title: Charles Chaplinin filmografia

text: Chaplin teki ensimmäisen elokuvasopimuksensa Keystone-yhtiön kanssa vuonna 1914, ja siirtyi pian myös ohjaamaan ja ideoimaan omat elokuvansa. Hän esiintyi yhtiölle työskennellessään yhteensä 36 lyhytelokuvassa, näytellen yhdessä aikansa suosituimpien elokuvakoomikoiden, kuten Fatty Arbucklen ja Mabel Normandin, kanssa.


title: Charles Chaplinin filmografia

text: Keystone-sopimuksensa päätyttyä vuoden 1914 lopussa Chaplin allekirjoitti elokuvasopimuksen Essanay Film Manufacturing Companyn kanssa. Chaplinin Essanay-elokuvia pidetään hänen läpimurtonaan kansainväliseksi elokuvatähdeksi. Hän ohjasi ja ideoi tästä lähtien kaikki omat elokuvansa, Jesse T. Robbinsin toimiessa tuottajana ja Harry Ensignin kuvaajana. Essanaylla Chaplinin luottonäyttelijöiksi kohosivat muun muassa Bud Jamison, Lloyd Bacon ja Leo White sekä Edna Purviance, joka tuli esittämään naispääosia hänen elokuvissaan seuraavat kahdeksan vuotta. Sopimuksen alkupään elokuvissa Chaplinin vastanäyttelijänä esiintyi tunnettu koomikko Ben Turpin. Elokuvista ensimmäisen Chaplin kuvasi yhtiön studiolla Chicagossa, seuraavat viisi Nilesissä, San Franciscon lähellä ja loput Hollywoodissa.


title: Charles Chaplinin filmografia

text: Vuonna 1916 Chaplin siirtyi työskentelemään Mutual Film Corporationille ja alkoi myös toimia elokuviensa tuottajana. Mutual perusti hänen elokuviensa tuottamista varten emoyhtiön alaisen Lone Star Film Corporationin ja antoi Chaplinille oman Lone Star-studion Hollywoodiin. Mutualilla Chaplinin luottokuvaajaksi vakiintui Roland Totheroh, joka työskenteli Chaplinin kanssa lähes tämän koko loppu-uran ajan. Hänen luottonäyttelijöikseen Essanaylta seuranneiden näyttelijöiden lisäksi tulivat muun muassa Eric Campbell, Henry Bergman ja Albert Austin.


title: Charles Chaplinin filmografia

text: Vuonna 1918 Chaplin perusti oman tuotantoyhtiönsä ja rakennutti oman studionsa Hollywoodiin Sunset Boulevardin ja La Brea Avenuen kulmaan sekä teki elokuviensa levityssopimuksen First National Exhibitor's Circuit -yhtiön kanssa. Seuraavana vuonna hän perusti yhdessä Mary Pickfordin, Douglas Fairbanksin ja D. W. Griffithin kanssa oman levitysyhtiönsä, United Artistsin. Hän ei kuitenkaan alkanut tuottaa yhtiölle elokuvia ennen kuin vuonna 1923, jolloin hän siirtyi lopullisesti tuottamaan pitkiä elokuvia. Muutettuaan poliittisten ongelmiensa takia Yhdysvalloista Sveitsiin vuonna 1953 Chaplin tuotti vielä kaksi Englannissa kuvattua elokuvaa, joista ensimmäisen tuotantoyhtiönä toimi Archway-Attica ja toisen Universal Pictures.


title: Charles Chaplinin filmografia

text: Kaikki Chaplinin teokset varhaista "Rosvo ystävänä" -elokuvaa lukuun ottamatta ovat säilyneet nykypäivään. Chaplin omisti kaikkien vuoden 1918 jälkeen tuotettujen elokuviensa tekijänoikeudet ja huolehti tarkasti, että niiden negatiivit pysyivät hyväkuntoisina. Sen sijaan varhaiset Keystone-elokuvat olivat pitkään hyvin huonossa kunnossa ja niitä oli uudelleenleikattu vuosien aikana. Britannian elokuvainstituutti onkin viime vuosina pyrkinyt restauroimaan ne takaisin alkuperäiseen asuunsa.


title: Charles Chaplinin filmografia

text: Kaikki elokuvat pituudeltaan yhden kelan mittaisia, ellei toisin mainita.


title: Charles Chaplinin filmografia

text: Kaikki elokuvat pituudeltaan kaksi kelaa, ellei toisin mainita.


title: Charles Chaplinin filmografia

text: Kaikki elokuvat pituudeltaan kaksi kelaa.


title: Kummikarhut

text: Kummikarhut (alkuperäiseltä nimeltä engl. "Disney's Adventures of the Gummi Bears") on Disneyn vuosina 1985–1991 valmistunut 95-osainen piirrossarja.


title: Kummikarhut

text: Kummikarhut ovat karhuja, jotka käyttäytyvät samalla tavalla kuin ihmiset. He haluavat elää rauhassa kaikkien ihmisten kanssa. He asustavat maan alla, koska pelkäävät ihmisten löytävän heidät.


title: Kummikarhut

text: Eräänä päivänä Terho-niminen poika on ystävänsä Voiton johdolla metsässä puunhakkuutöissä. Voitto huomaa hänen kaulassaan Kummikarhu-medaljongin. Terho kertoo hänelle perineensä medaljongin isoisältään, joka oli löytänyt sen olleessaan lapsi. Voitto väittää, ettei Kummikarhuja ole olemassa, ja että ne ovat vain lapsille kerrottuja tarinoita. Yhtäkkiä metsän pahimmat olennot Hyrmät tulevat häätämään työläisiä pois metsästä, joista kaikki Terhoa lukuun ottamatta pääsevät pois metsästä. Terho lähtee juoksemaan metsän suojaan, kunnes pyörtyy nääntyneenä maahan.


title: Kummikarhut

text: Terhon maatessa maassa saapuvat hänen ympärilleen Kummikarhut, jotka ovat ihmeissään kun näkevät ihmisen tosi läheltä ja huomaavat medaljonginsa. Terhon herätessä Kummikarhut lähtevät juoksemaan pakoon. Hän lähtee seuraamaan yhtä heistä, kunnes huomaa Hyrmien olevan Kummikarhujen perässä, jotka pakenevat tunnelia pitkin Kummikarhujen kotipaikkaan maan alle ja siinä samassa Terhokin päätyy mukaan.


title: Kummikarhut

text: Kotipaikassaan Kummikarhut keskustelevat siitä, kuinka ihmisistä olisi vain harmia. Terhon alkaessa puhua he piiloutuvat, kunnes Mökö-Kummi sitoo hänet ja alkaa pitää puhuttelua. Kummikarhut ihmettelevät erityisesti mistä Terho on saanut medaljongin itselleen ja hän kertoo saaneensa sen isoisältään. Terholle tulee jano ja hän pyytää jotakin juotavaa. Kummikarhut antavat hänelle Kummikarhujen voimanlähdettä "kummimarjamehua", jota he ovat valmistaneet monien satojen vuosien ajan.


title: Kummikarhut

text: Pian Terho ja Kummikarhut ystävystyvät keskenään. Kumma-Kummi kertoo Terholle, että hänen pitää luvata, ettei hän saisi kertoa kenellekään Kummikarhujen olemassaolosta.


title: Kummikarhut

text: Terho kuulee, että hänen kotilinnaansa ollaan tuhoamassa ja pyytää Karhuilta apua. Karhut eivät voi auttaa, josta Terho tulee surulliseksi lähtien pois jättäen medaljonginsa. Kunnes yhtäkkiä medaljonki vie Kummikarhuja Kummikarhujen salaiseen loitsukirjaan, jossa on entisen sukupolven testamentti, jossa he pyytävät nykyistä sukupolvea auttamaan ihmisiä kaikessa mikä on hyväksi. Ja niin he aikovat auttaa Terhoa.Sarjaa on esitetty 1980- ja 1990-luvulla Kolmoskanavalla. Lisäksi sarjan jaksoja on julkaistu 1990-luvulla VHS-kasetteina suomenkielisellä puheella sekä vuokravideoversiona tekstitettynä.


title: Kummikarhut

text: Englanninkielinen jälkiäänitys:


title: Kummikarhut

text:
Listassa on vain osa hahmoista.
Suomenkielinen jälkiäänitys:


title: Kummikarhut

text: Listassa on vain osa hahmoista.


title: Kummikarhut

text: Kummikarhuista on julkaistu myös sarjakuvia sekä satukirjoja.


title: Radikaali sukupuolieron teoria

text: Radikaali sukupuolieron teoria () pohjautuu ranskalaiseen poststrukturalistiseen ajatteluperinteeseen ja toisaalta ranskalaiseen ja etelä-eurooppalaiseen feministiseen liikkeeseen. Radikaalin sukupuolieron teoreetikot korostavat sitä, että ongelmana ei niinkään ole miesten ja naisten toteutumaton tasa-arvo kuin se, että sukupuolten todellista eroa ei tunnusteta ja tehdä näkyväksi. Puhutaan positiivisesta sukupuolierosta, jolla tarkoitetaan sitä, että naisen ero miehestä määritellään myönteisenä asiana ja voimavarana.


title: Radikaali sukupuolieron teoria

text: Merkittävimpänä radikaalin sukupuolieron teoreetikoita ovat muun muassa Luce Irigaray, Rosi Braidotti ja Elizabeth Grosz. Suhtautuminen radikaaliin sukupuolieron teoriaan on ehkä merkittävin vedenjakaja sekä feministisessä teoriakeskustelussa, naistutkimuksessa että feministisen liikkeen sisällä.


title: Radikaali sukupuolieron teoria

text: Radikaaleja sukupuolieron teoreetikkoja on arvosteltu sukupuolen essentialisoimisesta: he ottavat sukupuolieron annettuna. Se on heille joko biologinen tosiasia tai sen olemassaolo on tietyn poliittisen strategian lähtökohta. He eivät kysy kuinka naisiksi tai miehiksi tullaan, vaan olettavat jonkin luonnollisen ja yhteisen naiseuden kokemuksen olevan olemassa sinänsä. Radikaalia sukupuolieron teoriaa on arvosteltu myös heteronormatiivisuudesta.


title: Radikaali sukupuolieron teoria

text: Radikaalin sukupuolieron teoria rantautui Yhdysvaltoihin 1980-luvulla haastaen aikaisemmin tehdyn jaottelun sosiaalisen () ja biologiseen () sukupuoleen. Se on siten vaihtoehtoinen tapa käsitteellistää sukupuoli.


title: Val d’Orcia

text: Val d’Orcia tai Valdorcia on alue Toscanassa Italiassa. Se sijaitsee Sienan maakunnassa, Sienan eteläpuolella ja Firenzen kaakkoispuolella Castiglione d’Orcian, Montalcinon, Pienzan, Radicofanin ja San Quirico d’Orcian kuntien alueella.


title: Val d’Orcia

text: Alue koostuu viljellyistä kukkuloista, joiden välissä on kuvauksellisia, pieniä kukkulakaupunkeja ja kyliä. Alueen maanseutu on ikuistettu lukuisissa renessanssiajan maalauksissa kuin myös nykyajan valokuvissa.


title: Val d’Orcia

text: Vuonna 2004 Val d'Orcian alue lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon; Pienza oli ollut luettelossa jo vuodesta 1996 lähtien.


title: Pienza

text: Pienza on kaupunki Sienan maakunnassa Val d’Orcian alueella Toscanassa Keski-Italiassa. Kaupunki sijaitsee Montepulcianon ja Montalcinon kaupunkien välillä. Kaupungin pinta-ala on 123 km² ja väkiluku runsaat 2 000. Kaupunkia pidetään renessanssiajan kaupunkisuunnittelun kehtona, ja se on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1996 lähtien. Vuonna 2004 koko Val d’Orcian alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Pienza

text: Aaneas Silvio Piccolomini (1405–1464) halusi tehdä kotikaupungistaan renessanssityylisen kaupunkisuunnittelun malliesimerkin. Kun hänet vuonna 1459 valittiin paaviksi, nimeltään Paavi Pius II, hän ryhtyi toteuttamaan suurisuuntaisista suunnitelmaansa, mutta ehti kuolla ennen hankkeen valmistumista. Siihen mennessä saatiin valmiiksi vain muutama rakennus, joista yksi on tuomiokirkko.


title: Pienza

text: Kaikki Pienzan tärkeät uskonnolliset ja maalliset rakennukset ovat Piazza Pio II:lla.


title: Pienza

text: Aukion etelälaidalla on tuomiokirkko. Siellä ovat Paavi Pius II:n tilaamat alttaritaulut viideltä sienalaiselta taiteilijalta. Yksi alttaritauluista on Vecchiettan "Neitsyt Marian taivaaseenastuminen".


title: Pienza

text: Länsilaidalla on Palazzo Piccolomini, jossa Piccolominin suku asui 1960-luvun puoliväliin saakka. Sen ylellisiä juhlahuoneistoja ja keskiaikaisia aseita täynnä oleva Sala d'Armin (varuskasarmin) näkee vain opastetuilla kierroksilla.


