana. Useissa Euroopan maissa ja Amerikassa esiintyy huijaustoimintaa ("Wappenschwindel", "Bucket shop"), jossa myydään vanhoja sukuvaakunoita tai niihin liittyviä tuotteita asiakkaille, joiden esi-isille vaakunan uskotellaan kuuluvan.


title: Sukuvaakuna

text: Klassisen selityksen mukaan keskiajan haarniskoidut ritarit alkoivat käyttää kilvissään vaakunatunnuksia, jotta heidät olisi mahdollista tunnistaa taistelukentällä. Myöhemmin on tosin epäilty, että kilven merkitys yksittäisten ystävien ja vihollisten erottamisessa toisistaan taistelun keskellä lienee ollut vähäinen. Ritarien tunnistautumisella oli kuitenkin keskiajan kunniakulttuurissa tärkeä sosiaalinen merkitys ja siten he myös pystyivät erottautumaan alempisäätyisistä sotilaista. Vaakunoiden käyttö alkoi muuttua systemaattiseksi noin vuodesta 1130 alkaen ja tällöin alkoi kehittyä myös vaakunoihin liittyvä heraldiikka. Vaakunoista alkoi vähitellen tulla perinnöllisiä, mutta aluksi oli mahdollista, että esimerkiksi mies saattoi käyttää vaimonsa tai vasalli herransa vaakunaa. Vaakunoiden käyttö levisi nopeasti ritareilta alempien yhteiskuntaryhmien ja yhteisöiden käyttöön.


title: Sukuvaakuna

text: Kilvistä ritarien vaakunat siirtyivät pian myös näiden sinetteihin, joihin kilpi oli tapana kuvata. Kilven ohella vaakunaan kuuluu usein niin sanottu kypäränkoriste, jolla on myös konkreettinen tausta. Varsinkin turnajaisiin osallistuneet ritarit alkoivat käyttää kypäriinsä kiinnitettyjä koristeita tunnistautumiseen. Varhaisin todistettu tieto tällaisesta on Flanderin kreivin sinetissä oleva kuva 1190-luvulta. Alkuaan tunnistamisen avuksi alettiin 1200-luvun puolivälistä alkaen julkaista myös kuvitettuja vaakunaluetteloita eli vaakunakirjoja. Heraldiikan kehittymisen myötä kehittyivät myös niin sanotut vaakunaselitykset 1200-luvun puolivälistä alkaen.


title: Sukuvaakuna

text: 1300-luvulta alkaen vaakunoiden yhteydessä alettiin käyttämään myös ritarikuntien tunnuksia ja henkilölle myönnettyjä kunniamerkkejä, mistä tehtiin Ruotsissa vuonna 1748 pakollista.


title: Sukuvaakuna

text: Vanhimmat aatelisvaakunat ovat aatelisten itsensä käyttöön ottamia, mutta 1300-luvulta alkaen hallitsijat ryhtyivät antamaan niitä vaakunakirjeillä. 1300-luvun oikeusoppinut Bartolus de Saxoferrato muotoili periaatteen, jonka mukaan kuka tahansa sai ottaa käyttöön oman vaakunan, mutta hänen mukaansa hallitsijan antamilla tai vahvistamilla vaakunoilla oli vahvempi oikeussuoja.


title: Sukuvaakuna

text: Pohjoismaissa muodostui aatelissukujen etuoikeudeksi käyttää vaakunassaan tiettyjä elementtejä erotukseksi muista vaakunoista. Niitä olivat muun muassa vaakunakilven ylle kuvattu turnajaiskypärä, arvokruunu sekä kilpeä kannattelevat hahmot. Aatelittomilta nämä kiellettiin Ruotsissa lopullisesti kuninkaallisella asetuksella vuonna 1762.


title: Sukuvaakuna

text: Koska Pohjoismaissa sukunimien käyttö yleistyi myöhään, monet suvut ottivat nimensä vaakunassaan esiintyneestä aiheesta. Suomessakin yleistyi 1600-luvulla tapa käyttää aatelisvaakunoita hautajaisissa ja ripustaa niitä aatelisten kotipitäjien kirkkojen seinille. Suomen aatelissukujen vaakunoista pitää kirjaa Ritarihuone.


title: Sukuvaakuna

text:
Aatelittomia sukuvaakunoita kutsutaan Saksassa ja pohjoismaissa yleisesti porvarisvaakunoiksi ("engl. burgher arms") ja näillä tarkoitetaan paitsi varsinaisten porvarien eli kauppiaiden ja käsityöläisten lisäksi myös pappien ja talonpoikien käyttämiä vaakunoita. Porvarisvaakunoita on käytetty keskiajalta asti eivätkä ne aluksi eronneet mitenkään aatelisvaakunoista. Porvarisvaakunoita on käytetty kaikkein eniten Sveitsissä, Alankomaissa ja Saksassa Itä-
Friisinmaalla, jossa niiden määrä on runsaasti ylittänyt aatelisvaakunoiden määrän. Joissain maissa porvarisvaakunat ovat olleet kiellettyjä. Porvarisvaakunaan kuuluu ns. pistokypärä ilman kaulakorua tai kruunua. Porvarisvaakunoita rekisteröi Suomessa epävirallisesti Suomen Heraldinen Seura.


title: Mittarimaiset

text: Mittarimaiset (Geometroidea) on perhosten yläheimo. Siihen kuuluu maailmanlaajuisesti yli 26 000 lajia. Yläheimo ja monet sen lajit ovat saaneet nimensä "mittarimadoista"; toukista, jotka kulkevat liikuttaen vartaloaan kuin harppia ikään kuin ne mittaisivat kulkemaansa matkaa.


title: Mittarimaiset

text: Suomessa mittarimaisia tavataan yli 300 lajia; ne kaikki kuuluvat mittareiden (Geometridae) heimoon.


title: Mittarit

text: Mittarit ("Geometridae") on runsaslajinen perhosten heimo. Lajeja tunnetaan noin 26 000. Heimo on saanut nimensä toukkien erikoisesta liikkumistavasta.


title: Mittarit

text:
Tyypillisesti mittarit ovat melko pieniä ja hentoja perhosia. Aikuisilla mittariperhosilla on hoikka ruumis ja leveät siivet, jotka ovat perhosen levätessä tavallisesti auki ja takasiivet jäävät usein näkyville. Lepäävä perhonen pitää siipiään takaviistoon tai suoraan sivuille. Etu ja takasiivet liittyvät yhteen erityisen väkäsen, "frenulum"in, välityksellä. Koirailla on usein sulkamaiset tuntosarvet, joilla ne haistavat naaraiden erittämät feromonit. Mittareiden väritys vaihtelee tavallisimmin ruskean, harmaan ja vihreän eri sävyissä. Siivissä on usein monimutkaista, aaltomaista kuviointia tai poikkijuovia, joiden avulla perhosen hahmo rikkoutuu ja ne sulautuvat hyvin ympäristöönsä. Joidenkin lajien naaraat ovat lyhytsiipisiä tai siivettömiä, ja siten lentokyvyttömiä. Takaruumiissa on parillinen tympaanielin.
Useimmat mittarilajit lentävät hämärissä tai yöllä, mutta osa lajeista on aktiivisia vain päivällä ja osa lentää ympäri vuorokauden. Yöaktiiviset lajt lentävät usein kirkkaiden valojen luokse.


title: Mittarit

text: Toukat ovat hoikkia ja karvattomia, yleensä suojavärin naamioimia. Osa toukan käsnäjaloista on surkastunut ja niitä on vain kaksi tai kolme paria. Tämä vaikeuttaa toukan liikkumista, joten mittaritoukat ovat kehittäneet erikoisen etenemistavan, jossa toukka liikuttaa vartaloaan kuin harppia siirtäen vuorotellen etu ja takapäätään. Tämä antaa vaikutelman jossa toukat mittaisivat kulkemaansa matkaa ja on toiminut innoituksena ryhmän nimelle. Häirittynä toukat pudottautuvat maahan tai jähmettyvät paikoilleen tekeytyen kasvinosiksi. Ravinto on yleensä kasviperäistä ja jotkin lajit ovat merkittäviä viljelystuholaisia.


title: Desibeli.net

text: Desibeli.net on internetissä vuodesta 2001 asti ilmestynyt musiikin verkkolehti. Se on riippumaton ja vapaaehtoisvoimin toimiva. Julkaisun painopisteenä on musiikki, joka ei vielä saa julkisuutta perinteisessä mediassa - mielenkiintoista valtavirran materiaalia hylkimättä.


title: Desibeli.net

text: Desibeli.net alueita:


title: Desibeli.net

text: Verkkolehden julkaisukielenä on suomi.


title: Päiväperhoset

text: Päiväperhoset (Papilionoidea) on perhosten yläheimo. Yläheimoon kuuluvat useimmat yleiskielen tuntemat perhoset, kuten täpläperhosten, kaaliperhosten ja sinisiipien heimoihin kuuluvat lajit. Paksupäiden (Hesperioidea) yläheimon lajit muistuttavat päiväperhosia elintavoiltaan, mutta ne eroavat päiväperhosista muodon yksityiskohtien perusteella.


title: Päiväperhoset

text: Päiväperhosilla on täydellinen muodonvaihdos, johon kuuluu neljä kehitysvaihetta, muna, toukka, kotelo ja aikuinen. Aikuiset päiväperhoset syövät kukkien mettä, toukat useimmiten kasvien lehtiä.


title: Päiväperhoset

text: Päiväperhosilla on kova kitiinin muodostama ulkoiho, johon lihakset kiinnittyvät. Pään erottaa muusta ruumiista ohut kaula. Päässä sijaitsevat tärkeimmät aistinelimet. Ravinnonottoelimenä toimii imutorvi, jonka kautta perhonen ottaa nestemäistä ravintoa ja vettä. Suuren osan päästä muodostaa kaksi kupumaista verkkosilmää. Tärkeimpinä kosketus- ja hajuaistineliminä toimivat tuntosarvet. Nämä sijaitsevat päiväperhosilla lähempänä toisiaan kuin paksupääperhosilla.


title: Päiväperhoset

text: Keskiruumiissa on kolme jaoketta, joihin siivet ja raajat ovat kiinnittyneet. Jokaisessa jaokkeessa on yksi raajapari ja toisessa ja kolmannessa jaokkeessa siipipari. Eräiden heimojen lajeilla (muun muassa täpläperhoset) etujalat ovat surkastuneet ja kävelyyn kelpaamattomat. Raajaparien rakenne on samanlainen, tyvessä on liikkumaton lonkka ja välittävä reisirengas, ja sen jälkeen liikkuvien nivelten yhdistämät reisi, sääri ja nilkka. Nilkka jakautuu viiteen erilliseen jaokkeeseen, jossa viimeisessä on yleensä kynsipari.


title: Päiväperhoset

text: Siipiä peittävät siipisuomut, jotka sijaitsevat toisiinsa nähden limittäin ja ovat kiinni vain pienellä varrella. Siipien värin saavat aikaan erilaiset pigmenttiaineet ja usein niissä on interferenssivärejä, jolloin suomujen mikroskooppinen rakenne saa aikaan värin. Näin syntyvät monet metallinhohtoiset värit. Koirailla on usein tietyissä kohdin siipiä niin sanottuja koirassuomuja, joiden tyvessä on hajurauhasia. Nämä voivat muodostaa erityisiä koirastäpliä. Koirassuomujen erittämä hajuerite toimii naaraita houkuttelevina.


title: Päiväperhoset

text: Takaruumis koostuu kymmenestä jaokkeesta, näistä jaokkeet 2–8 erottuvat selvästi ulkopinnalta. Kitiinipeite on takaruumiissa ohuempi kuin päässä tai keskiruumiissa. Siellä sijaitsevat ruoansulatus- ja suvunjatkamiselimet sekä selkäsuoni eli sydän selkäpuolella ja vatsaydin eli keskushermoston runko vatsapuolella. Nämä ulottuvat keskiruumiin läpi päähän. Keskushermosto yhdistyy aivoganglioihin. Ulkoiset suvunjatkamiselimet ovat takaruumiin päässä. Koiraiden takaruumis on useimmiten tasapaksu, naarailla takaruumis on keskeltä paksumpi ja tylppäpäinen.


title: Päiväperhoset

text: Siipien kirjausten kuvauksen helpottamiseksi ne on jaettu osiin, jotka ovat tyvestä ulkoreunaan lukien tyviala, diskaaliala, postdiskaaliala ja submarginaaliala. Suonten välisiä alueita nimitetään saroiksi. Siipien reunaan kulkevat suonet ja niiden väliset sarat numeroidaan alkaen takareunasta. Siiven keskellä on tyveen liittyvien vahvojen siipisuonten ympäröimä alue, jota nimitetään keskisaraksi. Keskisarkaa rajoittaa siiven takareunaan päin mediaanisuoni, etureunaan päin subkostaalisuoni ja ulkoreunaan päin diskoidaalisuoni.


title: Juha Sihvola

text: Juha Sihvola (29. elokuuta 1957 Sippola – 14. kesäkuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen filosofi ja historioitsija. Hän toimi Jyväskylän yliopiston yleisen historian professorina vuodesta 2000 sekä Suomen Akatemian huippuyksikköohjelmaan kuuluvan Filosofisen psykologian, moraalin ja politiikan tutkimuksen huippuyksikön varajohtajana vuodesta 2008. Vuodet 2004–2009 hän toimi Helsingin yliopiston tutkijakollegiumin johtajana.


title: Juha Sihvola

text: Sihvola väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1989 varhaista kreikkalaista etiikkaa ja kulttuurifilosofiaa käsittelevällä teoksella "Decay, Progress, the Good Life? Hesiod and Protagoras on the Development of Culture". Hänen opettajiaan olivat Simo Knuuttila, Holger Thesleff, Matti Viikari ja Päivi Setälä. Sihvola toimi Suomen Akatemian tutkimusassistenttina 1983–1988, nuorempana tutkijana 1988–1994 ja vanhempana tutkijana 1995–2000. Hän teki tutkimustyötä myös Italiassa ja Yhdysvalloissa, jossa hän toimi vierailevana tutkijana Brown Universityssä 1991–1992 ja nuorempana tutkijana Center for Hellenic Studiesissa Washington DC:ssä 1994–1995. Opetustehtävissä Sihvola toimi Jyväskylän yliopiston lisäksi muun muassa Helsingin yliopiston historian, filosofian ja systemaattisen teologian laitoksissa.


title: Juha Sihvola

text: Sihvola toimi muun muassa Historiallisen Aikakauskirjan päätoimittajana (2001–2005), Suomen Akatemian Kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan jäsenenä (2001–2006) sekä Suomen Rooman Instituutin Säätiön hallituksen jäsenenä (vuodesta 2004) ja puheenjohtajana (vuodesta 2007).


title: Juha Sihvola

text: Sihvolan tutkimukset käsittelevät ennen kaikkea antiikin filosofian historiaa ja jälkivaikutusta myöhempään filosofiseen ajatteluun. Sihvola sovelsi myös luovasti Aristoteleen ja stoalaisen filosofian ajatuksia ajankohtaiseen poliittiseen ja yhteiskunnalliseen keskusteluun. Hän käsitteli tutkimuksissaan muun muassa hyvää elämää, maailmanetiikkaa, ulkopolitiikan ja etiikan suhdetta, sukupuolten tasa-arvoa sekä uskonnonfilosofiaa. Hän kirjoitti lukuisia puheenvuoroja ja artikkeleita myös päivälehtiin, erityisesti Helsingin Sanomiin, sekä esiintyi radion ja television ajankohtaisohjelmissa.


