title: Move21

text: Veturista käytetään puhekielessä nimikettä "Ruukin veturi" viimeisen käyttäjänsä mukaan.


title: Move21

text: Veturi romutettiin 1970-luvun lopussa Vaasassa. Sen moottori ja voimansiirto ovat Jokioisten museorautatien hallussa.


title: Move21

text: Varsinaisista sotakorvausvetureista 10 eri syistä vastaanottotarkastuksissa hylättyä jäi Suomeen; vuonna 1954 kun SOTEVA purettiin, kaikki venäläisille kelpaamaton sotakorvaustavara myytiin huutokaupalla.


title: Move21

text: Moottoriveturit osti Insinööritoimisto Saalasti ja muunsi puukaasukoneet takaisin dieselmoottoriksi, jollaisia ne olivat alun pitäen olleet. Tämä edellytti moottorin puristuksen nostamista: muunnos tehtiin palauttamalla alkuperäiset korkeammat männät sekä matalampi sylinterinkansi sekä asentamalla virranjakajan paikalle takaisin alkuperäisen kaltainen ruiskutuspumppu - eli poistettiin puukaasua varten tehdyt muutokset.


title: Move21

text: Tarpeellisia vaihto-osia löytyi hyllytavarana, koska kone josta puukaasumuunnos oli tehty oli sarjatuotannossa.


title: Move21

text: Uusitut veturit myytiin yksityisille rautatieliikenteen harjoittajille. Nämä veturit saivat uuden tyyppimerkinnän Move21 eli Move2 -veturin ensimmäinen muunnos.


title: Move21

text: Tästä huutokaupasta yrittivät aiemmin haittaa sotakorvausprosessille yrittäneet suomalaiset äärikommunistit metelöidä: Kansan Arkistossa on kirjelmiä ja poliittisia puheita, joissa vaaditaan että Suomeen jääneiden sotakorvaustavaroiden kauppahinta pitäisi luovuttaa Neuvostoliitolle tai SKPlle; Neuvostoliitto torjui vaateet.


title: Move21

text: Moottorinvaihdon yhteydessä viisi vetureista levennettiin 1523 millimetrin raideleveydelle; ne saivat uuden tunnuksen, Dv100/1523. Nämä veturit menivät eri puolille Suomea: Hankoon (Forcit Oy), Säkylään (Lännen Sokeri Oy), Hämeenlinnaan (OTK Oy:n varastot), Joensuuhun (Penttilän saha Oy) ja Ouluun (Toppilan sellutehdas).


title: Move21

text: Näistä leveäraiteisiksi muunnetuista sotakorvausvetureista on säilynyt kokonaisena kaksi, jotka molemmat olivat pitkään Toijalan veturimuseossa. Toinen eli entinen hankolaisen Forcit Oy:n veturi on siellä edelleen ajokuntoisena, toinen on Lännen Tehtaiden Säkylän ratapihalla palvellut veturi, jota ei kunnostettu sen enempää, koska katsottiin että löytökunnossaan veturi on erinomainen näyte siitä, millaisesta aihiosta useimmat museoveturit on kunnostettu. Keväällä 2008 museon tilanpuutteen vuoksi tämä kunnostamaton veturi lahjoitettiin Jokioisten Museorautatielle ja siirrettiin kuorma-autokuljetuksena Humppilaan Museorautatien keskusvarikolle


title: Move21

text: Kolmesta muusta Dv100/1523 -veturista Oulun Toppilan sellutehtaan  ja joensuulaisen Penttilän sahan veturit ehdittiin romuttaa kokonaan, OTK:n Hämeenlinnan varastojen veturista on säilynyt alusta, pyörästö ja koneisto, jotka ovat Jokioisten Museorautatien hallussa; veturi löytyi rautatiekalustoon erikoistuneen romuttamon Salport Oy:n romutarhasta Salosta - paikasta josta useimmat museorautatiet ovat tehneet harvinaisia varaosalöytöjä.


title: Move21

text: Kapearaiteisia Move21 -vetureita on ollut käytössä muun muassa kapearaiteisilla Kausalan–Leininselän, Loviisan–Vesijärven, Hyvinkään–Karkkilan rautateillä sekä Jokioisten Rautatiellä.


title: Move21

text: Jokioisten Museorautatiellä on yksi käyttökuntoinen Move21-veturi, ja toista veturia ollaan kunnostamassa ajokuntoon. Ajokuntoinen veturi, JR3, oli liikenteessä ammattikauden loppuun; viimeinen ajopäivä tosin ajettiin höyryvetureilla koska diesel oli jo varsin huonossa kunnossa, mutta kaikki purkujunat ajettiin juuri sotakorvausdieselillä. Se oli myös ensimmäinen linjaveturi vuonna 1978 varsinaisen museojunaliikenteen alkaessa, kunnes JR4 -höyryveturi saatiin katsastettua, jonka jälkeen dieselveturi siirtyi järjestelytehtäviin.


title: Move21

text: Molemmissa Move21 -vetureissa olevat kookkaat pronssiset numerot ovat peräisin Loviisan–Vesijärven rautatien alkuperäisistä Brooks-höyryvetureista; numerot riisuttiin romutukseen menevistä vanhoista vetureista ja siirrettiin dieseleihin niiden saapuessa. Molemmissa vetureissa on runsaasti osia kolmannesta samanlaisesta yksilöstä, LWR/JR2-veturista, joka muutettiin 1960-luvulla varaosalähteeksi erään pahan kolarin jälkeen. Myös tämän veturin numerot ovat tallessa. Brooks-vetureista dieseleihin siirretyt soittokellot sen sijaan poistettiin kohta Forssaan siirtämisen jälkeen. Niistä ainakin yksi on tallessa yksityisessä kokoelmassa.


title: Move21

text: Kausalan-Leininselän rautatien veturi saatiin käyttöön jo vuonna 1946: se oli ensimmäinen luovutustarkastuksessa rajalla hylätty sotakorvausveturi. Vainikkalan ratapihalla oli ahdasta joten veturi siirrettiin Kouvolaan. Se makasi vaunussa Kouvolan ratapihalla SOTEVAn päänsärkynä, kun joku Kausalan tehtaiden johtajista huomasi että veturi olikin tullut rajalta eikä menossa sinne. Yhteydenotto SOTEVAan kertoi veturin olevan vapaana, ja se myytiinkin kaikessa hiljaisuudessa kirjanpitoarvostaan Kausalan Puu- ja Pyöräteollisuus Oy:lle korvaamaan tämän yhtiön vanhoja höyryvetureita.


title: Move21

text: Kaupasta löytyy lyhyt virallinen selostus Kansallisarkistosta; SOTEVAn arkistoista löytyi lyhyt muistio, joka kertoo että rajalta palautettu puukaasukäyttöinen sotakorvausveturi on myyty "Kausalan Puu- ja pyöräteollisuus Oy" yhtiölle.


title: Move21

text: Veturi siirrettiin Heinolan sahalle Kausalan kapearaiteiden tultua purettua, ja siellä se liikennöi loppuun asti. Veturissa oli loppuun asti puukaasutin, joskin sitä Heinolassa ajettiin tulipalovaaran vuoksi etupäässä bensiinillä. Veturi romutettiin juuri ennen museorautatietoiminnan alkua: keväällä 1969 eräät lahtelaiset harrastajat havaitsivat veturin alustan pyöräkertoineen sikäläisessä romuliikkeessä, joka sijaitsi paikallisten veturitallien vieressä; poistettu veturi oli ilmeisesti tuotu rautateitse Heinolasta. Sen jäljet katoavat tähän romuliikkeeseen.


title: Move21

text: Hyvinkään - Karkkilan rautatien Move21 oli pitkään yksityisessä omistuksessa kylläkin ajokuntoisena. Se on ollut koko ikänsä ilman numeroita ja sitä kutsutaan nimellä ""Karkkilalainen"". Veturi poistui liikenteestä tammikuun lopussa 1974 suunnanvaihtajan halkeamisen johdosta. Veturin osti eräs Museorautatie Forssa - Humppila ry:n yksityinen jäsen, joka siirsi sen Lammille. Siellä veturi kunnostettiin: suunnanvaihtaja korjattiin, Forssassa lisätty pakoputken jatko-osa poistettiin ja veturi maalattiin vihreäksi. Rataa ei tosin ollut uudessa paikassa käytettävissä kuin alle sata metriä, mistä johtuen ajot jäivät lyhyiksi ja miltei tyhjäkäynnillä tapahtuviksi, mikä karstoitti konetta ikävänpuoleisesti. Lisäksi säilytystallissa ei ollut rasvakuoppaa, mistä johtuen veturin alapuolinen kunnostus oli likipitäen mahdotonta.


title: Move21

text: Veturin siirtämisestä Minkiölle kunnostuksia ja pitempiä ajoja varten neuvoteltiin pitkään; lopulta siirto toteutettiin 26. heinäkuuta 2007. Kuten aiemmin mainittiin, veturi oli jo saapuessaan ajokunnossa, joskin muutamat pitkästä seisonnasta ja liian lyhyistä ajoista aiheutuneet pikkuvaivat vaativat toimenpiteitä.


title: Move21

text: Keskiviikkona 24.10.2007 veturi oli ensi kerran linja-ajossa: se osallistui toisena veturina tilausajoon koko radalla, jolloin havaittiin sen toimivan moitteettomasti.


title: Move21

text: Veturi siirtyi vuonna -17 Museorautatien omaisuudeksi testamenttilahjoituksena.


title: Move21

text: Näin siis ajokuntoisten Move 21 -veturien määrä kaksinkertaistui kertaheitolla; kolmannen kunnostus on vielä kesäkuussa 2018 kesken.


title: Erromango

text: Erromango (kirjoitetaan myös muodoissa "Eromanga" ja "Erromanga") on Tafean maakunnan suurin saari Vanuatussa. Sen pinta-ala on 892,25 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 1 950 asukasta.


title: Erromango

text: Saarella on puhuttu neljää alkuperäiskieltä, jotka muodostavat etelävanuatulaisen kieliryhmän eromangalaiskielten haaran: sietä, sorungia, uraa ja utahaa eli ifoa. Näistä sorung ja utaha ovat nykyään kuolleita kieliä ja urallakin on enää muutama puhuja.


title: Uusikylä (Karjalan tasavalta)

text: Uusikylä eli Derevjanka () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Äänisenrannan piirin keskiosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Uusikylä (Karjalan tasavalta)

text: Uudenkylän maalaiskunta rajoittuu koillisessa Puujoen, kaakossa Latvan, lounaassa Latva-Vetkan ja luoteessa Uuden-Vilkan maalaiskuntaan. Uudenkylän maaseututaajaman lisäksi Uudenkylän kuntaan kuuluu Päsinselän maaseututaajama (). Kunnassa oli noin 1 900 asukasta vuonna 2006.


title: Uusikylä (Karjalan tasavalta)

text: Uudenkylän taajama sijaitsee Puujoen varrella Muurmannin radan länsipuolella 32 kilometriä Petroskoista etelään. Uudenkylän väestö saa elantonsa pääasiassa teollisuudesta, muun muassa kivimurskaamo on merkittävä työnantaja.


title: Uusikylä (Karjalan tasavalta)

text: Uudenkylän alue kuului Venäjän keisarikunnassa ja ennen 1920-lukua Latvan kuntaan Aunuksen kuvernementissa. Uudenkylän taajama perustettiin vuonna 1928 Puujoen asemaksi. Jatkosodassa Uudenkylän alue oli Suomen miehittämä vuosina 1941–1944.


title: Santa Barbaran sinfoniaorkesteri

text: Santa Barbaran sinfoniaorkesteri () on Santa Barbarassa, Kaliforniassa toimiva sinfoniaorkesteri. Se aloitti toimintansa vuonna 1953.


title: Santa Barbaran sinfoniaorkesteri

text: Santa Barbaran sinfoniaorkesteri teki maailman ensimmäisen levytyksen Heitor Villa-Lobosin kymmenennestä sinfoniasta. Orkesterin uudeksi ylikapellimestariksi valittiin vuonna 2006 Nir Kabaretti.


title: Ahne kuin meri

text: Ahne kuin meri ("Hungry as the Sea") on Wilbur Smithin meripelastusaiheinen romaani.


title: Ahne kuin meri

text: Kirjan päähenkilö "Nicholas Berg" on merikapteeni, joka kirjan alussa on juuri saanut omistukseensa pienen meripelastusyhtiön. Ocean Salvage and Towage -yhtiö on kaikki, mitä Nicholasilla on jäljellä työstään Christy Marine -varustamon hyväksi.


title: Ahne kuin meri

text: Nicholas on ollut Christy Marinen "kultainen prinssi", varustamon toimitusjohtaja ja perustajan tyttären, "Chantelle Christyn", puoliso. Chantellen rakastaja ja myöhemmin uusi puoliso, Duncan Alexander on syrjäyttänyt hänet ja sitkeiden neuvotteluiden jälkeen Nicholas on saanut osuutenaan Christy Marinesta sen meripelastusta harjoittavan tytäryhtiön.


title: Ahne kuin meri

text: Pelastusalus Warlockin päällikkö on kuollut tapaturmaisesti ja Nicholas päättää ottaa tämän, yhtiönsä toistaiseksi ainoan hinaajan komentoonsa johtaen samanaikaisesti yhtiönsä toimintaa. Nicholasin ollessa vasta asettumassa aluksensa päälliköksi, Christy Marine -yhtiön risteilyalus Golden Adventurer joutuu vaikeuksiin ja lähettää hätäsanoman.


title: Ahne kuin meri

text: Romaanin ensimmäisessä toiminnallisessa jaksossa kuvataan Nicholasin päätöstä lähteä tavoittamaan merihädässä olevaa alusta.


title: Ahne kuin meri

text: Golden Adventurerin matkustajat ja miehistö joutuvat hylkäämään aluksensa ja siirtymään pelastusveneisiin ja -lauttoihin. Pelastuslautta n:o 16 irtoaa moottoriveneen hinaamasta lauttajonosta ja joutuu tuuliajolle.


title: Ahne kuin meri

text: Nicholas Berg tekee Warlockin päällikkönä päätöksen yrittää tavoittaa irronnut pelastuslautta samalla kun hänen kilpailijansa ja aiempi opastajansa, meripelastaja "Jules Levoisin", neuvottelee pelastussopimusta Golden Adventurerista. Pelastuslautta n:o 16 tuhoutuu, mutta Nicholas Berg saa mereen sukeltamalla pelastetuksi ainoan eloonjääneen, meribiologi "Samantha Silverin".


title: Ahne kuin meri

text: Berg ottaa uuden riskin tarjoamalla Christy Marinelle niin edullista pelastussopimusta, ettei Duncan Alexander voi kieltäytyä siitä. Osa huipentuu Golden Adventurerin pelastamiseen. Pelastustöitä - kuten jäävuoren tekemän aukon paikkaamista ja siihen liittyviä sukellustöitä - kuvataan yksityiskohtaisesti.


title: Ahne kuin meri

text: Golden Adventurerin pelastustyön aikana Samantha Silveristä on tullut eräänlainen Warlockin miehistön kunniajäsen, mutta aluksen päällikkö ei ole ehtinyt edes tavata häntä. Kesken pelastustyön intensiivisen vaiheen Samantha yrittää lähestyä Nicholas Bergiä, mutta tämä torjuu hänet.


title: Ahne kuin meri

text: Uusi kohtaaminen tapahtuu miehistön saatua Golden Adventurerin hinaukseen ja Nicholasin hoitaessa yövahtia komentosillalla, kun miehistö juhlii pelastustyön onnistumista. Nicholasia ja Samanthaa yhdistää rakkaus mereen ja toisaalta erottaa ikä ja muu tausta.