title: Pienza

text: Itälaidalla olevassa Museo Diocesanossa on maalauksia, veitoksia, kuvakudoksia ja muuta keskiajan ja renessanssin taidetta seudun kirkoista. Tärkeimpiä esineitä ovat Piuksen papinkaapu, jonka englantilaiset papit koruompelivat 1300-luvulla, Pietro Lorenzettin puinen alttaritaulu sekä 1100-luvulla tehty krusifiksi.


title: Pienza

text: Tuomiokirkkoa vastapäätä on kaupungintalo, Palazzo Comunale.


title: Pienza

text: Pienzassa on kuvattu kohtauksia elokuvasta Englantilainen potilas.


title: Montalcino

text:
Montalcino on kukkulakaupunki ja kunta Italian Toscanassa Sienan maakunnassa Val d’Orcian alueella.
Kaupunki sijaitsee Pienzan länsipuolella 42 kilometriä Sienasta, 110 kilometriä Firenzestä ja 150 kilometriä Pisasta. Kaupungin pinta-ala on 244 km² ja väkiluku noin 5 000. Kaupunki on kuulun punaviinin, Brunello di Montalcinon kotipaikka. Val d’Orcian alue ja siten myös Montalcino pääsivät vuonna 2004 Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Montalcino

text: Kaupunkikuvaa hallitsee sienalaisten 1300-luvulla rakentama linnoitus, Rocca. Se sijaitsee aivan kaupungin muurin ulkopuolella ja sen korkeilta muureilta ja torneista on hyvät näköalat.


title: Montalcino

text: Kaupungin keskeisin aukio on Piazza del Popololle. Sen laidalla on 1292 rakennettu kaupungintalo, Palazzo Comunale. Aukiolta mäkeä ylöspäin on kaupungin merkittävin museo, Museo Civico. Se toimii entisessä Sant’Agostinon luostarissa. Museon kokoelmissa on keskiaikaista ja myöhäisgoottilaista taidetta, puuveistoksia 1300-1400-luvulta ja majolika-kannuja.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Saksan 3. jalkaväkidivisioona () oli Saksan armeijan divisioona toisen maailmansodan aikana. Yhtymä perustettiin lokakuussa 1934 Frankfurt an der Oderissa.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona taisteli sodan alussa Puolassa, Belgiassa ja Ranskassa. Operaatio Barbarossan alettua kesällä 1941 se taisteli itärintamalla, missä se eteni pohjoisen armeijaryhmän mukana kohti Leningradia ja taisteli keskustan armeijaryhmän mukana operaatio Taifuunissa kohti Moskovaa. Se taisteli myös etelän armeijaryhmässä ja antautui puna-armeijalle Stalingradissa Pauluksen 6. armeijan mukana tammikuussa 1943.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Wehrkreis III perusti lokakuussa 1934 Frankfurt an der Oderissa divisioonan peitenimellä Kommandant von Frankfurtin. Nimi vaihdettiin 15. lokakuuta 1935 Saksan irtautuessa Versailles'n rauhan rajoituksista 3. jalkaväkidivisioonaksi. Sen yksiköt muodostettiin Reichswehrin 3. divisioonan 8. ja 9. preussilaisista jalkaväkirykmenteistä (). Perustettaessa divisioonaan kuuluivat kolmipataljoonaiset jalkaväkirykmentit Frankfurt ja Crossen, nelipatteristoinen kenttätykistörykmentti Frankfurt/Oder, pioneeripataljoona Küstrin ja viestipataljoona Potsdam A. Divisioonan joukot numeroitiin 15. lokakuuta 1935, jolloin esikunta oli Frankfurtissa, ja divisioonaan kuuluivat kolmipataljoonaiset jalkaväkirykmentit 8, 29 ja 50, kolmipatteristoinen kenttätykistörykmentti 3 ja kaksipatteristoinen kenttätykistörykmentti 39. Lisäksi divisioonajoukkoina olivat tiedustelupataljoona 3, pioneeripataljoona 3, panssarintorjuntapataljoona 3 ja viestipataljoona 3.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioonassa suoritettiin liikekannallepano 1. elokuuta 1939 ja se liitettiin pohjoiseen armeijaryhmään. Se hyökkäsi Pommerista Puolaan 1. syyskuuta osana 4. armeijan II armeijakuntaa. Divisioona eteni Puolan käytävän poikki kohti Itä-Preussia, mistä se jatkoi Veikselin yli kohti Varsovaa. Sotatoimien päätyttyä divisioona siirrettiin lokakuussa länteen Eifeliin, jossa se aloitti rajan vartioinnin Luxemburgin vastaisella rajalla Ouren-Dasburgin alueella. Eifelissä divisioona kuului aluksi armeijaryhmä B:n 6. armeijan III armeijakuntaan, kunnes se siirrettiin armeijakunnan mukana marraskuussa armeijaryhmä A:n 12. armeijaan.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Taistelun Ranskasta alkaessa divisioona ylitti 10. toukokuuta 1940 Luxemburgin rajan ja Maasin Nouzonvillessä. Divisioona eteni länteen Brunehameliin, jossa se kääntyi Aisnen suuntaisesti etelään. Se jatkoi etenemistä hyökkäyksen toisen vaiheen alkaessa 10. kesäkuuta, ja se osallistui Epoyen ja Masmesin taisteluihin. Sotatoimien päättyessä se oli Le Creusot’ssa. Syyskuussa divisioona siirrettiin rauhanajan kasarmeihinsa Saksaan.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona motorisoitiin syksyn aikana ja nimettiin 27. lokakuuta 3. motorisoiduksi jalkaväkidivisioonaksi. Organisaatiomuutoksen aikana jalkaväkirykmentti 50 siirrettiin 111. jalkaväkidivisioonaan. Muutoksen jälkeen siihen kuuluivat motorisoidut jalkaväkirykmentit 8 ja 29, motorisoitu kenttätykistörykmentti 3, 53. moottoripyöräpataljoona ja 53. tiedustelupataljoona.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona ylitti operaatio Barbarossan alkaessa 22. kesäkuuta 1941 Neuvostoliiton rajan pohjoisen armeijaryhmän Erich von Mansteinin johtaman LVI motorisoidun armeijakunnan mukana. Divisioona osallistui alkuvaiheen sotatoimiin Baltiassa ja eteni Jaamaan. Se osallistui armeijakunnan mukana Kėdainiain ja Ukmergėn valtaukseen sekä eteni Väinäjoelle, jonka armeijakunnan joukot saavuttivat 26. kesäkuuta. Armeijakunnan eteneminen uhkasi kenraaliluutnantti V. I. Morozovin komentaman Neuvostoliiton 11. armeijan selustayhteyksiä ja armeija vetäytyi epäjärjestyksessä itään. Samalla katkesivat kenraalimajuri Pjotr Sobennikovin johtaman Neuvostoliiton 8. armeijan yhteydet edessä oleviin joukkoihin. Divisioona kävi Daugavpilsin hallinnasta kiivaita taisteluita aina kesäkuun loppuun kenraali Dmitri Leljushenkon johtaman Neuvostoliiton XXI mekanisoidun armeijakunnan tukeman 8. armeijan pyrkiessä työntämään Väinäjoen pohjoispuolelle edenneet saksalaiset takaisin.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Sillanpään tuhoamisen jäätyä tuloksettomaksi joutui Fjodor Kuznetsov vetämään 8. armeijan pohjoiseen ja 11. sekä 27. armeijan itään kohti Opotškaa, mikä jätti Pihkovan ja Ostrovin välisen alueen käytännössä ilman puna-armeijan joukkoja. Divisioona jatkoi etenemistään armeijakunnan mukana 2. heinäkuuta ja valtasi seuraavana päivänä Rēzeknen kiivaiden taisteluiden päätteeksi. Tämän jälkeen joukkojen eteneminen hidastui Velikajajoen soisten ranta-alueiden vuoksi. Divisioona määrättiin siirtymään pohjoisemmaksi, jossa sen tuli liittyä Ostrovia kohti etenevään panssarikenraali Georg-Hans Reinhardtin XXXXI armeijakuntaan. Divisioona osallistui 6.–7. heinäkuuta Ostrovissa vastahyökkäyksen torjuntaan ja Pihkovan valtaukseen 8. heinäkuuta.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Puna-armeija aloitti 13. heinäkuuta suuren vastahyökkäyksen Soltsyn alueella hyökkäyksen kärkenä olevia 8. panssaridivisioonaa ja sen vasemmalla puolella olevaa 3. motorisoitua jalkaväkidivisioonaa vastaan. Pohjoisesta hyökkäsivät 21. panssaridivisioona ja XVI kivääriarmeijakunnan 70. ja 237. divisioonat. Idästä hyökkäsivät XXII kivääriarmeijakunnan 180., 182. ja 183. divisioonat. Saksalaisdivisioonat joutuivat erilleen toisistaan. Saksan 3. motorisoitu jalkaväkidivisioona torjui yhden vuorokauden aikana seitsemäntoista erillistä hyökkäystä ja kesti muutaman päivän ennen kuin saarrostuksesta selvittiin. Käydyt taistelut viivästyttivät viikolla saksalaisjoukkojen etenemistä kohti Leningradia.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona siirrettiin 15. elokuuta Lugan alueelle yhdessä Mansteinin esikunnan kanssa. Joukkojen tuli pysäyttää ilmavoimien tukemana Neuvostoliiton 34. armeijan tekemän läpimurto ja lyödä se takaisin. Vastahyökkäys oli menestys, ja 25. elokuuta mennessä 34. ja 11. armeijat oli työnnetty Lovatin taakse. Taisteluissa ilmoitettiin saadun 18 000 sotavankia ja joko vallatun tai tuhotun 200 panssarivaunua, 300 tykistöasetta, 36 ilmatorjuntatykkiä, 700 ajoneuvoa sekä ensimmäinen Katjuša-raketinheitin. Taistelut kuitenkin hidastivat saksalaisjoukkojen etenemistä kymmenellä päivällä.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Elokuun alussa divisioona oli armeijaryhmän reservinä. Se aloitti 10. elokuuta yhdessä Saksan L armeijakunnan kanssa etenemisen kohti Lugaa. Divisioona siirrettiin kuitenkin Staraja Russaan torjumaan alueella syntynyttä kriisiä, eikä se osallistunut läpimurtoon 24. elokuuta.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona osallistui operaatio Taifuuniin liitettynä 4. panssariryhmän LVII motorisoituun armeijakuntaan, johon kuului myös 20. panssaridivisioona ja SS-divisioona Das Reich. Divisioona hyökkäsi 2. lokakuuta armeijakuntansa mukana toisessa portaassa 60 kilometriä leveällä kaistalla Varsovan valtatien ja Kirovin radan välissä Neuvostoliiton Brjanskin ja Reservirintaman väliseen saumaan. Armeijankomentaja Günther von Kluge määräsi 7. lokakuuta reservinä olleen armeijakunnan ryhmittymään Juhnovin alueelle Vjazman kaakkoispuolelle, josta sen tuli valmistautua hyökkäämään Medyniin. Tiedustelu piti aloittaa välittömästi alueelle saavuttua. Se taisteli 9. lokakuuta alkaen Medynin hallinnasta 13. lokakuuta saakka. Miatlevossa 22 kilometriä Medynistä lounaaseen olleen Izver-jokilinjan puolustajat olivat 17. panssariprikaatin komentajan alaisuudessa oleva tilapäisjoukko, joka oli muodostettu militiapataljoonan jäänteistä, läheisen lentokentän henkilöstöstä ja 122 millimetrin haupitsipatterista. Divisioonan kolme pataljoonaa menettivät taistelussa kukin yli sata miestä ja sitä tukenut 20. panssaridivisioonan rykmentti menetti kaikki komppanianpäällikkönsä.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona osallistui puna-armeijan talvihyökkäyksen torjuntaan 1941-1942. Maaliskuussa 1942 divisioonan tiedustelupataljoona lakkautettiin, jolloin sen miehistö sekä kalusto liitettiin 53. moottoripyöräpataljoonaan 1. ja 4. komppaniana. Lisäksi divisioonaan liitettiin 312. ilmatorjuntapatteristo.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Kesällä 1942 divisioona siirrettiin osaksi etelän armeijaryhmää. Se osallistui Vjazman alueella käytyihin taisteluihin, Donin ylitykseen ja työntyi Volgalle. Elokuussa 1942 divisioona liitettiin osaksi Saksan 6. armeijaa, jonka mukana se joutui marraskuussa saarroksiin Stalingradissa. Stalingradin taistelun päättyessä divisioonan jäänteet antautuivat armeijan mukana puna-armeijalle 31. tammikuuta 1943.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioonan uudelleen muodostettiin 11. helmikuuta annetun käskyn mukaisesti Ranskassa 386. motorisoidusta jalkaväkidivisioonasta. Divisioona nimettiin 1. maaliskuuta 3. motorisoiduksi jalkaväkidivisioonaksi ja tästä divisioonasta muodostettiin 23. kesäkuuta 3. panssarikrenatööridivisioona 27. toukokuuta annetun käskyn mukaisesti.