title: Juha Sihvola

text: Sihvola teki tutkimusyhteistyötä erityisesti Simo Knuuttilan ja yhdysvaltalaisen filosofin Martha Nussbaumin kanssa. Hän toimi varajohtajana kahdessa Knuuttilan johtamassa Suomen Akatemian huippuyksikössä: "Mielen historian huippuyksikössä" (2002–2007) ja "Filosofisen psykologian, moraalin ja politiikan tutkimuksen huippuyksikössä" (2008–2012). Yhdessä Nussbaumin kanssa Sihvola järjesti lukuisia kansainvälisiä filosofisia kokouksia vuodesta 1991. Sihvola toimi myös ulkoasiainministeriön rahoittaman ulkopolitiikan etiikan tutkimushankkeen johtajana 2004–2005.


title: Juha Sihvola

text: Sihvolan tunnetuimpia teoksia ovat "Toivon vuosituhat" (1998), joka sai Vuoden tiedekirja -palkinnon, yhdessä Martha Nussbaumin kanssa toimitettu "The Sleep of Reason" (2002) ja "Maailmankansalaisen etiikka" (2004), joka sai Lauri Jäntin säätiön kirjapalkinnon. Hän toimi myös Aristoteleen teosten suomennostyöryhmässä suomentaen lukuisia Aristoteleen teoksia ja kirjoittaen niihin selityksiä. Hänen teoksensa "Maailmankansalaisen uskonto" valittiin vuoden 2011 kristilliseksi kirjaksi. Sihvola sai WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinnon 2011.


title: Juha Sihvola

text: Suomen Akatemian hallitus nimitti Sihvolan akatemiaprofessorin tehtävään vuosiksi 2012–2016. Hänen hankkeensa oli tarkoitus käsitellä suvaitsevaisuuden ja moniarvoisuuden moraalipsykologiaa filosofian historiassa ja poliittisessa filosofiassa.


title: Juha Sihvola

text: Sihvola oli naimisissa Kirsi Ahosen kanssa. Perheessä on kaksi lasta, Jaakko (s. 1996) ja Elina (s. 1998). Sihvola harrasti kestävyysjuoksua, kaunokirjallisuutta, rockmusiikkia ja seurakuntatoimintaa. Hän toimi usean vuoden ajan molempien lastensa jalkapallovalmentajana FC Viikingeissä.


title: Juha Sihvola

text: Sihvola oli vuoden 2010 seurakuntavaaleissa poliittisesti sitoutumattoman ja vapaamielisen Kirkon kevät -yhdistyksen ehdokkaana. Hän keräsi yhdistyksen ehdokkaista eniten ääniä, ja hänet valittiin 85 äänellä Vuosaaren seurakuntaneuvostoon ja 116 äänellä Helsingin seurakuntayhtymän yhteiseen kirkkovaltuustoon. Sihvola valittiin kirkkovaltuuston puheenjohtajaksi kaudeksi 2011–2012, mutta hän joutui jättämään tehtävän vuoden 2011 lopussa sairauden vuoksi. Hän kuoli vaikeaan sairauteen 14. kesäkuuta 2012.


title: Tykkivene Giljak

text: Tykkivene "Giljak" oli alun perin Venäjän keisarikunnan laivaston alus, mutta myöhemmin Suomen merivoimissa palvellut sotalaiva .


title: Tykkivene Giljak

text: Alus laskettiin vesille 27. lokakuuta 1906 ja otettiin palvelukseen Venäjän laivastossa vuonna 1908. Alustyyppi oli suunniteltu toimimaan Amur-joen vartioaluksina, mutta Venäjän-Japanin sota muutti tilannetta ja alukset jäivät Itämerelle.


title: Tykkivene Giljak

text: Ensimmäisen maailmansodan alussa "Giljak" lähetettiin Turkuun vartioalukseksi ja sen sisarlaiva "Bobr" Hankoon.


title: Tykkivene Giljak

text: "Giljak" jäi Turkuun venäläisten poistuessa, koska se ei ollut ajokunnossa. Suomalaiset kunnostivat aluksen ja ottivat käyttöön, mutta sen yleiskunto oli huono. Sotatoimiin siitä ei enää olisi ollut, mutta tykistö-, miina- ja konekoululaivana se olisi saattanut kelvata vielä joitakin aikoja, ja sellaisena sitä yritettiinkin käyttää. Virallista suomalaista nimeä alukselle ei ehditty antaa.


title: Tykkivene Giljak

text: Lopullisesti aluksen kohtalon ratkaisi karilleajo kesällä 1920. Se jouduttiin hinaamaan Turkuun, jossa runko- ja konevaurion todettiin olevan kohtalokkaan suuri. alusta ei kannattanut enää kunnostaa, vaan se romutettiin 1922.


title: Miinalaiva Sveaborg

text: Miinalaiva Sveaborg oli Suomen merivoimissa palvellut miinalaiva. Se rakennettiin 1904 Kone ja Sillan telakalla Helsingissä Venäjän keisarikunnan laivastolle. Alus jäi vuonna 1918 venäläisten joukkojen poistuessa Suomesta laituriin ja se liitettiin Suomen merivoimiin miinalaivana. Se on saanut nimensä Helsingin edustalla sijaitsevasta Suomenlinnasta, joka on ruotsiksi Sveaborg.


title: Miinalaiva Sveaborg

text: Alusta käytettiin pääasiassa miinalaivueen harjoituksissa tuki- ja varastoaluksena sen heikon konetehon ja huonokuntoisen rungon vuoksi. Pääasiassa alus kuitenkin oli ankkuroituna satamaan.


title: Miinalaiva Sveaborg

text: Alus myytiin 1930-luvulla Viroon.


title: Lastenkoti

text: Lastenkoti (joskus myös koulukoti tai orpokoti) on valtion, kunnan tai yksityisen tahon omistama koti, jossa asuu huostaan otettuja tai avohuollon tukitoimenpiteenä sinne sijoitettuja lapsia.


title: Lastenkoti

text: Lastenkodeissa arjesta pyritään luomaan mahdollisimman kodinomaista, turvallista ja kuntouttavaa. Säännöllisen päivärytmin avulla tuodaan lasten elämään ennustettavuutta. Monille lapsille normaali arki itsessään on jo kuntouttavaa.


title: Lastenkoti

text: Suomen ensimmäinen lastenkoti perustettiin vuonna 1753 Helsingin Kulosaareen.


title: Lastenkoti

text: Sisällissodan jälkeen Suomessa oli yli 20 000 orpoa tai muuten avun tarpeessa olevaa lasta, joilla ei ollut huoltajaa. 1920-luvun alussa Suomessa kiinnitettiin erityistä huomiota näiden lasten asemaan. Julkisten palveluiden rinnalla sotaorpoja tukemaan perustetiin yksityisiä yhdistyksiä.


title: Lise Meitner

text: Lise Meitner (17. marraskuuta 1878 – 27. lokakuuta 1968) oli itävaltalaissyntyinen fyysikko, joka tutki radioaktiivisuutta ja ydinfysiikkaa. Hän keksi ydinfission yhdessä Otto Hahnin kanssa.


title: Lise Meitner

text: Meitner opiskeli Wienin yliopistossa ja väitteli siellä fysiikan alan ensimmäisenä naistohtorina 1905. Väiteltyään hän siirtyi Berliinin yliopistoon, jossa opiskeli Max Planckin johdolla. Vastaperustettu Kaiser Wilhelm -instituutti tarjosi naistutkijalle työskentelymahdollisuuden. Siellä hän tutki radioaktiivisuutta yhdessä kemisti Otto Hahnin kanssa yli 30 vuoden ajan. Tutkimuksessaan he yhdistivät Meitnerin fysiikantiedot Hahnin kemiantietoihin. Vuonna 1918 he löysivät ensimmäisen pitkäikäisen isotoopin radioaktiivisesta alkuaineesta protaktinium. Vuonna 1929 Metneristä tuli Saksan ensimmäinen naisprofessori Berliinin yliopistossa.


title: Lise Meitner

text: Kun neutroni oli keksitty 1930-luvulla, fyysikot alkoivat spekuloida, että pitäisi olla mahdollista luoda laboratoriossa uraania painavampia alkuaineita. Alkoi kilpajuoksu Enrico Fermin (Italia), Ernest Rutherfordin (Englanti), Irene Joliot-Curien (Ranska) työryhmien ja Meitner-Hahn-joukkueen (Saksa) välillä. Asianosaiset ajattelivat kilvan olevan akateemista tarkastelua, josta voi parhaimmillaan saada Nobelin – sovelluksista atomipommeihin ei puhuttu.


title: Lise Meitner

text: Kun natsi-Saksa valtasi Itävallan vuonna 1938, juutalaista syntyperää oleva Meitner pakeni Ruotsiin. Meitner työskenteli Manne Siegbahnin laitoksella Tukholmassa, mutta sai kovin vähän tukea, osaksi Siegbahnin naisvastaisten mielipiteiden takia. Hän tapasi Hahnin salaa Kööpenhaminassa ja jatkoi kirjeenvaihtoa, mutta poliittisista syistä he eivät voineet tehdä yhteisjulkaisuja. Kirjeenvaihdosta käy ilmi, ettei Hahn uskonut atomin fission olevan mahdollista ennen kuin Meitner osoitti sen tapahtuneen. Hän oli ensimmäinen, joka keksi että atomin ydin voi hajota: uraanista tuli bariumia ja kryptonia, ja samalla vapautui neutroneita ja paljon energiaa, joka kompensoi massan pienenemistä. Vuonna 1944 Hahn sai kemian Nobelin fission keksimisestä. Monien mielestä palkinnosta osa olisi kuulunut Meitnerille. Hahnin mielestä löytö perustui hänen omiin kemian tutkimuksiinsa.


title: Lise Meitner

text: Vaikka Meitner ei saanut Nobelin palkintoa, niin alkuaine numero 109 nimettiin vuonna 1997 meitneriumiksi, mutta Hahn jäi ilman nimikkoalkuainetta.


title: Lise Meitner

text: Meitner muutti Cambridgeen 1960 ja kuoli siellä vuonna 1968 89-vuotiaana.


title: Saattaja Aura II

text: Saattaja Aura II (aiemmin "Halland", "Bore II", "Seagull" ja "Aura") oli Suomen merivoimissa palvellut saattaja.


title: Saattaja Aura II

text: Alus palveli ensimmäisinä vuosinaan Höyrylaiva osakeyhtiö Boren matkustaja-aluksena Göteborgin ja Lyypekin välillä nimellä "Halland". Alus oli 1928 peruskorjattavana Finnbodan telakalla Tukholmassa, minkä jälkeen se nimettiin uudelleen "Bore II":ksi. Alus asetettiin matkustajaliikenteeseen välille Helsinki-Tukholma. Aluksella oli 61 matkustajapaikkaa hyteissä.


title: Saattaja Aura II

text: Alus joutui 1929 telakalle Crichton-Vulcanin Turun telakalle, mistä palattuaan se myytiin 1930. Uusi omistaja Hans von Rettig teki aluksesta huvipurren ja nimesi aluksen "Seagulliksi".


title: Saattaja Aura II

text: Alus lahjoitettiin 1936 Tasavallan presidentille Svinhufvudille huvialukseksi ja se nimettiin "Auraksi". Alus liitettiin 1939 Suomen merivoimiin saattajaksi nimellä "Aura II". Aluksen päällikkönä sodassa oli luutnantti Esra Terä. "Aura II" upposi 13. tammikuuta 1940 Ahvenanmerellä ollessaan suojaamassa saattuetta. Sen syvyyspommi räjähti heittimeensä, kun alus oli jahtaamassa neuvostoliittolaista sukellusvenettä Shtsh 324:ta. 26 miehistön jäsentä menehtyi ja vain 15 selvisi hengissä.


title: Karl Amadeus Hartmann

text: Karl Amadeus Hartmann (2. elokuuta 1905 München – 5. joulukuuta 1963 München) oli saksalainen säveltäjä.


title: Karl Amadeus Hartmann

text: Hartmann opiskeli vuosina 1924–1929 Münchenin valtiollisessa säveltaideakatemiassa pasuunansoittoa sekä sävellystä Joseph Haasin johdolla. Hartmannin ensimmäisissä sävellyksissä oli vaikutteita dadaismista ja jazzista, mutta myöhemmin Hartmann tuhosi nämä varhaisteoksensa.


title: Karl Amadeus Hartmann

text: Vuonna 1933 Hartmann sävelsi orkesteriteoksensa "Miserae", jolla hän ilmaisi vastalauseensa kansallissosialismille. Tästä hetkestä lähtien aina kansallissosialismin päättymiseen asti vuonna 1945 Hartmannin kappaleitaan ei enää esitetty Saksassa. Hartmannia ei vainottu, ja hän vetäytyi "sisäiseen maanpakoon": hän sävelsi pöytälaatikkoon, mutta sai teoksiaan ajoittain esitetyksi ulkomailla. Tänä aikana Hartmannia elättivät hänen appivanhempansa. Hartmannin myöhempään tuotantoon vaikutti jonkin verran sodan aikaiset sävellystunnit Anton Webernin johdolla Wienin lähellä Maria Enzersdorfissa.


title: Karl Amadeus Hartmann

text: Vuonna 1945 Hartmann kutsuttiin Baijerin valtionteatteriin dramaturgiksi. Sodan jälkeen hän pääsi myös julkaisemaan teoksiaan. Liittoutuneiden ja Baijerin radio- ja televisioyhtiön tuella hän perusti Müncheniin uuden musiikin esittämiseen keskittyvän "Musica Viva" -konserttisarjan, josta hän piti huolta kuolemaansa asti. Konserttisarja on nykyäänkin yhä olemassa.


title: Karl Amadeus Hartmann

text: Sodan jälkeen Hartmann poisti tuotannostaan lähes kaikki poliittiset viittaukset ja teki sovinnon natsien aikana aktiivisena pysyneiden säveltäjien, esimerkiksi Carl Orffin kanssa.


title: Karl Amadeus Hartmann

text:
5. joulukuuta 1963 Hartmann kuoli syövän seurauksena kotikaupungissaan Münchenissä.Dibelius, Ulrich (2004). "Karl Amadeus Hartmann. Komponist im Widerstreit". Kassel: Bärenreiter.
Hartmann, Karl Amadeus (1965). "Kleine Schriften". Mainz: Schott's Söhne.


title: Irène Joliot-Curie

text: Irène Joliot-Curie (o.s. "Curie", s. 12. syyskuuta 1897 − k. 17. maaliskuuta 1956) oli ranskalais-puolalainen fyysikko ja kemisti. Hän oli Marie ja Pierre Curien tytär ja naimisissa Frédéric Joliot-Curien kanssa. Yhdessä miehensä kanssa hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1935 alkuaineiden radioaktiivisten isotooppien syntetisoinnista.


title: Irène Joliot-Curie

text: Irène Curie syntyi Pariisissa, jossa hän myös opiskeli yliopistossa ennen ensimmäistä maailmansotaa. Sodan aikana hän toimi sairaanhoitajana, ja sodan päätyttyä hän vei opintonsa loppuun. Vuonna 1925 hän väitteli poloniumin alfa-säteilystä jatkaen siis vanhempiensa viitoittamalla tiellä. Vuotta myöhemmin hän meni naimisiin äitinsä assistentin Jean-Frédérik Joliotin kanssa. Tieteellisellä urallaan hän teki paljon yhteistyötä miehensä kanssa, ja vuonna 1935 Irène Joliot-Curielle ja hänen miehelleen myönnettiin tunnustuksena Nobelin kemian palkinto. Irène Joliot-Curie oli Nobel-palkinnonsaaja jo toisessa sukupolvessa; hänen vanhempansa saivat jaetun Nobelin fysiikanpalkinnon sekä Marie Curie vielä toisen palkinnon kemian alalta.


title: Irène Joliot-Curie

text: Joliot-Curie nimitettiin professoriksi vasta Nobelin palkinnon myöntämisen jälkeen 1937. Hänen tutkimuksensa vuonna 1938 neutronien ja raskaiden atomien vuorovaikutuksista olivat tärkeitä uraanin fission keksimisen kannalta.