title: Ahne kuin meri

text: Pelastusoperaation onnistuminen merkitsee, että "kultaisen prinssin" asemastaan yhtäkkiä pudotettu Nicholas on jälleen varteenotettava tekijä. Ensimmäisessä satamassa Nicholas lähtee alukselta hoitamaan yhtiönsä asioita ja paetakseen Samanthaan kohdistuvia tunteitaan. Miehistö järjestää Samanthalle mahdollisuuden tavoittaa Nicholas lentokentällä.


title: Ahne kuin meri

text: Golden Adventurerin haaksirikko ja sen pelastamisesta määrätty kuuden miljoonan dollarin pelastuspalkkio ajavat Christy Marinen vaikeuksiin juuri kun sen on määrä laskea vesille ultratankkeri, miljoonan tonnin kantoinen Golden Dawn.


title: Ahne kuin meri

text: Golden Dawn on alun perin Nicholas Bergin ideoima, mutta Duncan Alexanderin muuttuneisiin suhdanteisiin sopeuttama kuningashanke. Sen on tarkoitus kuljettaa ainutlaatuisen suurena lastina ympäristölle erittäin vaarallista kadmium-pitoista raakaöljyä.


title: Ahne kuin meri

text: Yrittäessään hankkia rahoitusta yritykselleen Duncan Alexander vaarantaa yhtiönsä ja puolisonsa tulevaisuuden. Chantelle kääntyy jälleen Nicholas Bergin puoleen selvittääkseen varustamon tilaa ja saadakseen tältä tukea.


title: Ahne kuin meri

text: Chantelle Alexander onnistuu viettelemään entisen puolisonsa ja saattaa vaakalaudalle tämän ja Samantha Silverin välisen suhteen.


title: Ahne kuin meri

text:
Romaani huipentuu Golden Dawnin neitsytmatkaan, johon osallistuu matkustajana Duncan Alexanderin ja Chantellen lisäksi tämän ja Nicholas Bergin poika "Peter".
Golden Dawnin matkan alkaessa Nicholas Berg käy neuvotteluita yhtiönsä myymisestä saadakseen rahoitusta uuteen laajaan hankkeeseen. Tieto Golden Dawnin matkasta - jota Nicholas on yrittänyt kaikin keinoin vastustaa - saa hänet muuttamaan suunnitelmiaan ja hän keskittää hinaajansa, Warlockin ja juuri valmistuneen "Sea Witchin", pelastusasemiin ultratankkerin myrskyille alttiille reitille.


title: Ahne kuin meri

text: Golden Dawn kohtaa hurrikaanin. Nicholasin komentama Warlock ja Jules Levoisinin Sea Witch onnistuvat pelastamaan osan aluksen lastista - modulaariset, irrotettavat lastisäiliöt - mutta alus tuhoutuu. Ottaessaan Golden Dawnin pelastuspäällikkönä komentoonsa Nicholas Berg jättää henkisesti hyvästit Chantellelle sanoessaan, ettei "oikeastaan välitäkään tietää", miten tälle ja Christy Marinelle käy. Duncan Alexander saa surmansa palaen Golden Dawnin hylyssä "rakentamansa hirviön sisälmysten keskellä".


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Jukka-Pekka Ensio Mattila (s. 13. elokuuta 1963 Helsinki) on suomalainen liikemies, joka oli puhutuimpia 1980- ja 1990-lukujen vaihteen kasinotalouden riskisijoittajia Suomessa. Hän sai vuonna 2000 kuuden vuoden ehdottoman vankeustuomion talousrikoksista Notareal Oy:n loppuvaiheiden yhteydessä vuonna 1991. 1990-luvun loppupuolella hän johti valettujen laivapotkureiden viimeistelyn robotisoimiseen erikoistunutta Robotic Technology Systems plc -yhtiötä. Vuonna 1992 Mattila voitti moottoriveneiden Offshore I -luokan maailmanmestaruuden yhdessä italialaisen Walter Ragazzin kanssa.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Mattila kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1981. Tämän lisäksi hän on opiskellut myöhempinä vuosina liikkeenjohtoa (MBA) ja arkkitehtuuria muun muassa Yhdysvalloissa. Vuonna 1985 hän perusti yhdessä Juhani Sepän kanssa Notareal Oy:n. Sen ensimmäisenä toimialana oli kiinteistövälitys. Alussa toiminta keskittyi Kymi Kymmene -konsernin rantakaavoitettujen lomatonttien markkinointiin ja myyntiin, mutta kehittyi myöhemmin monialakonserniksi. Vuonna 1990 Notareal-konsernilla oli palveluksessaan noin 360 henkilöä. Konserniin kuuluivat Rakennusliikkeet Notarak Oy ja VAK rakennus Oy, Keittiökalustetehdas Ykkössisuste Oy, Tienrakennusalan Ässä Asfaltti Oy sekä Varastohotelli Leobragge Oy.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Vuonna 1990 Notareal-konsernin liikevaihto oli noin 450 miljoonaa markkaa. Sen verotettava tulos oli hiukan yli 40 miljoonaa markkaa voitollinen konsernin viimeisellä täydellä tilikaudella. Yhtiöllä oli tytäryhtiöitä myös ulkomailla. Brysselissä Notareal Belgium kaavoitti niin sanottujen punaisten lyhtyen korttelin, jonka yhtiö hankki kokonaan omistukseensa, minkä jälkeen se kaavoitettiin hotellikäyttöön, ja sille rakennettiin nykyinen Sheraton-hotelli. Portugalissa yhtiö teki suurehkoja liikekiinteistökauppoja, mutta vuonna 1990 siellä ei ollut enää toimintaa. Thaimaassa yhtiöllä oli kahden tornitalon rakennushanke yhteistyössä kiinalaisen konsortiumin kanssa, Pattayan Jomtien rannalla. Notareal omisti hankkeesta vähemmistöosuuden.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Mattila rakennutti yritysryppäineen myös Espooseen Ringside Golf -nimisen golfkentän, jonka rakentajana toimi Notareal Oy:n 100-prosenttisesti omistama Notarak Oy.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Mattila asetti konsernin emoyhtiön vapaaehtoiseen selvitystilaan helmikuussa 1991 sen jälkeen kun säästöpankit lopettivat yhtiön luototuksen ja nostivat luottojen korkotason yli 20 prosenttiin. Yhtiön nimestä muodostui konkurssin jälkeen median suosima versio "Not a real" -myytti, joka symboloi aikaisempaa niin sanottua kasinotalouden aikakautta. Yhtiön oman konserniesitteen mukaan (1988) nimi on muodostettu englanninkielisistä sanoista "Notary" ja "Real Estate".


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Vuodesta 1991 vuoteen 1996 Mattila toimi Pronssivalu Oy:n (Finnscrew) vientijohtajana ja laajensi yhtiön tuotantoa avaamalla tehtaat sekä Malesiassa että Pietarissa. Pronssivalu Oy on vuonna 1952 perustettu laivapotkureita valmistava yritys.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Mattila johti suomalaisen Pronssivalu Oy:n 1996 perustamaa Robotic Technology Systems -yhtiötä vuodesta 1996 vuoteen 2000 ja oli mukana listaamassa sitä Lontoon pörssin Ofex-listalle ja myöhemmin AIM listalle. Vuonna 1999 RTS PLC siirtyi Lontoon pörssin AIM-listalle ja samana vuonna konsernin internetsovelluksia tuottanut RTS Networks listautui erillisenä yhtiönä Lontoon pörssiin. RTS PLC -konsernista tuli vuonna 1999 yksi tuotantoautomaatioalan suurimmista yrityksistä maailmassa, kun se osti amerikkalaisen Wright Industries-konsernin koko osakekannan. Vuonna 2000 konsernilla oli palveluksessaan yli 1800 työntekijää joista noin 500 Suomessa ja samana vuonna Mattila asetettiin ensimmäisenä Pohjoismaalaisena ehdolle Lontoon pörssin vuoden yritysjohtajaksi. Yhtiön osakkeiden markkina-arvo ylitti miljardin euron rajan samana vuonna. RTS Konsernin suurimpia asiakkaita ovat Astra Zeneca, Pfizer, Nokia, Rolls-Royce, Volvo Aerospace ja Pilkington. RTS PLC:n tytäryhtiö RTS Networks meni konkurssiin 2002. RTS PLC:n toiminta jatkuu edelleen,


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Mattilan Espoon käräjäoikeudessa talvella 1997 saama yhdentoista kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus muuttui Helsingin hovioikeudessa heinäkuussa 2000 kuuden vuoden ehdottomaksi vankeudeksi. Mattila sai vuoden lykkäystä rangaistuksen täytäntöönpanoon, perusteena muun muassa lasten opiskelu hänen uudessa kotimaassan Britanniassa. Mattila haki vielä jatkoa lykkäykselle oikeusministeriöstä, mutta kun sitä ei myönnetty, hän katosi. Poliisi antoi hänestä kansainvälisen etsintäkuulutuksen elokuussa 2001. Vuonna 2003 hänet otettiin kiinni Dominikaanisessa tasavallassa. Hän esiintyi passitietojen mukaan Brasilian kansalaisena nimeltä Paulo Martins. Hänet noutettiin Suomeen toukokuussa 2003.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Mattila valitti poikkeuksellisesti vaihdelleesta oikeusprosessista Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, joka teki asiassa päätöksen vuonna 2006. EIT tuomitsi Suomen valtion ihmisoikeusloukkauksesta ja maksamaan Mattilalle korvauksia.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Tätä hyvin ristiriitaista Notareal oikeudenkäyntiä on myöhemmin pidetty yhtenä räikeimpänä esimerkkinä ns. Koiviston konklaavista ja siitä miten se konkreettisesti vaikutti ylempien tuomioistuinten ratkaisuihin 90-luvun Suomessa.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Saatuaan Helsingin hovioikeudesta tuomion heinäkuussa 2000, Mattila erosi RTS PLC:n pääjohtajan virastaan. Samassa yhteydessä Mattilan perheen säätiön omistamia osakkeita realisoitiin huomattava määrä ja tästä varallisuudesta on käyty sittemmin oikeutta eri maissa jo useita vuosia. Arsenalin ja sen rahoittamien konkurssipesien rikosilmoitusten perusteella v. 2002 aloitetut esitutkinnat ovat päättyneet niin Suomessa kuin ulkomaillakin syyttämättäjättämispäätöksiin.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Vuonna 2010 poliisi kertoi löytäneensä Mattilan ulkomaille kätkemiä varoja lähes 20 miljoonan euron arvosta. Syytettä ei kuitenkaan nostettu vedoten Korkeimman oikeuden päätökseen, jolla purettiin liikemies Kari Uotin 2009 saama tuomio törkeästä velallisen epärehellisyydestä. Tapaukset katsottiin samankaltaisiksi niin, ettei syytteellä olisi tämän ennakkopäätöksen valossa ollut menestymisen mahdollisuuksia oikeussalissa.


title: Jukka-Pekka Mattila

text: Lehtitietojen mukaan Mattila toimii nykyään Clinton-säätiön palveluksessa kehitysapuhankkeissa jälleenrakennusprojektien konsultti- ja asiantuntijatehtävissä mm. Haitissa, minkä lisäksi hän toimii yritysjohdon konsulttina korkean teknologian yrityksissä Lontoossa, Pohjoismaissa sekä USA:ssa.


title: Amerikan psyko (elokuva)

text: Amerikan psyko () on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Mary Harronin ohjaama yhdysvaltalainen psykologinen jännityselokuva ja satiirinen kuvaus 1980-luvusta. Elokuva perustuu Bret Easton Ellisin samannimiseen romaaniin. Pääosan esittäjä Christian Bale on elokuvassa läpimurtoroolissaan.


title: Amerikan psyko (elokuva)

text: Nuori Patrick Bateman viettää juppielämää pörssimeklarina New Yorkin urbaaniympäristössä nauttien miljoonapalkkaa. Patrickin elämä pyörii työkavereiden kanssa ulkona käydessä kalliissa ravintoloissa ja yökerhoissa. Hän treenaa paljon ja pitää huolta ulkonäöstään käyttämällä kallista muotia ja kosmetiikkaa, sekä kuuntelee muun muassa Genesistä, Huey Lewis and the Newsia ja Phil Collinsia. Patrick mittaa kaiken materian ja tavaran perusteella aina käyntikortin näyttävyydestä lähtien, ja kaikki materiaalinen on hänelle tärkeämpää kuin ihmiset itsessään.


title: Amerikan psyko (elokuva)

text: Ulkoisesti kaikki näyttää Patrickin elämässä hyvältä mutta sisäisesti hän alkaa olla murtumispisteessä ja pienet pinnalliset asiat alkavat tuntua ylivoimaisen kestämättömiltä. Kateus ja elämän kaavamaisuus saavat Patrickin murtumispisteeseen. Hän alkaa tuntea vain ahneutta ja inhoa elämässään. Patrickin ongelmiin eivät auta edes satunnaissuhteet ja hieno seurapiirielämä, eikä edes hänen tyttöystävästään Evelynistä ole apua, vaan hän voi pahoin jopa tämän seurassa. Patrick alkaa murhata satunnaisesti ihmisiä helpottaakseen edes hetkellisesti pahaa oloaan. Hänen uhreikseen joutuvat muun muassa ärsyttävä työtoveri, kadulla asuva koditon sekä muutamia prostituoituja. Edes nämä teot eivät tunnu auttavan Patrickin pahaan oloon.


title: Carnival of Rust

text: Carnival of Rust on Poets of the Fallin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 12. huhtikuuta 2006. Albumista julkaistiin singlet ”Carnival of Rust”, ”Sorry Go ’Round” ja ”Locking Up the Sun”. ”Maybe Tomorrow is a Better Day” -kappale oli ladattavissa yhtyeen verkkosivuilta jo vuonna 2005. Sitten se päätettiin laittaa myös levylle ja tehdä siitä niin sanottu virallinen kappale.


title: Carnival of Rust

text: Levy sisältää myös ”Carnival of Rust” -kappaleen musiikkivideon. Se voitti vuonna 2006 ylivoimaisesti yleisöäänestyksen perusteella jaettavan Muuvi-palkinnon. Lisäksi se palkittiin pronssisella Muuvilla. Albumi nousi suoraan Suomen virallisen listan sijalle 1. myyden platinaa.


title: Santa Barbara

text: Santa Bárbara tai Santa Barbara voi tarkoittaa:


title: Sergiu Comissiona

text: Sergiu Comissiona (16. kesäkuuta 1928 Bukarest – 5. maaliskuuta 2005 Oklahoma City, Yhdysvallat) oli romanialaissyntyinen kapellimestari.


title: Sergiu Comissiona

text: Comissiona syntyi Romanian pääkaupungissa Bukarestissa ja aloitti viulunsoiton 5-vuotiaana. Orkesterinjohtajan uran hän aloitti 17-vuotiaana. Vuosina 1955–1959 hän toimi Romanian valtionoopperan ylikapellimestarina. Vuonna 1959 Comissiona siirtyi Israeliin, jossa hän perusti vuosina 1960–1967 johtamansa Ramat Gan -kamariorkesterin. Vuodesta 1968 lähtien hän asui Yhdysvalloissa. Hän johti Göteborgin sinfoniaorkesteria (1967–1973), Baltimoren sinfoniaorkesteria (1968–1984), Houstonin sinfoniaorkesteria (1980–1988), Helsingin kaupunginorkesteria (1990–1994), a (1990–1998) ja Vancouverin sinfoniaorkesteria (1991–2000). Comissiona kuoli sydänkohtaukseen maaliskuussa 2005.