title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Divisioonankomentajina olivat


title: Pekka Olkkonen

text: Pekka ”Pexi” Olkkonen (s. 29. tammikuuta 1981 Lemi, Suomi) on lemiläinen muusikko. Hän on suomalaisen metalliyhtye Stam1nan soolokitaristi ja yksi perustajajäsenistä. Yhtyeen esiintymisissä hän toimii myös taustalaulajana. Olkkonen soittaa Stam1nassa kaikki kitarasoolot ja korkeat "lead"-kitarat. Olkkonen käyttää sooloissaan paljon tapping- tyylä ja soolokitaristiksi nähden hyvin vähän erilaisia efektejä.


title: Pekka Olkkonen

text: Hän on toiselta ammatiltaan psykologi. Olkkonen tunnetaan myös aktiivisena kuntosaliharrastajana.


title: Pekka Olkkonen

text: Olkkonen säveltää Stam1nan kappaleet yhdessä laulaja-kitaristi Antti Hyyrysen kanssa. Olkkosella on yhdeksän Ibanez-merkkistä kitaraa, joista hän käyttää Ibanez Xiphosta, Ibanez RG7 "Raja" Customia ja Ibanez RG1527:aa. Vahvistimina/kaappeina Olkkonen käyttää Mesa/Boogien Stiletto Deuce Stage II-, Roadster- ja Dual Rectifier -vahvistimia sekä Mesa/Boogien 4x12 Recto Standard Slant+Straight + 4x12 Stiletto Traditional Straight -kaappeja.


title: Brunello di Montalcino

text: Brunello di Montalcino on italialainen punaviini, jota valmistetaan Toscanassa Montalcinon alueella noin 100 kilometriä Firenzestä kaakkoon. Se on yksi kuuluisimmista ja kalleimmista italialaisista viineistä.


title: Brunello di Montalcino

text: Jo 1600-luvulla Englannin kuningas Kaarle II oli ylistänyt ”"Mont Alchinin"” viiniä. Brunello di Montalcino -viinin loi Clemente Santi sukunsa kanssa maatilalla Il Greppossa; suvun nykyinen nimi on Biondi-Santi.


title: Brunello di Montalcino

text: Viiniä on tehty 1800-luvun lopusta lähtien, mutta suosioon se nousi vasta 1970-luvulta lähtien. Tilanne muuttui, kun Brunello-viini sai vuonna 1966 DOC-alkuperämerkinnän ja vuonna 1980 yhtenä ensimmäisistä viineistä DOCG-luokituksen.


title: Brunello di Montalcino

text: Viini valmistetaan Sangiovese-rypälelajikkeesta, josta Montalcinon seudulla käytetään nimeä "Brunello". Brunello di Montalcino -viinissä käytetään ainoastaan tätä lajiketta. Valmistustapa on hyvin yksinkertainen: Brunello-rypäleiden annetaan kypsyä myöhään, ja ne poimitaan vasta lokakuun puolivälissä vanhoista, vähän satoa tuottavista köynnöksistä. Viinin annetaan käydä pitkään ja hitaasti, ja viinirypäleiden kuoret pidetään mukana mahdollisimman pitkään antamassa makua ja väriä. Näin viinistä tulee tumman väristä ja erittäin voimakkaan makuista. Viinin annetaan kypsyä vähintään neljä vuotta suurissa toscanalaistynnyreissä.


title: Brunello di Montalcino

text: Brunello di Montalcino -viiniä valmistetaan 19 neliökilometrin alueella vuosittain noin kuusi miljoonaa litraa (vuonna 2014).


title: Zeppelin Staaken R.VI

text:
Zeppelin Staaken R.VI (Staaken R.6, R Riesenflugzeug VI tai englantilaisittain Giant, "Jättiläinen") oli ensimmäisessä maailmansodassa saksalainen nelimoottorinen strateginen pommikone. Siinä oli seitsemän hengen miehistö.
Koneen siipien kärkiväli oli 42,2 metriä. Se pystyi kuljettamaan 1800 kiloa pommeja. Lentonopeus
135 km/h, lentomatka 800 km.


title: Marion Bartoli

text: Marion Bartoli (s. 2. lokakuuta 1984 Le Puy-en-Velay, Auvergne, Ranska) on ranskalainen tennispelaaja. Hän voitti urallaan kahdeksan WTA-tason kaksinpeliturnausta, joista merkittävimpänä 2013 Wimbledonin mestaruus. Uransa korkeimman listasijoituksen, seitsemännen sijan, hän saavutti 30. tammikuuta 2012.


title: Marion Bartoli

text: Tammikuussa 2006 Bartoli voitti ensimmäisen senioriturnauksensa, ASB Classicin Aucklandissa, Uudessa-Seelannissa, kaatamalla loppuottelussa Vera Zvonarjovan 6–2, 6–2. Lokakuussa hän hoiti toisen turnausvoiton tililleen Japanin avoimissa voittamalla Aiko Nakamuran 2–6, 6–2, 6–2. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun WTA-turnauksen loppuottelussa pelasi kaksi sekä kämmeneltä että rystyltä kahden käden otteella pelaavaa pelaajaa. Voitto nosti Bartolin ensimmäistä kertaa kahdenkymmenen parhaan joukkoon rankingissa. Kauden viimeisessä turnauksessa Bell Challengessa Québecissä Bartoli nollasi finaalissa Olga Putškovan 6–0, 6–0 ja nosti sijoituksensa seitsemänneksitoista.


title: Marion Bartoli

text: Vaisuhkon kauden alun jälkeen Bartoli alkoi löytää kuntoaan massakenttäkaudella, vaikkei massa ole ollut hänen suosikkialustansa. Hän nousi ECM Prague Openin loppuotteluun toukokuussa, mutta hävisi Akiko Morigamille. Lonkkavamma oli vaivannut häntä jo Prahan turnauksen viimeisillä kierroksilla ja se pakotti hänet jättämään Rooman turnauksen väliin. Tämän jälkeen hän kuitenkin nousi ensimmäistä kertaa Grand Slam -turnauksen neljännelle kierrokselle Roland Garrosissa.


title: Marion Bartoli

text: Wimbledonissa Bartoli murtautui parrasvaloihin nousemalla loppuotteluun, jossa hävisi epävarman esityksen jälkeen kolminkertaiselle mestarille Venus Williamsille 4–6, 1–6. Hänen isänsä ja valmentajansa puhkesi kyyneliin Bartolin kiittäessä häntä lopun lyhyessä haastattelussa. Bartolin huomattavin voitto turnauksen alkukierroksilla tuli neljännellä kierroksella, jolla hän kukisti kolmanneksi sijoitetun Jelena Jankovićin hävittyään ensimmäisen erän. Hän toisti tempun Michaëlla Krajicekia vastaan puolivälierissä, voittaen 3–6, 6–3, 6–2. Välierissä Bartoli hävisi ensimmäisen erän ykkössijoitettua Justine Heniniä vastaan 1–6, mutta voitti kaksi seuraavaa 7–5, 6–1 ja otti uransa suurimman voiton. US Openissa Bartoli pudotti kolmannella kierroksella Lucie Šafářován, mutta taipui seuraavassa ottelussa Serena Williamsille 3–6, 4–6. Kauden päättäneeseen hän pääsi mukaan kesken kaiken Serena Williamsin loukkaantumisen myötä. Hän hävisi Justine Heninille suoraan 0–6, 0–6, mutta voitti Jelena Jankovićin, joka joutui luovuttamaan ottelun tilanteessa 6–1, 1–0. Vuoden päätteeksi Bartoli oli maailmanlistalla sijalla kymmenen.


title: Marion Bartoli

text: Vuonna 2008 Bartoli selviytyi WTA-turnauksen loppuotteluun vain kerran: heinäkuussa hän hävisi Stanfordissa Aleksandra Wozniakille eräluvuin 5–7, 3–6. Grand Slam -turnauksissa hän selviytyi parhaimmillaan neljännelle kierrokselle Yhdysvaltain avoimissa. Kauden päättyessä hän oli pudonnut maailmanlistalla takaisin sijalle 17.


title: Marion Bartoli

text: Tammikuussa 2009 Bartoli hävisi Brisbanen turnauksen loppuottelussa Viktoryja Azarenkalle eräluvuin 3–6, 1–6. Aiempina vuosinaan Australian avoimessa turnauksessa Bartoli oli parhaimmillaan selviytynyt toiselle kierrokselle vuosina 2004–2007. Vuoden 2009 turnauksessa hän voitti kolmella ensimmäisellä kierroksella heikommin sijoitetut vastustajansa sekä neljännellä kierroksella ykköseksi sijoitetun Jelena Jankovićin eräluvuin 6–1, 6–4. Puolivälierissä hän hävisi Vera Zvonarjovalle lukemin 3–6, 0–6. Maaliskuussa hän voitti Monterreyn turnauksen loppuottelussa Li Nan lukemin 6–4, 6–3. Ranskan avoimissa Bartoli hävisi toisella kierroksella Tathiana Garbinille. Wimbledonissa Bartoli hävisi kolmannella kierroksella Francesca Schiavonelle. Heinä-elokuussa hän saavutti uransa viidennen WTA-turnausvoiton kukistamalla Stanfordin turnauksen loppuottelussa Venus Williamsin luvuin 6–2, 5–7, 6–4. Yhdysvaltain avoimissa Bartoli hävisi toisella kierroksella Kim Clijstersille. Marraskuussa Bartoli pääsi Balin turnauksen loppuotteluun, jossa hävisi Aravane Rezaïlle. Kauden päättyessä hän oli maailmanlistan sijalla 11.


title: Marion Bartoli

text: Vuoden 2010 Australian avoimissa Bartoli hävisi kolmannella kierroksella Zheng Jielle. Ranskan avoimissa hän hävisi kolmannella kierroksella Shahar Pe'erille ja Wimbledonissa neljännellä kierroksella Tsvetana Pironkovalle. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi toisella kierroksella Virginie Razzanolle. Kauden aikana hän saavutti kolme välieräpaikkaa ja neljä puolivälieräpaikkaa. Kauden päättyessä hän oli maailmanlistan sijalla 16.


title: Marion Bartoli

text: Kauden 2011 avanneessa Brisbanen turnauksessa Bartoli eteni välieriin. Australian avoimissa hän hävisi toisella kierroksella Vesna Doloncille. Dohassa hän eteni välieriin ja Indian Wellsissä loppuotteluun, jossa tappio Caroline Wozniackille. Toukokuussa hän saavutti kauden toisen loppuottelupaikkansa Strasbourgissa, jossa hän hävisi Andrea Petkovicille. Ranskan avoimissa hän hävisi välierissä Francesca Schiavonelle. Sen jälkeen hän eteni loppuotteluun Eastbournessa, jossa päihitti Petra Kvitován. Wimbledonissa hän hävisi puolivälierissä Sabine Lisickille. Stanfordissä hän eteni jälleen loppuotteluun. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi toisella kierroksella Christina McHalelle. Lokakuussa hän voitti Osakan WTA-turnauksen loppuottelussa Samantha Stosurin. Kauden päättyessä hän oli maailmanlistan sijalla yhdeksän.


title: Marion Bartoli

text: Kauden 2012 avanneessa Sydneyn turnauksessa Bartoli eteni puolivälieriin. Australian avoimissa hän hävisi kolmannella kierroksella Zheng Jielle. Pariisin turnauksessa hän hävisi loppuottelussa Angelique Kerberille. Dohassa sekä Miamissa hän eteni välieriin. Ranskan avoimissa Bartoli hävisi toisella kierroksella Petra Martićille. Sen jälkeen hän eteni välieriin Eastbournessa. Wimbledonissa hän hävisi toisella kierroksella Mirjana Lučić-Baronille. Carlsbadissa hän eteni loppuotteluun, jossa hävisi Dominika Cibulkoválle. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi puolivälierissä Marija Šarapovalle. Syys-lokakuussa hän pääsi välieriin Pekingin turnauksessa. Kauden päättyessä hän oli maailmanlistan sijalla 11.


title: Marion Bartoli

text: Australian avoimissa Bartoli hävisi kolmannella kierroksella Jekaterina Makarovalle. Ranskan avoimissa hän hävisi kolmannella kierroksella Francesca Schiavonelle. Wimbledonissa Bartoli saavutti uransa ensimmäisen Grand Slam -mestaruuden voitettuaan kaksinpelin loppuottelussa Sabine Lisickin. Yhtäkään erää turnauksessa hävinnyt Bartoli ei kohdannut turnauksessa ainuttakaan top 10 -pelaajaa.


title: Marion Bartoli

text: Elokuussa Bartoli ilmoitti lopettavansa uransa pudottuaan Cincinnatin WTA-turnauksessa toisella kierroksella.


title: Marion Bartoli

text: Marion Bartoli tunnetaan epätavallisesta ja intensiivisestä pelityylistään. Hän käyttää molempia käsiä sekä kämmeneltä että rystyltä. Hän pelaa aggressiivisesti ja lyö kovaa. Kahden käden tyylin hänelle opetti hänen isänsä, joka oli innostunut nähtyään Monica Selesin pelaavan. Bartoli viihtyy takarajan tuntumassa, jopa hieman sen sisäpuolella, ja lyö palloa jo aikaisin sen nousuvaiheessa, avaten kenttää molemmille puolille suuntautuvilla jyrkillä sivalluksilla. Hänen pelityyliään onkin verrattu juuri Selesiin. Bartolin syöttö on lisäksi omintakeinen siinä, että hän käyttää rannettaan saadakseen syöttöön nopeutta.