title: Irène Joliot-Curie

text: Irène Joliot-Curie kuoli leukemiaan, jonka hän todennäköisesti sai tutkimustyönsä aiheuttaman säteilyaltistuksen takia.


title: John Kufuor

text: John Kofi Agyekum Kufuor (s. 8. joulukuuta 1938 Kumasi, Kultarannikko) toimi Ghanan presidenttinä 2001–2009. Kufuor on uskonnoltaan katolinen. Hän opiskeli politiikkaa, filosofiaa ja taloustiedettä Oxfordin yliopistossa, ennen kuin kouluttautui lakimieheksi. Hänestä tuli kansanedustaja ja varaministeri jo 30-vuotiaana.


title: John Kufuor

text: Kufuor voitti joulukuussa 2000 pidetyn presidentinvaalin ensimmäisen kierroksen saatuaan äänistä 48,4 prosenttia, kun hänen vastaehdokkaansa, maan varapresidentti John Atta Mills sai 44,8 prosenttia. Toisella kierroksella Kufuor sai 56,9 prosenttia äänistä, ja tuli valituksi maansa presidentiksi. Vuoden 2004 presidentinvaaleissa hän pääsi jatkokaudelle saatuaan suoraan ensimmäisellä kierroksella 52,45 prosenttia äänistä. Vuonna 2007 John Kufour vieraili Buckinghamin palatsissa Ghanan 50-vuotisjuhlien kunniaksi.


title: John Kufuor

text: Kufuorin ensimmäisen presidenttikauden uudistusten ansiosta maan taloustilanne parani roimasti, esimerkiksi inflaatio laski 40%:sta 12%:iin ja kansantulo kasvoi viidellä prosentilla vuodessa.


title: Hideki Shirakawa

text: Professori Hideki Shirakawa (, s. 20. elokuuta 1936, Tokio, Japani) on japanilainen kemisti ja Nobelin kemianpalkinnon saaja vuodelta 2000.


title: Hideki Shirakawa

text: Hideki Shirakawa sai vuoden 2000 Nobelin kemianpalkinnon yhdessä Alan J. Heegerin ja Alan MacDiarmidin kanssa työstään sähköä johtavien polymeerien kehitys- ja tutkimustyössä.


title: Hideki Shirakawa

text: Hideki Shirakawa opiskeli tekniikan tohtoriksi Tōkyō kōgyō daigakussa ja väitteli vuonna 1976. Hän vietti vuodet 1976–1979 Yhdysvalloissa Pennsylvanian yliopistossa. Tämän jälkeen hän palasi Japaniin ja vuonna 1982 hänestä tuli kemian professori Tsukuban yliopistossa. Huhtikuusta 2000 hän on ollut emeritusprofessori.


title: Let There Be Rock

text: Let There Be Rock on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n vuonna 1977 julkaistu albumi. Siltä julkaistiin myös single ”Dog Eat Dog”. Angus Young, Malcolm Young ja Bon Scott ovat kirjoittaneet kaikki albumin kappaleet. Albumi on yhtyeen viimeinen julkaisu, jossa bassoa soitti Mark Evans. Albumin tunnetuimmat kappaleet ovat nimikappale ja "Whole Lotta Rosie".


title: Let There Be Rock

text: Albumista julkaistiin erilaisia painoksia. Levyn Australian- ja Euroopan-painoksille lukeutuu kappale ”Crabsody in Blue”, mutta muun muassa Pohjois-Amerikassa ja Japanissa se oli korvattu kappaleella ”Problem Child”, joka Australiassa ja Euroopassa oli ilmestynyt jo edellisellä albumilla "Dirty Deeds Done Dirt Cheap". Myös albumin CD-versiot ovat noudattaneet Amerikan-painoksen sisältöä. "Let There Be Rockin" alkuperäiset Australian- ja Euroopan-painokset eivät siten eroa kappaleiden osalta toisistaan, mutta Australian-version kansikuva on muista painoksista poikkeava.


title: Let There Be Rock

text: Vuonna 1980 AC/DC julkaisi live-elokuvan "AC/DC: Let There Be Rock". Vuonna 1997 se julkaistiin yhtyeen "Bonfire"-boksissa CD-levyillä 2–3 nimellä "Let There Be Rock: The Movie"


title: Let There Be Rock

text: Yhtye äänitti studiossa vuorotellen adelaidelaisen The Angels -yhtyeen kanssa, jota se oli Albert Productions -levy-yhtiölle suositellut. Studiossa Angus ja Malcolm Young käyttivät uusia Marshall-vahvistimia, jotka oli saatu käyttöön sponsorisopimuksen myötä. Bon Scott käytti ”Let There Be Rock” -kappaleen sanoituksessa apuna Raamatun Mooseksen kirjaa.


title: Nuri al-Sa’id

text: Nuri al-Sa’id ( , 1888 – 15. heinäkuuta 1958) oli irakilainen poliitikko Brittiläisen mandaatin ja monarkian aikana. Hän oli neljäntoista hallituksen pääministerinä 1930–1958.


title: Nuri al-Sa’id

text: Nuri al-Sa’id syntyi alemman keskiluokan sunniperheeseen Bagdadissa. Hänen isänsä oli virkamies. Hän opiskeli Konstantinopolissa Osmanien valtakunnan armeijauralle ja oli mukana 1912 Libyaan lähetetyissä joukossa. Ensimmäisen maailmansodan aikana hänestä tuli arabinationalisti ja hän taisteli arabikapinallisten joukoissa Faisal ibn Husainin alaisuudessa osmaneja vastaan. Hän johti Damaskoksen vallanneita joukkoja 1918. Ranskalaisten karkotettua Suur-Syyrian kuninkaaksi nousseen Faisalin, Nuri seurasi tätä Irakiin, jossa hänestä tuli 1922 poliisin johtaja.


title: Nuri al-Sa’id

text: Faisalin liittolaisena hän pääsi myös 1924 armeijan varakomentajaksi ja varmisti poliisin ja armeijan uskollisuuden luotetuilla miehillään. Vuonna 1929 kuningas ehdotti häntä pääministeriksi, jota britit aluksi vastustivat.


title: Nuri al-Sa’id

text: Vuonna 1930 hän allekirjoitti itsenäisyyspyrkimysten nimissä anglo-irakilaisen sopimuksen, joka salli briteille rajoittamattoman läpikulkuoikeuden ja oikeuden sijoittaa joukkoja Irakiin. Nimellisesti se antoi irakilaisille valtaa sisäpolitiikassa ja johti nimelliseen itsenäisyyteen 1932 mandaatin päättyessä. Nuri al-Sa’id tuki koko uransa brittien läsnäoloa Irakissa. Kuninkaan ja Nurin välit heikkenivät pääministerin nimityskiistan ja sopimuksen solmimisen myötä, ja lokakuussa 1932 Faisal erotti Nurin. Faisalin kuoltua syyskuussa 1933 ja kuningas Ghazin astuttua valtaistuimelle britit taivuttelivat hänet ottamaan luottamansa Nuri al-Sa’idin ulkoministeriksi, jossa virassa hän toimi aina vuoden 1936 Bakr Sidqin kaappaukseen asti. Läheisten brittisuhteidensa ansiosta hän sai pitää asemansa valtion johdossa, mutta menetti viimeisetkin suosionrippeensä. Bakr Sidqin kaappauksen yhteydessä hän oli ainut brittien lähetystöstä turvaa hakenut poliitikko.


title: Nuri al-Sa’id

text: Kun Nuri al-Sa’id palasi maapaosta Egyptistä elokuussa 1937. Hänet nimitettiin lähettilääksi Isoon-Britanniaan. Palattuaan Bagdadiin lokakuussa 1938 hän suostutteli eversti Salahuldin al-Sabbaghin kaappauksen pääministeri Jamil al-Midfa’in kukistamiseksi. 24. joulukuuta 1938 kaappauksessa Nuri al-Sa’id palasi pääministeriksi.


title: Nuri al-Sa’id

text: Kuningas Ghazi ärsytti brittejä nationalistisilla mielipiteillään oman radioasemansa kautta. Tammikuussa 1939 kuningas jatkoi tätä ja nimitti Rašid Ali al-Kailanin kuninkaallisen divaaninsa johtoon. Nuri väitti maaliskuussa 1939 paljastaneensa salajuonen murhata kuningas, mikä antoi mahdollisuuden puhdistaa ei-toivotut henkilöt upseeristosta. Kun kuningas Ghazi kuoli auto-onnettomuudessa 4. huhtikuuta 1939, Nurin osuutta asiaan epäiltiin ja häntä syytettiin suoraan kuninkaan hautajaisissa. Sijaishallitsijaksi nousi Abdulilah, koska Faisal II oli vielä alaikäinen.


title: Nuri al-Sa’id

text: Euroopan tapahtumat vaikuttivat myös Irakissa ja Ranskan antautuminen Saksalle 1940 sai nationalistit toivomaan Saksan voittoa sodassa. Vaikka Nuri oli edelleen uskollinen briteille, al-Sabbagh siirtyi kannattamaan saksalaisia, mikä johti siihen että Nuri menetti merkittävimmän tukijansa armeijassa.


title: Nuri al-Sa’id

text: Huhtikuussa 1941 saksalaismieliset tekivät kaappauksen ja Rašid Ali al-Kailani asetettiin pääministeriksi. Nuri pakeni brittien hallussa olleeseen Transjordaniaan ja sieltä Kairoon. Brittien miehittäessä Bagdadin lokakuussa Nuri palasi pääministeriksi, jossa asemassa hän oli kaksi ja puoli vuotta. Vuodesta 1943 valtionhoitaja Abdulilah alkoi kuitenkin toimia itsenäisemmin. Irak oli brittien miehittämä vuoteen 1947.


title: Nuri al-Sa’id

text: Yhteiskunta oli kuitenkin muuttumassa ja kaupungistuminen ja kasvava keskiluokka ja kasvava poliittinen valveutuneisuus johtivat muutoksiin. Irakin kommunistinen puolue alkoi saada kasvavaa vaikutusvaltaa. Marraskuussa 1946 öljytyöläisten lakko johti poliisin tekemään lakkoilijoiden verilöylyyn. Hätäratkaisuna Nuri otettiin jälleen pääministeriksi. Hän otti aluksi liberaalit ja kansallisdemokraatit mukaan päätöksentekoon, mutta palasi pian tavanomaisiin toimiinsa ja määräsi kommunistien pidätyksistä tammikuussa 1947. Nuri sekä valtionhoitaja Abdulilah pitivät brittiarmeijaa parhaimpana valtansa takeena. Tammikuussa 1948 Nuri matkusti Isoon-Britanniaan ja 15. tammikuuta solmittiin uusi anglo-irakilainen sopimus.


title: Nuri al-Sa’id

text: Sopimus johti suuriin levottomuuksiin Irakissa ja 20. tammikuuta poliisi tulitti mielenosoittajia. Nuri palasi maahan 26. tammikuuta ja aloitti vastatoimenpiteet kukistaen mielenosoitukset.


title: Nuri al-Sa’id

text: Vuosina 1954–1955 solmittiin Bagdadin sopimukset, joissa Irak liittyi poliittisesti ja sotilaallisesti länsileiriin ja lännen alueellisiin liittolaisiin, kuten Turkkiin. Samaan aikaan poliittista painostusta ja sensuuria tiukennettiin. Parantuneen taloudellisen tilanteen vuoksi reaktiot olivat lievemmät kuin vuonna 1948.


title: Nuri al-Sa’id

text: Tilanne paheni 1956 Najafin ja Nayyin mellakoiden myötä 1956, kun Israel, Britannia ja Ranska hyökkäsivät arabinationalismin lipunkantaja Egyptiin sen kansallistettua Suezin kanavan. Helmikuussa 1957 syntyi kansallisen yhtenäisyyden oppositiorintama kommunistien, kansallisdemokraattien ja baath-puolueen kesken. Upseeristossa perustettiin vapaiden upseerien korkein komitea.


title: Nuri al-Sa’id

text: Irak ja sen hašemiittikuninkaan hallitsema liittolainen Jordania reagoivat Egyptin ja Syyrian valtioliittoon helmikuussa 1958 muodostamalla Irakin ja Jordanian arabiliittovaltion. Nuri nimitettiin valtion ensimmäiseksi pääministeriksi. Kuitenkin 14. heinäkuuta 1958 vallankumoukselliset upseerit aloittivat vallankaappauksen, joka sai Bagdadin asukkaiden tuen. Monarkia kaatui ja kuningasperhe teloitettiin. Nuri pakeni, mutta hänet saatiin kiinni seuraavana päivänä ja ammuttiin.


title: Wessex (suku)

text: Wessex on nimitys suvulle, joka hallitsi Wessexinä tunnettua kuningaskuntaa Lounais-Englannissa. Wessex-suku oli vallassa aina 500-luvulta kuningas Cedricin aikakaudesta Englannin kuningaskuntien yhdistymiseen asti. Silloin suvusta tuli koko Englannin hallitsijoita. Tätä jatkui aina Alfred Suuresta vuonna 871 Edmund Rautakyljen kuolemaan vuonna 1016 asti.


title: Wessex (suku)

text: Wessexien kausi tunnetaan anglosaksien aikakautena. Wessexien jälkeen Englannin hallitsijaksi tulivat tanskalaiset ja ensimmäisenä Sven Haaraparta, jota tosin ei koskaan kruunattu kuninkaaksi. Vuodesta 1016 eteenpäin hallitsi Knuut Suuri.


title: Amarillo (Texas)

text: Amarillo on kaupunki Potterin piirikunnassa Yhdysvaltojen Texasin osavaltion pohjoisosassa entisen Valtatie 66:n varrella. Kaupungissa asui 190 695 ihmistä vuonna 2010.


title: Amarillo (Texas)

text: Siitä käytetään myös nimityksiä "Maailman heliumpääkaupunki" heliumin suurtuotannon vuoksi, "Teksasin Keltaruusu" koska nimi tarkoittaa espanjaksi keltaista sekä "Rotor City, USA" V-22 Osprey-hybridilentokoneiden valmistuspaikan mukaan. Kaupungissa sijaitsee myös yksi Yhdysvaltojen suurimmista lihanjalostusalueista. Siellä toimii myös Pantex, joka on Amerikan ainoa toimija ydinaseiden valmistus- ja purkutoiminnassa. Nähtävyyksiä ovat muun muassa Cadillac Ranch sekä Big Texan Steak Ranch.


title: Amarillo (Texas)

text: J. T. Berry loi kaupungin perustukset vuonna 1887, ja valitsi paikan sen mukaan, että sai riittävästi vettä Fort Worthin-Denverin rautatien käyttöön. Jo samana vuonna piirikunnan hallinto siirtyi kaupunkiin. Paikalle muodostuneen siirtokunnan nimi oli aluksi Oneida, mutta nimi muuttui Amarilloksi luultavasti läheisten Amarillo-nimisen järven ja puron mukaan. Seudun maaperä on keltaista, samoin monet villikasvien kukat. Vuonna 1888 "Amarillon isä" -nimityksen saanut Henry B. Sanborn yhdessä liikekumppaninsa Joseph F. Gliddenin kanssa ryhtyi ostamaan maata itään alkuperäisestä Berryn alueesta, joka kärsi enemmän sateista ja myrskyistä, ja asukkaat ryhtyivät siirtymään mieluummin Sanborrnin alueelle. Kaupungista tuli nopeasti merkittävä karjakaupan keskus. Maakaasun löytäminen 1918 ja öljy kolme vuotta myöhemmin sai suuret öljy-yhtiöt kiinnostumaan alueesta.