title: Sergiu Comissiona

text: Comissiona johti monien uusien teosten, kuten Allan Petterssonin sinfonioiden, ensiesityksiä. Pettersson omisti yhdeksännen sinfoniansa Comissionalle.


title: Göteborgin sinfoniaorkesteri

text: Göteborgin sinfoniaorkesteri tai Göteborgin sinfonikot () on Göteborgissa toimiva ruotsalainen sinfoniaorkesteri. Sen kotisali on vuonna 1935 rakennettu Göteborgin konserttitalo.


title: Göteborgin sinfoniaorkesteri

text: Göteborgin sinfoniaorkesteri perustettiin vuonna 1905. Vuonna 1997 orkesteri nimettiin Ruotsin kansallisorkesteriksi. Vuodesta 2017 orkesterin ylikapellimestarina aloittaa kapellimestari Santtu-Matias Rouvali.


title: Latva-Vetka

text: Latva-Vetka () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ivinkajoen varrella 68 kilometriä maanteitse Petroskoista etelään. Taajamassa on 1 263 ja kunnassa 1 343 asukasta (vuonna 2012).


title: Latva-Vetka

text: Latva-Vetkan kunnan pinta-ala on 707,61 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Äänisenrannan piirin Uuden-Vilkan ja Uudenkylän, idässä Latvan ja etelässä Pain kuntiin sekä lännessä Prääsän piiriin.


title: Latva-Vetka

text: Kunnan alueella virtaavat Tarsalanjoki (ven. "Taržepolka"), Iivinänjoki ("Ivinka"), Kairekjoki ("Bolšoi Kjai"), Maarenjoki ("Marina") ja Säpsäjoki ("Šapša"). Seudulla on useita pieniä järviä. Širokoje-suo on suojeltu luonnonmuistomerkki.


title: Latva-Vetka

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Taržalan (ven. "Taržepol") kylä ja Nyrkin asema. Taržalassa on 79 ja Nyrkissä vain yksi asukas. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 87 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 4 % suomalaisia, 4 % valkovenäläisiä, 2 % ukrainalaisia ja 1 % karjalaisia.


title: Latva-Vetka

text: Paikkakunta on saanut alkunsa Muurmannin radalle rakennetusta Latvan asemasta. Vuonna 1924 se mainitaan metsätyöläisten asutuksena. 1930-luvun alussa Latva-Vetkaan alkoi saapua siirtolaisia lähinnä Vologdan alueelta. Ennen toista maailmansotaa se kuului Taržalan kyläneuvostoon. Jatkosodan aikana seutu oli suomalaisten miehittämä. Vuodesta 1951 lähtien Latva-Vetkalla oli kaupunkimaisen taajaman status.


title: Latva-Vetka

text: Latva-Vetkan kautta kulkee Muurmannin rata, jolla on Latvan (ven. "Ladva") asema. Sieltä on maantieyhteys Latvan ja Puujoen kautta Petroskoihin.


title: Latva-Vetka

text: Taajamassa toimii metsäteollisuuspiiri, metsänhoitoalueen konttori ja rautatievarikko. Palveluihin kuuluvat lastentarha, koulu, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka ja postikonttori.


title: Latva-Vetka

text: Taržalan kahdella kylänosalla on historiallisen asutuksen status. Kylän nähtävyyksiin kuuluu kaksi 1800-luvun lopussa pystytettyä asuintaloa. Seudulla on toisen maailmansodan muistomerkkejä.


title: Paavo Järvi

text: Paavo Järvi (30. joulukuuta 1962 Tallinna) on virolainen kapellimestari.


title: Paavo Järvi

text: Järvi oli vuodesta 2016 alkaen toiminut Tokiossa "NHK Symphony Orchestran" ylikapellimestarina. Hänen isänsä on kapellimestari Neeme Järvi. Hänen kummisetänsä oli edesmennyt suomalainen kapellimestari Paavo Berglund.


title: Paavo Järvi

text: Paavo Järvi opiskeli Tallinnassa lyömäsoitinten soittoa ja orkesterinjohtamista ennen muuttoaan Yhdysvaltoihin vuonna 1980. Hän jatkoi opintojaan muun muassa "Curtis Institute of Musicissa". Järvi toimi vuosina 1994–1997 Malmön sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina, vuosina 2001–2011 Cincinnatin sinfoniaorkesterin orkesterinjohtajana ja vuosina 2006–2014 Frankfurtin radion sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina. Vuonna 2010 hän aloitti Orchestre de Parisin taiteellisena johtajana ja siirtyi vuonna 2016 NHK Symphony Orchestran ylikapellimestariksi.


title: Paavo Järvi

text: Järvi on levyttänyt muun muassa Šostakovitšin, Richard Straussin ja Igor Stravinskyn sävellyksiä.


title: Pai

text: Pai (, suomeksi myös "Pajusuo") on maaseututaajama ja maalaiskunta Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee lähellä Leningradin alueen rajaa 80 kilometriä Petroskoista etelään. Sen kautta kulkee Muurmannin rata (Pain asema). Taajamassa on 719 ja kunnassa 723 asukasta (vuonna 2012).


title: Pai

text: Pain kunnan pinta-ala on 307,7 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Prääsän piirin Pyhäjärven, pohjoisessa Äänisenrannan Latva-Vetkan sekä koillisessa Latvan kuntiin ja etelässä Leningradin alueeseen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Pai

text: Seudulla virtaavia jokia ovat Musalanjoki (ven. "Mužala"), Njuda, Pai, Pyhäjoki ("Svjatuha") ja Važa. Suurimmat järvet ovat Maloje Mužalo ja Revselgskoje. Kunnan alueella sijaitsee Širokoje-suon luonnonmuistomerkki.


title: Pai

text: Taajaman lisäksi kuntaan kuuluu Revselgan kylä, jossa on vain muutamia vakituisia asukkaita. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 86 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 6 % valkovenäläisiä ja 2 % karjalaisia.


title: Pai

text: Pai on saanut alkunsa ensimmäisen maailmansodan aikana rakennetun Muurmannin radan 328. kilometrin pysäkistä. Nykyinen taajama on perustettu metsätyöläisten asutukseksi vuonna 1934. Neuvostoaikana Pailla oli kaupunkimaisen taajaman status (vuodesta 1951). Siellä toimi turkissovhoosi.


title: Pai

text: Nykyään taajamassa toimii metsänhoitoalueen konttori. Palveluja ovat keskikoulu, kulttuuritalo, lääkintäasema, vanhainkoti, posti, kauppa ja kirkko. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu 1800-luvulla pystytetty Merkulovan aitta Revselgan kylässä. Paissa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka.


title: Pyhä Sylvester I

text: Pyhä Sylvester I (k. 31. joulukuuta 335) oli katolisen kirkon paavi 31. tammikuuta 314 – 31. joulukuuta 335.


title: Pyhä Sylvester I

text: Sylvester I oli paavina kristinuskoa ensimmäisenä Rooman keisarina tunnustaneen ja tukeneen Konstantinus Suuren valtakaudella. Hänen toimikautensa oli kirkkohistorian tärkeimpiä käännekohtia, mutta silti hänestä tiedetään varsin vähän. Katolisen kirjon virallisessa paavien luettelossa ("Liber pontificalis") hänestä kertovat kohdat ovat varsin niukkasanaisia, eikä niissä sanota paljon muuta kuin että hän sai lahjoituksia keisari Konstantinukselta ja että hänen isänsä nimi oli Rufinus.


title: Pyhä Sylvester I

text: Sylvester I:n paavikautena Roomaan rakennettiin suuria kirkkoja kuten Lateraanikirkko eli San Giovanni in Laterano ja Konstantinuksen basilika eli Vanha Pietarinkirkko nykyisen Pietarinkirkon paikalla sekä lisäksi joukko kirkkoja marttyyrien haudoille.


title: Pyhä Sylvester I

text: Paavi Sylvester ei itse ollut läsnä Nikean kirkolliskokouksessa 325, mutta hän lähetti sinne kaksi edustajaa, joiden nimet olivat Vitus ja Vincentius. Hänet tunnetaankin kirkolliskokouksen aikaan areiolaisuutta vastaan käymästään kamppailusta.


title: Pyhä Sylvester I

text: Ei tiedetä missä määrin Sylvester I vaikutti Konstantinuksen kääntymykseen ja kristinuskon tuloon valtionuskonnoksi, mutta asiasta on useita legendoja. Myöhemmän perimätiedon mukaan Sylvester I olisi kastanut Konstantinuksen. Kuitenkin hänen aikalaisensa Eusebius Kesarealainen kirjoitti, että kasteen toimeenpani Nikomedian piispa Eusebius Nikomedialainen.


title: Pyhä Sylvester I

text: Sylvesterin nimeä käytettiin useita satoja vuosia myöhemmin väärennetyssä niin sanotussa Konstantinuksen lahjakirjassa.


title: Pyhä Sylvester I

text: Paavi Sylvester I on haudattu Rooman Priscillan katakombiin. Sekä katolinen että ortodoksinen kirkko kunnioittavat häntä pyhimyksenä. Hänen muistopäivänsä on katolisessa kirkossa 31. joulukuuta, joka on Suomessakin Sylvesterin nimipäivä, ortodoksisessa kirkossa sen sijaan 2. tammikuuta.


title: Puujoki

text: Puujoki eli Derevjannoje (, vepsäksi "Pujeg") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ääniseen laskevan Puujoen suussa 25 kilometriä Petroskoista kaakkoon. Kylässä on 1 300 ja kunnassa 1 900 asukasta (vuonna 2010).


title: Puujoki

text: Puujoen kunnan pinta-ala on 437,14 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Ääniseen, kaakossa Äänisenrannan piirin Šokšun, etelässä Latvan, lännessä Uudenkylän ja Uuden-Vilkan kuntiin sekä pohjoisessa Petroskoin kaupunkipiirikuntaan. Pinta-alasta 82 % on metsää.


title: Puujoki

text: Kunnan alueella virtaavia jokia ovat Puhtojoki (ven. "Puhta"), Lohijoki, Puujoki ("Derevjanka"), Suuri Ujujoki ("Bolšaja Uja"), Orsijoki ("Orzega"), Uika ja Neloksa. Järviä ovat Äänisen lisäksi Polovinnoje, Uvarovo, Orzegskoje, Tšornoje ja Regozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabrodiabaasi, hiekka, sora ja turve. Lohijoen rannalla sijaitseva lähde on suojeltu luonnonmuistomerkki.


title: Puujoki

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Oržekan (ven. "Orzega") rautatieasema sekä kolme kylää: Pedäiselkä ("Pedaselga"), Uju ("Uja") ja Uusiselkä ("Užeselga"). Noin kahdensadan asukkaan keskuksia ovat Uusiselkä ja Pedäiselkä. Lisäksi on 42 kesämökki- ja puutarhapalsta-aluetta, jotka käsittävät yli 4 000 tonttia. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 79 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 3 % suomalaisia, 3 % valkovenäläisiä, 3 % karjalaisia, 2 % vepsäläisiä ja 1 % ukrainalaisia.


title: Puujoki

text: Puujoen kylä on perustettu vuonna 1563. Ennen 1920-lukua se kuului Latvan kuntaan. Jatkosodassa 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä.


title: Puujoki

text: Kylien kautta kulkee Petroskoin ja Oštan välinen maantie. Oržekan asema sijaitsee Muurmannin radan varrella.


title: Puujoki

text: Kunnassa toimii rakennustarviketeollisuutta, tielaitos ja puunjalostusyritys. Yksi tärkeimmistä tuotantolaitoksista on sepeliä valmistava Äänisenrannan gabrodiabaasi. Maataloutta harjoittavat entinen sovhoosi Majak, Petroskoin suurkanala sekä viisi yksityisviljelijää.


title: Puujoki

text: Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo (entinen kirkko), kirjasto, poliklinikka, posti, ruokala ja joukko kauppoja. Kylässä toimii Äänisenrannan piirin vammaisten lasten kuntoutuskeskus. Lähistöllä sijaitsee entinen urheilulentokenttä.


title: Puujoki

text: Seudulla on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Historiallisia kohteita ovat toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikat sekä Stalinin vainojen uhrien teloituspaikka Krasnyi Bor. Kunnan alueella sijaitsee lomakyliä ja lasten kesäleirejä.


title: Eevan perintö

text: Eevan perintö on Kotiteollisuuden kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 2. toukokuuta 1999, vain vuosi yhtyeen edellisen levyn, "Aamenen" julkaisun jälkeen. Albumin sanoitukset ovat synkkiä ja se on äänimaailmaltaan Kotiteollisuuden raskaimpia levytyksiä. Ilmestymisvuonnaan 1999 albumia myytiin 800 kappaletta. Syksyyn 2010 mennessä sitä oli myyty 12 500 kappaletta. Muovikantisen peruspainoksen lisäksi albumista julkaistiin rajoitettu pahvikantinen digipak -versio.


title: Eevan perintö

text: Kotiteollisuus äänitti demon albumin kappaleista elokuussa 1998. Useimmat demolle äänitetyistä kappaleista olivat yhtyeen aiempaan tyyliin verrattuna huomattavasti raskaampia ja hidastempoisempia ja sisälsivät aiempaa enemmän vaikutteita heavy metallista. Tämän vuoksi yhtye päätti valita ensimmäiseksi singleksi kappaleen ”Juoksu”, joka oli lähempänä Kotiteollisuuden aiempaa, rock-tyylisempää tuotantoa. Single äänitettiin ja se ilmestyi lokakuussa 1998. Bonuskappaleena oli ”Kuoleva”, joka sekin sisällytettiin myöhemmin ilmestyneelle albumille. Samaan aikaan äänitettiin myös kappale ”Soin”, jonka yhtye päätti säästää tulevalle levylle. Yhtyeen keulahahmo Jouni Hynynen on kertonut kappaleen syntyneen hänen kokeillessaan uutta Gibson Les Paul -merkkistä kitaraansa peilin edessä. Hynynen on myös maininnut pitävänsä ”Juoksua” huonoimpana Kotiteollisuuden julkaisemana singlekappaleena koskaan ja ettei singlen julkaisuajankohdassa ollut järkeä (single ilmestyi puoli vuotta ennen albumin julkaisua).


title: Eevan perintö

text: Kotiteollisuus aloitti Eevan perintö -albumin äänitykset talvella 1998–1999 Finnvox-studioilla Helsingissä tuottaja Mikko Karmilan johdolla. Yhtye hylkäsi armotta aiemmin äänitetyn demon kappaleita, koska halusi tehdä kappaleista parempia sovituksia. Albumin sanoituksia Hynynen hioi kauan, ja esimerkiksi kappaleen ”Ikuisesti” sanoitus valmistui juuri ennen, kuin kappale oli tarkoitus laulaa studiossa. Tuottajana toiminut Karmila ei Hynysen mukaan puuttunut kappaleiden rakenteisiin juuri ollenkaan, lukuun ottamatta levyn nimikappaletta ”Eevan perintö”, jota hän halusi muokata hieman. Karmila myös soitti kappaleen kertosäkeen matalaviritteisen kitaran, koska Hynynen ei saanut kitaraa pysymään vireessä. Karmila miksasi valmiin levyn neljässä päivässä.


title: Eevan perintö

text: Hynynen on kertonut olleensa albumin teon aikaan erittäin ahdistunut muun muassa päivätyön aiheuttamasta uupumuksesta johtuen. Tämä vaikutti myös albumin sanoituksiin, joista tuli huomattavasti synkempiä kuin yhtyeen aiemmilla levyillä. Hynysen mukaan yhtyeen jäsenet olivat albumin miksausten aikaan todella voimakkaassa humalatilassa ja hän on maininnut yhtyeen basistin Janne Hongiston kokeilleen tuolloin jopa huumausaineiksi luokiteltavia aineita. Myöhemmin albumin kansia tehtäessä kannentekijä Rade Puolakka joutui leikkaamaan levyn kansilehteen painetuista valokuvista yhtyeen jäseniltä silmät kokonaan pois johtuen heidän liiallisesta humalatilastaan.