title: Jenna Bågeberg

text: Jenna Bågeberg, käyttää myös taiteilijanimeä Jenna, (s. 27. elokuuta 1988 Kontiolahti) on suomalainen laulaja, joka valittiin 7. heinäkuuta 2007 Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuoden 2007 tangokuningattareksi. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kontiolahden lukiosta saman vuoden keväällä. Hänet on myös kruunattu tangoprinsessaksi vuonna 2006. Bågeberg on opiskellut pianonsoittoa vuodesta 1996 lähtien sekä ottanut 2000-luvun alusta lukien yksinlaulutunteja. Bågeberg on levyttänyt oman levyn vuonna 2005. Hän osallistui vuoden 2008 Euroviisujen Suomen karsintaan. Vuonna 2011 julkaistun uuden levyn nimi on NYT. Äänitteen tekeminen alkoi jo vuonna 2009, ja sen julkaisupäivä oli 27.4.2011. Albumilla on yksitoista kappaletta. Lähes kaikki sävellykset ovat Mika Toivasen tekemiä, suurimman vastuun sanoituksista on puolestaan kantanut Ilkka Vainio. Bågeberg valmistui muusikoksi Jyväskylän ammattiopistosta keväällä 2011 ja musiikkipedagogiksi Jyväskylän ammattikorkeakoulusta syksyllä 2015.


title: AFK Sistema

text: AFK Sistema (, ) on yksi Venäjän suurimmista monialayrityksistä. Tämä holdingyhtiö omistaa yrityksiä eri aloilta, kuten telekommunikaatiosta, mikrosirujen valmistamisesta, pankkitoiminnasta ja lasten lelujen vähittäismyynnistä. Kruununjalokivenä toimii New Yorkin pörssissä listattu mobiilioperaattori MTS. AFK Sisteman pääomistajana toimii venäläinen oligarkki Vladimir Jevtušenkov. Talousjulkaisu Forbes luokitteli yrityksen keväällä 2012 Venäjän 9. suurimmaksi ja maailman 429. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yritykseksi.


title: AFK Sistema

text: RIAraitingin sadan venäläisen suuryritysten vuoden 2014 vertailussa yhtymä sijoittui markkina-arvoltaan 18. suurimmaksi. Yhtiön arvoksi arvioitiin 439,509 miljardia ruplaa vuoden 2013 lopussa (+78,9 % edellisvuoteen).


title: AFK Sistema

text: AFK Sisteman perustaja Vladimir Jevtušenkov aloitti uransa muovi-insinöörinä. Hän johti moskovalaista tiede- ja teknologiakomiteaa, josta vuonna 1993 muodostettiin kaupallinen yritys AFK Sistema. Jevtušenkov teki suhteidensa avulla tuotteliaita kauppoja julkisen hallinnon kanssa.


title: AFK Sistema

text: AFK Sistema listattiin Lontoon pörssiin vuonna 2005. Yrityksen osakkeista 19 prosentilla käydään kauppaa pörssissä. Yhtiön osake on listattu myös Moskovan pörssissä. Yhtiön monialaisuudesta huolimatta suurin osa liikevaihdosta tulee telekommunikaatiosta.


title: Seututie 134

text: Seututie 134 on Karkkilasta Lopen Läyliäisiin johtava seututie. Tien on kaksikaistainen, päällystetty ja 22 kilometriä pitkä. Tie yhdistää Karkkilan Riihimäelle ja on yhdysreitti valtatie 3:lle pohjoiseen sekä kantatie 54:lle Lahteen.


title: Sauli Silpo

text: Sauli Silpo (s. 1983) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa Lempäälän Kisassa. Silpo on ollut Suomen A-maajoukkueen mukana voittamassa muun muassa Euroopan liigan hopeaa vuonna 2005.


title: Sauli Silpo

text: Silpon ura lähti käyntiin hänen kotipaikkakunnallaan Kalvolassa. Silpo harrasti ennen lentopallon aloittamista monia eri lajeja, joita pieneltä paikkakunnalta löytyi. Hänen siskonsa pelasi lentopalloa junioreissa, ja siskon kerrottua valmentajalleen veljensä pituuden tämä pyysi heti Silpoa mukaan. Tuolloin nuorukainen oli menossa peruskoulun seitsemännelle luokalle.


title: Sauli Silpo

text: Silposta löytyi lahjakkuutta, ja harrastus alkoi tuottaa tulosta. 16-vuotiaana hän muutti Tampereelle ja alkoi opiskella Sammon lukion urheilulinjalla. Samalla hän harjoitteli Suomen parhaiden lentopallojunioreiden kanssa valtakunnallisessa valmennuskeskuksessa, joka oli tuolloin vielä Tampereella.


title: Sauli Silpo

text: Sammon lukiosta Silpo siirtyi SM-liigan suurseuroihin kuuluvaan KuPS-Volleyhin, Kuopioon. Hän voitti KuPS-Volleyn väreissä Suomen Cupin mestaruuden vuonna 2000 sekä suomenmestaruuden samana kautena. Kaudella 2001 KuPS-Volley ajautui kuitenkin konkurssiin ja tippui SM-liigasta.


title: Sauli Silpo

text: Kauden jälkeen Silpo vaihtoi odotetusti seuraa, ja uusi seura oli hallitseva suomenmestari Raision Loimu. Loimussa Silpo jatkoi kehitystään eteenpäin hyvällä vauhdilla. Seuran nuorennettua joukkuetta paljon Silpo nousi joukkueessa entistä tärkeämpään rooliin, ja oli lopulta kapteeni jo kaudella 2005. Tuolloin Loimu otti Suomen Cupin voiton, sekä oli neljännellä sijalla SM-liigassa.


title: Sauli Silpo

text: Kaudella 2006 Loimu putosi puolivälierissä, kuten myös kaudella 2007. Kaudella 2006 Loimu kuitenkin voitti Suomen Cupin hopeaa. Loimussa viisi vuotta pelannut Silpo vaihtoi kaudeksi 2007-2008 Tampereen Isku-Volleyhin, ja teki kaksivuotisen sopimuksen seuran kanssa.


title: Sauli Silpo

text: Isku-Volleyssa Silpo oli neljännellä sijalla kaudella 2008 SM-liigassa. Kaudeksi 2009 joukkue asetti tavoitteekseen suomenmestaruuden.


title: Sauli Silpo

text: Vielä 2012 Silpo solmi jatkosopimuksen Isku-Vollyn kanssa.


title: Sauli Silpo

text: Vuodesta 2013 alkaen Silpo on pelannut Lenmpäälän Kisassa, joka nousi ykkössarjaan.


title: Sauli Silpo

text: Silpo sai kutsun Suomen A-maajoukkueeseen jo 17-vuotiaana. Hän oli A-maajoukkueessa mukana koko kesän 2000 ja sai pelatakin mukavasti. Ensiesiintymisensä jälkeen joukkueessa on Silpo kerännyt A-maaotteluita tasaiseen tahtiin 18 kappaletta.


title: Sauli Silpo

text: Sauli Silpo on opiskellut Tampereen ammattikorkeakoulussa autotekniikkaa ja aikaisemmin biotekniikkaa.


title: Sauli Silpo

text: A-maajoukkueessa:SM-liigassa:


title: Ismel Ramos

text: Ismel Ramos (18. huhtikuuta 1985) on venezuelalainen lentopalloilija, joka pelaa tällä hetkellä Joensuun Riennossa, Lentopallon SM-liigassa. Ramos on pelannut muun muassa Lentopallon MM-kisoissa 2006.


title: Ismel Ramos

text: Ismel Ramos ja hänen kaverinsa Enderwin Herrera hankittiin Loimuun pelaamaan kaudella 2007. Molemmat hankinnat olivat onnistuneita sillä venezuelalaiskaksikko oli Loimulle tärkeitä pelaajia. Ramos pelasi runkosarjan alun todella hyvin ja oli pistepörssin kärkinimi, mutta MM-kisoihin lähtenyt Ramosin pelituntuma kärsi Japanissa. Ramos haki Suomeen palattuaan pelituntumaa pitkään ja esitti vasta play-off otteluissa samanlaisia otteita kuin runkosarjan alussa. Ramos osoitti kuitenkin ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan olevansa parhaimmillaan SM-liigan kovimpia hakkureita.


title: Ismel Ramos

text: Toinen kausi lentopallon SM-liigassa Ramosilla ei alkanut niin hyvin, kuin edellinen kausi. Ramosin pelivire oli hieman kateissa, ja lopulta hän purki sopimuksensa yhteisymmärryksessä Raision Loimun kanssa. Sopimuksen purkamisen jälkeen Ramosta yritettiin hankkia Valkeakosken Isku-Veikkoihin pelaamaan, mutta sopimusta ei lopulta syntynyt. Ramos pelasi kotimaahansa harjoittelemaan ja etsimään seuraa. Kotimaassaan Ramos harjoitteli Venezuelan maajoukkueen kanssa, sillä maassa ei ole yleistä sarjaa. Lopulta seura löytyi, kun Suomesta Vaasan Kiisto otti yhteyttä Ramosiin. Sopimus julkistettiin pian neuvottelujen jälkeen, ja se kesti kauden 2008 loppuun asti.


title: Ismel Ramos

text: Kaudella 2009 Ramos nähdään joensuulaisen Mutalan Riennon paidassa.


title: Ismel Ramos

text: Ramos pelaa Kiisto lisäksi Venezuelan miesten maajoukkueessa, jonka mukana hän osallistui 2006 Japanissa pidettyihin MM-kisoihin. Maajoukkueessa Ismel on näyttänyt taitonsa Etelä-Amerikan Mestaruuskilpailuissa, kun hän oli kisojen toiseksi paras hyökkääjä. Ramos selviytyi vuoden 2008 olympialaisiin Venezuelan maajoukkueen kanssa hieman yllättäen, kun se voitti Etelä-Amerikan karsintojen finaalissa Argentiinan.


title: Enderwin Herrera

text: Enderwin Herrera (s. 1984) on venezuelalainen lentopalloilija. Herrera on pelannut ison osan ammattilaisurastaan Suomen lentopalloliigassa, jossa hän viimeksi esiintyi kaudella 2015-16 Kokkolan Tiikereiden väreissä ja voitti SM-kultaa sekä Suomen Cupin. Herrera on valittu liigatähdistöön kahdesti, 2007 ja 2009. Venezuelan A-maajoukkuetta urallaan myös edustanut yleispelaaja on pelannut Suomessa myös Raision Loimun ja Pielaveden Sammon riveissä. Euroopassa Herrera on Suomen lisäksi tahkonut lentopallokenttiä Espanjan ja Viron pääsarjoissa.


title: Enderwin Herrera

text: Herrera aloitti lentopallouransa synnyinmaassaan Venezuelassa ja nousi Venezuelan nuorten maajoukkueeseen 15-vuotiaana. Hän voitti nuorten MM-pronssia Venezuelan paidassa vuonna 2001.


title: Enderwin Herrera

text: Kansainvälisillä kentillä Herrera teki ensiesiintymisensä kaudella 2005-06, kun hän pelasi Espanjan pääsarjassa. Kaudeksi 2006-07 hän siirtyi Pohjois-Eurooppaan, Suomeen, Raision Loimun riveihin. Hänen mukanaan raisiolaisseuraan matkasi myös venezuelalainen maajoukkuetoveri Ismel Ramos. Herrera pelasi loistavan kauden Loimun riveissä taistellen liigan pistepörssin ja Iltasanomien tähtikisan voitosta läpi kauden. Hänet valittiin lisäksi kauden aikana joulukuun pelaajaksi liigassa lentopalloliigassa. Lopulta Herrera jäi toiseksi IS-tähtikisassa ja pistepörssissä niukasti voitosta. Kauden jälkeen hänet valittiin SM-liigan tähtiseitsikkoon. Herrera jatkoi kauden jälkeen Loimussa, mutta joukkue ei ollut enää yhtä iskukykyinen kuin edelliskaudella. Loimu tippui pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella ja kausi oli pettymys hänelle.


title: Enderwin Herrera

text: Kauden 2008-09 Herrera pelasi Pielaveden Sammossa ja voitti tuplamestaruuden, SM-kultaa ja Cupin. Mestaruuden jälkeen hän jätti Suomen taakseen ja pelasi kauden 2009-10 virolaisessa Tartossa. Seuraavat vuodet Herrera pelasi kotimaassaan. Suomen kentille hän teki paluun kaudeksi 2013-14. Herrera pelasi kaksi vuotta Sammossa Kaudeksi 2014-2015 Herrera siirtyi Kokkolan Tiikereiden riveihin ja voitti uransa toisen tuplamestaruuden Suomessa.


title: Enderwin Herrera

text: Herrera on pelannut urallaan myös Venezuelan A-maajoukkueessa. Hän on ollut joukkueen mukana Pan Amerikan kisoissa, Etelä-Amerikan mestaruuskilpailuissa sekä MM-karsinnoissa joista Venezuela selviytyi Japanin MM-kisoihin. Häntä ei olla nähty A-maajoukkuepaidassa viimeisen vuoden aikana, koska Herrera on keskittynyt ammattilaisuraansa eikä ole jäänyt kotimaahansa harjoittelemaan joukkueen kanssa läpi kausien. Arvokisamitalista Enderwin on päässyt nauttimaan vuonna 2001, jolloin Venezuela voitti nuorten MM-pronssimitalit.