title: Tour de Ski

text: Tour de Ski on vuosittain vuodenvaihteen tienoilla järjestettävä maastohiihdon kansainvälinen kilpailusarja, joka kuuluu yhtenä osana maastohiihdon maailmancupiin. Tourilla jaetaan palkintorahoja miljoonan Sveitsin frangin verran. Palkintorahoja maksetaan sekä yksittäisistä osakilpailuista että lopputulosten sijoituksista. Tour de Skin erikoisuutena ovat kesken normaalikilpailun olevat sprinttiosuudet, joiden voittamisesta on tarjolla hyvityssekunteja loppuaikaan. Nämä etapit mahdollistavat taktikoinnin aivan uudella tavalla "perinteiseen" hiihtokilpailuun verrattuna.


title: Tour de Ski

text: Tour de Skin historian menestyneimmät hiihtäjät ovat nelinkertaiset voittajat Sveitsin Dario Cologna ja Puolan Justyna Kowalczyk. Suomen Virpi Kuitunen on voittanut kiertueen kaksi kertaa ja ollut kerran toinen.


title: Tour de Ski

text: Ensimmäisen Tour de Skin aikana ei yksittäisistä osakilpailuista jaettu maailmancupin osakilpailupisteitä, vaan kokonaiskilpailun lopputulosten mukaan pisteille yltäneet saivat nelinkertaiset pisteet; voittaja 400 pistettä ja sijalle 30 yltänyt 4 pistettä.


title: Tour de Ski

text: Kauden 2007–2008 Tour de Skillä maailmancupin pisteitä jaettiin myös osakilpailuiden 15:lle parhaalle, voittajalle 50 pistettä ja sijalle 15 yltäneelle 8 pistettä. Edellytyksenä pisteiden saannille oli, että hiihtäjä kilpailee Tour de Skin loppuun asti, kunnes 2009–2010 tämä ehto poistettiin. Sen myötä kokonaiskilpailun keskeyttäjien määrät kasvoivat.


title: Namibian itsenäisyyssota

text: Namibian itsenäisyyssota oli sissiliike SWAPOn (South West Africa People’s Organization) toimintaa maansa itsenäistämiseksi vuosina 1960–1988.


title: Namibian itsenäisyyssota

text: Namibia oli vuodesta 1920  alkaen Kansainliiton päätöksellä Etelä-Afrikan hallinnon alainen, käytännössä sen siirtomaa.


title: Namibian itsenäisyyssota

text: Sam Nujoma ja Herman Toivo Ya Toivo perustivat SWAPO:n vuonna 1960. Kun YK vuonna 1966 kumosi Etelä-Afrikan Kansainliitolta saaman hallintaoikeuden Namibiaan, katsoi SWAPO olevansa oikeutettu ryhtymään aseelliseen vastarintaan eteläafrikkalaisia ylivoimaisia miehitysjoukkoja vastaan. SWAPO kävi sissisotaa Sambian ja Angolan puolella olevista tukikohdistaan käsin.


title: Namibian itsenäisyyssota

text: SWAPO sai vuonna 1976 YK:lta tunnustuksen ”ainoana Namibian kansan laillisena edustajana”. 1970-luvulla SWAPO liittoutui Angolaa hallitsevan marxistisen MPLA-puolueen kanssa. Tämä johti siihen, että Etelä-Afrikka ulotti SWAPO:n vastaiset sotilaalliset operaationsa toisinaan myös syvälle Angolan puolelle. Taistelut jatkuivat lähes koko 1980-luvun ajan.


title: Namibian itsenäisyyssota

text: Etelä-Afrikka suostui YK:n johtamien neuvottelujen jälkeen luopumaan Namibiasta vuonna 1988.


title: Horisontaalinen geeninsiirto

text: Horisontaalisella geeninsiirrolla tarkoitetaan sitä, että solu ottaa ympäristöstään geneettistä materiaalia. Tällä ilmiöllä on tärkeä osa bakteereiden evoluutiossa. Ilmiö johtaa siihen, että evoluutio ei etene pelkästään sukulinjoissa muodostaen selkeää evoluutiopuuta, vaan että etenkin sen "juuressa", missä on ollut yksisoluisia eliöitä, on tapahtunut sekoittumista myös sukulinjojen ulkopuolelta.


title: Horisontaalinen geeninsiirto

text: Geenien hankintamekanismeja tunnetaan kolme kappaletta;


title: Horisontaalinen geeninsiirto

text:
Transformaatio havaittiin, kun tautia aikaansaamattoman "S. pneumoniae" -kannan huomattiin muuttuvan tautia aiheuttavaksi sillä, että se asetettiin liuokseen, jossa oli tapettu tautia aiheuttava kanta vuonna 1944 kuuluisassa kokeessa, jonka tekivät Oswald Avery, Colin MacLeod ja Maclyn McCarty
Bakteerien kykyä ottaa vastaan DNA:ta kutsutaan "kompetenssiksi". Transformaatiossa bakteerisolu ottaa DNA:ta ympäristöstään. Kun bakteeri kuolee, sen soluseinä ja solukalvo hajoavat. Perintöaines eli kokonaiset plasmidit ja paloiksi hajonnut kromosomaalinen DNA vapautuvat ympäristöön. Lähistöllä oleva elävä bakteeri voi ottaa tätä perintöainesta sisäänsä. Kromosomipala hakeutuu solulimassa vastaanottajabakteerin DNA:n vastinkohtaan ja korvaa sen.


title: Horisontaalinen geeninsiirto

text:
Konjugaatio on DNA:n yksisuuntaista siirtoa bakteerisolusta toiseen. Konjugaatiossa luovuttajabakteeri ("donor" -yksilö) luovuttaa ulokkeensa ("pilus") läpi perimäainestaan (plasmidi tai kromosomi) vastaanottajabakteeriin ("resipientti" yksilö). Tätä tapahtuu paitsi bakteereista toiseen, myös bakteereista aitotumallisiin soluihin.
Ilmiön löysivät mikrobiologit Joshua Lederberg ja E. L. Tatum 1940 -luvulla. Myöhemmin on havaittu, että konjugaatiossa voi siirtyä kokonaisia bakteerikromosomeja. Aluksi luovuttajan perintöaines kahdentuu.


title: Horisontaalinen geeninsiirto

text: Transduktio on prosessi, jossa bakteerin DNA siirtyy bakteerista toiseen viruksen (bakteriofagi) välityksellä infektoinnin yhteydessä. Ilmiö havaittiin vuonna 1952, kun Joshua Lederberg havaitsi bakteriofagien infektoineen bakteerisolun; niiden normaaliin toimintaan kuuluu käyttää kohdesolun omaa DNA:n kahdentamisjärjestelmää monistumiseensa. Isäntäsolusta peräisin oleva DNA etsiytyy uuden bakteerin kromosomi-DNA:n vastinkohdan viereen ja korvaa sen.


title: Karvakehrääjät

text: Karvakehrääjät eli lehtikehrääjät ("Lasiocampidae") on kehrääjämäisiin kuuluva perhosten heimo, josta tunnetaan noin 2200 lajia lajirunsauden ollessa suurin indoaustralialaisella alueella sekä Afrikassa. Palearktisella alueella lajeja tavataan 290 ja Euroopassa 39.


title: Karvakehrääjät

text: Karvakehrääjät ovat enimmäkseen yöaktiivisia, joskin myös päivällä lentäviä lajeja on, ja vaihtelevat kooltaan keskikokoisista suuriin. Perhosen ruumis ja siipien tyviosat ovat tuuheakarvaiset. Siivet ovat suojaväriset ja niiden pohjaväri vaihtelee lajista riippuen vaaleankeltaisesta punaruskeaan ja tummanharmaaseen. Siipisuonitus on heimolle tunnusomainen. Naaraat ovat usein selvästi koirasta kookkaampia. Naaraiden siivet ovat pitemmät ja kapeammat, pohjaväriltään koirasta selvästi vaaleammat ja siipien kuviointi on vaaleampaa. Tuntosarvet ovat naarailla vain heikosti kampamaiset kun koiraalla kaksoiskampamaisuus erottuu selvästi. Naaraan takaruumiin kärjessä on monilla lajeilla tuuhea, pyöreä karvatupsu. Imukärsä on surkastunut tai puuttuu. Verkkosilmät ovat melko pienet ja karvaiset. Raajat ovat lyhyet ja tukevat.


title: Karvakehrääjät

text: Aikuinen perhonen on hyvin lyhytikäinen. Koiras kuolee heti parittelun jälkeen ja naaraskin saatuaan munimisen päätökseen. Nuoret toukat hakeutuvat uusille elinpaikoille heittäytymällä erittämänsä silkkirihman varassa ilmavirtojen matkaan. Täysikasvuiset toukat ovat tyypillisesti isoja ja karvaisia, ja koteloitumispaikkaa etsivä toukka on usein tavallisin vaihe jossa karvakehrääjiä havaitsee. Toukkaa sekä koteloa ja sitä ympäröivää kotelokehtoa peittävät karvat voivat ihokosketuksessa aiheuttaa voimakkaan allergisen reaktion.


title: Karvakehrääjät

text: Karvakehrääjiin kuuluvia lajeja on tavattu Suomessa viisitoista, joskin muutamaa vain harhailijoina. Systemaattisessa järjestyksessä lajit ovat


title: Fredrik Adolf Jägerhorn

text: Fredrik Adolf Jägerhorn af Spurila, (1. toukokuuta 1760 Helsingin pitäjässä – 23. joulukuuta 1817 Pernaja) oli suomalainen upseeri. Hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti Fredrik Anders Jägerhorn ja Ulrika Sofia Brunow ja hänen veljensä everstiluutnantti Johan Anders Jägerhorn.


title: Fredrik Adolf Jägerhorn

text: Jägerhorn oli vapaaehtoisena Uudenmaan ja Hämeen rakuunarykmentissä 1767, kuninkaallisena paašina 1775. Savon kevyen jalkaväkirykmentin adjutantti hänestä tuli 6.6.1777, henkikaartin vänrikki 10.12.1777, luutnantti ja adjutantti 17.4.1783, kapteeni 26.12.1790 ja majuri 19.4.1795. Everstiksi hän nousi 16.11.1799. Vuosina 1801–1808 hän oli värvätyn rykmentin komentaja. Rykmenttiä kutsuttiin hänen mukaansa "Jägerhornin rykmentiksi".


title: Fredrik Adolf Jägerhorn

text: Jägerhorn osallistui Kustaa III:n sotaan 1788–1790. Keväällä 1803 hänet komennettiin huolehtimaan Venäjän vastaisen rajan vartioimisesta Ahvenkoskesta Kelttiin (Keltis), samaten helmikuussa 1808.


title: Fredrik Adolf Jägerhorn

text: Suomen sodan alkaessa oli puolet Jägerhornin rykmentistä sijoitettuna Svartholmaan. Jägerhorn otti itse komennon rykmentin toisesta puoliskosta, joka sijoitettiin Viaporiin. Jägerhorn toimi Viaporiin alikomendanttina.


title: Fredrik Adolf Jägerhorn

text: Pettyneenä kuninkaan haluttomuuteen tulla apuun, kun venäläiset piirittivät Viaporin, ja todennäköisesti myös vanhemman veljensä itsenäisyyssuunnitelmien vaikutuksesta Jägerhorn tuki aktiivisesti pikkuserkkuaan, Viaporin komendanttia, Carl Olof Cronstedtia päätöksessä antautua.


title: Fredrik Adolf Jägerhorn

text: Jägerhorn joutui venäläisten sotavangiksi 1808. Hän antoi myöhemmin samana vuonna uskollisuudenvalansa tsaari Aleksanterille ja matkusti kesällä 1808 Pietariin, missä hän astui tsaarin palvelukseen. Vuonna 1810 Jägerhorn nimitettiin Kymenkartanon läänin maaherraksi, mutta hän sai tehtävästä vapautuksen jo 1812.


title: Fredrik Adolf Jägerhorn

text: Jägerhorn vietti viimeiset vuotensa Nykullan kartanossa Pernajassa, missä hän kuoli naimattomana 23.12.1817.


title: Yann Tiersen

text: Yann Tiersen (s. 23. kesäkuuta 1970) on ranskalainen muusikko ja säveltäjä, joka kansainvälisesti tunnetaan parhaiten Jean-Pierre Jeunet’n "Amélie"-elokuvaan säveltämästään musiikista. Tiersenin musiikille on tunnusomaista useiden eri instrumenttien käyttö sekä minimalistiset sävellykset, jotka sisältävät piirteitä eurooppalaisesta klassisesta musiikista ja ranskalaisesta kansanmusiikista. Tiersenin pääasiallisia soittimia ovat piano, harmonikka ja erityyppiset viulut, joiden lisäksi hän hyödyntää kappaleissaan muun muassa melodikaa, ksylofonia, äänirautapianoa, Ondes Martenotia, cembaloa ja kirjoituskonetta.


title: Yann Tiersen

text: Tiersen syntyi Brestissä, Ranskassa vuonna 1970 ja sai klassisen musiikkikoulutuksen. Ennen ensimmäistä albumiaan hän sävelsi taustamusiikkia näytelmiin ja lyhytelokuviin.


title: Yann Tiersen

text: Tiersen menestyi Ranskassa vuonna 1998 julkaistuaan kolmannen albuminsa "Le Phare", mutta kansainvälisesti tunnettu hänestä tuli vuonna 2001, jolloin "Amélie"-elokuvan soundtrack ilmestyi. Se sisälsi sekä Tiersenin vanhoja että uusia kappaleita.


title: Yann Tiersen

text: Tiersenin musiikkia on kuultu Amélien lisäksi monissa muissa ranskalaisissa elokuvissa, minkä lisäksi hän sävelsi saksalaisen "Good Bye, Lenin!" -elokuvan soundtrackin.


title: Yann Tiersen

text: Tiersenin levyillä osa kappaleista on instrumentaaleja, osa sisältää joko Tiersenin itsensä tai vierailevien artistien laulua. Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa Neil Hannonin (The Divine Comedy), Stuart A. Staplesin (Tindersticks), Jane Birkinin sekä Elizabeth Fraserin (Cocteau Twins) kanssa.


title: Yann Tiersen

text: Konserteissaan Tiersenillä on toisinaan säestävä orkesteri ja muita vierailevia esiintyjiä, toisinaan taas esitykset ovat pienimuotoisempia Tiersenin itse vuorotellessa eri soitinten välillä.