title: Eevan perintö

text: Albumin toisena singlenä julkaistiin nimikappale ”Eevan perintö”, jonka bonuskappaleena oli varsinaiselta albumilta pois pudonnut ”Suru”. Single ilmestyi maaliskuussa 1999 ja sen kansilehdessä julkaistiin myös Eevan perintö -albumin sanoitukset, joita ei ole painettu varsinaisen albumin kansiin.


title: Eevan perintö

text: Albumin ilmestyttyä keväällä 1999 yhtye alkoi saada enemmän julkisia esiintymisiä ja Jouni Hynysen mukaan keikoilla alkoi myös käydä enemmän ihmisiä levyn julkaisun jälkeen. Kuitenkaan rocklehdet tai muu media eivät juurikaan olleet kiinnostuneita yhtyeestä. Eevan perintö -albumilta ei myöskään kuvattu ainuttakaan musiikkivideota.


title: Eevan perintö

text: Sävellykset ja sovitukset Kotiteollisuus, ellei toisin mainita. Sanoitukset Jouni Hynynen.


title: Eevan perintö

text: Ilmestyi lokakuussa 1998.Ilmestyi maaliskuussa 1999. Singlen kansivihko sisältää Eevan perintö -albumin sanoitukset.


title: Pyhä Markus (paavi)

text: Pyhä Markus (k. 336) oli katolisen kirkon roomalaissyntyinen paavi 18. tammikuuta 336 – 7. lokakuuta 336. Hänen paaviutensa kesti ainoastaan tammikuusta lokakuuhun, jolloin hän erosi virastaan. Eroon johtaneista syistä tai Pyhän Markuksen ajasta paavina ei ole säilynyt tietoja.


title: Uusi-Vilka

text: Uusi-Vilka () on taajama ja maalaiskunta Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee Pietarin ja Murmanskin välisen M18-valtatien ja Petroskoi-Värtsilä-tien varrella 14 kilometriä Petroskoista länteen. Asukkaita on 1 600 henkeä (vuonna 2008).


title: Uusi-Vilka

text: Vuonna 1946 perustetussa taajamassa on maatalousyrityksiä, suuri karjatila sekä maatalouden täydennyskoulutuskeskus. Palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, lasten luomistyön keskus, kirjasto, poliklinikka ja kulttuuritalo.


title: Uusi-Vilka

text: Uuden-Vilkan maalaiskunta rajoittuu idässä Petroskoin kaupunkipiirikuntaan ja Puujoen kuntaan, kaakossa Latva-Vetkaan, lounaassa Prääsän piirin Pyhäjärveen, lännessä Prääsään ja Matrossaan, luoteessa Tšalnaan sekä koillisessa Suojuun. Kuntaan kuuluvat keskustaajaman lisäksi Uuden-Lohijärven (ven. Новое Лососинное, "Novoje Lososinnoje") taajama sekä Vanhan-Vilkan (Вилга, "Vilga"), Puolivälin eli Poštan (Половина, "Polovina"), Lohijärven (Лососинное, "Lososinnoje") ja Maasjärven (Машезеро, "Mašezero") kylät.


title: Uusi-Vilka

text: Jatkosodassa Vilkan alue oli Suomen miehittämä vuosina 1941–1944. Siellä oli myös yksi Itä-Karjalan sotilashallinnon keskitysleireistä.


title: Götheborg

text: Götheborg () on replika Ruotsin Itä-Intian kauppakomppanian samannimisestä purjealuksesta. Alkuperäinen upposi 12. syyskuuta 1745 Göteborgin edustalle ollessaan palaamassa kolmannelta Aasian-purjehdukseltaan. Alus menetettiin, mutta kaikki merimiehet pelastuivat.


title: Götheborg

text: Alkuperäisen "Götheborg"-laivan hylky löydettiin vuonna 1985, ja ehdotus laivan replikan rakentamisesta heräsi. Kymmenen vuoden suunnittelun jälkeen replika-aluksen köli laskettiin 11. kesäkuuta 1995 ja rakennustyö alkoi. Työssä käytettiin perinteisiä rakennusmenetelmiä aina kun mahdollista. Alus pyrittiin myös rakentamaan alkuperäisen kaltaiseksi, kuitenkin sillä erotuksella, että replikan kansien välinen tila on kymmentä senttiä korkeampi kuin alkuperäisessä, sillä nykyihminen on pidempi kuin 1700-luvun merimiehet. Alukseen on myös sijoitettu dieselmoottorit ajomoottoreiksi ja sähkögeneraattoreita pyörittämään, nykyaikaiset navigointilaitteet ja yhteydenpitovälineet.


title: Götheborg

text: Kahdeksan vuoden rakentamisen jälkeen alus laskettiin juhlallisesti vesille 6. kesäkuuta 2003. Vesillelaskutilaisuudessa olivat läsnä myös Ruotsin kuninkaalliset. Vesillelaskun jälkeen laiva siirrettiin telakalle, jossa sen takilaan sovitettiin kymmenen tonnia köysiä, 1 000 pylpyrää ja 1 800 m² purjekangasta. Aluksen koepurjehdus suoritettiin 18. elokuuta 2005.


title: Götheborg

text: Replikan kokonaiskustannukset ovat olleet noin 250 miljoonaa Ruotsin kruunua (noin 27,2 miljoonaa euroa), josta sponsorirahana on saatu noin 60 %.


title: Götheborg

text: Lukuisten testien ja Det Norske Veritasin turvallisuustodistusten saamisen jälkeen alus lähti purjehdukselle Kiinaan lokakuussa 2005, ei kuitenkaan samaa reittiä kuin esikuvansa. Matka kesti noin kaksi vuotta, ja alus palasi Göteborgiin vuonna 2007. Alus vieraili Cadizin, Recifen, Kapkaupungin, Singaporen ja Shanghain satamissa.Kesällä 2008 "Götheborg" seilasi Itämerellä 16. toukokuuta ja 5. syyskuuta välisenä aikana vieraillen alla mainituissa satamissa. Laivan mukana Helsinkiin saapuivat Ruotsin prinssi Carl Philip sekä kaksi Ruotsin hallituksen ministeriä ja Tukholman läänin maaherra.


title: Mixed-up Mother Goose

text: Mixed-Up Mother Goose on Roberta Williamsin kehittämä, lapsille suunnattu opetuspeli. Peli perustuu vanhoihin lastenloruihin, ja pelissä lapsen täytyy täydentää loruja etsimällä pelimaailmasta esineitä ja viedä ne niitä tarvitseville ja täydentäen näin lorun. Loruja on pelissä yhteensä 18.


title: Mixed-up Mother Goose

text: Sierra teki vuonna 1990 paranneltuja versioita vanhoista peleistään (mm. Leisure Suit Larry 1. Police Quest 1). Mixed-up Mother Goosekin sai kasvojenkohotuksen, ja se julkaistiin uudelleen VGA-grafiikoilla, hiiriohjauksella ja äänikorttituella varustettuna.


title: Adeodatus II

text: Pyhä Adeodatus II oli katolisen kirkon roomalaissyntyinen paavi, joka toimi paavina 14. huhtikuuta 672 – 16. kesäkuuta 676. Ennen paaviuttaan Pyhä Adeodatus II oli Pyhän Erasmuksen roomalaisen luostarin munkki. Hän ajautui vastakkain Konstantinopolin patriarkka Konstantin I:n kanssa, koska vastusti monotelitismiä.


title: Järventakuinen

text: Järventaguinen eli Järventaus (myös "Järventagainen", ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Lohmoijärven rannalla Petroskoin kaupunkiin kuuluvan Solomannin pohjoispuolella. Kylässä on 1 400 ja kunnassa 1 600 asukasta (vuonna 2012).


title: Järventakuinen

text: Järventakuisen kunnan pinta-ala on 1 072 neliökilometriä tai ilman Äänisen ja Lohmoijärven vesialuetta 293,7 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kontupohjan piirin Novinkan ja Jänispellon kuntiin, idässä Karhumäen piirin Suurlahden kuntaan, etelässä Äänisenrannan Puujoen kuntaan ja Petroskoin kaupunkipiiriin sekä lännessä Äänisenrannan piirin Suojun kuntaan. Maapinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Järventakuinen

text: Kunnan alueella virtaavat Anga, Sjalnaga ja Holodnaja -joet. Järviä ovat Ääninen ja Lohmoijärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat sora, hiekka, savi ja turve. Järventakuisen kaakkoispuolella sijaitsee samanniminen rauhoitusalue.


title: Järventakuinen

text: Lohmoijärven rannalle seitsemän kilometrin pituudelle levittäytynyt Järventakuinen koostuu entisistä Konašovansaaren (ven. "Konaši"), Lehtiniemen ("Lehnavolok"), Lohmojan ("Logmorutšei"), Šeleikin ("Štšeleiki"), Šlikanniemen ("Šlikin Navolok"), Sudostroin ja Tihonniemen ("Tihi Navolok") kylistä. Tihonniemessä, Lohmojalla ja Järventakuisen Rutšjassa asui 1900-luvun alussa lyydiläisiä, jotka jo tuolloin olivat osittain venäläistyneet. 1920-luvulla kylät olivat etupäässä venäläisiä.


title: Järventakuinen

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu neljä kylää: Mander (ven. "Berjozovyje Mosty"), Jallahti, Suisaari ja Suisaaren saarikylä ("Suisar na ostrove"). Järventakuisen lisäksi toiseksi suurin asutuskeskus on 155 asukkaan Jallahti. Suisaaren saarikylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 92 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 3 % valkovenäläisiä ja 2 % karjalaisia.


title: Järventakuinen

text: Kylistä on linja-autoyhteys Petroskoihin. Jallahdessa ja Suisaaressa on laivalaiturit. Kunnan alueella toimii Järventakuisen suurkanala, karjatiloja, kalanviljelylaitos ja saha. Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, poliklinikka, posti ja joukko kauppoja.


title: Järventakuinen

text: Jallahdella ja Suisaaren kylillä on historiallisen asutuksen status. Kylissä on säilynyt useita 1800- ja 1900-luvun alun asuin- ja talousrakennuksia. Jallahden hautausmaalla on 1900-luvun alusta peräisin oleva tsasouna. Jallahden ja entisen Lehtiniemen luona on kivikautisia asuinpaikkoja. Seudulla sijaitsee useita lomakyliä


title: Phil Keoghan

text: Philip John Keoghan (s. 31. toukokuuta 1967, Christchurch) on uusiseelantilainen televisiokasvo, joka on tullut parhaiten tunnetuksi Amazing Race -sarjan juontajana. Keoghan on työskennellyt yli 70 maassa juontajana, tuottajana, käsikirjoittajana ja kameramiehenä. Hän on voittanut yhteensä kahdeksan Emmy-palkintoa.


title: Phil Keoghan

text: Keoghan asuu vaimonsa Louisen ja tyttärensä Ellien kanssa Los Angelesissa. Keoghanilla on myös kaksi kotia Uudessa-Seelannissa.


title: Phil Keoghan

text: Keoghan tunnetaan hyvin seikkailumielisenä. Hän on kokeillut esimerkiksi luolasukellusta, kiipeilyä tulivuorella ja benjihyppyä.


title: Covox Speech Thing

text: Covox Speech Thing (eli Covox plug) oli PC-tietokoneiden kirjoitinporttiin (LPT) kytkettävä yksinkertainen D/A-muunnin, joka mahdollisti digitoidun äänen tuottamisen. Covox Inc. myi laitetta vuonna 1986 noin 70 Yhdysvaltain dollarin hintaan.


title: Covox Speech Thing

text: Pian kuitenkin havaittiin, että laite on äärimmäisen yksinkertainen rakentaa kotioloissakin: Laitteen rakentamiseen tarvitaan vain kirjoitinportin liitin, RCA-plugi, 8 20Ω vastusta, 8 10Ω vastusta, sekä 20 kΩ ja 10 kΩ vastukset ja sopivia johtimia. Laite oli siis äärimmäisen halpa verrattuna sen aikaisiin PC-äänikortteihin. Sopivan hyvälaatuisista komponenteista rakennettuna adapteri tuotti varsin hyvää ääntä, joskaan se ei kirjoitinportin hitauden takia yltänyt aivan CD-levyjen tasolle, ja näytetarkkuus oli rajoitettu 8 bittiin. Haittapuolina äänikortteihin verrattuna oli mm. läpiviennin puute, eli kirjoitinta käytettäessä laite piti irrottaa (alkuperäisessä Covoxissa oli läpivienti, mutta vahvistin piti kuitenkin tulostettaessa kytkeä pois tuotettujen häiriöäänien takia), ja myös A/D-muuntimen puute, eli laitteella ei pysty digitoimaan ääntä. Siinä missä äänikortit soittavat äänidataa omatoimisesti muistista DMA:lla, Covoxin tapauksessa soittaminen oli tietokoneen suorittimen vastuulla (tyypillisesti kellokeskeytyksessä), mikä kulutti huomattavasti enemmän suoritinaikaa.


title: Covox Speech Thing

text: Adapteri säilyi erityisesti demoskenen suosiossa pitkälle 1990-luvulle. Monissa trackereissa, kuten esimerkiksi Scream Trackerissa, on tuki Covoxille.


title: Centrum

text: Centrum [sentrum] oli E-liikkeen eli edistysmielisen osuuskauppaliikkeen 1950-luvun jälkipuoliskolta asti ylläpitämä suomalainen tavarataloketju. Centrum-tavarataloja toimi etenkin 1960-luvun lopulta 1980-luvulle kymmenien suomalaiskaupunkien, -kauppaloiden ja isojen maalaiskuntien keskustoissa. Enimmillään Centrum-nimisiä myymälöitä oli 65 vuonna 1976, kun myös pienten maalaisosuusliikkeiden isoimpia päämyymälöitä oli ryhdytty kutsumaan Centrumeiksi. 1980-luvun lopulla Eka-yhtymä lopetti Centrum-tavaratalot tai muutti ne Eka-marketeiksi.


title: Centrum

text:
Helsingin Aleksanterinkatu 9:ään valmistui 1953 arkkitehti Veikko Leisténin suunnittelema Centrum-tavaratalo, joka toimi 1980-luvulle asti. Nyt rakennus on osa Kauppakeskus Kluuvia.
Myös Hakaniemen Elanto toimi aikansa Centrum-nimellä.
Porvooseen Elanto oli rakentanut tavarataloksi tarkoitetun viisikerroksisen kivitalon Mannerheiminkadun ja Rauhankadun kulmaan jo 1941; sekin sai sittemmin nimekseen Centrum.
Lahden Osuuskaupan Centrum-tavaratalo valmistui 1957 Aleksanterinkadun ja Vesijärvenkadun kulmaan.
Jyväskylään avattiin Osuusliike Mäki-Matin Centrum joulukuussa 1960 Kauppakatu 32:ssa. Tampereella Osuusliike Voiman Centrum avattiin Hämeenkatu 11:een vuonna 1961. Järvenpää sai Osuuskauppa Perhelän Centrumista ensimmäisen tavaratalonsa vuonna 1962 Helsingintien ja Mannilantien kulmaan. 1960-luvun alussa valmistui myös Osuusliike Vaasanseudun Centrum-tavaratalo Vaasaan. Karkkilaan saatiin Osuusliike Tuen Centrum-tavaratalo 1965. Kemijärvellä Osuusliike Sallan Centrum-tavaratalona vuodesta 1966 toiminut rakennus Jaakonkadulla purettiin 2010-luvulla uuden S-marketin tieltä.
Marraskuussa 1966 Vakka-Suomen Osuusliike avasi Uudenkaupungin Centrumin osoitteessa Alinenkatu 19.