title: Ossi Korhonen

text: Ossi Korhonen (1. huhtikuuta 1898 Oulu – 12. maaliskuuta 1976) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli mykkäkauden aikana viidessä elokuvassa, muun muassa pääosassa lyhytelokuvassa "Runoilija muuttaa" (1927) ja Pölhö-Kustaana elokuvassa "Tukkijoella" (1928).


title: Ossi Korhonen

text: Korhonen näytteli ja ohjasi muun muassa Naamioteatterissa, toimi näyttelijänä Helsingin kaupunginteatterissa ja Suomen Kansallisteatterissa sekä teki vielä 49 elokuvaroolia vuosien 1935–1962 aikana. Korhonen näytteli lisäksi Suomisen Olli- ja Niskavuori-elokuvissa. Hän teki lähinnä sivuosia kuten siisteystuomari Purnu Armand Lohikosken elokuvassa "Pekka ja Pätkä pahassa pulassa" (1955). Todellisuudessa Ossi Korhonen oli myös mainio koomikko. Hän oli Suomen Näyttelijäliiton hallituksen jäsen.


title: Ossi Korhonen

text: Korhonen sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1958 täyttäessään 60 vuotta. Hänen viimeinen elokuvaroolinsa oli Aarne Tarkaksen vakavassa elokuvassa "Hän varasti elämän". Siinä Korhonen esitti radio- ja sähkökauppiasta Miettistä. Hän kuoli neljätoista vuotta myöhemmin ja oli jo silloin kadonnut julkisuudesta.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Kimmo Kutinlahti (s. 9. maaliskuuta 1986) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa kaudella 2011-2012 Raision Loimussa, Lentopallon SM-liigassa. Hän on 194 cm pitkä ja painaa 92 kiloa. Hän on edustanut kaudesta 2007 lähtien Loimua.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Kutinlahti on voittanut uransa aikana SM-pronssia Loimun riveissä. Hänet valittiin miesten A-maajoukkueen 22 pelaajan EM-kisaryhmään heinäkuussa 2011.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Kutinlahti aloitti lentopallouransa Nurmon Jymyssä juniorina. Vahvana lajina lentopallon rinnalla oli myös kansallislajimme pesäpallo. Lentopallo kuitenkin vei voiton, kun Kutinlahti siirtyi Kuortaneen urheilulukioon opiskelemaan maan parhaiden lentopallojunioreiden kanssa 16-vuotiaana nuorukaisena.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Kaudella 2005 hän pelasi kasvattajaseurassaan Nurmon Jymyssä lentopallon 1-sarjaa. Kausi kuitenkin meni pilalle Kutinlahdelta, kun hänen polvi jouduttiin leikkaamaan heti kauden alussa. Seuraavalla kaudella Kutinlahti jatkoi kasvattajaseurassaan Jymyssä, ja vaihtoi peliroolia keskitorjujasta yleispelaajaksi. Yleispelaajan roolissa Kutinlahti onnistui välillä erittäin hyvin, mutta välillä taso heikkeni selvästi. Loppukaudesta hän vaihtoikin takaisin keskitorjujaksi Jymyn keskitorjuja osaston vähennettyä pudotuspeleissä. Kauden 2006 pudotuspelit olivat Kutinlahdelle erittäin onnistuneet keskitorjujan roolissa.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Kauden jälkeen hän lähti pelaamaan Raision Loimuun, Lentopallon SM-liigaan. Loimussa Kutinlahti otti heti ison roolin, ja kantoikin sitä joukkueen toisena keskitorjujana läpi kauden. Kauden loputtua hän oli vahva ehdokas vuoden liigatulokkaaksi, joka lopulta meni maajoukkuepelaaja Urpo Sivulalle. Loimun kannattajajoukko nosti hänet joukkueen kauden jälkeen toiseksi parhaimmaksi pelaajaksi venezuelalaisen Enderwin Herreran jälkeen. Liigan torjuntapistepörssissä Kutinlahti sijoittui komeasti viidennelle sijalle. Hän teki kauden päätyttyä jatkosopimuksen Loimun kanssa. Kauden aikana hän suoritti myös varusmiespalveluksen Puolustusvoimien Urheilukoulussa Lahdessa.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Seuraava kausi Loimussa oli jälleen Kutinlahdelle hyvä, kun hän kantoi joukkueen ykköskeskitorjujan viittaa jo. Hän voitti kauden aikana Loimussa muun muassa seurajoukkueiden Pohjoismaiden mestaruuden. Kauden jälkeen hän tekikin jatkosopimuksen Loimun kanssa.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Kaudella 2009-10 Kutinlahti voitti Loimun väreissä uransa ensimmäisen SM-mitalin miesten SM-liigassa. Kutinlahti valittiin heinäkuussa 2011 miesten A-maajoukkueen 22 pelaajan EM-kisaryhmään.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Kutinlahti on käynyt armeijan Lahden Urheilukoulussa vuonna 2007. Kutinlahti on pelannut nuorten maajoukkueessa nuoruudessaan. Hänellä nuorten maaotteluita on takana noin 30. kappaletta. Tällä hetkellä hän opiskelee Turun ammattikorkeakoulussa.


title: Kimmo Kutinlahti

text: Henkilökohtaiset:


title: Kimmo Kutinlahti

text: Joukkueessa:


title: Kimmo Kutinlahti

text: 2003–2004 Kuortane (1-sarja)


title: Kimmo Kutinlahti

text: 2004–2005 Nurmon Jymy (1-sarja)


title: Kimmo Kutinlahti

text: 2005–2006 Nurmon Jymy (1-sarja)


title: Kimmo Kutinlahti

text: 2006–2007 Raision Loimu


title: Kimmo Kutinlahti

text: 2007–2008 Raision Loimu


title: Kimmo Kutinlahti

text: 2008-2013 Raision Loimu


title: Tomi Rumpunen

text: Tomi Rumpunen (s. 11. huhtikuuta 1987) on suomalainenltoisen polven maajoukkuelentopalloilija. Rumpunen on pelannut lentopalloliigassa niin kasvattajaseuransa Loimun riveissä kuin myös edustanut lukuisia muita eri seuroja, kuten Kokkolan Tiikereitä, jonka riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 2013. Rumpunen on pelannut ulkomailla vakituisesti vuodesta 2015 alkaen. Ensiksi Romanian pääsarjassa, sitten Saksan Bundesliigassa ja seuraavaksi kaudelal 2016-2017 Ranskan Pro B -liigassa. Saksan Bundesliigaa sarjaporrasta alemmalla tasolla hän pelasi kauden 2011-2012.


title: Tomi Rumpunen

text: Rumpunen valittiin miesten lentopallomaajoukkueeseen ensimmäisen kerran kauden 2014-15 päätteeksi. Hän pelasi uransa ensimmäisen A-maaottelun 14.5.2015 Irania vastaan. Rumpunen voitti SM-kultaa Kokkolan Tiikereissä kaudella 2012-13 ja toimi joukkueen kapteenina. Kaudella 2011-12 hän oli nostamassa saksalaisseura Wuppertal Titansia Saksan II Bundesliigasta maan pääsarjaan. Kaudella 2016-2017 Rumpunen voitti Durenin riveissä Saksan Bundesliigan pronssia.


title: Tomi Rumpunen

text: Tomi Rumpunen on toisen polven lentopalloilija. Hänen Kai-isänsä pelasi aikoinaan menestyksekkään uran Raision Loimun riveissä ja keräsi tukun A-maaotteluita alleen. Rumpunen teki liigadebyyttinsä 17-vuotiaana Loimun paidassa kaudella 2003-04. Sittemmin Rumpunen on pelannut Loimun lisäksi Salon Piivolleyn, Hurrikaani Loimaan ja Kokkolan Tiikereiden riveissä lentopalloliigassa. Kaudella 2014-15 hän pelasi jälleen Loimun riveissä. Väliin mahtuu yksi kausi Saksan II Bundesliigassa Wuppertal Titansin riveissä. Rumpunen on toiminut useissa pelaamissaan joukkueissa kapteenina. Esimerkiksi Tiikereiden kapteeni hän oli kaudet 2012-2014.


title: Tomi Rumpunen

text: Rumpunen palasi ulkomaan kentille kaudella 2015-16 esiintyen Romanian pääsarjassa C.S. Tricolorul LMV Ploeistin joukkueessa.


title: Luis Felipe

text: Luis Felipe (s. 1961) on kuubalainen jengijohtaja, joka on vankilassa Yhdysvalloissa. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1980.


title: Luis Felipe

text: Vuonna 1981 Felipe ampui humalatilassa tyttöystävänsä Bronxissa. Felipe jäi kiinni vasta vuonna 1984 Chicagossa ja tuomittiin 9 vuodeksi vankeuteen toisen asteen taposta.


title: Luis Felipe

text: Vuonna 1986 Felipe perusti New Yorkin vankilassa pahamaineisen "Latin Kings" -katujengin. Felipe pääsi ehdonalaiseen vuonna 1989, mutta joutui takaisin vankilaan vuonna 1991. Hänet tuomittiin kolmeksi vuodeksi vankeuteen varastetun tavaran hallussapidosta.


title: Luis Felipe

text: King Blood -lempinimellä tunnettu Felipe organisoi New Yorkin vankilasta käsin kolme murhaa ja neljä murhan yritystä.


title: Luis Felipe

text: Vuonna 1997 Felipe tuomittiin elinkautiseen vankeuteen sekä lisäksi 45 vuoden vankeuteen. Tuomion lukenut tuomari John S. Martin Jr. lisäsi tuomioon lauselman, jonka mukaan Felipe joutuu kärsimään rangaistuksensa eristyssellissä ("solitary confinement") eikä hän saa tavata ketään muuta kuin asianajajaansa Lawrence K. Freitelliä ja lähisukulaisiaan, joita Felipellä ei ole.


title: Luis Felipe

text: Tällä hetkellä Felipe on vangittuna huippuvalvotussa ADX Florence -vankilassa Coloradossa.


title: Balettitekniikka

text:
Balettitekniikalla tarkoitetaan sitä baletin historian aikana kehittynyttä liikkeiden joukkoa, joka muodostaa baletissa – sekä harjoittelussa että teoksissa käytettävän – liikesanaston sekä niiden tekemiseen vaadittavan osaamisen.
Siihen sisältyy kaikki se tieto ja ymmärrys, mitä eri balettiliikkeiden motorisesta suorittamisesta on alan osaajille kollektiivisesti kertynyt.
Toisaalta voidaan tarkastella yksittäisen tanssijan omaa teknistä taitoa ja arvioida hänen balettitekniikkansa tasoa.


title: Balettitekniikka

text: Balettitekniikka voidaan jakaa kahteen osa-alueeseen: liikkeiden suorittamiseen tarvittavaan motoriseen taitoon ja baletin tyylilliseen oikeaoppisuuteen. Molempia vaaditaan, jotta tanssimisen tekniikka on laadukasta ja hallittua. Niiden välille ei voida kuitenkaan vetää mitään selväpiirteistä rajaa, sillä monet liikkeiden suorittamisen tavat voidaan perustella sekä motorisin että tyylillisin perustein.


title: Balettitekniikka

text: Tästä hyvä esimerkki on baletissa käytetty jalkojen voimakas aukikierto lonkkanivelestä: sen avulla mahdollistuu jalkojen suuri liikelaajuus, mutta toisaalta sen pitää säilyä myös kaikissa pienissäkin liikkeissä, joissa se ei ole motorisesti välttämätön. Balettia harjoitellaan ja tanssijoita koulutetaan erityisillä tekniikkaan keskittyvillä harjoitustunneilla, mutta päivittäinen tekniikkaharjoittelu kuuluu myös kaikkien ammattitanssijoiden normaaliin työrutiiniin. Balettitanssija ei sikäli koskaan "valmistu" ja pääse irti oppitunneista.


title: Balettitekniikka

text: Balettitanssijan kouluttaminen alkaa noin kymmenvuotiaana ja kestää kahdeksan vuotta (Vaganova-metodin mukaan - eri systeemeissä asiassa on hieman vaihtelevuutta). Alimmilla luokilla keskitytään perusteisiin sekä tarvittavan voiman ja venyvyyden kasvattamiseen, ylimmillä luokilla liikesuoritusten vaativuus ja vaihtelevuus kasvaa ja samalla liikelaadulliset ja musiikilliset aspektit nousevat yhä tärkeämmiksi.


title: Balettitekniikka

text: Erityisen tärkeää on alusta asti saada tyylillisesti oikeaoppista ja osaavaa koulutusta, sillä tyylin puutteita on myöhemmin vaikeaa korjata. Kouluttajan pitää itse sekä osata että ymmärtää balettitekniikkaa syvällisesti, sillä sen pienimmätkin yksityiskohdat pitää pystyä näyttämään oppilaille – sanallinen selittäminen ei koskaan voi korvata näköhavaintoa. Juuri hiuksenhienot pienet vivahde-erot määrittelevät tanssijan tekniikan joko laadukkaaksi tai puutteelliseksi.