Vanhemman ja jälkeläisen välinen konflikti on Robert Triversin vuonna 1974 esittelemä teoria, joka käsittelee aihetta voiko jälkeläinen vaikuttaa vanhempiensa häneen tekemiin investointeihin sisarusten kustannuksella. Voiko jälkeläinen tuottaa itseään suosivaa kohtelua, vaikka vanhemmat eivät haluaisi "suosikkeja" jälkeläistensä joukkoon, ja kannattaako jälkeläisen menetellä niin. Teoria rakentuu vahvasti itsekkään geenin -teorian pohjalle.


title: Vanhemman ja jälkeläisen välinen konflikti

text: Koska vanhempi on sukua yhtä paljon kaikille jälkeläisilleen, ei sillä pitäisi pelkästään geneettisin perustein olla suosikkeja. Jos vanhempi suosii jotakuta, pitäisi sen perustua odotettavissa olevien elinvuosien eroihin. Äiti, kuten kaikki muutkin yksilöt, on kuitenkin on kaksi kertaa enemmän "sukua" itselleen, kuin yhdellekään jälkeläiselleen. Itseään avuttomampiin yksilöihin itsensä kustannuksella investoimisen geenit voivat yleistyä geenivarastossa, vaikka hyötyjät jakavatkin ehkä vain osan investoijan geeneistä.


text: Jos asiaa tarkastellaan jälkeläisen näkökulmasta, on se saman verran sukua sisaruksilleen kuin niiden äiti on. Geneettisesti yhden jälkeläisen suhde sisaruksiinsa on yhtä altruistinen kuin äitiinsä. Toisaalta jälkeläinen on taas geneettisesti kaksi kertaa enemmän "sukua" itselleen kuin yksikään sisaruksistaan. Se puolestaan johtaa siihen, että jälkeläinen haluaa äidin investoivan itseensä enemmän kuin sisaruksiinsa. Yleisesti lapsen pitäisi "ottaa" enemmän kuin oikeudenmukainen osuustensa parentaalisesta investoinninsta, mutta vain tiettyyn pisteeseen saakka. Piste saavutetaan, kun syntyneiden ja mahdollisesti syntymättömien sisarusten nettokustannukset ylittävät juuri puolet itselle ottamisen hyödystä.


text:
Koska vanhempi ja jälkeläinen jakavat geeneistään vain 1/2, kannattaa vanhemman jossain vaiheessa vieroittaa jälkeläinen ja investoida uuteen jälkeläiseen. Vanhemman kokonaiskelpoisuus siis laskee, mikäli se sitoutuu yhteen jälkeläiseen
liian pitkäksi aikaa. Sen sijaan jälkeläisen ja vanhemman kesken asiasta on erimielisyyttä, koska jälkeläinen on saanut oikeudenmukaisen investoinnin vanhemman mielestä, mutta jälkeläinen tietenkin pyrkii jatkamaan vanhemman investointia itseensä niin pitkään kuin mahdollista. Vieroittaminen on vain yksi esimerkki vanhemman ja jälkeläisen välisistä kiistoista. Muita kiistoja voivat olla yksilön ja sen kaikkien syntymättömien sisarusten välinen taistelu, jossa vanhempi asettuu syntymättömien jälkeläistensä puolelle. Suorempi kilpailu puolestaan voi olla sisarusten taistelu nykyisistä investoinneista, esimerkiksi saman poikueen jäsenten kesken, jolloin vanhempi yleensä haluaa, että kilpailu on oikeudenmukaista.


title: Heinänorsu

text: Heinänorsu ("Euthrix potatoria") on karvakehrääjiin kuuluva, vaaleanruskea, öisin lentävä perhonen. Se on Pohjois-Euroopan kolmesta "norsulajista" selvästi yleisin ja laajimmalle levinnyt. Laji on tunnettu myös nimellä heinäkehrääjä.


title: Heinänorsu

text: Heinänorsu on kookas ja roteva perhonen, jolla esiintyy selvä ero sukupuolten ulkonäössä. Naaraalla esiintyy vaalea, lähes keltainen sekä tumma, lämpimänruskea värimuoto. Koiraat ovat väriltään vaaleanruskeasta tummanruskeaan. Naaraan etusiivet ovat pituuteensa nähden kapeammat kuin koiraalla ja siiven kärki on terävämpi. Molemmilla sukupuolilla etusiiven poikki kulkee kaksi muuta siipeä tummemman ruskeaa poikkiviirua, joista ulompi on vino ja päättyy siiven kärkeen. Siiven ulkoreunassa on lisäksi heikosti erottuva aaltoviiru. Siiven keskiosassa on kaksi vaaleaa täplää. Takasiiven poikki kulkee vinosti viiru, jonka sisä ja ulkopuoliset alueet ovat usein eri sävyiset. Perhosen ruumis on roteva, tuuheakarvainen ja karvoituksen sävy vastaa siipien sävyä. Tuntosarvet ovat koiraalla tuuhean kaksoiskampamaiset, naaraalla ohuemmat. Huulirihmat ovat pitkät ja suuntautuvat eteenpäin muodostaen pään etuosaan kärsää muistuttavan ulokkeen. Tämä piirre on toiminut innoituksena lajin nimelle. Siipiväli koiraalla 38–52 mm ja naaraalla 50–66 mm.


title: Heinänorsu

text: Toukka on siniharmaan, mustan ja keltaisen kirjava, melko karvainen.


title: Heinänorsu

text: Heinänorsua tavataan paikoitellen Keski-Euroopasta Baltiaan ja edelleen Venäjän poikki Kaukoitään ja Japaniin saakka. Lajin esiintymät ovat paikoittaisia ja paikallinen populaatio voi olla joinakin vuosina runsas mutta hävitä myöhemmin kokonaan. Suomessa heinänorsua tavataan paikoittaisesti laajalla alueella Itä- ja Keski-Suomessa sekä lounaissaaristossa ja -rannikolla. Länsi- ja Pohjois-Suomesta laji puuttuu. Perhonen lentää kesäkuun loppupuoliskolta elokuun alkuun.


title: Heinänorsu

text: Kosteiden lehti- ja sekametsien, peltojen ja rantaniittyjen laji. Koiras lentää muutamia metrejä maanpinnan yläpuolella hämärästä pimeän tuloon. Naaras lentää aivan kasvillisuuden tuntumassa auringonlaskusta pimeän tuloon. Koiraita lentää myös valolle, mutta naaraita on valolle tulleista yksilöistä vain kymmenisen prosenttia.


title: Heinänorsu

text: Naaras munii 200–300 munaa heinänkorsille. Toukat elävät yksin ja talvehtivat keskenkasvuisina kasvillisuudessa lähellä maan pintaa. Toukka juo aktiivisesti vettä lehdillä olevista sadepisaroista ja kasteesta, mikä on antanut lajille sen tieteellisen nimen (lat. "potatorius" = juomari). Toukka on täysikasvuinen kesäkuun alussa ja vaeltaa etsimään koteloitumispaikkaa. Kotelo on kasvillisuuden joukossa keltaisen, noin 50 mm pitkän kotelokopan sisällä.


title: Heinänorsu

text: Toukka syö heinäkasveja kuten saroja, lauhoja ja nurmipuntarpäätä.


title: Aputykkivene Tampere

text: Aputykkivene Tampere (aiemmin "Neva") oli Suomen merivoimissa Laatokan laivueessa lippulaivana ja samalla sen suurimpana aluksena palvellut alus. Se tuli Suomen merivoimiin 1918. Alus jouduttiin poistamaan palveluksesta heikon kunnon vuoksi 1930-luvun alussa, jolloin Laatokan laivueeseen ei jäänyt suurehkoa alusta.


title: Aputykkivene Tampere

text: Siinä oli vuonna 1918 kaksi 75 mm tykkiä, mutta sen jälkeen alukseen asennettiin vain muutamia konekivääreitä, koska kannen kunto ei enää sallinut tykkien asennusta.


title: Aputykkivene Tampere

text: Alus oli pitkään ainoa Laatokalla ollut jääkulkuinen suomalaisalus, ja sen poiston jälkeen kesti aina vuoteen 1936 ennen kuin uusi tykkivene-kelirikkoalus Aallokas valmistui.


title: Aputykkivene Tampere

text: Aputykkivene "Tampere" romutettiin Sortavalassa pian palveluksesta poistonsa jälkeen.


title: Euroopanportugali

text: Euroopanportugali eli Portugalin portugali on toinen portugalin kielen perusmurteista (toinen on brasilianportugali). Sitä puhutaan Portugalin mantereella sekä Madeiralla ja Azoreilla. Euroopanportugali sai alkunsa Iberian niemimaalla latinan murteena, se on romaaninen kieli. Euroopanportugalia on pidetty Euroopassa nk. standardiportugalina.


title: Euroopanportugali

text: Euroopanportugalissa ja brasilianportugalissa on joitakin eroja. Murteiden ero on suunnilleen yhtä suuri kuin brittienglannin ja amerikanenglannin välillä. Monet euroopanportugalin muodot voivat olla Brasiliassa jo hieman vanhentuneita tai kirjallisia.


title: Euroopanportugali

text: Portugalissa on joitakin sanoja, jotka ovat Brasiliassa harvinaisia tai niitä ei tunneta siellä ollenkaan (kuitenkin monet brasilianportugalin sanat ymmärretään Portugalissa).


title: Euroopanportugali

text: Esimerkkejä sanastollisista eroista:


title: Euroopanportugali

text: Euroopanportugalin ja brasilianportugalin välillä on oikeinkirjoituserojakin, esimerkiksi ct:n kirjoittaminen (kirjoitetaan brasilianportugalissa pelkkänä t:nä), c:n kahdentuminen Portugalissa, hattuaksentin poistuminen oo-kirjainyhdistelmän toisesta o:sta Portugalissa, tai Brasilian hattuaksentin e:n päällä muuttuminen Portugalissa nousevaksi aksentiksi. Kuukausien nimet kirjoitetaan Portugalissa isolla, toisin kuin Brasiliassa.


title: Euroopanportugali

text:
Brasilia: Eu te amo!
Portugali: Amo-te! (suomeksi: Rakastan sinua!)


title: Euroopanportugali

text:
Brasilia: Me parece…
Portugali: Parece-me… (suomeksi: Minusta näyttää…)


title: Jälkiviini

text: Jälkiviiniksi nimitetään ortodoksisessa kirkossa varsinaisen ehtoollisen jälkeen kirkkokansalle tarjottavaa kuumalla vedellä laimennettua makeaa kirkkoviiniä, joka nautitaan pienen kirkkoleipäpalasen kanssa.


title: Saattaja Uisko

text: Saattaja Uisko (aiemmin Celtic) oli Suomen merivoimien saattaja toisessa maailmansodassa.


title: Saattaja Uisko

text: Alus rakennettiin Belgiassa 1938 ulkomerikalastustroolariksi, mutta se otettiin Suomen merivoimien palvelukseen 1941.


title: Saattaja Uisko

text: "Uisko" kuului talvisodassa sisaraluksensa kanssa Ahvenanmaan saaristossa toimineeseen saattolaivueeseen. Jatkosodassa alus liitettiin saattajalaivueeseen, jonka mukana se osallistui sukellusveneentorjuntaan Suomenlahdella. Alus upposi 16. syyskuuta 1943 ollessaan Kerin majakan pohjoispuolella vartiotehtävissä sisaraluksensa "Tursaan" kanssa. Neuvostoliiton ilmavoimien lentokone ilmestyi pilvistä moottorit sammutettuina ja pudotti torpedon alusta kohti. Torpedo osui aluksen ohjaushytin kohdalle ja katkaisi aluksen. 8 miehistön jäsentä menehtyi yhden pelastuessa.


title: Fredrik Anders Jägerhorn

text: Fredrik Anders Jägerhorn af Spurila (11. heinäkuuta 1723 Kopilan kartano, Somerniemi – 25. marraskuuta 1801 Näsen kartano, Pernaja) oli suomalainen upseeri.


title: Fredrik Anders Jägerhorn

text: Jägerhornin vanhemmat olivat kapteeni Johan Anders Jägerhorn (vanhempi) ja vapaaherratar Barbro Juliana von der Pahlen. Fredrik Anders oli Reinhold Johan Jägerhornin nuorempi veli.


title: Fredrik Anders Jägerhorn

text: Jägerhorn oli Uudenmaan ja Hämeen läänin rakuunarykmentin vapaaehtoinen 1741, korpraali samana vuonna, kersantti 1743, furiiri 1747. Turun läänin jalkaväenrykmentin vänrikki 1749, luutnantti 1750. Uudenmaan ja Hämeen läänin rakuunarykmentin luutnantti 1750, staabin kapteeni 1752, rykmentin neljännesmestari 1762, kapteeni 1762, majuri 1765, Karjalan rakuunarykmentin komentaja 1767–1771 (skvadroonan ensimmäinen majuri). Jägerhorn sai lopuksi everstiluutnantin arvon erotessaan palvelusta 1771.


title: Fredrik Anders Jägerhorn

text: Jägerhorn osallistui hattujen sotaan: Suomen taisteluihin 1741 ja Länsipohjan taisteluihin 1743.


title: Fredrik Anders Jägerhorn

text: Hän omisti Tuomarinkylän kartanon Helsingissä ja Näsen kartanon Pernajassa.


title: Fredrik Anders Jägerhorn

text: Jägerhorn meni naimisiin Näsen kartanossa 27. syyskuuta 1752 Ulrika Sofia Brunowin kanssa (Ruots. aatelissuku nro 56), joka oli kapteeni Adam Reinhold Brunowin ja Eva Sofia Glansenstiernan tytär. Fredrik Andersin ja Ulrika Sofian lapsia ovat Anjalan liittoon osallistunut Johan Anders Jägerhorn sekä Suomenlinnan varakomendantti Fredrik Adolf Jägerhorn.


title: Infinitesimaali

text: Infinitesimaali tarkoittaa niin pientä suuretta, ettei sitä käytännössä tai edes periaatteessa voida mitata. Termi on muodostettu lisäämällä latinan äärettömyyttä tarkoittavaan sanaan latinalainen murtolukua tarkoittava johdin, siis ikään kuin "äärettömäsosa." Arkikielessä infinitesimaalisella voidaan tarkoittaa merkityksettömän pientä asiaa.


title: Infinitesimaali

text: Matematiikassa infinitesimaalin käsite liittyy analyysin eli lähinnä differentiaali- ja integraalilaskennan varhaisimpiin, mutta myös eräisiin moderneihin muotoiluihin. Ennen 1800-lukua näiden matematiikan haarojen käsitteiden määritelmät olivat epätyydyttäviä, mutta niiden avulla voitiin silti saada oleellisesti oikeita tuloksia. Käsitettä käyttivät Gottfried Leibniz, Isaac Newton, Leonhard Euler ja monet muut matemaatikot.


title: Infinitesimaali

text: Ensimmäisenä infinitesimaalin käsitettä käytti Arkhimedes noin 250 eaa.. Monien hänen käyttämiensä menetelmien voidaan jo katsoa ennakoineen integraalilaskentaa. Myös Intiassa useat matemaatikot kuten Bhāskara II käyttivät vastaavanlaisia menetelmiä jo 1100-luvulta lähtien.


title: Infinitesimaali

text: Kun Leibniz ja Newton toisistaan riippumatta 1600-luvun lopulla kehittivät differentiaali- ja integraalilaskennan, heidän käyttämänsä päättelyt perustuivat oleellisesti infinitesimaaleihin. Tyypillinen todistus saattoi kuulua seuraavasti:


title: Infinitesimaali

text: Vaikka tämä todistelu oli intuitiivisesti uskottava ja johti oikeaan tulokseen, se ei ollut loogisesti aukoton. Varsinkin filosofit kuten George Berkeley esittivät siihen painavia vastaväitteitä Varsinainen ongelma on siinä, että infinitesimaalia d"x" käsitellään ensin nollasta poikkeavana, niin että se voi olla jakajanakin, mutta sen jälkeen se kuitenkin poistetaan laskuista ikään kuin se olisi nolla.


title: Infinitesimaali

text: Infinitesimaali määriteltiin naiivisti nollasta poikkeavaksi luvuksi, jonka itseisarvo on pienempi kuin mikä tahansa muu positiivinen luku. Tarkkaan ottaen tästä seurasi kuitenkin, ettei sellaisia lukuja ole. Jos "h" on infinitesimaali, voidaanko se edelleen jakaa kahdella? Ellei voida, onko se yhä luku? Lisäksi voitaisiin olettaa, että infinitesimaalin käänteisluvun tulisi olla ääretön.


title: Infinitesimaali

text: Useimmat aikakauden matemaatikot ja varsinkin fyysikot jättivät nämä vastaväitteet kuitenkin vähälle huomiolle. Näistä loogisista heikkouksista huolimatta infinitesimaalin käsitteeseen perustunutta analyysiä voitiin kuitenkin erittäin menestyksellisesti soveltaa monilla aloilla, erityisesti fysiikassa ja taivaanmekaniikassa.


title: Infinitesimaali

text: Vasta 1800-luvulla Karl Weierstrass määritteli differentiaali- ja integraalilaskennan käsitteet uudelleen niin, ettei infinitesimaaleja tarvittu. Täten ne saatiin vihdoin loogisesti pätevälle pohjalle. Keskeisin käsite, jota tällöin tarvittiin, oli raja-arvo. Määritelmän mukaan reaaliarvoisella reaalimuuttujan funktiolla formula_1 on raja-arvo formula_2 pisteessä formula_3, jos jokaista positiivista lukua formula_4 kohti, olipa se kuinka pieni tahansa, on olemassa positiivinen luku formula_5 siten, että


title: Infinitesimaali

text: formula_6, aina kun formula_7


title: Infinitesimaali

text: Tälle raja-arvolle käytetään merkintää


title: Infinitesimaali

text: formula_8 (luetaan "formula_9:n raja-arvo, kun formula_10 lähestyy formula_3:tä, on formula_2")


title: Infinitesimaali

text: Tämän avulla funktion "f"("x") = "x" derivaatta "f′"("x") määriteltiin aikaisemmasta poiketen seuraavasti:


Infinitesimaali


title: Infinitesimaali

text: Myös tämän määritelmän avulla voidaan osoittaa, että esimerkiksi funktion "x" derivaatta on "f′"("x") = 2 "x".


title: Infinitesimaali

text: Kun Weierstrassin määritelmät tulivat tunnetuiksi, infinitesimaalin käsitettä pidettiin matematiikassa pitkät ajat täysin tarpeettomana ja vanhentuneena. Vuonna 1960 Abraham Robinson kuitenkin osoitti, että on määriteltävissä reaalilukujen joukkoa laajempikin lukualue, hyperreaaliluvut, jossa on myös infinitesimaalisia lukuja. Tässä lukualueessa määritellään, että luku "x" on infinitesimaalinen, jos se on pienempi kuin minkä tahansa positiivisen kokonaisluvun käänteisluku, mistä kuitenkaan ei seuraa, että se on tasan 0. Tähän lukualueeseen perustuu hänen kehittämänsä epästandardi analyysi, jonka avulla derivaatalle ja monille muille käsitteille voidaan esittää vaihtoehtoiset ja täysin täsmälliset määritelmät.


title: Välimiesoikeus

text: Välimiesoikeus on yksityinen tapa ratkaista riita käyttämättä julkisia tuomioistuimia. Välimiesmenettely on riidanratkaisukeino, jossa olemassa olevan tai tulevan siviiliriidan osapuolet päättävät antaa asian välimiesten ratkaistavaksi.


title: Välimiesoikeus

text: Välimiesoikeuden toiminta on salaista eikä päätöksestä voi valittaa. Välimiehet saavat itse määritellä palkkionsa suuruuden.


title: Välimiesoikeus

text: Suomen lain mukaan yksityisoikeudellinen riitakysymys, josta voidaan tehdä sovinto, saadaan määrätä asianosaisten välisin sopimuksin välimiesten lopullisesti ratkaistavaksi. Samalla tavoin ratkaistavaksi voidaan määrätä myös vastaisuudessa tietystä sopimussuhteesta aiheutuvat riitakysymykset, jollei laissa ole toisin säädetty. Esimerkiksi kuluttajansuojalaissa on kuluttajalle taattu aina oikeus saattaa kuluttajariita tavalliseen tapaan oikeuden ratkaistavaksi.


title: Välimiesoikeus

text: Välimiesmenettely on nopeutensa vuoksi yleisesti käytetty liike-elämässä ja varsinkin kansainväliset sopimusriidat ratkaistaan yleisesti välimiesmenettelyssä. Myös urheilun alalla toimii pysyvä välimiesoikeus CAS, joka ratkaisee kansainvälisiä urheiluun liittyviä riitoja mm. kilpailukieltoihin ja dopingiin liittyen.


title: Välimiesoikeus

text: Välimiesoikeuden tuomio voidaan Suomessa panna täytäntöön hakemalla käräjäoikeudelta täytäntöönpanomääräys. Tuomioistuin voi evätä hakemuksen vain, jos se havaitsee, että välitystuomio on laissa mainitun seikan johdosta mitätön tai se on tuomioistuimen päätöksellä kumottu. Kumoaminen on mahdollista vain prosessuaalisen virheen perusteella.


title: Välimiesoikeus

text: Suomen lain mukaan välimiehiä tulee olla kolme, jolleivät asianosaiset ole muuta sopineet. Jos asianosaiset eivät ole määränneet toisin, välimiehenä saa olla jokainen täysi-ikäinen henkilö, joka ei ole konkurssissa ja jonka toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu. Jos välimiehiä tulee olla useampia kuin yksi, mutta asianosaiset eivät ole sopineet välimiehistä eikä siitä, miten välimiehet on nimettävä, kumpikin asianosainen nimeää yhtä monta välimiestä. Näin nimettyjen välimiesten on valittava lisäksi yksi välimies toimimaan puheenjohtajana, jolleivät asianosaiset ole määränneet, että riita on heidän nimeämiensä välimiesten ratkaistava.


title: Projektio

text: Projektio tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Olavi Tupamäki

text: Olavi Tupamäki (s. 21. lokakuuta 1944 Petäjävesi) on diplomi-insinööri ja entinen kansanedustaja SMP:n ja SKYP:n eduskuntaryhmissä. Hänet valittiin kansanedustajaksi vaaleissa 1970 ja 1972. Tupamäki oli Petäjäveden kunnanvaltuuston jäsen 1968–1976 ja hän toimi sen varapuheenjohtajana 1968–1970.


title: Olavi Tupamäki

text: Myöhemmin Tupamäki on ollut kokoomuksen eurovaaliehdokkaana vuoden 1999 vaaleissa ja toiminut varavaltuutettuna Kauniaisten kaupunginvaltuustossa kaudella 2013–2017 ja vuosina 2017–2018. Hän pyysi eroa kaupungin luottamustehtävistä kesällä 2018 keskittyäkseen väitöskirjatyönsä loppuunsaattamiseen.


title: Olavi Tupamäki

text: Tupamäki on kansanedustajauransa jälkeen toiminut insinöörinä sekä teknologian tutkimus- ja kehitystehtävissä eri puolilla maailmaa sekä laivan- että talonrakennusprojekteissa ja laskee käyneensä yli 130 maassa. Eläkkeellä hän on toiminut aktiivisesti muun muassa rakennusten energiatalouden kysymyksissä.


title: Olavi Tupamäki

text: Olavi Tupamäellä on Kiinasta adoptoitu tytär, Kauniaisten kokoomuslaisena kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2017 toiminut Binga Tupamäki.


title: Pikkutelkkä

text: Pikkutelkkä, aikaisemmalta nimeltään valkotelkkä ("Bucephala albeola") on pienikokoinen telkkien sukuun kuuluva vesilintu.


title: Pikkutelkkä

text: Linnun pituus on 32–39 senttiä. Juhlapukuinen koiras on helppo tuntea sen valkoisesta alapuolesta, mustasta selästä ja mustavalkoisesta päästä. Koiraan päässä on selkeä valkoinen alue, joka ulottuu silmistä niskaan. Nokka on vaalea. Naaras muistuttaa pientä telkkänaarasta, mutta poskessa on valkoinen laikku. Pikkutelkkä on pienempi ja vaaleampi kuin kaksi muuta telkkälajia.


title: Pikkutelkkä

text: Vanhin amerikkalainen pikkutelkkäkoiras on ollut 15-vuotias ja naaras 12-vuotias.


title: Pikkutelkkä

text: Pikkutelkkä pesii Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Se talvehtii Meksikonlahdella ja Yhdysvaltojen länsi- ja itärannikoilla. Pikkutelkkä harhautuu toisinaan Eurooppaan. Sitä tarhataan yleisesti, ja Suomessa tavattu pikkutelkkä on todennäköisesti tarhakarkulainen. Pikkutelkkä pesii pienillä järvillä ja lammilla, ja talvehtii merialueilla.


title: Pikkutelkkä

text: Pikkutelkän pesä on vanhassa kultatikan ("Colaptes auratus") kolossa tai muussa puunkolossa. Munia on 6–11 ja naaras hautoo niitä 28–33 päivää. Naaras on erittäin pesäpaikkauskollinen palaten samaan pesäkoloon keväästä toiseen.


title: Pikkutelkkä

text: Pikkutelkkä sukeltaa pohjasta vesihyönteisiä ja nilviäisiä sekä jonkin verran myös siemeniä.


title: Johannes Diderik van der Waals

text: Johannes Diderik van der Waals (23. marraskuuta 1837 Leiden, Alankomaat – 8. maaliskuuta 1923 Amsterdam, Alankomaat) oli alankomaalainen fyysikko, jonka maine perustuu ennen kaikkea kaasujen ja nesteiden tilanyhtälön kehittämiseen. Vuonna 1910 hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon.


title: Johannes Diderik van der Waals

text: Van der Waals oli ensimmäinen tutkija, joka otti huomioon molekyylien tilavuuden ja niiden väliset vuorovaikutukset, kun hän pyrki selvittämään suljetussa systeemissä olevien kaasujen ja nesteiden lämpötilan, tilavuuden, ja paineen välistä yhteyttä. Sittemmin näitä vuorovaikutuksia on kutsuttu nimellä van der Waalsin voima.


title: Johannes Diderik van der Waals

text: Van der Waalsin vanhemmat olivat Jacobus van der Waals ja Elisabeth van den Burg. Päästyään oppikoulusta hän toimi opettajana, mutta opiskeli vapaa-ajallaan Leidenin yliopistossa matematiikkaa ja fysiikkaa 1862–1865, vaikka hän ei ollut saanut koulutusta klassisissa kielissä, mikä siihen aikaan oli yliopistoon pääsyn edellytys. Vuonna 1864 hän meni naimisiin Anna Magdalena Smitin kanssa. Avioliitosta syntyi kolme tytärtä ja yksi poika. Pojasta, Johannes Diderik nuoremmasta, tuli sittemmin Groningenin yliopiston professori, ja myöhemmin hän astui isänsä seuraajaksi Amsterdamin yliopiston fysiikan professorin virkaan.


title: Johannes Diderik van der Waals

text: Van der Waals väitteli tohtoriksi vuonna 1873 väitöskirjalla "Over de Continuïteit van den Gas – en Vloeistoftoestand" ('Kaasujen ja nesteiden jatkuvuudesta'), ja vuonna 1876 hänet nimitettiin Amsterdamin yliopiston fysiikan professorin virkaan.


title: Johannes Diderik van der Waals

text: Urallaan van der Waals keskittyi kaasujen ja nesteiden käyttäytymisen teoreettiseen selvittämiseen. Hänen teorioihinsa pohjautuvien kokeiden johdosta vuonna 1898 James Dewar muun muassa onnistui nesteyttämään vedyn ja vuonna 1908 Heike Kamerlingh Onnes heliumin. Nesteheliumilla on nykymaailmassa valtava määrä tärkeitä sovelluksia lääketieteessä ja tutkimuksessa muun muassa suprajohtavien sähkömagneettien jäähdytyksessä ja kvantti-ilmiöiden kokeellisessa todentamisessa. Keksinnön merkitys ymmärrettiin, ja Onnesille myönnettiin 1913 Nobelin fysiikanpalkinto.


title: Johannes Diderik van der Waals

text: Van der Waals jäi eläkkeelle 1908, ja kaksi vuotta myöhemmin 1910 hän vastaanotti Nobelin fysiikanpalkinnon kaasujen ja nesteiden tilanyhtälöä käsitelleestä työstään.


title: Pihlajanorsu

text: Pihlajanorsu ("Gastropacha quercifolia") on kookas, punaruskea yöperhonen. Ennen vuotta 1996 laji tunnettiin nimellä tumma lehtikehrääjä. Lajin nimi viittaa aikuisen perhosen pitkiin, eteenpäin suuntautuneisiin huulirihmoihin, jotka muodostavat pään etuosaan kärsää muistuttavan ulokkeen.


title: Pihlajanorsu

text: Pohjois-Eurooppalaiset yksilöt kuuluvat muotoon f. "alnifolia", joka on tummempi ja sinisemmän sävyinen kuin Keski- ja Etelä-Euroopassa tavatut yksilöt. Pihlajanorsu on kookas perhonen, jonka siipien kärkiväli on 50–90 mm. Naaras on huomattavasti isompi ja rotevampi kuin koiras. Siipien reuna on syvään pykäläinen, kuin haavan tai tervalepän lehdessä. Siivet ovat pohjaväriltään tumman punaruskeat. Molempien siipiparien poikki kulkee kolme tummaa, aaltoilevaa poikkiviirua. Muodolla "alnifolia" etusiiven etureunassa on laaja, diffuusi alue sinertävänmustaa kehnää ja takasiiven sisäsyrjässä on oranssinpunertava alue. Perhosen lepoasento on erikoinen sillä takasiiven etureuna työntyy selvästi esille etusiiven etureunan alta. Tämä rikkoo perhosen hahmon ja paikallaan lepäävä pihlajanorsu näyttää kuivuneelta lehdeltä ja sitä on koostaan huolimatta vaikea löytää.


title: Pihlajanorsu

text: Pihlajanorsun toukka on ruskeanharmaa ja karvainen, täysikasvuisena 80–120 mm pitkä ja 12–13 mm leveä. Nuorena se muistuttaa paljon harvinaisemman haapanorsun sekä yleisen orapihlajayökkösen toukkia.


title: Pihlajanorsu

text:
Pihlajanorsua tavataan Pohjois-Espanjasta Japaniin ulottuvalla vyöhykkeellä. Suomessa laji on harvinainen tulokas, jonka ensimmäinen havainto on Uudeltamaalta vuodelta 1943 ja nykyisin lajilla on vakiintunut kanta Etelä-Karjalassa ja Itäisessä Etelä-Savossa. 2000-luvun aikana lajia on tavattu paikoittain pitkin etelärannikkoa. Perhonen lentää heinäkuussa, joskus harvoin toisena sukupolvena syyskuussa.
Lajia tavataan lämpimillä ja aurinkoisilla, usein pihlajaa kasvavilla, pensaikkoisilla paikoilla. Perhoset piilottelevat päivät kasvillisuuden seassa ja lähtevät lentoon vasta yön pimennyttyä kunnolla, joskus vasta puolenyön jälkeen. Koiras lentää valolle, mutta naaras vain harvoin.


title: Pihlajanorsu

text: Naaras munii 300–500 munaa ravintokasvin oksille. Toukat kasvavat aluksi hitaasti ja laji talvehtii pienenä toukkana rakentamansa silkkisen kotelon sisällä. Toukat ovat täysikasvuisia kesäkuun alkupuoliskolla ja koteloituvat puun kuorelle tai kasvillisuuden joukkoon harmaanruskean, toukkakarvoilla suojetun kotelokopan sisään. Kopan sisälle toukka erittää valkoiseksi jauheeksi kuivuvaa eritettä.


title: Pihlajanorsu

text: Toukan pääasiallinen ravinto vaihtelee alueittain. Suomessa se syö monien eri ruusukasvien, erityisesti pihlajan, mutta myös omenapuun lehtiä. Etelämpänä eri pajulajien merkitys kasvaa ja toukkia löytyy varsinkin raidalta.