title: Centrum

text: Turun Centrum-tavarataloa alettiin rakentaa 1967 Eerikinkadun ja Kristiinankadun kulmaukseen, ja se avattiin 1969. Sitä mainostettiin alkuvaiheessa Suomen toiseksi suurimpana tavaratalona, ja siitä tuli eräänlainen esikuva E-liikkeen tuleville Centrum-tavarataloille, joihin 1960-luvun jälkipuoliskolla alettiin todella panostaa. Eniten uusia Centrumeita avattiin eri puolille maata vuonna 1970.


title: Centrum

text:
Hämeenlinnaan saatiin Osuusliike Hämeen Centrum 1969 ja kilpaileva Sokos vasta 1971.
Jo 1960-luvulla Centrum-tavaratalo toimi lisäksi ainakin Salossa (Osuusliike Tähkä), Loviisassa (Elanto), Valkeakoskella (Osuusliike Koitto), Mikkelissä (Osuusliike Savonseutu), Raahessa (Raahen Osuuskauppa), Oulussa (Oulun Osuuskauppa) ja Parkanossa (Osuuskauppa Satapohja).


title: Centrum

text:
Vuonna 1971 Lohjan Suurlohjankadulle avatun Centrumin katolla oli pysäköintipaikat 60 autolle. Tavaratalon palo maaliskuussa 1976 oli Lohjan historian suurin tulipalo, jota oli sammuttamassa 150 palomiestä. Osuusliike Oma-Avun Joensuun Centrum valmistui vuonna 1973 arkkitehti Toivo Korhosen suunnittelemana ja herätti huomiota julkisivumateriaalina käytetyllä muovilla. Hyvinkäälle vuonna 1957 valmistunut Ahjo – ensimmäinen Helsingin ulkopuolinen tavaratalo Suomessa – muuttui Centrumiksi vuonna 1973.
1970-luvun alussa avautuivat myös muun muassa Loimaan (Loimaan Osuusliike), Forssan (Osuusliike Tammi) ja Porin (Osuusliike Sataseutu) Centrumit. Kuusankosken Centrum avattiin 1974 ja suljettiin 1987. Myös Raumalle saatiin Osuusliike Suojan Centrum 1970-luvun puolivälissä.


title: Centrum

text: Centrum-tavarataloja toimi lisäksi ainakin Keravalla, Kajaanissa, Torniossa, Saarijärvellä, Kemissä ja Pietarsaaressa.


title: Centrum

text: Vuoden 1976 huippuluvusta (65 Centrum-myymälää) tavaratalojen määrä alkoi laskea, ja Eka-suurfuusioon 1983 tultaessa niitä oli enää 45. Centrum-tavaratalojen osuus E-osuusliikkeiden myynnistä oli parhaimmillaan 1970-luvun puolivälissä 24 prosenttia, kun kilpailevien Sokosten osuus SOK-osuuskauppojen myynnistä kasvoi 1970-luvun loppuun asti ja oli parhaimmillaan noin kolmannes. Noihin aikoihin alkanut erikoistavarakaupan nousuvaihe Suomessa ei siis juuri hyödyttänyt E-liikettä, joka ajautui monesta muustakin syystä yhä suurempiin kannattavuusongelmiin.


title: Macy’s

text: Macy's on yhdysvaltalainen tavarataloketju, joka aloitti Massachusettsin Haverhillissa vuonna 1851. Sen tavaratalo New Yorkin Herald Squarella on Etelä-Koreassa sijaitsevan Shinsegae Centum Cityn (293 905 m²) jälkeen maailman toiseksi suurin: myyntipinta-alaa siinä on noin 200 000 m².


title: Macy’s

text: Macy's myy mm. vaatteita ja asusteita miehille, naisille, nuorisolle ja lapsille, kosmetiikkaa, koruja ja kelloja, jalkineita ja laukkuja, kodin tuotteita sekä vapaa-ajan tuotteita.


title: Macy’s

text: Vuonna 2013 Macy's oli Yhdysvaltain 14. suurin vähittäiskauppa liikevaihdolla mitattuna.


title: Cecilia Bartoli

text: Cecilia Bartoli [tʃeˈtʃiːlja ˈbartoli] (s. 4. kesäkuuta 1966 Rooma, Italia) on italialainen oopperalaulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Hän on menestynyt erityisesti Händelin, Mozartin ja Rossinin laulajana ja myös vähemmän tunnettujen barokkikappaleiden esittäjänä.


title: Cecilia Bartoli

text: Bartolia pidetään lyyrisenä ja dramaattisena koloratuurina. Hänen äänensä ei välttämättä ole aivan niin ”suuri” kuin eräillä muilla mezzosopraanoilla, mutta hänellä on äänessään yksilöllinen sointi, jota hän käyttää antamaan dramaattista vaikutelmaa. Hän on yksi viime vuosien kuuluisimmista ja parhaiten myyvistä oopperalaulajista. Konserttiyleisö pitää Bartolissa erityisesti hänen eläväisestä ja pirteästä lavaesiintymisestään.


title: Cecilia Bartoli

text: Bartolin vanhemmat olivat molemmat ammattilaulajia, ja he antoivat hänelle ensimmäiset musiikkitunnit. Hän esiintyi ensimmäisen kerran julkisesti yhdeksänvuotiaana, jolloin hän oli Toscassa paimenpojan roolissa. Myöhemmin Bartoli opiskeli Conservatorio di Santa Ceciliassa Roomassa.


title: Cecilia Bartoli

text: Toisin kuin useimmat muut oopperalaulajat, Bartoli sai menestystä jo alle 20-vuotiaana. Tämä on epätavallista ammatissa, jossa äänen kypsyys saavutetaan vasta noin 30 vuoden iässä. Bartoli nähtiin kykykilpailussa Italian televisiossa 19-vuotiaana vuonna 1985. Orkesterinjohtaja Riccardo Muti näki hänen esityksensä ja kutsui hänet esiintymiskokeeseen La Scalaan. Herbert von Karajan pyysi häntä laulamaan Salzburgin vuoden 1990 pääsiäisfestivaaleilla, mutta Karajan kuoli yllättäen ja hanke jäi toteutumatta.


title: Cecilia Bartoli

text: Bartoli on koonnut äänelleen sopivan ohjelmiston. Mozartin ja Rossinin lisäksi hän on kiinnostunut myös barokista ja varhaisklassisen ajan musiikista, kuten Gluckista, Vivaldista, Haydnista ja Salierista. Vuoden 2005 alussa hän lauloi koloratuurisopraanolle tarkoitetun Kleopatran osan Händelin Giulio Cesaressa. Äänen kehittyessä siihen on tullut täyteläisyyttä ja ”suuruutta”, jonka puuttesta häntä aiemmin paljon arvosteltiin.


title: Cecilia Bartoli

text: Bartoli vieraili Suomessa toukokuussa 2009. Vuonna 2016 hän sai ruotsalaisen Polar-musiikkipalkinnon.


title: Vaatehuone (kauppaketju)

text: Vaatehuone oli suomalainen vaatteita myynyt kauppaketju. Vaatehuoneen omia tuotemerkkejä olivat Ragazzi, Ann Miller sekä Jan Stuart.


title: Vaatehuone (kauppaketju)

text: Yrityksen historia ulottuu vuoteen 1978, jolloin syntyi idea Vaatehuone-nimisestä yrityksestä. Ensimmäinen myymälä avattiin vuonna 1980.


title: Vaatehuone (kauppaketju)

text: Vaatehuoneen televisiomainokset aloittivat 1990-luvun alussa uuden "uusrahvaanomaisen" tyylin, jota muun muassa Sotka on jatkanut mainonnassaan. Vaatehuoneen mainoksissa esiintyi lahtelainen kauppias Simo Leporanta (oik. Timo Leporanta), joka aloitti mainokset aina "Tässä Simo Vaatehuoneelta, hei!" sekä kertoi, mikä oli edullista, ja tuotteen hinnan. Vaatehuone oli osaltaan tuomassa "uusia kansallispukuja", joista tuli jokamiesmuotia: tuulipuvut ja salihousut muussakin kuin urheilukäytössä, kansitakit, kivipestyt silkkipaidat myös miehille sekä kohtuuhintaiset nahkatakit arkiasuina.


title: Vaatehuone (kauppaketju)

text: Syksyllä 14. syyskuuta 1999 Kesko Oyj täsmensi vaatekaupan strategiaansa ja päätti luopua vaate-erikoisliikeketjuistaan. Tämän johdosta Kesko Oyj vetäytyi Vaatehuone-kauppiasketjutoiminnasta vuoden 2000 aikana. Vaatehuone-ketjuun kuului parhaimmillaan 57 kauppaa. Ketjun vähittäismyynti vuonna 1998 oli 372 miljoonaa markkaa.


title: Vaatehuone (kauppaketju)

text: Vuonna 2000 Vaatehuoneen liikemerkki myytiin L-Fashion Groupille, joka alkoi vetää ketjua. Lopulta sen toiminta ajettiin alas keväällä 2008.


title: Vaatehuone (kauppaketju)

text: Muusikko Anssi Ahonen sävelsi ja tuotti taiteilijanimellä KCD Vaatehuoneesta elektromusiikkipohjaisen musiikkikappaleen "Simo Goes Poing". Kappaleen aikana kuuluu muun muassa televisiomainoksista tuttuja spiikkauksia. Kappale julkaistiin vinyylisinglenä ja K-Tel International Finland Oy:n julkaisemassa kokoelmalevyssä "Techno & Dance 2".


title: Kerrosintruusio

text: Kerrosintruusio ("engl". layered intrusion) on mafinen syväkivi, johon koostumukseltaan basalttisen magman osittainen kiteytyminen ja jäännössulasta erkanevien kiteiden ominaispainoerot sekä magmasäiliössä tapahtuvat konvektiovirtaukset aiheuttavat kerrosrakenteen.


title: Kerrosintruusio

text: Tyypillisessä kerrosintruusiossa alimpina kivilajeina tavataan oliviinista ja pyrokseenista koostuvia ultramafisia kivilajeja kuten pyrokseniitteja, peridotiitteja ja duniitteja sekä usein myös niihin liittyviä kromiittikerroksia. Näiden yläpuolelle kerrostuu noriitteja, gabroja ja anortosiitteja. Joidenkin kerrosintruusioiden yläosaan muodostuu myös felsisempiä kivilajeja kuten dioriittia tai kerrosintruusion sivukivien sulamisen kautta syntynyttä granofyyriä.


title: Kerrosintruusio

text:
Kerrosintruusioihin liittyy usein taloudellisesti tärkeitä malmimineraaleja kuten platinaa, kromiittia, vanadiinia, magnetiittia ja ilmeniittiä.
Tunnettuja kerrosintruusioita Suomessa ovat:


title: KappAhl

text: KappAhl on ruotsalainen yritys, joka myy pukeutumisen tuotteita naisille, miehille ja lapsille. Ketjulla on noin 400 myymälää Ruotsissa, Norjassa, Suomessa ja Puolassa.


title: KappAhl

text: Alun perin yrityksen perusti Per-Olof Ahl Göteborgiin vuonna 1953. Tuolloin liikkeen nimi oli "Kappaffären," ja päämyyntituoteena olivat edulliset naisten päällystakit (ruotsiksi "kappa"). Vuonna 1990 yrityksen osti osuustoiminnallinen KF, mutta vuonna 2004 siitä tuli taas osakeyhtiö pääomasijoitusyhtiöiden Nordic Capital ja Accent Equity ostettua raskasta tappiota tehneen yrityksen. Toiminta saatiin pian taas voitolliseksi.


title: KappAhl

text: KappAhl aloitti toimintansa Suomessa vuonna 1990.


title: Mokoman 120 päivää

text: Mokoman 120 päivää on Mokoma-yhtyeen vuonna 2001 ilmestynyt toinen albumi. Levyn musiikki on raskaampaa kuin esikoisalbumi "Valulla" ja pienimuotoisia thrash-vaikutteita on jo havaittavissa. Parhaiten ne kuuluvat ehkä singlenäkin julkaistussa kappaleessa ”Seitsemän sinetin takana”, joka on yksi Mokoman suurimmista hiteistä ja yhtye esittää kappaletta konserteissaan usein vielä nykyäänkin. Myös kappale ”Rajapyykki” julkaistiin singlenä.


title: Mokoman 120 päivää

text: "Mokoman 120 päivää" on sanoituksiltaan eräänlainen teemalevy, joka kertoo ihmisen kamppailusta erilaisten valtavirtojen ja koneistojen kanssa. Yhtyeen laulaja ja sanoittaja Marko Annala otti sanoituksia kirjoittaessaan vaikutteita markiisi de Saden yhteiskuntakritiikistä. Albumin nimi on viittaus de Saden teokseen "Sodoman 120 päivää" ja kansitaiteessa on käytetty osia Hieronymus Boschin maalauksista "Pyhän Antoniuksen kiusaus" ja "Heinävankkurit".


title: Mokoman 120 päivää

text: Albumi ei ilmestyessään saavuttanut merkittävää suosiota ja Mokoman silloinen levy-yhtiö EMI tuhosi jäljellä olevat levyt, eikä levystä otettu uusintapainosta. Sama kohtalo oli kahta vuotta aiemmin ilmestyneellä "Valu"-albumilla. Levyjen tuhoamisen jälkeen yhtyeelle ilmoitettiin, että EMI:llä ei ole kiinnostusta seuraavan levyn julkaisuun. Tämän jälkeen Mokoma perusti oman levy-yhtiönsä, Sakara Recordsin. Sekä "Valu" että "Mokoman 120 päivää" kuitenkin julkaistiin uudelleen vuonna 2004 Mokoman noustua suuren yleisön tietoisuuteen levyjen "Kurimus" ja "Tämän maailman ruhtinaan hovi" sekä oman levy-yhtiönsä ansiosta.


title: Mokoman 120 päivää

text: Sävellykset Marko Annala, Kuisma Aalto ja Tuomo Saikkonen, sanoitukset Annala, sovitukset Mokoma (Raikko Törösen, Gabi Hakasen ja Henri Kuittisen avustuksella).


title: Mokoman 120 päivää

text: ”Reitti” on "Seitsemän sinetin takana" -singlen ja ”Turhaan tänne tulleet” "Rajapyykki"-singlen b-puoli. ”Seitsemäs kahdestatoista” on demo vuodelta 2000.


title: Mokoman 120 päivää

text: Julkaistiin vuonna 2001.Julkaistiin vuonna 2001.


title: Savisilta

text:
Savisilta, alkuperäiseltä nimeltään Juurikosken silta, on Ylivieskassa sijaitseva teräsbetonisilta, joka ylittää Kalajoen Ylivieskan kohdalla kirkon ja rautatiesillan välillä.
Sillan on suunnitellut Jalmar Castrén, ja se on rakennettu vuonna 1912. Tuolloin vielä oudon rakennusmateriaalin vuoksi siltaa alettiin kutsua Savisillaksi. Rakenteeltaan silta on viisiaukkoinen palkki- ja ulokepalkkisilta. Savisillalla on joskus järjestetty kesäisin myös siltatansseja.