title: Balettitekniikka

text: Baletin tekniikka ja liikesanasto on syntynyt varhaisten hoviväen seuratanssien pohjalta, joista baletti tanssitaidemuotona alkoi kehittyä 1400–1500 -luvuilla Italiassa ja Ranskassa. Varhaisin kirjoitettu materiaali näistä tansseista on 1400-luvulta.


title: Balettitekniikka

text: 1589 ilmestyi Thoinot Arbeaun opas 1500-luvun seuratansseihin "Orchésographie". Baletin viisi jalkojen perusasentoa numeroi 1600-luvun lopulla Ludvig XIV:n balettimestari Pierre Beauchamps (tunnetaan myös nimellä Charles Louis). Hän kehitti myös tanssin liikemerkintäjärjestelmän "Feuillet"-kirjoituksen. Ludvig XIV:n Ranskassa perustettiin myös 1661 "Académie Royale de Danse" (koulutti tanssia hoviväelle opettaneita balettimestareita), josta yhdistettynä "Académie Royale de Musique"n kanssa muodostui Pariisin Ooppera.


title: Balettitekniikka

text: 1681 siellä aloitettiin tanssikoulutus oopperabaletteja varten ja 1713 tanssijoiden ammattikoulutus. Ero seuratanssiin alkoi kasvaa ja tekniikka kehittyä. Aikaisemman lattiassa tiukemmin pysyneen "danse terre à terre" -tyylin korvasi "danse haute", jossa oli hyppyjä ja loikkia. Ballerina Marie Camargo lyhensi hameenhelmaansa halutessaan näyttää hienon jalkatyöskentelynsä kunnolla. Auguste Vestris – tanssin jumalaksi kutsutun Gaëtan Vestris'n poika – esitti sekä useamman pyörähdyksen piruetteja että "entrechat-huit" -hypyn. Hänen oppilastaan Charles Didelot'ta pidetään venäläisen baletin isänä, sillä hän toimi Keisarillisen baletin päätanssimestarina ja koreografina 1816–1837. Myös Vestris'n tanssisukuun kuulunut saksalainen Anne Heinel esitti ensimmäisenä ballerinana kaksoispiruetteja Pariisissa 1766.


title: Balettitekniikka

text:
Vuonna 1820 ilmestyi italialaisen Carlo Blasis'in kirja "Traité élémentaire, théorique et pratique de l'art de la danse", joka oli ensimmäinen käytännön tutkielma balettitekniikasta. Kirja on nykyäänkin klassisen tanssin perusteoksia. Blasis opiskeli Pariisissa ja työskenteli 1817 lähtien Milanon "La Scala"ssa. 1826–1830 hän työskenteli Lontoossa tanssijana ja koreografina. 1828 ilmestyi hänen kirjansa "Code of Therpsichore" ja 1847 "Notes Upon Dancing". Vammautumisensa jälkeen 1837 Blasis toimi "La Scala"n tanssikoulun johtajana ja hänen harjoittelumetodinsa tuotti monia tanssijavirtuooseja. Hänen työtään jatkoivat Borri ja Lepri ja myöhemmin muun muassa Enrico Cechetti. Italia olikin pitkään teknisen kehityksen ja taituruuden kärkimaa.
Blasis esittelee kirjoissaan kaavan treenaustunnin kulkuun, tehtävien harjoitusten järjestykseen sekä tekniikkaan kuuluvat perusliikkeet. Systemaattisen harjoittelun päämääränä on ammattitaitoinen sekä teknisesti että taiteellisesti pätevä tanssija. Jalat ovat jo 180 astetta aukikierrettyinä. Balettitunnin kulku on lähellä nykyajan käytäntöjä.


title: Balettitekniikka

text: Tangosta tukea ottaen tehdään "plié"- ja "relevé"-harjoituksia, "petit" ja "grand battement"eja (nyk. battement tendus), "rond de jambe"-liikkeet "à terre" ja "en l'air" sekä "petit battements" jalan rinnalla. Samat harjoitukset toistetaan keskilattialla ja näitä seuraavat erilaiset juoksuaskeleet ("temps de courant") ja niiden yhdistelmät. Harjoituksiin kuuluvat "coupé"et eri asennoissa, "attitude"t (Blasis kehitti asennon Gian Bolognan "Merkurius"-patsaan innoittamana), "grand rond de jambe"'et, piruettiharjoitukset ja muutamat "adagio"-liikkeet tasapainon kehittämiseksi.


title: Balettitekniikka

text: Tunti päätettiin pienillä ja isoilla hyppyharjoituksilla: "temps terre à terre" ja "temps de grand vigueur" (mm. "brisé", "entrechat", "sissonne"). Näistä jokainen valitsi omalle tyypilleen sopivimmat ja yritti päästä täydelliseen suoritukseen. Blasis muistuttaa vielä, ettei oppilaan tavoitteena tule olla tunnin tehokas läpivienti, vaan suloisen katsojaa miellyttävän ilmaisullisen tanssin etsiminen. Hän kuvaa tarkasti vartalon oikean asennon, käsien kaarevat muodot sekä antaa neuvoja ruumiillisten puutteiden voittamiseksi ja häivyttämiseksi.


title: Balettitekniikka

text: 1800-luvun romanttisen baletin merkittäviä balettiteknisiä keksintöjä oli naisten varvastanssin kehittäminen. Vuodelta 1821 löytyy ensimmäinen kirjallinen maininta tanssista "sur le pointes". Aluksi kyse oli hetkellisistä nousuista voimannäytteinä, mutta tossunkärkien vahvistaminen parsimalla ja lakkaamalla toi uusia mahdollisuuksia. Marie Taglionille annetaan yleensä kunnia ensimmäisenä tekniikkaa taiteellisesti motivoituna osana tanssia käyttäneenä ballerinana. "La Sylphide" -baletissa (1832) tanssi varpailla oli tärkeä osa keijukaishahmon keveää tanssityyliä.


title: Balettitekniikka

text: 1800-luvulla myös tanssijan vartalon muodostamien linjojen merkitys kasvoi ja käsiliikkeet tulivat entistä tärkeämmiksi. 1700-luvulla käsien tehtävänä oli ollut vartalon tasapainottaminen vastakkaisuusperiaatteen mukaan ja merkkien anto musiikin tahdille. Nyt niiden haluttiin olevan oikeassa harmonisessa suhteessa jalkaliikkeiden kanssa. 1880-luvulla syntyi myös ballerinan peruspuku: valkoinen tiukkamiehustainen tyllimekko, vaaleanpunaiset sukkahousut, paljaat olkapäät – ja tossut. Sekä tekninen kehitys että uudistukset puvuissa ja tanssin teemoissa olivat ennen kaikkea naistanssijoita koskevia ja miesten merkitys baletissa väheni.


title: Balettitekniikka

text: Auguste Bournonville seurasi isäänsä Antoine Bournonvillea "Tanskan Kuninkaallisen baletin" koreografina ja tanssimestarina 1829. Hän oli Noverren oppilas ja opiskellut balettia Pariisissa. Hän halusi nostaa sekä ryhmän että tanssin ammattina uudelle tasolle. Bournonville säilytti miesten aseman ja teki merkittävää koreografiaa myös heille – olihan hän itse erinomainen tanssija. Tanskaan syntyi siellä vieläkin säilynyt omintakeinen balettiperinne ja harjoittelumetodi.


title: Balettitekniikka

text: Eurooppalainen baletti taantui 1800-luvun loppupuolella, mutta Venäjällä kehitys jatkui voimakkaana. Siellä Keisarillinen baletti ja sen koulu toimivat ulkomaisten balettimestarien johdolla – aina vuoden 1917 vallankumoukseen saakka.


title: Balettitekniikka

text: Ranskalaiset balettimestarit ja koreografit seurasivat toisiaan: Charles Didelot, Jules Perrot, Arthur St. Léon ja Marius Petipa. He loivat Venäjälle vahvan ranskalaisperäisen "danse d'école" -perinteen.


title: Balettitekniikka

text: Auguste Bournonvillen oppilas, tanskalainen huipputanssija Per Christian Johansson toi mukanaan myös piirteitä Bournonville-tyylistä toimiessaan Pietarissa tanssijana ja opettajana. Petipan sanotaan seuranneen hänen opetustaan ja saaneen siitä ideoita miestanssijoiden koreografiaan.


title: Balettitekniikka

text: 1885 italialainen ballerina ja Carlo Blasis'in oppilas Virginia Zucchi esiintyi Pietarissa esitellen ranskalaista koulun vauhdikkaamman ja virtuoosisemman tyylin saavutuksia. Italiasta tulivat myös Pierina Legnani – joka esitti Venäjällä ensimmäisen kerran 32 "fouetté"eta – Carlotta Brianza, Antoniella Dell'Era ja muut antamaan näytteitä vauhdikkaasta, voimakkaasta ja iskevästä tanssistaan. Erityisesti hypyt ja piruetit olivat tasoltaan jotain uutta venäläisille. Tuolloinen ranskalaistyylinen harjoittelu oli keveää, hienostunutta ja koristeellista.


title: Balettitekniikka

text: Vajavainen energiankäyttö ja tuntien rauhallisuus eivät vieneet taitoa eteenpäin. Niin ikään italialainen Enrico Cecchetti toimi Pietarissa sekä tanssijana että opettajana ja toi osaltaan italialaisvaikutteita venäläiseen kouluun. Hänen aikanaan italialaisen tyylin arvostus Venäjällä kasvoi. Tyylille olivat tyypillisiä kulmikkuus: kädet olivat joko suorat tai muodostivat terävän kulman ja jalat koukistettiin ennen hypyn alastuloa. Pian venäläistanssijat saavuttivat italialaisten taidot, mutta eivät unohtaneet myöskään ranskalaisen koulun harmoniaa ja pehmeää sulavuutta. Venäläinen balettitekniikka onkin yhdistelmä ranskalaisen, tanskalais-ranskalaisen ja italialaisen tyylin parhaista piirteistä.


title: Balettitekniikka

text: Neuvostoliittolaisen balettikasvatussysteemin perustajana pidetään Agrippina Vaganovaa (1879–1951). Hän opiskeli Mariinski-teatterin koulussa ja toimi siellä tanssijana 1916 saakka. Vuonna 1918 hän aloitti opettajana Venäläisen baletin koulussa ja siirtyi sieltä 1921 Pietarin koreografiseen kouluun. Hänen kirjansa "Klassisen baletin pääperiaatteet" ("The Basic Principles of Classical Ballet") julkaistiin 1934, ja se on sittemmin käännetty useille kielille. 1957 koreografinen koulu nimettiin hänen mukaansa "Vaganovan koreografiseksi kouluksi".


title: Balettitekniikka

text: Vaganovan systeemi on sekoitus eri koulukuntien ja yksittäisten opettajien vaikutteista, joita hän jatkuvasti täydensi ja uudisti omien kokemustensa ja uusien balettikoreografioiden vaatimusten pohjalta. Hänen balettituntinsa on entistä monipuolisempi ja sisältää useampia harjoituksia, mutta ne seuraavat edelleen jo Blasis'ilta tuttua kaavaa. "Dévéloppé"et ovat merkittävä lisäys tankoharjoitteluun ja jalannostojen korkeus ja kontrolloitu suorittaminen onkin 1900-luvun treenauksessa yhä painotetumpaa. Myös "allegro"n eli hyppyjen painottaminen on tärkeä muutos.


title: Balettitekniikka

text: Koordinaatio ja liikkeen virtaavuus korostuvat. Keskivartalon voima ja asentojen fysiologisesti oikeat linjat ovat liikkumisen perusta ja keskivartalosta lähtevä liike siirtyy hengittävästi vartalon ääreisosiin. Käsivarsilla ja käsillä on sekä tärkeä ilmaisullinen että liikesuorituksia avustava tehtävä. Niihin yhdistyvät ylävartalon ja pään vapaat liikkeet, joiden vaihtelevuus ovat Vaganovan tyylille leimaa-antavaa.


title: Balettitekniikka

text: Alaluokilla Vaganova painotti liikkeiden toistoa, jotta saavutettaisiin tarvittava liikepuhtaus ja voima, yläluokilla tärkeää oli vaihtelevuus ja haastavuus. Hän kehitti harjoittelun etenemisen logiikkaa, jossa liikkeestä harjoiteltiin ensin kaikki sen vaatimat taidot erillisinä valmistavina harjoituksina ennen lopullista muotoa. Jatkuva kehittäminen oli Vaganovalle olennaisen tärkeää, eikä hän käsittänytkään metodiaan muuttumattomien sääntöjen kokoelmaksi. Tekniikkaharjoittelun ja tanssijoiden koulutuksen pitää hänen mukaansa uudistua pystyäkseen vastaamaan uusiin taiteellisiin haasteisiin.


title: Balettitekniikka

text: Suomen balettiin ja balettikoulutukseen on tullut vaikutteita erityisesti Venäjältä. Suomessa kaikkein yleisimmin käytetäänkin opetuksessa Vaganova-metodia.