Luettelo humanistisen ja kasvatusalan tutkinnoista.


title: Frank Mangs

text: Frank Fridolf Mangs (19. elokuuta 1897 Närpiö, Suomi – 31. heinäkuuta 1994 Karlstad, Ruotsi) oli suomenruotsalainen evankelista ja vapaakirkollinen saarnaaja. Suurimman osan elämästään hän vietti Ruotsin Karlstadissa, ja hän kiersi herätyspuhujana myös Yhdysvalloissa.


title: Frank Mangs

text: Frank Mangsin v. 1855 syntynyt isoisä Josef oli puuseppä joka valmisti voidritteleitä Ruotsiin vietäväksi. Eräänä talvi-iltana hän oli kotimatkallaan kaatunut tielle eikä ollut päässyt ylös, minkä seurauksensa hän oli vilustunut ja saanut keuhkotaudin, kuollen varhain, ja Mangsin isoäiti joutui elättämään suuren velkataakan kanssa, 8 lapsisen perheen yksinään. Pian tämän jälkeen velkojat tulivat hakemaan saataviaan ja pitivät huutokaupan puusepän työkaluista. Kunnan miehet tahtoivat järjestää huutokaupan pojista, jolloin he päätyisivät halvimman tarjouksen tehneille rengeiksi. Tämän kuitenkin isoäiti päättäväisesti esti, luvaten elättää heidät. Pojat lainasivat kyläläisiltä työkaluja ja jatkoivat voidritteleiden valmistamista.


title: Frank Mangs

text: Poikien kasvettua miehen ikään, he lähtivät kotoa. Yksi pojista lähti Ruotsiin lähetysliiton saarnaajakouluun Kristenhamniin, hänestä tuli kotikylänsä seurakunnan johtaja, myöhemmin hän muutti saarnaajaksi Amerikkaan. Kolme pojista lähti Amerikkaan ja hankki siellä itselleen ammatit. Josef, Frank Mangsin isä lähti merille ja ryhtyi laivan kirvesmieheksi. Sitten Josef löysi Marian ja jäi maihin, ryhtyen maanviljelijäksi Marian kotitilan toisella puoliskolla. Yksi Marian veljistä viljeli tilan toista puolta. Sukunimensä Frank Mangs sai äidiltään, hänen isänsä Josef otti Marian tyttönimen, silloin kun hän lankonsa kanssa osti Marian kotitalon.


title: Frank Mangs

text: Lähes 10 avioliittovuoden jälkeen Josef Mangs lähti Amerikkaan. Perheen toimeentulo vaati sitä. Äiti Maria joutui tällä välin tekemään maatyöt sekä samalla huolehtimaan neljästä alaikäisestä lapsestaan. Sitten Josef Mangs palasi takaisin Amerikan matkaltaan, viipyen kotonaan vuoden ajan, jonka aikana syntyi Maria-tytär, joka oli kuusi vuotta Frank Mangsia vanhempi. Frank Mangsin isästä Josefista oli kuitenkin tullut Amerikassa tuurijuoppo ja hengellinen luopio. Sitten Josef Mangs lähti Amerikkaan toisen ja viimeisen kerran ja tullen takaisin vuoden 1896 lopussa. Frangs Mangsin epätietoisuus isänsä hengellisestä tilasta tämän kuolinhetkellä jätti häneen jälkensä. Vaikka Mangs tunnettiin kiivaana saarnaajana, niin isän kuolema vaikutti siten, ettei hänestä koskaan voinut tulla ”tulikivisaarnaajaa”, kuten hän on itse todennut.


title: Frank Mangs

text: Mangs kävi Helsingissä Missionsförbundetin lähetyskoulun. Mangs osallistui Näsbyssä marraskuussa 1916 pidetylle evankelistakurssille, jonka opettajina olivat August Dahlbäck ja E. W. Lindahl. Muutamia päiviä kurssin jälkeen, Mangs sai viranomaisten kirjallisen määräyksen lähteä linnoitustöihin. Vuonna 1916 hän oli ollut Virroilla Killinkoskella komennettuna linnoitustöihin. Lukiessaan majapaikassaan erään maalaistalon tuvassa Raamattua hän koki voimakkaan Jumalan puhuttelun: Jumala kehotti häntä viemään evankeliumia eteenpäin. Tuona myöhäisenä iltahetkenä hän teki päätöksen evankelistaksi lähtemisestä.


title: Frank Mangs

text: Frank Mangs meni uskovien upotuskasteelle v. 1923, Pohjanlahden rannalle Alex Olovssonin kanssa. Mangs aloitti evankelistan uransa Pohjanmaan ruotsinkielisellä rannikolla. Hän oli mukana muun muassa ns. Koivulahden herätyksessä. (Koivulahti kuuluu nykyään Mustasaareen.) Koivulahden lähetystalolla tungeksi väkeä Mangsin ja hänen evankelistatoverinsa Calle Sjöbergin saarnatessa. Erään kerran jopa lähetystalon lattia petti ihmisten painon alla ja vajosi puoli metriä.


title: Frank Mangs

text: Vuonna 1921 Mangs päätyi Helsinkiin pitämään kokoussarjaa vapaakirkon Allianssitaloon yhdessä vapaan evankelistan Ragnar Breitholzin kanssa. Helsingissä oli tuolloin jonkinmoista hengellistä herätystä. Kokoussarjan jälkeen Mangs muutti Gävleen Ruotsiin. Helsingistä kuului myöhemmin huonoja uutisia: Andreaskirkon seurakunta oli joutunut kriisiin ja hajaannuksen tilaan. Mangsia pyydettiin pelastamaan seurakunta. Keväällä 1926 Mangs lupasi muuttaa Helsinkiin ja ryhtyä seurakunnan toiseksi saarnaajaksi. Seuraavan talven Mangs oli kuitenkin Amerikassa. Helsinkiin muutto ei kuitenkaan pelastanut seurakuntaa, vaan se jakaantui kahtia. Mangs vieritti ehkä turhaankin siitä syyn niskoilleen. Hän katsoi, että hänen saarnaustyylinsä, joka ei ollut tavanomaisen helluntaisaarnaajan eikä myöskään vapaakirkollisen tyyli, vaikutti negatiivisesti asiaan. Mangs muutti jälleen Ruotsiin.


title: Frank Mangs

text: Ruotsissa Mangs oli päätynyt Gävleen ja Ruotsin Lähetysliiton toimintaan. Mangsin julistuksen sisältö ja hänen omintakeinen julistustyylinsä poikkesi siitä, mitä Lähetysliitossa tavallisesti kuultiin ja se aiheutti osassa kuulijakuntaa hämmennystä. Monet kuitenkin ymmärsivät sanoman ja tulivat nälkäisiksi ja janoisiksi. Lähetysliiton Betlehem-kirkko täyttyi ihmisistä ja monet synnintuntoon tulleet ihmiset etsivät Jumalaa.


title: Frank Mangs

text: Kesällä 1923 Mangs tunsi itsensä kuolemanväsyneeksi, täysin tyhjäksi ja ajatuksettomaksi. Hän oli pettynyt itseensä siksi, että vain harvat olivat hänen kokouksissaan täyttyneet Pyhällä Hengellä. Hän oli tyytymätön sekä omaan hengelliseen tilaansa että evankelistan-toimeensa. Puhujamatka Öckeröhön Göteborgin lähelle muutti kuitenkin pian täydellisesti hänen elämänsä. Erään huvilan yläkerrassa pidetyssä rukouskokouksessa hän koki henkikasteen: Herra täytti hänet voimallisesti Pyhällä Hengellä.


title: Frank Mangs

text: Mangs kiersi ahkerasti puhumassa eri puolilla Ruotsia. Myös Suomessa hän kävi pitämässä kokoussarjoja muun muassa viime sotien aikoihin Suomen Evankelilaisluterilaisen Sisälähetyssäätiön kutsumana. mutta ei koskaan oppinut kunnolla suomen kieltä. Syntynyttä herätystä hoitamaan perustettiin Kansan Raamattuseura. Erityisesti hänen Norjassa 1930-luvulla pitämänsä herätyskokoukset keräsivät sankkoja kuulijajoukkoja, ja Norja koki yhden kaikkien aikojen voimakkaimmista hengellisistä herätyksistä, jonka vaikutukset tuntuvat osin vielä tänäänkin.


title: Frank Mangs

text: Norjasta takaisin Ruotsiin muutettuaan Mangs asettui asumaan Karlstadiin. Mangs koki myös avioeron, jonka jälkeen hän ei kuitenkaan avioitunut uudelleen. Mangs on kirjoittanut lukuisia uskonnollisia teoksia ruotsin kielellä, joista suurin osa on suomennettu. Mangsin synnyintalo (Mangsgården) Närpiön Ståbackan kylässä on kunnostettu kokous-, koulutus- ja juhlapaikaksi (Frank Mangs Center).


title: Frank Mangs

text: Frank Mangsilta kysyttiin usein, onko hän sukua Sune Mangsille, mutta täysin varma hän ei siitä ollut. Mahdollisesti Sune Mangsin isä oli Frank Mangsin pikkuserkku.


title: Gerhardus Mercator

text: Gerhardus Mercator eli Gerard de Cremere eli Gerhard Kremer (5. maaliskuuta 1512 Flanderi Alankomaat – 2. joulukuuta 1594 Duisburg) oli flaamilainen kartografi.


title: Gerhardus Mercator

text: Mercator tunnetaan parhaiten vuonna 1569 laatimastaan maailmankartasta. Se perustui hänen keksimäänsä projektioon, Mercatorin projektioon, jossa ne maanpinnan viivat (loksodromit), jotka kaikkialla muodostavat yhtä suuren kulman pääilmansuuntiin nähden, näkyvät suorina viivoina. Omana aikanaan hän oli maailman kuuluisin maantieteilijä, mutta hän oli myös teologi, filosofi, historioitsija, matemaatikko ja magnetismin tutkija sekä harjaantunut kaivertaja ja kalligrafi sekä karttapallojen ja tieteellisten instrumenttien tekijä. Hän kirjoitti vain harvoja kirjoja, mutta suuri osa hänen tietämyksestään käy ilmi hänen laatimiensa seinäkarttojen karttaselityksistä sekä hänen kartastonsa esipuheesta ja muista siinä olevista tekstisivuista. Hän myös ensimmäisenä käytti kartastosta termiä "atlas".


title: Gerhardus Mercator

text: Mercator syntyi Rupelmonden kaupungissa nykyisessä Belgiassa, ja hänen alkuperäinen nimensä oli "Gerard de Kremer" tai "De Cremer". Pian syntymänsä jälkeen perhe muutti Gangeltiin Jülichin herttuakuntaan. Hänen ottamansa nimi "Mercator" on latinankielinen käännös hänen alkuperäisestä sukunimestään, joka merkitsee kauppiasta. Hän kävi koulua ’s-Hertogenboschissa, jossa hänen opettajanaan oli tunnettu humanisti Macropedius, ja vuodesta 1530 lähtien hän opiskeli Louvainin yliopistossa. Sekä ’s-Hertogenbosch että Louvain sijaitsevat silloisessa Brabantin herttuakunnassa nykyisessä Belgiassa. Vaikka Mercator tunnetaan parhaiten kartografina, hän sai pääosan tuloistaan matemaattisten instrumenttien valmistajana. Louvainissa hän laati vuosina Gemma Frisiuksen ja Gaspar Van Der Heydenin (Gaspar Myrican) kanssa vuosina 1535–1536 karttapallon, joskaan Mercator ei toiminut projektissa ensisijaisesti kartografina vaan lähinnä erityisen taitavana messinkilaattojen kaivertajana. Itsenäisenä kartantekijänä Mercator toimi ensimmäisen kerran vasta vuonna 1537 laatiessaan Palestiinan kartan, jota jo vuonna 1538 seurasi ensimmäinen hänen laatimansa maailmankartta sekä vuonna 1540 Flanderin kreivikunnan kartta. Samoihin aikoihin hän opetteli kursiivia muistuttavan itaalisen kirjoitustyylin, koska se oli karttojen kuparikaiverruksiin sopivin kirjoitustyyli. Hän myös kirjoitti ensimmäisen Pohjois-Euroopassa julkaistun itaalisen kirjoitustyylin oppikirjan.


title: Gerhardus Mercator

text: Vuonna 1544 Mercatoria syytettiin kerettiläisyydestä, koska hän oli osoittanut myötätuntoa protestanttiselle uskolle ja hänen usein tekemänsä matkat herättivät epäilyksiä. Mercatorin lisäksi 40 muutakin henkilöä syytettiin luterilaisista harhaopeista ja rangaistiin ankarasti: kaksi miestä poltettiin roviolla, kolmas mestattiin ja kaksi naista haudattiin elävältä. Mercator itse joutui seitsemäksi kuukaudeksi vankilaan, ennen kuin syytteet peruutettiin, mahdollisesti koska yliopiston virkailijat puuttuivat asiaan.


title: Gerhardus Mercator

text: Vuonna 1552 Mercator muutti Duisburgiin, joka oli yksi Kleven herttuakunnan suurimmista kaupungeista, ja perusti sinne kartanpiirustuslaitoksen, jossa hän vuonna 1554 sai valmiiksi kuusiosaisen Euroopan kartan. Hän toimi myös kaupungin tullitarkastajana. Ei ole selvää, miksi hän muutti juuri Duisburgiin. Mahdollisesti hän poistui Flandriasta uskonnollisista syistä tai koska hänelle oli kerrottu suunnitelmista perustaa Duisburgiin yliopisto. Hän opetti matematiikkaa Duisburgin akateemisessa kollegiossa. Vuonna 1564, sen jälkeen kun hän oli laatinut useita karttoja, hänet nimitettiin Wilhelmin Jülich-Kleve-Bergin herttuan hovin kosmografiksi. Vuonna 1569 hän kehitti merikarttoja varten uuden, hänen mukaansa nimetyn karttaprojektion, ja julkaisi tämän projektion mukaisen maailmankartan "Nova et aueta orbis terræ descriptio ad usum navigantium emendate aecomodata", jota on myös sanottu ensimmäiseksi varsinaiseksi merikortiksi. Tässä projektiossa pituuspiirit ovat pystysuoria ja tasavälisiä, ja leveyspiirit on sijoitettu sellaisille etäisyyksille päiväntasaajasta, että purjehdusreitit, jotka muodostavat kaikkialla yhtä suuren kulman pääilmansuuntiin nähden, eli loksodromit, näkyvät suorina viivoina.


title: Gerhardus Mercator

text: Mercator otti käyttöön karttakokoelmaa tarkoittavan sanan "atlas" ja antoi vuonna 1570 maanmiehelleen Abraham Orteliukselle tehtäväksi laatia ensimmäinen nykyaikainen maailmankartasto, "Theatrum Orbis Terrarum". Hän laati itsekin oman moniosaisen atlaksensa, jonka ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1578 ja sisälsi korjattuja versioita Ptolemaioksen kartoista; tosin niissä oli joukko uusiakin virheitä. Samaan sarjaan kuuluneet Belgian, Ranskan ja Saksan kartat ilmestyivät vuonna 1585, Balkanin ja Kreikan kartat 1588; lisää karttoja julkaisi Mercatorin poika Rumold Mercator isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1595.


title: Gerhardus Mercator

text: Mercator oppi karttapallojen tekemisen Gemma Frisiukselta, ja hänestä tuli aikansa johtava karttapallojen tekijä. Hänen tekemiään karttapalloja on säilynyt 22 paria, joista kuhunkin kuuluu sekä maapalloa että taivaanpalloa esittävä pallo.


title: Gerhardus Mercator

text: Muutettuaan Duisburgiin Mercator ei enää sieltä poistunut, ja hän kuoli siellä kunnioitettuna ja vauraana kansalaisena.


title: Gerhardus Mercator

text: Mercator haudattiin Duisburgiin Vapahtajan kirkkoon (Salvatorkirhce). Hänen töitään on näytteillä kaupungissa olevassa Mercator-aarrekammiossa sekä myös Mercator-museossa Sint-Niklaasissa Belgiassa.


title: Gerhardus Mercator

text: Kuuluisa belgialainen purjelaiva Mercator sai nimensä Gerhardus Mercatorin mukaan hänen merenkulun alalla tekemiensä parannusten kunniaksi. Laiva rakennettiin vuonna 1932 ja on nykyisin ankkuroitu Oostenden satamaan, jossa se toimii museona.


title: Gerhardus Mercator

text: Vuonna 2012 Mercatorin syntymästä tuli kuluneeksi 500 vuotta. Juhlia hänen muistokseen vietettiin 4. maaliskuuta 2012 hänen syntymäkaupungissaan Rupelmondessa.


title: Ujigami-jinja

text: Ujigami-jinja () on šintolainen pyhäkkö Japanissa Kioton prefektuurissa Ujin kaupungissa Kioton eteläpuolella. Se sijaitsee Ujigawan itäpuolella Asahiyama-vuoren juurella. Ujigamin pyhäkön päähalli ("honden") on rakennettu Heian-kaudella, ja sitä pidetään Japanin vanhimpana pyhäkkörakennuksena. Alun perin Ujigami-jinja on perustettu läheisen Byōdō-inin suojeluspyhäköksi.