title: Savisilta

text: Sillan kuormitus väheni, kun nykyisen kantatien 86 silta valmistui vuonna 1959. Liikenne keveni entisestään Helaalan sillan valmistuessa vuonna 1971, ja Savisilta jäi kevyen liikenteen sillaksi. Silta entisöitiin vuonna 1976. Se on ollut museosilta vuodesta 1982, ja se on Suomen toiseksi vanhin teräsbetonisilta. . Silta korjattiin kesällä 2012, ja sen 100-vuotisjuhlia vietettiin syyskuussa 2012.


title: Savisilta

text: Kalajokivarsi Ylivieskassa ja Savisilta kuuluvat Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Teuvo Moilanen

text: Teuvo Johannes Moilanen (s. 12. joulukuuta 1973 Oulu) on entinen suomalainen jalkapallomaalivahti, joka pelasi urallaan muun muassa 103 Veikkausliiga-ottelua Tampereen Ilveksen, FF Jaron ja FC KooTeePeen riveissä. Isossa-Britanniassa Moilanen edusti Preston North Endia, Scarborough'ta, Darlingtonia ja viimeksi Heartsia. Nykyisin Moilanen valmentaa mm. Ilveksen maalivahtikoulussa.


title: Der Spiegel

text: Der Spiegel on Euroopan suurin ja Saksan vaikutusvaltainen viikoittain ilmestyvä aikakauslehti, jota julkaistaan Hampurissa. Sen viikoittainen levikki on lähes miljoona kappaletta.


title: Der Spiegel

text: Der Spiegel on perustettu 4. tammikuuta 1947 Hannoverissa. Hampurissa se on sijainnut vuodesta 1952 lähtien.


title: Der Spiegel

text: Päätoimittaja Wolfgang Büchner irtisanottiin joulukuussa 2014. On ennakoitu, että lehti palaisi kahden päätoimittajan malliin.


title: Kalajoki (Karjalan tasavalta)

text: Kalajoki eli Kalaige (, vepsäksi "Kalag’") on vepsäläinen maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ääniseen laskevan samannimisen joen suussa 97 kilometriä Petroskoista kaakkoon. Kylässä on 650 ja kunnassa 833 asukasta (vuonna 2012).


title: Kalajoki (Karjalan tasavalta)

text: Kalajoen kunnan pinta-ala on 188,98 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Äänisenrannan piirin Soutjärven kuntaan, idässä Äänisen kautta Puudožin piirin Krasnoborskin kuntaan sekä etelässä ja lounaassa Leningradin alueeseen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Kalajoki (Karjalan tasavalta)

text: Seudun jokia ovat Nila, Munduksa, Kukovka, Himjoki (ven. "Gimreka") ja Kalajoki ("Rybreka"). Järviä ovat Äänisen lisäksi Nilskojärvi ("Nilskoje"). Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabro-diabaasi ja kvartsiittihiekkakivi. Kunnan alueella sijaitsee Kakkorvan rauhoitusalue.


title: Kalajoki (Karjalan tasavalta)

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu kaksi kylää: Kaskesoja (ven. "Kaskesrutšei", veps. "Kaskez") ja Toisjoki (ven. "Drugaja Reka", veps. "Toižeg"). Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 49 % on kansallisuudeltaan vepsäläisiä, 45 % venäläisiä ja 3 % ukrainalaisia.


title: Kalajoki (Karjalan tasavalta)

text: Kalajoki mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1496. Ennen 1920-lukua se kuului Aunuksen kuvernementin Soutjärven kuntaan ja myöhemmin Soutjärven piiriin. Vuosina 1994–2005 kylät muodostivat Vepsän kansalliseen volostiin kuuluneen Kalajoen kylähallintoalueen. Nykyinen Kalajoen vepsäläinen maalaiskunta (ven. "Ryboretskoje vepsskoje selskoje poselenije") on perustettu vuonna 2006.


title: Kalajoki (Karjalan tasavalta)

text: Kalajoen kautta kulkee Petroskoin ja Oštan välinen päällystetty maantie. Kylästä on linja-autoyhteys Petroskoihin. Äänisen rannalla on Ruoppaojan laivalaituri.


title: Kalajoki (Karjalan tasavalta)

text: Kunnassa louhitaan rakennuskiveä ja hiekkaa sekä tuotetaan sepeliä. Kaskesojalla ja Toisjoella on karjatilat. Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, pieni poliklinikka, posti ja muutama kauppa.


title: Kalajoki (Karjalan tasavalta)

text: Kunnan alueella sijaitsevat Kalajoen ja Jamehrutšein kivikautiset asuinpaikat. Kalajoen, Kaskesojan ja Toisjoen kylillä on historiallisen asutuksen status. Niissä on säilynyt 1800–1900-lukujen vaihteen asuin- ja talousrakennuksia. Kalajoen kylässä on siellä syntyneen Neuvostoliiton sankarin Anna Lisitsynan muistomerkki. Muita nähtävyyksiä ovat Kalajoen ja Kaskesojan karsikkometsät. Kaskesojalla on lomakylä ja kalastusmaja


title: Kalajoki (täsmennyssivu)

text: Kalajoki voi tarkoittaa:


title: Aaron Klug

text: Aaron Klug (11. elokuuta 1926 – 20. marraskuuta 2018) oli Liettuassa syntynyt brittiläinen kemisti sekä professori Cambridgen yliopistossa. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1982 biologisesti tärkeiden nukleiinihappo-proteiini-kompleksien tutkimisesta ja elektronimikroskoopin kuvien tulkintaa koskevista parannuksistaan.


title: Aaron Klug

text: Klugin ollessa 3-vuotias hänen vanhempansa muuttivat Liettuasta Etelä-Afrikkaan. Hän ilmoittautui Johannesburgissa Witwatersrandin yliopistoon opiskellakseen lääketiedettä, mutta lopulta hän valmistui luonnontieteilijäksi.


title: Parasaurolophus

text: Parasaurolophus oli dinosaurussuku, jonka lajit elivät myöhäisellä liitukaudella (noin 76–65 miljoonaa vuotta sitten) Pohjois-Amerikassa.


title: Parasaurolophus

text: "Parasaurolophus" oli 9–10 metriä pitkä, viisi metriä korkea sekä 3 500 kg:n painoinen. Se liikkui sekä kahdella että neljällä jalalla. Se luultavasti juoksi kahdella jalalla ja pysähtyi laiduntamaan neljälle jalalle. Parasaurolophuksen päässä oli lähes kahden metrin pituinen ontto harja, joka peitti koko pään yläosan sekä jatkui pitkälle taakse. Se saattoi toimia kaikukammiona ja täten vahvistaa dinosauruksen kumeaa ääntelyä. Pitäessään päätä ylhäällä, tämä harja sopi ehkä selkärangan pieneen kuoppaan.


title: Parasaurolophus

text: Parasaurolophus oli kasvinsyöjä.


title: Parasaurolophus

text: "Parasaurolophuksen" jäänteitä on löydetty muun muassa Albertasta, New Mexicosta sekä Utahista. Lisäksi Kanadasta on löytynyt kokonainen luuranko.


title: Parasaurolophus

text: "Parasaurolophus" on esiintynyt elokuvissa Maa aikojen alussa, Dinot New Yorkissa, Jurassic Park, ja Jurassic Park III.


title: Šokšu

text: Šokšu (, ) on maalaiskunta ja kylä Äänisenrannan piiriin kaakkoisosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Šokšu

text: Kunnan virallinen nimi vuodesta 2006 alkaen on "Šokšun vepsäläinen maalaiskunta" (Шокшинское вепсское сельское поселение, "Šokšinskoje vepsskoje selskoje poselenije"), ja sen hallintokeskus on Šokšunrannan eli Kvartsitnyin taajama.


title: Šokšu

text: Kunta rajoittuu pohjoisessa Ääniseen, idässä Soutjärven kuntaan, lännessä Latvan ja Puujoen kuntiin ja etelässä Leningradin alueeseen kuuluvaan Koskenalan piiriin. Sen nykyiset asutuskeskukset (kylät) ovat


title: Šokšu

text: Hallintokeskus Šokšunranta on Äänisen rannan tuntumassa sijaitseva kerrostaloalue. Jääsjärvellä sijaitsee Joona Jääsjärveläisen luostari.


title: Šokšu

text: Kunnassa on noin 1 100 asukasta.


title: Šokšu

text: Varsinaiseen Šokšun kylään kuuluvat Vasilišton, Čogan ja Hörc’in kylänosat sekä hieman lännempänä sijaitsevat Keskikylä (), Pinž ja Syrjä ()


title: Šokšu

text:
Šokšun kylä sijaitsee 65 kilometriä Petroskoista kaakkoon.
Šokšun alue kuului ennen 1920-lukua Soutjärven kuntaan. Jatkosodassa Šokšun alue oli Suomen miehittämä vuosina 1941–1944.


title: Šokšu

text: Vuosina 1994-2005 Šokšu oli Vepsän kansalliseen volostiin kuulunut kylähallintoalue.


title: Epäilyksen varjo

text: Epäilyksen varjo voi viitata seuraaviin:


title: Corcovado

text: Corcovado on 704 metriä korkea, graniittinen vuori Rio de Janeirossa, Brasiliassa.


title: Corcovado

text: Tijucan kansallispuistoon kuuluvasta sademetsästä kohoava vuori erottuu ympäröivistä graniittidoomeista laella olevan, 38 metriä korkean Kristus-patsaan ansiosta.


title: Corcovado

text: Corcovadon laelle ja patsaalle pääsee joko kapeaa, vuoren kylkeen louhittua tietä myöten tai vuonna 1884 valmistunutta 3800 metrin pituista hammasrataa käyttäen. Kolmen sähköjunayksikön kapasiteetti on 540 matkustajaa tunnissa, ja matka kestää noin 20 minuuttia. Radan yläasemalta johtaa 222 askelman portaikko patsaan juurella olevalle näköalatasanteelle, josta avautuu maisema Rion keskustaan, Sokeritoppa-vuorelle sekä kuuluisille uimarannoille Copacabanalle ja Ipanemalle.


title: Corcovado

text: Huomattavia Corcovado-vuorella kävijöitä ovat olleet mm. paavi Pius XII, paavi Johannes Paavali II, Albert Einstein ja Walesin prinsessa Diana.


title: Brahenkenttä

text: Brahenkenttä on urheilukenttä ja talvisin tekojäärata Helsingin Alppiharjussa. Se tunnetaan myös nimellä "Kallion urheilukenttä", vaikka itse asiassa se sijaitsee Kallion ulkopuolella (rajana on kentän ohi kulkeva Helsinginkatu). Kenttä toimii esimerkiksi Helsinki Wolverines:in amerikkalaisen jalkapallojoukkueen ja HIFK:n jääpallojoukkueen kotikenttänä, ja katettuun pääkatsomoon mahtuu 400 katsojaa. Lisäksi kentällä on siirrettäviä katsomoita, joten katsomopaikkoja jalkapallo-otteluissa on yhteensä noin 1 200. Kenttää hallinnoi Helsingin kaupungin liikuntavirasto, joka kutsuu paikalla talvisin olevaa tekojäärataa nimellä Kallion tekojäärata. Siellä on talvisaikaan kahvio ja luistinten vuokraus- ja teroituspalvelu.


title: Brahenkenttä

text: Brahenkentän luistelukausi alkaa 17. marraskuuta ja päättyy 16. maaliskuuta.


title: Brahenkenttä

text: Vielä 1800-luvun lopussa nykyisen Brahenkentän ympäristö oli rakentamatonta, joskin varsinaisen Kallion asutus oli jo nopeasti kasvussa. Ensimmäinen asemakaava Alppiharjun alueelle vahvistettiin vuonna 1901. Siinä alueelle ei vielä suunniteltu urheilukenttää. Sen sijaan Helsinginkadun varteen oli nykyisen kentän lounaiskulmaan suunniteltu neliskulmainen Helsingintori, jota kolmelta puolelta olisivat reunustaneet julkisten rakennusten tontit. Siitä pohjoiseen olisi johtanut esplanadin tyyppinen puistokatu, jossa olisi ollut keskellä kapea puisto ja sen reunoja pitkin kulkeneet Itäinen ja Läntinen Brahenkatu. Muistona tästä suunnitelmasta on vieläkin olemassa lyhyt pätkä Itäistä Brahenkatua kentän pohjoispuolella. Myös tämän puistokadun pohjoispäähän varattiin julkisen rakennuksen tontti. Puistokäytävän keskiakseli olisi ollut samalla suoralla Kallion kirkon ja samalla myös Unioninkadun kanssa.


title: Brahenkenttä

text: Molemmat Brahenkadut sekä myöhemmin myös Brahenkenttä saivat nimensä kenraalikuvernööri Pietari Brahen mukaan. Lähellä sijaitsevien Sturenkadun ja Fleminginkadun tavoin ne kuuluvat Kalliossa ja Alppiharjussa olevaan historiallisten merkkihenkilöiden mukaan nimensä saaneiden katujen ryhmään.


title: Brahenkenttä

text: Ennen ensimmäisen maailmansotaa alueen kadut olikin pitkälti jo rakennettu, mutta niiden varsilla olevat tontit olivat vielä suurelta osin tyhjillään. Esimerkiksi Itäisellä Brahenkadulla oli rakennuksia vain sen pohjoisimmassa korttelissa.


title: Brahenkenttä

text: Kun ympäröivien alueiden väkiluku ja varsinkin lapsiperheiden lukumäärä oli nopeasti kasvussa, päätettiin alueen asemakaavaa vuonna 1921 kuitenkin muuttaa. Lähinnä esteettisiä ja edustusnäkökohtia ajatellen suunnitellusta puistokadusta luovuttiin ja paikalle päätettiin perustaa urheilukenttä. Sen tieltä poistettiin tori, puistovyöhyke, suurin osa jo rakennetusta Itäisestä Brahenkadusta sekä sen varrella olevat, vielä silloin tyhjät tontit. Viimeksi mainitusta kadusta jäi jäljelle vain sen lyhyt pohjoisosa. Läntinen Brahenkatu sitä vastoin kulkee yhä kentän ohi.


title: Brahenkenttä

text: Alkujaan kenttä oli lähinnä yleisurheilukenttä, jota ympäröi myös juoksurata. Myöhemmin se on muutettu pallokentäksi ja juoksurata on poistettu.


title: Brahenkenttä

text: Suunniteltua Helsingintoria reunustavista julkisten rakennusten tonteista kahdelle on myöhemmin rakennettu Helsingin työväenopiston rakennus sekä Urheilutalo. Kolmas suunnitelluista tonteista jäi sekin kentän alueelle. Toiseen paikkaan aivan urheilukentän viereen sen itäpuolelle rakennettiin 1930-luvulla Aleksis Kiven koulu.


title: Christie

text: Christie voi tarkoittaa ainakin seuraavia:Christie on myös seuraavien henkilöiden nimi:


title: Sortavalan piiri

text: Sortavalan piiri on paikallishallinnollinen alue Karjalan tasavallan lounaisosassa, Laatokan pohjoispään ja Suomen rajan välisellä alueella. Sen hallinnollinen keskus on Sortavalan kaupunki. Piiri käsittää aiemman Sortavalan kaupunkipiirin alueen.


title: Sortavalan piiri

text: Sortavalan piiriin kuuluu kolme kaupunkikuntaa ja kaksi kyläkuntaa:


title: Sortavalan piiri

text: Sortavalan piiri oli hallintoalue Karjalan ASNT:ssa Laatokan pohjoisrannalla vuosina 1940–1970. Piirin rajoissa tapahtui tuona aikana joitain muutoksia ja se käsitti ajoittain laajemman alueen kuin nykyinen Sortavalan piiri.