title: Balettitekniikka

text: Balettitekniikan ydin on sama kaikille koulukunnille ja eri maissa vallitseville tyyleille. Tekniikkatreenaukseen on kehitetty erilaisia metodeja, jotka painottavat eri asioita ja tuottavat hieman toisistaan poikkeavia tanssimisen tyylejä. Niissä kussakin on omat vahvuutensa ja toisaalta puutteensa. Eri koulut tai metodit kulkevat sekä kotimaidensa että tärkeiden kehittäjiensä nimellä. Eroavaisuuksia löytyy sekä liikkeiden ja asentojen nimityksissä että liikkeiden suoritustapojen yksityiskohdissa. Varsinkin käsien liikkeet ja niiden yhdistämistapa muihin liikkeisiin paljastavat tanssijan taustalla olevan koulukunnan. Tärkeimpiä koulukuntia ovat:Yhdysvalloissa George Balanchine on ryhmässään ja koulussaan käyttänyt omaan koreografiseen tyylinsä perustuvaa ja sille tyypillisiä vaatimuksia painottavaa harjoittelumetodia, jota kutsutaan myös amerikkalaiseksi kouluksi.


title: Balettitekniikka

text: Keskivartalo pidetään baletissa pitkäksi venytettynä ja suorana. Varsinkaan eteenpäin pyöristettyä selän asentoa ei juurikaan käytetä, vaan hartialinja säilytetään leveänä. Ryhti on ylväs ja lapaluut ovat sileinä törröttämättä. Myös pää pidetään kannatettuna ja kaula pitkänä. Asento ei saa kuitenkaan muuttua jännittyneen jäykäksi, vaan vartalon pintalihaksisto on rento ja asento ylläpidetään syvillä, lähellä selkärankaa sijaitsevilla lihaksilla. Vartalon paino seistessä pidetään aina hieman enemmän päkiällä kuin kantapäillä. Näin liikkeellelähtö tai varpaillenousu on helppoa tehdä ilman suuria valmistelevia painonsiirtoja. Selkä vedetään kuitenkin aina ylös ja olkapäät sivuille eikä eteen nojata. Katseen perussuunta on yleisöön, jolle liikkeet näin "esitellään", mutta sillä voidaan myös korostaa liikesuuntaa tai asennon linjaa. Katseella seurataan usein käsien liikettä näin sitä korostaen. Yleisölle käännetään selkä vain harkitusti – eikä ainakaan pyllistellä taivutuksissa. Liikkeet tehdään siten, että yleisö näkee ne edullisimmasta suunnasta. Harjoitussalissa yleisön korvaa peili, josta liikesuoritusten linjat voi nähdä ja korjata.


title: Balettitekniikka

text: Käsivarret muodostavat kaikissa perusasennoissa sulavan kaaren, jossa ei ole teräviä kulmia. Ne pidetään aina hieman kannatettuina irti vartalosta. Kämmenosa on rento ja sormet jatkavat käsivarren kaaren linjaa. Käsien tehtävä tanssissa on kaksijakoinen: ne "koristavat" sekä auttavat liikkeitä. Käsien liikkeet ovat harvoin aksentoituja. Niiden sulavalla rauhallisuudella vaativienkin jalkaliikkeiden aikana korostetaan taituruutta ja liikkeiden hallintaa. Eri koulukunnat eroavat toisistaan usein juuri käsiliikkeiden ja -asentojen suhteen sekä siinä, miten ne yhdistetään jalkojen liikkeisiin.


title: Balettitekniikka

text: Jaloissa pyritään koko ajan säilyttämään mahdollisimman täydellinen 180 asteen aukikierto lonkkanivelestä asti. Suorana jalka pidetään pitkäksi venytettynä ja "plié"ssä huolehditaan, että jalkaterä ja polvi osoittavat samaan suuntaan. Liikkeet suunnataan tarkasti ja liikeradat kuljetaan huolellisesti kaikkien välivaiheiden läpi. Liikkeen aloitus, huippukohta ja lopetus tehdään täsmällisesti hallintaa korostaen. Jalkaliikkeiden maksimikorkeus on jatkuvasti noussut ylemmäs ja nykyään huipputanssijat – varsinkin naiset – pystyvät jopa ns. kello kuuden asentoon, jossa yhdellä jalalla seisten toinen jalka nostetaan osoittamaan suoraan ylöspäin aivan korvan juureen. Teknisesti taitava tanssija hallitsee kuitenkin kaikki mahdolliset korkeudet ja pystyy käyttämään niitä monipuolisesti tanssissaan.


title: Balettitekniikka

text: Baletissa pyritään aina antamaan vaikutelma, että liikkeet ovat täysin tanssijan hallinnassa riippumatta niiden vauhdikkuudesta tai suoritukseen vaadittavasta voimasta. Vartalon paino pyritään säilyttämään aina tukijalan päällä ja tanssija on ikään kuin jatkuvasti liikkeen keskipisteessä. Varsinkin vaativimpien hyppyjen ja pyörähdysten hallintaa korostetaan säilyttämällä lopetusasento hetkellisesti ennen jatkamista seuraaviin liikkeisiin. Myös tärkeitä huippukohtia kuten korkeita jalannostoja tai tasapainoja alleviivataan pienellä pysäytyksellä ennen liikkeen jatkumista. Korkeissa hypyissä tavoitteena on luoda illuusio hetkellisestä pysähdyksestä ilmaan: juuri hypyn huippukohdassa, jolloin nousu vaihtuu alastuloksi, asento pidetään liikkumattomana ja myös katseen suunta on hieman silmien korkeutta ylempänä, hengitystä pidätellään. Tanssijan pitääkin aina olla hyvin selvillä siitä, mikä on kunkin liikkeen korostettava aspekti. Onko liikkeessä olennaista nopeus ja terävä näppäryys, huippuhetken linjakas asento vai käsiliikkeiden ja vartalon taivutusten lyyrinen pehmeys. Tämä pyritään sitten esittämään mahdollisimman viimeistellysti ja täydesti.


title: Balettitekniikka

text: Tunti alkaa tervehdyksellä opettajalle, pianistille ja mahdollisille katsojille: "Reverence" eli niiaus- tai kumarrussarja.


title: Balettitekniikka

text: Harjoitukset tangolla eli "à la barre":


title: Balettitekniikka

text: Harjoitukset keskilattialla eli "au milieu":


title: Balettitekniikka

text: "Allegro" eli hyppyharjoitukset:


title: Balettitekniikka

text: Loppukumarrukset opettajalle, "reverence" – usein yhdistettynä johonkin rauhalliseen "port de bras"'han.


title: Balettitekniikka

text: Harjoitusten järjestys ja määrä vaihtelee opettajan valinnan mukaan. Joskus tiettyä tunnin osa-aluetta painotetaan enemmän ja vastaavasti jätetään jotain kokonaan pois. Harjoitukset etenevät kuitenkin aina loogisesti helpommasta vaikeampaan, hitaammasta nopeampaan ja matalampana tehtävästä liikemuodosta korkeampaan.


title: Balettitekniikka

text: "Pas de deux" eli "kahden askeleet" on tanssiesityksen osa, jossa ballerina tanssii partnerinsa avustamana. Näihin osioihin liittyy oma kaksintanssitekniikkansa, jonka tärkeimmät osa-alueet ovat "promenade"-viennit, nostot, tasapainot, piruetit ja hypyt. Pas de deux antaa ballerinalle mahdollisuuden esitellä tanssinsa kauniita linjoja, tasapainoaan ja lyyristä tanssillisuuttaan. Miehen osa on olla taustalla ja tukena, mutta nostoissa hän pääsee kyllä esittelemään voimiaan. Balettitanssijan koulutukseen kuuluvatkin erityiset "pas de deux"n harjoitustunnit.


title: Balettitekniikka

text: Erilaiset tasapainoasennot ballerinan seistessä varpaiden kärjillä "en pointe" ja vaihdot asennosta toiseen ovat tärkeä perusosa pas de deuxtä. Miestanssija voi tukea ballerinaa erilaisilla otteilla esimerkiksi vyötäröltä, käsistä tai jalasta. Tällaisessa asennossa patneri voi myös kulkea ballerinan ympäri siten, että tämä hitaasti kääntyy pyörien tasapainossa asennossaan ("promenade"). Pirueteissa ballerinan on mahdollista pyöriä ympäri useampia kertoja kuin yksinään, kun saa tukea ja joskus myös vauhtia partnerilta. Perusmuodot tästä ovat tuki (ja vauhdinanto) vyötäröltä ja tuki ylös nostetun käden sormesta. Varsinkin sormipiruetteja tehtäessä on tärkeää, ettei ballerina ole suhteessa pariinsa liian pitkä – hänhän seisoo vielä varpaidensa kärjillä. Hypyissä yksinkertaisin versio on partnerin antama lisäapu ponnistukseen nostamalla. Perushyppy suoraan ylös ei ole kovin kiinnostavaa katsottavaa ja niitä tehdäänkin lähinnä harjoitustunneilla. Koreografiassa kiinnostavampia muotoja ovat liikkuvat hypyt, joissa partneri saa ballerinan "lentämään" ilmassa ja erityisesti hypyt partnerin syliin. Erilaisia nostoja on lukematon määrä. Ballerina on niissä joko matalammalla sylikorkeudella, olkapäällä tai jopa suorilla käsillä (tai yhden käden varassa) miehen pään yläpuolella.


title: Balettitekniikka

text: Varsinkin nostoissa ja hypyissä on suuri loukkaantumisriski niiden epäonnistuessa. Miestanssijoille saattaa myös helposti tulla selkävaivoja, jos heidän nostotekniikkansa on virheellinen.


title: Balettitekniikka

text: Erityisesti naistanssijoille on kehitetty oma varpailla tanssimisen tekniikka, jossa kovitetuilla ja pohjasta vahvistetuilla tossuilla voidaan tanssia aivan varpaiden kärjillä. Tekniikka vaatii erittäin voimakkaita nilkkoja, vahvaa vartalon hallintaa ja hyvää tasapainoa.


title: Balettitekniikka

text: Hyvä varvastanssikyky kertookin myös muuten kehittyneestä teknisestä taidosta. Pystyäkseen helposti nousemaan varpaan kärjille on tanssijan nilkan oltava tarpeeksi joustava, mutta toisaalta hyvin taipuisa nilkkanivel saattaa mahdollistaa taipumisen "yli", jolloin tasapainon hallinta on vaikeaa. Nilkan alueen lihasten pitää siis olla hyvin voimakkaat, mutta silti liikelaajuuden hyvä. Lisäksi baletin estetiikka vaatii "kaunista" nilkan kaarta.


title: Balettitekniikka

text: Varvastossuharjoittelun voi aloittaa aikaisintaan kymmenvuotiaana. Tarpeellisen voiman ja vartalonhallinnan lisäksi - jotka syntyvät alustavasta tanssiharjoittelusta - jalkaterän kasvu ei saa enää olla voimakkaimmillaan. Kasvava luusto voi pehmeänä vaurioitua liiallisesta varvastyöskentelystä. Aluksi varvastossuharjoittelua on vain pieni osa treenaustunnista, eikä sitä tarvita joka päivä. Myöhemmin harjoittelun määrä kasvaa, mutta silloinkin osa harjoittelusta tapahtuu ns. pehmeillä harjoitustossuilla. Aloittelijat tekevät liikkeet tangosta tukea ottaen ja vasta myöhemmin keskilattialla. Liian aikaisin aloitetut yhden jalan varpaille nousut voivat johtaa helposti nyrjähdyksiin tai jopa nilkan murtumiin.


title: Balettitekniikka

text: Varpaillenousuun on olemassa kaksi perustekniikkaa: ranskalainen (ja RAD-systeemissä käytetty) tapa, jossa nousu ("relevé") tapahtuu vaiheittain puolivarvasasennon kautta, ja italialainen tapa, jossa nousu tapahtuu nopeasti voimakkaalla hypyn ponnistusta muistuttavalla tavalla (ei kuitenkaan hypäten ilmaan). Jälkimmäistä tapaa suositaan myös venäläisessä koulussa, sillä sen avulla monet liikkeet on helpompi hallita. Kunkin tanssijan on lopulta itse löydettävä omille ominaisuuksilleen parhain tapa, sillä ratkaisevaa on pystyä halutut liikkeet tekemään. Hyvin taipuisat nilkat vaativat hieman erilaista tekniikkaa kuin jäykät. Edullista olisi, jos kaikki varpaat olisivat yhtä pitkät, jolloin paino jakautuisi niille tasaisesti.


title: Balettitekniikka

text: Tossuissa voidaan käyttää erilaisia pehmikkeitä, jotka tekevät varvastanssin hieman mukavammaksi ja auttavat jakamaan painoa tasaisemmin varpaille. Tossujakin on monia erilaisia malleja: leveyksiä, lyhyemmällä ja pidemmällä kärkiosalla, erilaisilla pohjan jäykkyyksillä jne. Onkin tärkeää valita oikea tossumalli oman jalan mukaisesti. Tossun kärkeen ei saisi jäädä yhtään tyhjää tilaa, etteivät varpaat painu kasaan kärjille noustessa. Silti koko jalalla seistessä varpaiden pitää mahtua suorina tossuun.