title: Ujigami-jinja

text: Honden koostuu kolmesta rakennuksesta, jotka on rakennettu vierekkäin "nagare-zukuri"-tyyliin. Pyhäkön Kamakura-kaudella rakennettu rukoussali ("haiden") on myös vanhin lajissaan. Pyhäkön sisäosassa on lisäksi kolme pienempää rakennusta; pyhäköt 400-luvun prinssille Uji-no-waki-Iratsukolle, hänen veljelleen keisari Nintokulle ja heidän isälleen keisari Ōjinille. Ujigami-jinja on otettu yhdessä Kioton muiden kulttuuriaarteiden kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Asmo

text: Asmo on suomalainen miehen etunimi. Nimi on syntynyt joko Erasmus-nimen lyhentymänä tai skandinaavisesta nimestä Asmund, joka merkitsee "jumalten suojaa". Asmon nimipäivä on 24. lokakuuta, jolloin on myös Rasmuksen nimipäivä.


title: Asmo

text: Suomessa on vuoden 2009 loppuun mennessä ollut kirjoilla noin 480 Asmo-nimistä miestä ja muutama nainen.


title: Identiteettivarkaus

text: Identiteettivarkaus () tarkoittaa toisen henkilötietojen kuten nimen tai henkilötunnuksen eli identiteetin oikeudetonta käyttöä. Usein varas pyrkii tekemään rahanarvoisia sitoumuksia toisen henkilön identiteetin nimissä. Identiteettivarkaudet ovat yleistyneet ja helpottuneet sähköisten tietoverkkojen käytön yleistyessä 2010-luvulla. Esimerkiksi Yhdysvalloissa, jossa ei ole minkäänlaista henkilökorttijärjestelmää eikä väestörekisteriä, niitä paljastuu vuosittain miljoonia ja Suomessakin yhä enemmän pikavippien yhteydessä.


title: Identiteettivarkaus

text: Identiteettivarkaus tuli rangaistavaksi 4.9.2015 voimaan tulleella lainuudistuksella (368/2015). Rikoksen täyttymiseksi tekijän tulee erehdyttää kolmatta osapuolta ja aiheuttaa taloudellista vahinkoa tai vähäistä suurempaa haittaa uhrille. Teosta tuomitaan sakkorangaistus.


title: Identiteettivarkaus

text: Oikeudellisesti identiteettivarkaudessa voi olla kyse myös esimerkiksi väärän henkilötiedon antamisesta viranomaiselle (rikoslain 16. luku), petoksesta (rikoslain 36. luku) tai maksuvälinepetoksesta (rikoslain 37 luku).


title: Identiteettivarkaus

text: Jo 160 000 suomalaista on joutunut joskus identiteettivarkauden uhriksi ja joka toinen uhreista koki taloudellista haittaa.


title: Tyrrell P34

text: Tyrrell P34 oli Derek Gardnerin, Tyrrellin pääsuunnittelijan, suunnittelema kuusipyöräinen Formula 1 –auto. Se oli ensimmäinen kuusipyöräinen F1-auto. Autossa oli neljä erikoisvalmisteista 10-tuumaista pyörää edessä, ja kaksi normaalikokoista rengasta takana. Pienten eturenkaiden tarkoituksena oli muuttaa ilman kulkeutumista ja saada siten auton nopeus suuremmaksi. Pienemmät renkaat kuitenkin aiheuttivat renkaiden ja asfaltin välisen pidon vähenemisen, koska vain pieni alue renkaasta oli kosketuksessa tien pintaan. Monimutkaisen pyöräntuennan ansiosta kaikkia neljää eturengasta pystyi kääntämään.


title: Tyrrell P34

text: P34 esiintyi ensimmäistä kertaa F1-kisassa Espanjan Grand Prix’ssa 1976, ja sillä saavutettiin voitto Ruotsin Grand Prix'ssa samana vuonna.


title: Rinus Michels

text: Rinus Michels (9. helmikuuta 1928 – 3. maaliskuuta 2005) oli alankomaalainen jalkapalloilija ja myöhemmin jalkapallovalmentaja.


title: Rinus Michels

text: Michels tunnetaan niin sanotun "totaalisen jalkapallon" kehittäjänä. Hän käytti tuota pelityyliä muun muassa Alankomaiden maajoukkueessa, jota hän valmensi vuosina 1974, 1984–1985, 1986–1988 ja 1990–1992. Michelsin valmennuksessa joukkue eteni 1974 MM-hopealle, 1988 Euroopan-mestaruuteen ja 1992 EM-pronssille.


title: Rinus Michels

text: Pelaajaurallaan Michels edusti AFC Ajaxia 264 ottelun verran vuosina 1946–1958. Maaleja otteluissa syntyi 122 kappaletta. Vuosina 1947 ja 1957 hän voitti seurassa Alankomaiden mestaruuden. Michels pelasi myös synnyinmaansa maajoukkueessa viiden A-maaottelun verran.


title: Rinus Michels

text: Michels teki paluun Ajaxiin vuonna 1965, valmentajan ominaisuudessa. Ensimmäisten kuuden vuoden aikana hän johdatti seuran neljään mestaruuteen ja kolmeen cup-voittoon. Menestystä tuli myös kansainvälisillä kentillä, vuonna 1971 Ajax voitti Euroopan cupin Michelsin luotsaamana. Ajax voitti saman tittelin myös kahtena seuraavana vuotena, mutta Ajaxissa totaalisen jalkapallon ja paitsioansan käyttöönoton aloittanut Michels oli jo ehtinyt siirtyä uusien haasteiden perään. Vuonna 1971 alkanut pesti espanjalaisessa FC Barcelonassa toi hänen merittilistalleen Espanjan mestaruuden vuonna 1974, jonka jälkeen hän siirtyi pian maajoukkueen valmennustiimiin.


title: Rinus Michels

text: Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA valitsi Michelsin vuonna 1999 vuosisadan valmentajaksi.


title: Rinus Michels

text: Michels kuoli belgialaisessa sairaalassa vuonna 2005 sydänleikkauksen jälkeen.


title: Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 1999

text: Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1999 Jyväskylässä 13.–14. helmikuuta. Moniotteluiden Suomen mestaruuksista kilpailtiin Mustasaaressa 6.–7. helmikuuta ja kiekonheiton, moukarinheiton sekä keihäänheiton talvimestaruuksista Kaustisella 6. maaliskuuta 1999.


title: Arrows A21

text: Arrows A21 oli britti Eghbal Hamidyn suunnittelema auto, jolla Formula 1 -talli Arrows kilpaili kaudella 2000. Sitä ajoivat toista kauttaan tallissa ajava espanjalainen Pedro de la Rosa, ja kokenut hollantilainen Jos Verstappen. Kaudeksi 2000 tallin väritys muuttui musta-oranssiseksi uuden sponsorin, Orangen, vuoksi. Renkaat tallille toimitti Bridgestone. Moottorit olivat Supertecin valmistamia.


title: Arrows A21

text: Auto vaikutti kauden alussa lupaavalta, mutta epäluotettavalta keräämään enemmän kuin kourallisen pisteitä. De la Rosa oli ajamassa palkintopallisijoille Saksan GP:ssä ja Itävallan GP:ssä, mutta moottori- ja vaihdelaatikko-ongelmien takia sijoittumiset kolmen parhaan joukkoon jäivät haaveiksi. Verstappen onnistui kuitenkin sijoittumaan loistavalla ajollaan neljänneksi Italian GP:ssä. Muita kauden kohokohtia olivat pistesijat Euroopan, Kanadan ja Saksan GP:ssä. Kokonaisuutena kausi oli tallille huono.


title: Arrows A21

text: A21-autolla onnistuttiin saalistamaan seitsemän MM-pistettä. Valmistajien MM-sarjassa talli oli autolla seitsemäs.


title: Philippe Christanval

text: Philippe Charles Lucien Christanval (s. 31. elokuuta 1978, Pariisi, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edusti Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia, mutta hänen sopimusta ei jatkettu kauden 2007-2008 jälkeen. 190 senttimetriä pitkällä, keskuspuolustajana pelaavalla Christanvalilla on myös Guadeloupen kansalaisuus.


title: Philippe Christanval

text: Ammattilaisuransa aikana Christanval on edustanut myös AS Monacoa, FC Barcelonaa ja Marseillea.


title: Philippe Christanval

text: Ranskan maajoukkueessa lokakuussa 2000 Etelä-Afrikkaa vastaan pelatussa ottelussa debytoinut Christanval on pelannut kuusi A-maaottelua. Hän oli mukana maajoukkueessa vuoden 2002 MM-kisoissa.


title: Varsovan keskitysleiri

text: Varsovan keskitysleiri oli joukko keskitysleirejä Varsovassa, jotka olivat toiminnassa syksystä 1942 syksyyn 1944. Leireillä kuolleiden määrästä ei ole tarkkaa tietoa, arviot vaihtelevat kymmenistä tuhansista aina 200 000 kuolleeseen. Vangit olivat pääasiassa puolalaisia.


title: Haapanorsu

text: Haapanorsu ("Gastropacha populifolia") on öisin lentävä ruskeankeltainen perhonen. Vuoteen 1996 laji tunnettiin nimellä vaalea lehtikehrääjä.


title: Haapanorsu

text: Kookas perhonen, jonka siipien kärkiväli on koiraalla 48–58 mm ja naaraalla 72–83 mm. Naaras on myös selvästi koirasta rotevampi. Siivet ovat naaraalla vaalean kellanruskeat, koiraalla siivissä on usein violetinsävyistä kehnää. Osa koiraista on kuitenkin hyvin vaaleita ja miltei kuviottomia. Etusiiven poikki kulkee viisi tummaa poikkiiviirua, jotka muodostuvat kuunsirpin muotoisista täplistä. Juovat ovat katkonaisia ja jatkuvat takasiipiin, mutta erottuvat siellä vain heikosti siiven etureunassa. Molempien siipiparien ulkoreuna on kevyesti aaltoileva. Paikallaan kyhjöttävä haapanorsu näyttää kuivuneelta lehdeltä. Perhosen ruumiissa on selkäpuolella selvä, tumma keskijuova.


title: Haapanorsu

text: Haapanorsun toukka on kellertävän ruskea ja karvainen, täysikasvuisena 80–100 mm pitkä.


title: Haapanorsu

text: Lajia tavataan Iberian niemimaalta Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja Venäjän poikki Pohjois-Kiinaan ja Japaniin asti. Suomessa haapanorsu on hyvin harvinainen laji. Se tavattiin ensimmäisen kerran Vehkalahdelta 1954 ja vuonna 1992 löydettiin Joutsenosta toukka. Sittemmin lajin yksilöitä on harhaillut Etelä-Suomeen lähes joka vuosi ja yksilöitä on tavattu erityisesti lounaissaaristossa. Nykyisin lajilla saattaa olla vakiintunut kanta aivan maan kaakkoisimmassa nurkassa. Se näyttää myös vakiintuneen Turun ja Helsingin väliselle rannikkokaistaleelle. Aikuiset perhoset lentävät kesäkuun lopulta elokuun alkuun.


title: Haapanorsu

text: Kosteiden lehti- ja sekametsien laji, joka viihtyy Keski-Euroopassa myös avoimissa kulttuuriympäristöissä. Perhoset lentävät pimeän laskeutumisesta lämpiminä öinä aina aamuyöhön saakka. Koiraat lentävät joskus valojen luoksi, naaraat vain harvoin. Perhonen viettää aikansa ilmeisesti enimmäkseen puiden latvustoissa eikä lajin elintapoja tunneta kovin hyvin.


title: Haapanorsu

text: Parittelutapahtumaa luonnossa ei tunneta, mutta kasvatuksessa se on kestänyt jopa 20 tuntia. Parittelun jälkeen naaras munii noin 300 munaa pieninä ryhminä oksille ja lehdille. Toukat elävät korkealla latvustoissa ja niitä tavataan luonnossa vain harvoin. Toukka talvehtii noin 25 mm:n pituisena ja jatkaa kasvuaan keväällä. Ainakin talvehtinut toukka on yöaktiivinen. Toukat ovat täysikasvuisia touko-kesäkuun vaihteessa ja tekevät harmaanruskean kotelokopan yhteenkudottujen lehtien väliin latvustoon.


title: Haapanorsu

text: Toukka syö poppelilajien, haavan tai pajujen lehtiä.


title: Choe Gyu-ha

text: Choe Gyu-ha (hangul: 최규하, hanja: 崔圭夏, McCune-Reischauer: Ch'oe Kyuha, 16. heinäkuuta 1919 – 22. lokakuuta 2006) oli Korean tasavallan presidentti 1979–1980 Park Chung-heen murhan jälkeen.


title: Choe Gyu-ha

text: Hän oli kotoisin Wonjusta Gangwonin maakunnasta ja opiskeli nykyisessä Tsukuban yliopistossa Japanissa ja työskenteli opettajana.


title: Choe Gyu-ha

text: Hän oli maan ulkoministeri 1967–1971 ja vieraili pohjoisessa 1970-luvun alussa neuvottelemassa. Hän oli presidentin turvallisuusneuvonantaja 1971–1975 ja pääministeri 1976–1979. Park Chung-heen murhan jälkeen pääministeri Choe nimettiin virkaa tekeväksi presidentiksi. Hänet valittiin uudeksi presidentiksi joulukuussa.


title: Choe Gyu-ha

text: Joulukuussa 1979 kenraalimajuri Chun Doo-hwan liittolaisineen poisti Choen hallituksen vallasta. Vuoden 1980 alussa Chun liittolaisineen hallitsi asevoimia. Painostuksen vuoksi Choe nimitti Chunin keskustiedustelupalvelu KCIA:n johtoon. Toukokuussa Chun julisti maan hätätilaan ja ohitti siviilihallituksen opiskelijalevottomuuksien vuoksi. Gwangjussa Chunin joukot ampuivat 200 mielenosoittajaa 18.–27. toukokuuta 1980.


title: Choe Gyu-ha

text: Choe erosi pian tapahtuneen jälkeen ja Chunista tuli presidentti 1. syyskuuta 1980. Choe pysyi tämän jälkeen poissa julkisuudesta.


title: McLaren MP4-21

text: McLaren MP4-21 oli Adrian Neweyn suunnittelema auto, jolla Formula 1 -talli McLaren kilpaili kaudella 2006. Autoa ajoivat kilpailuissa suomalainen Kimi Räikkönen ja kolumbialainen Juan Pablo Montoya. Auto jatkaa MP4-X nimeämissysteemiä. Autossa oli Michelinin renkaat, AP:n jarrut ja se käytti Mobil1:n poltto- ja voiteluaineita. Auton huomattavin piirre on sen krominvärisyys, joka on suunniteltu sponsorien näkyvyyden maksimoimiseksi. Autossa oli Mercedes-Benzin 2,4 litrainen V8 moottori.


title: McLaren MP4-21

text: Kauden alusta autoa ajoivat Kimi Räikkönen ja Juan Pablo Montoya, mutta jo muutaman kilpailun kävi selväksi, ettei auto ollut niin kilpailukykyinen kuin sen edeltäjä MP4/20. Autolla saavutettiin melko tasaisesti pisteitä pitkin kautta, mutta se oli jatkuvasti jäljessä Renaultin ja Ferrarin kehitystyöstä. Montoya menetti kilpakuljettajan paikkansa Yhdysvaltain GP:n jälkeen kolaroituaan kilpailussa Räikkösen kanssa. Hänet korvasi espanjalainen Pedro de la Rosa Autolla saavutettiin kolme paalupaikkaa ja kolme kilpailun nopeinta kierrosta. Voittoja ei kuitenkaan saavutettu. McLaren sijoittui kolmanneksi tallien MM-sarjassa.


title: McLaren MP4-21

text: Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, "kursivointi" kilpailun nopeinta kierrosta.