title: Sortavalan piiri

text: Sortavalan piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940. Se käsitti suunnilleen Suomen Moskovan rauhassa 12. maaliskuuta 1940 kokonaan luovuttamat Sortavalan kaupungin, Sortavalan maalaiskunnan ja Ruskealan sekä Uukuniemen, Kiteen, Pälkjärven ja Värtsilän luovutetut osat. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin rauhan tultua ja niinpä Neuvostoliitto siirsi alueelle uutta väestöä.


title: Sortavalan piiri

text: Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin elokuussa 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Sortavalan piirin.


title: Sortavalan piiri

text: Sortavalan piiriin liitettiin vuonna 1957 Pitkärannan piirin länsiosa ja vuonna 1958 Kurkijoen piiri. Koko Karjalan ASNT:ssa suoritettiin hallintouudistus vuonna 1963, jolloin perustettiin kuusi teollisuuspiiriä ja neljä kyläpiiriä. Sortavalan piiristä muodostettiin Laatokanrannan kyläpiiri. Kuitenkin jo vuonna 1965 teollisuus- ja kyläpiirijaosta luovuttiin ja ne nimettiin piireiksi. Samalla Laatokanrannan piirin nimi muutettiin takaisin Sortavalan piiriksi. Sortavalan piirin itäosa liitettiin vuonna 1966 uudelleen perustettuun Pitkärannan piiriin.


title: Sortavalan piiri

text: Sortavalan piiri lakkautettiin 10. joulukuuta 1970, jolloin Värtsilän ja Valamon työläisasutuskeskukset sekä Ojavaisen, Rautakankaan, Ruskealan ja Sortavalan esikaupunkialueen kyläneuvostot siirrettiin Sortavalan kaupunkineuvoston hallinnon alaisuuteen. Lisäksi Sortavalan piirin eteläosasta perustettiin uusi Lahdenpohjan piiri, johon tulivat kuulumaan Lahdenpohjan kaupunki, Elisenvaaran työläisasutuskeskus sekä Kurkijoen, Lahdenpohjan ja Raivattulan kyläneuvostot. Tämä alue käsitti suunnilleen entisen Kurkijoen piirin alueen, mikä oli liitetty Sortavalan piiriin vuonna 1958.


title: Sortavalan piiri

text: Sortavalan piiri muodostettiin uudelleen vuonna 2006 Venäjän kunnallishallintouudistuksen yhteydessä. Se muodostettiin Sortavalan kaupunkipiirin alueesta. Kuntajakoa ja kuntien nimiä muutettiin, ja piiri tuli käsittämään nykyiset Sortavalan, Värtsilän ja Helylän kaupunkikunnat sekä Kaalamon ja Haapalammen maalaiskunnat.


title: Mansikkatorttu

text: Mansikkatorttu on eräs leivonnaisiin kuuluva lajike, jonka sesonki on kesällä, kun mansikoita on saatavilla runsaasti ja ne ovat parhaimmillaan.Ulkomailta tuotuja tai pakastemansikoita voi myös käyttää muina vuodenaikoina. Pakastemansikat tosin menettävät muotonsa ja niistä tulee vetisiä, koska pakastettaessa jääkiteet murtavat solukalvojen seinämät, varsinkin jos pakastetaan suuri määrä marjoja kerralla. Torttupohjan päälle laitetaan mansikoita ja kermaa. Myös liivatetta voi lisätä leivoksen päälle, se pitää mansikat paremmin paikallaan.


title: Mansikkatorttu

text: Joskus torttupohjaan saatetaan kostuttaa mehulla tai lisätä hieman hilloa.


title: Linjat (Helsinki)

text: Linjat () on Helsingin Kallion kaupunginosaan kuuluva osa-alue. Se sijaitsee Siltasaaren ja Hakaniemen pohjoispuolella, sekä Alppiharjun eteläpuolella. Seudun nimi johtuu siellä sijaitsevista suorista, keskenään yhdensuuntaisista kaduista, jotka on nimetty linjoiksi. Niiden nimissä on lisäksi käytetty järjestysnumeroita: Ensi, Toinen, Kolmas, Neljäs ja Viides linja. Nämä johtavat Hämeentieltä luoteeseen, paitsi muita lyhempi Ensi linja, joka alkaa vasta Helsingin Kaupunginteatterin pohjoispuolelta.


title: Linjat (Helsinki)

text: Lännessä Linjojen alue alkaa Töölönlahden itäpuolelta, pohjoisrajana on Helsinginkatu. Itäosissa Linjojen alueen raja kulkee Kaarlenkatua ja Viidettä linjaa pitkin niin, että Karhupuiston puoli on jo naapurialue Torkkelinmäkeä. Linjojen eteläraja kulkee Hämeentietä alas Toiselle linjalle, sitä pitkin Porthaninrinteelle ja edelleen Eläintarhanlahteen.


title: Linjat (Helsinki)

text: Linjojen alueella asui vuoden 2014 alussa liki 10 000 ihmistä, ja seutu tarjosi vuoden 2012 lopussa työtä 5 727:lle hengelle. Alueen asunnoista valtaosa, noin 90 prosenttia, on yksiöitä tai kaksioita. Alueen noin 3 500:sta vuokra-asunnosta melkein kaikki ovat vapaa-rahoitteisia.


title: Linjat (Helsinki)

text: Linjojen alue tunnetaan esimerkiksi Fredin kappaleesta "Kolmatta linjaa takaisin" (1968), joka on käännös Tony Hatchin kappaleesta "Beautiful in the Rain". Linjat esiintyvät myös Tapio Piiraisen ohjaamassa Raid-televisiosarjassa. Siinä Kai Lehtisen näyttelemä Raid kiertelee paljon Kalliossa ja kertoo poliiseille että häntä oli ammuttu Linjoilla. Pekka ja Pätkä -elokuvissa Puupäiden kodin ulkokuvien osoite on Toinen linja 13, viisikerroksinen asunto-osakeyhtiö Petäjä (1910). Tosin elokuvissa kodin osoitteeksi mainittiin kuvitteellinen Voikukankatu 5 B 13.


title: Linjat (Helsinki)

text: Kallion vuokra-alueen jakosuunnitelmassa vahvistettiin vuonna 1887 kadunnimet 1sta, 2dra ja 3dje Linien, seuraavalla vuosikymmenellä 4de, 5te ja 6te Linien. Näiden suomenkielisiksi vastineiksi on karttaan merkitty Ensimmäinen, Toinen, Kolmas, Neljäs, Viides ja Kuudes Linja. Kirjoitusmuodot 1–5 Linien vahvistettiin vuonna 1901 ja samalla Kuudes Linja nimettiin Kaiku-nimisen asuntoalueen mukaan Kaikukujaksi. Vuonna 1909 otettiin käyttöön kirjoitusasut I–V Linjen – I–V Linja.


title: Linjat (Helsinki)

text: Vuonna 1923 eräät Kalliossa asuneet talonomistajat ja liikemiehet esittivät "linjojen" nimeämistä uudelleen "oikeilla" kadunnimillä, koska numeroiden kerrottiin aiheuttavan sekaannuksia. Koko kaupungin kadunnimien yleistä tarkistusta pohtinut komitea esitti vuonna 1927 I linjan uudeksi nimeksi Diakonissakatua, II linjalle Juhani Ahon katua, III linjalle Aleksis Kiven katua, IV linjalle Tornikatua ja V linjalle Kirjastokatua. Kaupunginvaltuusto ei kuitenkaan hyväksynyt nimien muuttamista, koska "linjat" edustivat asemakaavoituksessa niin kutsuttua amerikkalaisvaihetta – New Yorkissa kadut on numeroitu – ja sellaisena eräänlaista kadunnimistön historiallista kerrostumaa. Kadunnimien nykyiset kirjoitusasut vahvistettiin vuonna 1928.


title: Linjat (Helsinki)

text: Kallio tuli kaupunginosan viralliseksi nimeksi vuonna 1959 ja samassa yhteydessä Linjat nimettiin sen osa-alueeksi.


title: Linjat (Helsinki)

text: Merkittäviä kohteita Linjojen alueella ovat esimerkiksi


title: Linjat (Helsinki)

text: Liikenneyhteydet alueelta ovat hyvät: Hakaniemen metroasema sijaitsee osaksi alueen eteläreunalla, ja useat raitiovaunulinjat kulkevat joko alueen läpi tai sitä sivuten.


title: Linjat (Helsinki)

text: Ensi linja () on noin neljänneskilometrin mittainen katu Kallion länsiosassa. Se ulottuu Castréninkadun lounaispäästä Alppikadun lounaispäähän ja on rajana kerrostalovaltaisen ruutukaava-alueen ja Linnunlaulun huvila-alueen välillä. Sen varrella sijaitsevat vuonna 1898 valmistunut, Theodor Granstedtin suunnittelema entinen Sokeainkoulu sekä vuonna 1982 valmistunut Kuntatalo, Suomen Kuntaliiton massiivinen rakennuskompleksi (arkkitehtitoimisto Castrén, Jauhiainen ja Nuuttila, 1982). Myös Helsingin Kaupunginteatterin tontti rajoittuu pohjoisessa Ensi linjaan, joskin sen pääsisäänkäynti on Eläintarhantien puolella.


title: Linjat (Helsinki)

text: Alun perin ja vielä 1960-luvulla Ensi linja jatkui Alppikadulta edelleen Helsingin Diakonissalaitoksen sairaala-alueen ohi Helsinginkadulle saakka, johon se päättyi välittömästi rautatien itäpuolella, mutta nykyisin tämä osuus entisestä katualueesta on suurimmaksi osaksi liitetty Diakonissalaitoksen tonttiin aidatuksi pysäköintialueeksi; vain sen länsipuolinen jalkakäytävä jäi aidan ulkopuolelle ja muodostaa osan keskustasta Pasilaan johtavasta kevyen liikenteen väylästä. Myös toisessa päässä Ensi linjaa on aikoinaan suunniteltu jatkettavaksi lähelle Hakaniemen toria, mutta tämä osa suunnitellusta katualueesta nykyisin osittain puistoa, osittain jäänyt Kallion virastotalon alle.


title: Linjat (Helsinki)

text: Ensi linjalla on ollut raitiolinjan päätepysäkki, ja sinne johtavat kiskot ovat yhä jäljellä, mutta nykyisin sinne ei ole säännöllistä liikennettä.


title: Linjat (Helsinki)

text: Toinen linja () on Linjoista toiseksi pisin. Se johtaa Hämeentieltä Hakaniemen kauppahallin tienoilta Alppikadulle Helsingin Diakonissalaitoksen edustalle. Eräät Kallion harvoista jäljellä olevista puutaloista sijaitsevat Toisella linjalla.


title: Linjat (Helsinki)

text: Kolmas linja () on Linjoista pisin ja ainoa, joka halkaisee Kallion kaupunginosan kokonaisuudessaan.


title: Linjat (Helsinki)

text: Neljäs linja () alkaa Hämeentieltä ja päättyy Castréninkatuun. Noin 600 metriä pitkän Neljännen linjan varrella sijaitsevat muun muassa Kallion kirkko (Lars Sonck, 1912), Kallion ala-aste (Jung & Bomansson, 1910) ja Kallion seurakuntatalo (Kaarlo Borg, 1926). Suurin osa Neljännen linjan asuinkerrostaloista on 1950- ja 1960-luvuilta. Neljäs linja on nupukivipäällysteinen.


title: Linjat (Helsinki)

text: Viides linja () alkaa Hämeentieltä ja päättyy Agricolankatuun, ja se on rajana Linjojen osa-alueen ja Torkkelinmäen välillä. Se on Linjoista toiseksi lyhyin, noin 350 metriä. Viidennen linjan kerrostalot ovat pääasiassa 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä. Hämeentien ja Viidennen linjan risteyksessä sijaitsee kipsikoristeinen jugendtalo vuodelta 1914, talon on piirtänyt Leuto A. Pajunen. Kadun toisessa päässä sijaitsee koristeellinen Ihantolan talo (O. E. Koskinen, 1907). Ihantolaa naapuritaloineen on aikoinaan pidetty malliesimerkkinä 1900-luvun alun työväestön kerrostaloasumisesta. Kallion kirjasto (Karl Hård af Segerstadt, 1912) ja Karhupuisto sijaitsevat Viidennellä linjalla. Raitiolinjat 3 ja 9 kulkevat Viidennen linjan kautta.


title: Linjat (Helsinki)

text: 1900-luvun alussa Linjojen ruutukaava-aluetta suunniteltiin laajennettavaksi samankaltaisena myös nykyisen Torkkelinmäen alueelle, jolloin suoria "linjoja" olisi ollut kaikkiaan yhdeksän. Suunnitelmasta kuitenkin luovuttiin vuonna 1913, jolloin vahvistetussa asemakaavassa alueen kallioiseen maastoon luontevammin mukautuva katuverkko. Suunnitellun Kuudennen linjan kohdalla on nykyisin pieni katu, Kaikukuja.


title: Linja

text: Linja tai linjat voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Rukajärven piiri

text: Rukajärven piiri oli Neuvosto-Karjalan paikallinen itsehallintoalue. Se muodostettiin 1920-luvun alussa entisen Aunuksen kuvernementin Rukajärven ja Kiimasjärven kunnista sekä Repolan kunnan itäosasta ja pienemmistä osista Kontokin, Jyskyjärven ja Tunkuan kuntia.


title: Rukajärven piiri

text: Vuonna 1926 Rukajärven piirin pinta-ala oli 7 748 km ja asukasluku 2 496, joista karjalaisia oli 2 376. Asukastiheys oli 0,32 as/km. Piirin pinta-alasta oli metsää noin 70 %. Vuonna 1926 piiriin kuului 44 kylää, joista tärkeimmät olivat Rukajärvi, Kiimasjärvi, Luvajärvi, Korpilahti, Kuusiniemi, Nokeus ja Miinoa.


title: Rukajärven piiri

text: Rukajärven piirin alue laajeni 1930-luvulla, kun Repolan piiri liitettiin siihen. Vuonna 1933 piirissä oli 5 933 asukasta, joista karjalaisia oli 4 967.


title: Rukajärven piiri

text: Jatkosodan aikana Rukajärven piiri oli suomalaisten miehittämä vuosina 1941–1944. Rukajärven piiri lakkautettiin jatkosodan jälkeen ja liitettiin Segežan piiriin. Sittemmin suunnilleen entisestä Rukajärven piirin alueesta on muodostettu Mujejärven piiri (1966).


title: Harakka (purjelentokone)

text: Harakka II oli 1940-luvun Suomessa hyvin yleinen purjelennon alkeiskoulukone. Se oli rinteiltä kumiköysien sinkoamana liitävä avoin 1-paikkainen ylätaso.


title: Harakka (purjelentokone)

text: Suomalaiset löysivät vuonna 1941 Petroskoin kaupungista neuvostoliittolaisen purjelentokoulun jäämistön. Sotasaaliiksi otettiin UC-3-liitokone, joka oli Jämijärvellä miltei käyttämätön niin kauan kuin koulun johtajana toimi U.B. Nissinen.


title: Harakka (purjelentokone)

text: Sodan loputtua tästä Ryssä-nimen saaneesta lentokoneesta tehtiin kopio, joka sai nimen Harakka. Kone todettiin hyväksi alkeiskoulukoneeksi.


title: Harakka (purjelentokone)

text: Tämän parannettu versio oli PIK Harakka II. Sen suunnittelivat lentotekniikan diplomi-insinööreiksi opiskelevat J.Nurmi, Raimo Häkkinen ja Juhani Heinonen. Koneesta tehtiin myös versio Harakka III.


title: Harakka (purjelentokone)

text: Konetta hinattiin ilmaan myös autolla ja vintturilla. Se on puurakenteinen ja kangaspäällysteinen. Sen korjattavuus on hyvä.


title: Harakka (purjelentokone)

text: Valkeakosken Ilmailukerhon Harakka II on esillä Tampere-Pirkkalan lentoasemarakennuksen aulassa. Kone on rakennettu vuonna 1949 ja oli tuon kerhon ensimmäinen lentokone. Sitä käytettiin 1960-luvun lopulle asti. Viimeinen lento sillä tehtiin 1. huhtikuuta 2000. Tässä ajassa sillä lennettiin noin 2500 lentoa, joiden yhteiskesto oli 53 tuntia. Tämä kuvaa hyvin liitokoneiden lentojen kestoa.


title: Harakka (purjelentokone)

text: Jämijärven lentopaikan ilmailumuistohuoneessa on 1990-luvulla rakennettu Harakka II-liitokoneen kopio.


title: GMail Drive

text: GMail Drive on Microsoft Windowsille tehty epävirallinen laajennus, joka mahdollistaa yli seitsemän gigatavun (5.8.2008) kokoisen Gmail-sähköpostitilin käytön tallennustilana. Liitetyn Gmail-tilin sisältö näkyy Windowsissa kuten tavallinen kiintolevy ja tiedonsiirto tapahtuu tavallisten kopioi, leikkaa ja liitä -toimintojen avulla.


title: GMail Drive

text: GMail Drivea vastaavat ohjelmat löytyvät myös Linuxille (GmailFS) ja Mac OS X:lle (gDisk).


title: GMail Drive

text: GMail Drive käyttää tilin "Saapuneet"-kansiota tiedostojen tallennukseen. Tiedostot tallennetaan sähköpostiviestien liitetiedostoiksi, jolloin niihin pätee sama 20 Mt kokorajoitus kuin liitetiedostoihin yleensä. Aiemmin liitetiedostoiksi ei hyväksytty myöskään sovelluksia ".exe"-tiedostoina, mutta tämä rajoitus on nyttemmin poistettu. Kokorajoituksenkin voi kiertää esimerkiksi pakkaamalla enimmäiskoon ylittävät tiedostot pakkausohjelmalla (esimerkiksi WinRar tai WinZip) ja valitsemalla pakkauksen ohella suoritettavaksi tiedoston pilkkomisen ("split"). Näin isokin tiedosto siirtyy Gmailiin pienemmissä osissa.


title: GMail Drive

text: Yhteen Gmail-tiliin voi olla kirjautuneena samaan aikaan useasta eri osoitteesta, joten GMail Drive mahdollistaa jaetun tiedostopalvelimen pystytyksen helposti; Käyttäjien tarvitsee vain asentaa GMail Drive ja kirjautua sillä käyttäen samaa käyttäjätunnusta ja salasanaa. Tämän jälkeen heillä on käytössään jaettu asema tiedostonvaihtoon.


title: GMail Drive

text: Tiedostojen selaaminen, lataaminen, poistaminen ja jopa katselu (Kuvat, DOC, PDF, MP3) onnistuvat myös Gmailin varsinaisesta web-käyttöliittymästä tavallisella www-selaimella.


title: GMail Drive

text: GMail Drive ei ole Gmailin omistajan, Googlen käsialaa, joten muutokset Gmailin toiminnassa saattavat estää ohjelman toiminnan joko hetkellisesti tai pysyvästi. Yleensä toimimattomuuteen on auttanut uuden päivitetyn version asentaminen.


title: GMail Drive

text: Gmailin käyttöehdot eivät erityisesti salli tai kiellä GMail Driven käyttöä tai yleensä tilin tallennustilan käyttöä muuhun kuin sähköpostien säilytykseen.


title: GMail Drive

text: GMail Drivea ei kannata käyttää tilillä, jota käyttää myös jollain POP3-sähköpostiohjelmalla (esimerkiksi Mozilla Thunderbird, Outlook Express), koska tällöin kaikki tilille lähetetyt tiedostot päätyvät myös sähköpostiohjelman Saapuneet-kansioon ja asetuksista riippuen tämä saattaa jopa poistaa tiedoston sisältävän viestin palvelimelta heti ladattuaan sen.


title: Lapinlahti (Helsinki)

text: Lapinlahti () on puistomainen osa Helsingin läntistä kantakaupunkia. Hallinnollisesti merellinen Lapinlahti luetaan Kampinmalmin peruspiiriin ja Länsisataman kaupunginosaan.


title: Lapinlahti (Helsinki)

text: Lapinlahti sijaitsee Ruoholahden pohjoispuolella, Seurasaarenselän itärannalla Lapinlahti-nimisen merenlahden äärellä. Pohjoisessa Lapinlahden ja Etu-Töölön raja kulkee Hietaniemenkatua pitkin, ja myös Ourien saaret kuuluvat Etu-Töölöön. Lapinlahden itärajana on Mechelininkatu, etelärajana Porkkalankatu ja Länsiväylä kuitenkin niin, että näiden risteyksen pohjoispuolella olevan toimistorakennuksen tontti kuuluu Ruoholahteen.


title: Lapinlahti (Helsinki)

text: Suurimman osan Lapinlahden alueesta muodostavat alueella sijaitsevat hautausmaat sekä Lapinlahden sairaalan tontti. Alueen pohjoisosassa sijaitsee vuonna 1829 käyttöön otettu Hietaniemen hautausmaa, jonne monet kansakunnan merkkihenkilöt on haudattu. Sen eteläpuolella ovat Ortodoksinen hautausmaa, Helsingin islamilainen hautausmaa, Suomen Kaartin hautausmaa ja Helsingin juutalainen hautausmaa.


title: Lapinlahti (Helsinki)

text: Lapinlahden sairaala (Lapinlahdentie 2) on Suomen ensimmäinen mielisairaalakäyttöön rakennettu sairaala. Sitä ennen Suomessa oli jo Seilin hospitaali, joka toimi kuitenkin ensin myös spitaalisten hoitolaitoksena. Lapinlahden sairaala valmistui vuonna 1841, arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaisesti. Alue on monelta osin suojeltu rakennussuojelulain nojalla. Merkittävä osa psykiatrian klinikan toimintoja on kuitenkin äskettäin siirretty HYKSin Psykiatriakeskukseen, entiseen Hesperian sairaalaan. Sairaalarakennus on tällä hetkellä tyhjillään, mutta mielenterveysjärjestöt pyrkivät aloittamaan tiloissa psyykkisen hyvinvoinnin keskuksen toiminnan.


title: Lapinlahti (Helsinki)

text: Lapinlahdessa asuu ainoastaan 28 henkeä (1.1.2009). Työpaikkoja alue tarjosi 240:lle (tilanne 31.12.2005).


title: Teekuppi

text: Teekuppi on isohko, useimmiten keraaminen kuppi, josta juodaan teetä. Teekupit valmistetaan usein valamalla, mutta joskus myös dreijaamalla. Monissa harrastajaseuroissa valmistetaan teekuppeja.


title: Suojärven piiri

text: Suojärven piiri () on hallintoalue Karjalan tasavallan länsiosassa. Piiri rajoittuu pohjoisessa Mujejärven piiriin, koillisessa Karhumäen piiriin, idässä Kontupohjan piiriin, kaakossa Prääsän piiriin, etelässä Pitkärannan piiriin, lounaassa Sortavalan piiriin ja lännessä Suomeen kuuluvaan Pohjois-Karjalan maakuntaan. Suojärven piirin keskuksena on Suojärven kaupunki. Piirin pinta-ala on 13 731 neliökilometriä ja vuonna 2010 piirissä oli noin 18 800 asukasta.


title: Suojärven piiri

text: Piiriin kuuluu yksi kaupunkikunta ja neljä maalaiskuntaa:Näissä on yhteensä 25 asutuskeskusta (vuonna 2008)


title: Suojärven piiri

text: Suojärven piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940. Se käsitti suunnilleen Suomen Moskovan rauhassa 13. maaliskuuta 1940 kokonaan luovuttamat Suojärven, Suistamon ja Soanlahden kunnat sekä Korpiselän ja Ilomantsin kuntien luovutetut osat. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin jo sodan aikana tai rauhan tultua supistuneen Suomen alueelle. Neuvostoliitto siirsi autioituneelle alueelle uutta väestöä.


title: Suojärven piiri

text: Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin elokuussa 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Suojärven piirin.


title: Suojärven piiri

text: Suojärven piiriin liitettiin vuonna 1957 lakkautetun Petrovskin piirin länsiosa.


title: Suojärven piiri

text: Piirin nykyinen kuntajako on vuodelta 2006, jolloin Venäjällä tehtiin kunnallishallintouudistus. Ennen tätä piirissä oli yksi kaupunkialue (Suojärvi), kaksi asutushallintoaluetta (Porajärvi ja Naistenjärvi) sekä kuusi kylähallintoaluetta (Leppäsyrjä, Loimola, Piitsjoki, Suojoki, Vegarus ja Veskelys). Kylähallintoalueisiin kuului yhteensä 34 kylää.


title: Dr

text: Dr tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:


title: Järvenpää (täsmennyssivu)

text: Järvenpää tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:Järvenpää on myös suomalainen sukunimi.


title: Liuttu

text: Liuttu on Kangasalan osa-alue ja kylä. Alueen rakennuskanta on suurimmaksi osaksi kerrostaloja. Liuttu on melko lapsikantainen alue. Liuttu on väljästi asuttu alue, jossa on paljon leikkipuistoja ja nurmialueita. Liutussa on myös uimaranta ja päiväkoti.


title: Liuttu

text: Liuttua rajaavat mm. Tampereen ja Kangasalan raja ja Kangasalantie. Liutun raja menee myös Kaukajärven veden kohdalla. Liutussa on myös "liutunniemi". Liuttu on lähellä metsää ja Kisapirttiä. Alueella on kaksi järveä, Pitkäjärvi ja Kaukajärvi. Liutussa kulkee joka paikassa kävelyteitä eikä Liutun keskustassa ole juurikaan autoteitä, vain nurmikkoa ja kävelyteitä. Liutussa on uimaranta, hiekkakenttä, lentopallokenttä ja puistoja. Liutussa on myös matonpesupaikka. Lähellä sitä, Kaukajärven rannalla, on veneranta. Toinen veneranta on Liutun uimarannassa. Liutussa on monta leikkipuistoa, jotka ovat suurimmaksi osaksi kerrostalojen omia puistoja. Yleinen puisto on Liutun rannassa.


title: Liuttu

text: Uimaranta sijaitsee lähellä Tampereen rajaa. Uimarannalla on paljon nurmialuetta, lentopallo-kenttä, pukukopit, WC:t, puisto ja kioski.


title: Liuttu

text: Vedessä on kaksi uimalaituria. Toisessa, isommassa ja pidemmässä laiturissa on kaksi hyppytornia: 1 ja 3 metrin korkuiset. Laiturit ovat 24 metrin päässä toisistaan. Tälle pääuimarannan alueelle "ei saa" tuoda koiria. Uimarannalla on kesäisin uimakoulu. Liutun uimaranta jatkuu pitkälle rantaviivaa myöten.


title: Oklo

text: Oklo on alue Gabonissa Keski-Afrikassa Francevillen kaupungin lähellä. Alueella sijaitsee ainoa tunnettu luonnon fossiilinen fissioreaktori, jossa esiintyi toimintaa arvioiden mukaan 1,5–1,7 miljardia vuotta sitten (Proterotsooisen kauden keskivaihe). Kaikkiaan alueelta on tähän mennessä löydetty 16 erillistä reaktorimuodostumaa. Löydön tästä ilmiöstä teki ranskalainen fyysikko Francis Perrin.


title: Oklo

text: Vuonna 1972 havaittiin alueelta louhitun uraanimalmin isotoopeissa poikkeuksia. Uraanin isotooppi U määrä oli laskenut normaalista 0,72 prosentista 0,62 prosenttiin, paikoin jopa 0,265 prosenttiin. Lisätutkimuksissa paljastui myös että muiden alueen isotooppien suhteet olivat häiriintyneet. Tutkijoiden mukaan alueella oli tapahtunut luonnollinen fissioreaktio. Fissioreaktio alkoi mahdollisesti kun kivien halkeamien kautta suodattunut pohjavesi sekoittui uraanimalmin kanssa. Alueella tapahtuvat fissioreaktiot toimivat sykäyksittäin 100 000–1 000 000 vuotta. Tutkijat arvioivat ettei nykyisin ydinreaktiota voisi tapahtua luonnollisesti, koska luonnossa esiintyvän U:n suhde U:een on nykyään liian alhainen. Tämä johtuu U:n lyhyemmästä puoliintumisajasta. Oklon luonnollinen ydinreaktori tuotti myös paljon ydinjätettä, mutta se on pysynyt kaiken aikaa samassa paikassa. Kohde on siten myös kiinnostava paikka ydinjätteen loppusijoittamiselle ja siihen liittyvälle tutkimukselle.


title: Aisnen ensimmäinen taistelu

text: Aisnen ensimmäinen taistelu () oli ensimmäisen maailmansodan alkuvaiheessa osa ympärysvaltojen hyökkäystä Marnejoen taistelusta vetäytyvien Alexander von Kluckin komentaman Saksan keisarikunnan 1. armeijan ja Karl von Bülowin 2. armeijan oikeaa sivustaa vastaan. Hyökkäys alkoi illalla 12. syyskuuta 1914 vetäytyvien saksalaisten kiivaan takaa-ajon jälkeen ja taistelu päättyi 28. syyskuuta. Tämän jälkeen alkoi rintaman jatkaminen kohti pohjoista eli ”kilpajuoksu Atlantille”.


title: Aisnen ensimmäinen taistelu

text: Saksalaisten käännyttyä takaa-ajavia ympärysvaltojen joukkoja vastaan 13. syyskuuta, jolloin heillä oli hallussaan eräs edullisimmasta asemista länsirintamalla. Samalla Josias von Heeringin johtama Saksan keisarikunnan 7. armeija oli liittynut puolustajiin. Joukot olivat Compiègnen ja Berry-au-Bacin välillä syvän ja kolmekymmentä metriä leveän länteen virtaavan Aisne-joen rannalla. Kummallakin puolella jokea oli alavaa maata reilu kilometri, jonka jälkeen alkoi ylänkö. Saksalaiset asettuivat asemiin korkeammalla olevalle pohjoispuolelle noin kolme kilometriä joesta. Rintaman edessä oleva alue ei tarjonnut hyökkääjille suojaa.


title: Aisnen ensimmäinen taistelu

text: Sakeassa sumussa 13. syyskuuta pääosa Brittiläisen siirtoarmeijan joukoista ylitti ponttoonisiltaa tai osittain tuhottuja siltoja pitkin Aisnen ja ryhmittyi oikealla Bourg-et-Cominiin ja vasemmalla Venizeliin. Venizelin itäpuolella oleva Chivres oli saksalaisten puolustussuunnitelman mukaan pidettävä alue, jonne oli pääosa voimasta koottu. Ranskan 5. (Franchet d’Espèrey) ja 6. armeija (Maunoury) ylittivät Aisnen Berry-au-Bacissa vallaten Chemin des Damesin itäkärjen. Joukot olivat taistelukosketuksissa koko rintaman pituudelta. Chemin des Damesin itäpuolella Ranskan 4., 5. ja 9. armeija olivat passiivia edeten ainoastaan hieman 13. syyskuuta saavuttamistaan asemista.


title: Aisnen ensimmäinen taistelu

text: Brittien siirtoarmeija ylitti aukion sumun turvin, mutta aamulla kaikonnut sumu paljasti heidät puolustajille. Joukot olivat ilman suojaa avoimella kentällä puolustajan tulessa.