title: Balettitekniikka

text: Monilla ammattiballerinoilla on tietty oma tossuntekijänsä (varvastossut ovat suurelta osalta käsityötä), jonka tossuihin he ovat mieltyneet. Varvastanssitekniikan kehittyminen on historiassa ollut paljolti sidoksissa tossujen kehittymiseen. Marie Taglionin aikaan tossuja vahvistettiin parsimalla. Nykyään tossun kärkiosa on liimalla kovitetuista kangaskerroksista muodostuvat "laatikko", jonka kärjessä on pieni tasainen alue seisomista varten. Pohja on jäykistetty kapea nahkasuikale, joka ei anna jalkaterän taipua holtittomasti. Perinteisesti tossujen kiinnitys tehdään nilkan ympärille solmittavilla nauhoilla, mutta niiden lisäksi monet käyttävät vielä erilaisia kuminauhakiinnityksiä, jotka auttavat pitämään tossun kantaosan paikallaan.


title: Balettitekniikka

text: Erilaisten kiinnitysnauhojen ompelemisen lisäksi uusia tossuja pitää käyttöön ottaessa muokata, taivutella ja pehmitellä. Tossuparin paras käyttöaika onkin - tietenkin harjoittelun määrästä riippuen - verraten lyhyt. Pääroolin esittäjä saattaa kokoillan teoksessa kuluttaa loppuun useammatkin tossut illan aikana. Sekä tossun kovitettu kärki että pohja pehmenevät niin mm. ihon lämmöstä niin, ettei niillä enää voi tanssia. Balettiryhmille koituukin tossuista suuria kuluja, sillä "corps de ballet'n" (balettikuoro) tanssijakin tarvitsee viikossa kaksi-kolme tossuparia ja päärooleja tanssivat solistit jopa kuusi paria.


title: Balettitekniikka

text: Varvasliikkeiden nimet ovat usein samoja kuin hypyillä. Ne ovat erilaisia variaatioita itse asiassa kahdesta nousutavasta: nousu "relevé"llä tai askeleella. Balettia tuntemattomillekin on ehkä tutuin "pas de bourrée suivi", jossa tanssija liikkuu varpaiden kärjillä pienin huomaamattomin askelin kuin liukuen. Vaikeimpia varvasliikkeitä ovat erilaiset piruetit sekä hypyt. Vaikka tossut ovat jäykät, kopisevat ja jopa kivuliaat, niillä tanssimisen pitäisi luoda lyyrisen pehmeyden ja keveyden vaikutelma. Ylävartalon ja käsien liikkeissä pyritään aivan erilaiseen liikelaatuun kuin voimakkaissa ja terävissä jalkaliikkeissä. Jalkatyöskentelyn vaatima ponnistus ei saisi näkyä muun vartalon liikkeissä. Kun asennon tukipisteenä on vain muutaman sentin läpimittainen tossun kärki, ei tasapainon saavuttaminen anna anteeksi pienintäkään virhettä. Tasapainoiset asennot eivät perustukaan pelkkiin jalkalihaksiin, vaan niiden ylläpito vaatii koko vartalon tiukkaa hallintaa ja erityisesti vahvoja keskivartalon lihaksia.


title: Balettitekniikka

text: Varpailla tanssiminen aiheuttaa jalkaterän alueelle valtavan rasituksen. Varvastossuista saattaa jalkoihin tulla rakkoja ja kovettumia. Kärjellä seisomisen aiheuttama paine voi saada varpaankynnen mustumaan ja lopulta irtoamaan. Vähitellen voi myös kehittyä kivulias vaivaisenluu. Näitä ehkäistäkseen tanssijat laastaroivat ja teippaavat varpaitaan. Tärkeää on myös "siviilissä" käyttää jalalle terveellisiä kenkiä.


title: Balettitekniikka

text: Balettitekniikka on myös hyödyllinen harrastajille — niin nuorille, joista ei välttämättä tule koskaan ammattitanssijoita — kuten myös aikuisille jotka haluavat kokeilla balettia, tai ovat nuoruudessaan sitä kenties harrastaneet ja haluavat palata sen pariin. Aikuisbaletin suosio onkin viime vuosina kasvanut kovasti.


title: Balettitekniikka

text: Vaatimukset eivät ole yhtä kovat kuin ammattitanssijan koulutuksessa. Tärkeää on kuitenkin liikkeiden oikeiden suoritustavan opettaminen ja oppiminen. Yllättävää kyllä, balettitekniikkaa voi harrastelija opetella tai ainakin kokeilla myös kotioloissa. Ammattilaiselle perinteen ja tradition jakaminen ja tarkka opetus joka askelella on tärkeätä.


title: Balettitekniikka

text: Tämä ei välttämättä pidä paikkaansa harrastajien kohdalla. Näin väittää ainakin Heli Santavuori, joka on julkaissut kotiharjoitteluoppaan "Balettia kaikille". Hänen mukaansa baletin systemaattisuuden vuoksi se soveltuu kirjasta opeteltavaksi paremmin kuin vaikkapa paritanssi, jazztanssi tai steppi. Luultavasti kaikki balettiopettajat eivät yhdy tähän mielipiteeseen.


title: Charlotte Drake Cardeza

text: Charlotte Wardle Cardeza (o.s. Drake; 10. huhtikuuta 1854 – 2. elokuuta 1939) oli yhdysvaltalainen miljonääri ja yksi Titanicilta pelastuneista.


title: Charlotte Drake Cardeza

text: Charlotte Wardle Drake syntyi vuonna 1854 rikkaaseen amerikkalaisperheeseen, jolla oli sukujuuria Isossa-Britanniassa. Hänen isänsä oli tekstiilitehtailija Thomas Drake, joka valmisti muun muassa farkkuja ja omisti tehtaansa lisäksi useita kiinteistöjä ja sijoituksia pankissa. Kuollessaan vuonna 1890 Thomas Drake jätti Charlottelle suuren omaisuuden, jonka avulla hän mm. harrasti runsaasti matkustelua myöhempinä vuosinaan. Vuonna 1874 Charlotte meni naimisiin menestyvän lakimies James Cardezan kanssa ja he saivat yhden pojan, Thomasin. Cardezat kuitenkin erosivat vuonna 1900 ja tämän jälkeen rouva Cardeza ryhtyi matkustelemaan ympäri maailmaa ostamallaan jahdillaan "Eleanorilla". Hän kiersi maailman kahdesti poikansa Thomasin kanssa ja lisäksi äiti ja poika harrastivat safareita Afrikassa.


title: Charlotte Drake Cardeza

text: Vuoden 1912 alkukeväästä Charlotte Cardeza poikineen olivat safarilla Afrikassa ja päättivät palata kotiin Germantowniin upouudella Titanicilla. He nousivat laivaan Cherbourgista ja heillä oli käytössään aluksen kallein ja ylellisin hytti, B-51, 53 ja 55. Charlotte Cardezalla oli myös mukanaan enemmän matkatavaroita kuin kenelläkään muulla matkustajalla: 14 matka-arkkua sekä useita matkalaukkuja, jotka sisälsivät yhteensä seitsemänkymmentä leninkiä, kymmenen turkista ja yhdeksänkymmentäyksi paria käsineitä. Titanicin törmättyä jäävuoreen ja alettua upota, rouva Cardeza halusi omakätisesti pakata ja lukita kaikki matka-arkkunsa ennen kuin siirtyi poikansa ja palvelijoidensa Annie Wardin ja Gustave Lessneurin kanssa pelastusveneeseen nro 3.


title: Charlotte Drake Cardeza

text: Charlotte Drake Cardeza oli yksi Titanicin rikkaimmista matkustajista ja yllätyksettömästi hänelle maksettiin kaikkein suurimmat vahingonkorvaukset omaisuuden menetyksestä ja henkisestä kärsimyksestä. Palattuaan Germantowniin rouva Cardeza asettui huvilaansa, jossa hän kuoli erittäin sairaana elokuussa 1939. Hänen poikansa Thomas kuoli vuonna 1951.


title: J. G. Ballard

text: James Graham Ballard (15. marraskuuta 1930 Shanghai, Kiina – 19. huhtikuuta 2009 Lontoo, Iso-Britannia) oli brittiläinen kirjailija. Ballard oli tieteiskirjallisuuden uuden aallon huomattava edustaja 1960- ja 1970-luvulla. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat kiistelty autokolarifetisismiä kuvaava "Crash" ja osittain omaelämäkerrallinen romaani "Auringon valtakunta", jotka on sovitettu myös elokuviksi.


title: J. G. Ballard

text: Monet J. G. Ballardin kertomuksista ovat kolkkoihin moderneihin ympäristöihin sijoittuvia dystopioita, jotka kuvaavat teknisen ja yhteiskunnallisen kehityksen psykologisia vaikutuksia. Ballard itse korosti kirjojensa olevan yleisen tieteiskirjallisuuden sijasta kuvauksia tulevaisuuden psykologiasta, ja olevansa unien – joskus myös painajaisten arkkitehti. Ballard oli edelläkävijä muun muassa ekokatastrofien kuvauksessa. Hänen katastrofiromaaneissaan tuho yhdistyy päähenkilöiden sisäiseen kehitykseen.


title: J. G. Ballard

text: Ballardin isä oli kemisti Manchesterissa päämajaansa pitäneessä tekstiilialan yrityksessä. Hänestä tuli yrityksen Shanghain tytäryhtiön China Printing and Finishing Companyn toimitusjohtaja, minkä myötä hän muutti vaimoineen Shanghain kansainväliseen siirtokuntaan, jossa oli itsehallinto ja vallitsevana amerikkalainen kulttuuri. J. G. Ballard syntyi ja kasvoi täällä.


title: J. G. Ballard

text: Toisen maailmansodan aikana japanilaiset internoivat 12-vuotiaan Ballardin sekä hänen pikkusiskonsa ja vanhempansa liki kolmen vuoden ajaksi. Fiktionalisoitu "Auringon valtakunta" sijoittui tähän ympäristöön.


title: J. G. Ballard

text: Ballard muutti vuonna 1946 Britanniaan. Hän opiskeli vuodesta 1949 alkaen antropologiaa, psykologiaa ja patologiaa King's Collegessa Cambridgen yliopistossa kuitenkaan valmistumatta, koska koki ettei lääketieteeltä jäisi aikaa kirjoittamiseen. Ballard vaihtoi 1952 Lontoon yliopistoon ja ryhtyi opiskelemaan englanninkielistä kirjallisuutta, mutta sai potkut vuoden päästä. Ballard teki seuraavaksi pätkätöitä copywriterina mainostoimistossa ja myi tietosanakirjoja. Samalla hän kirjoitti lyhyttä fiktiota, mutta ei saanut niille julkaisijaa.


title: J. G. Ballard

text: Ballard liittyi 1953 RAF:ään ja ollessaan komennuksella lentäjäkoulutuksessa Moose Jawn tukikohdassa Kanadassa hän tutustui tieteiskirjallisuuteen lukemistaan amerikkalaisista lehdistä ja kirjoitti ensimmäisen oman tieteistarinansa. Hän erosi RAF:stä kahden vuoden palveluksen jälkeen ja palasi Britanniaan 1954.


title: J. G. Ballard

text: Ballard meni naimisiin 1955 Helen Mary Matthewsin kanssa. Perhe muutti 1960 Lontoon liepeille Sheppertoniin, Surreyyn. Vuonna 1962 Ballard ryhtyi ammattikirjailijaksi. Kahta vuotta myöhemmin hänen vaimonsa kuoli yllättäen keuhkokuumeeseen. Kirjailija jäi ajalle epätyypillisesti koti-isäksi kasvattamaan kolmea pientä lastaan. Ballard kuoli huhtikuussa 2009. Hänen agenttinsa Margaret Hanburyn mukaan kirjailija oli sairastanut jo vuosia eturauhassyöpää.


title: Eduardo da Silva

text: Eduardo Alves da Silva (s. 25. helmikuuta 1983 Rio de Janeiro, Brasilia) on brasilialaissyntyinen ja sittemmin Kroatian kansalaisuuden saanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänen seuransa on ukrainalainen Šah’tar Donetsk.


title: Eduardo da Silva

text: Eduardo aloitti uransa paikallisessa riodejaneirolaiseurassa "CBF Nova Kennedyssä". Vuonna 1998, 15 vuoden iässä, hän siirtyi Kroatiaan, maan suurimpaan jalkapalloseuraan Dinamo Zagrebiin. Oltuaan vuodet 1999–2000 lainasopimuksella Brasiliassa Bangu Atlético Clubessa pääsi hän ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan Dinamossa kentälle vain kerran ja meni vielä lainalle toiseksi korkeimman sarjatason Inter Zaprešićiin yhdeksi kaudeksi.


title: Eduardo da Silva

text: Lopullisen läpimurtonsa Dinamossa Eduardo teki kaudella 2003–2004. 24:ssä liigaottelussa hän teki yhdeksän maalia, ja hänet valittiin liigan parhaaksi pelaajaksi. Hyvät otteet sarjassa jatkuivat, ja kaudella 2005–2006 hän voitti sarjan maalikuninkuuden 20 maalillaan, ja sai toistamiseen parhaan pelaajan palkinnon. Hyvät otteet Dinamon paidassa jatkuivat myös eurokentillä. Kaudella 2006–2007 Eduardon maalintekotahti sen kuin kiihtyi, ja hän teki sarjan uuden maalintekoennätyksen: 34 maalia 32 ottelussa. Merkillepantavimpia hetkiä kaudella oli erityisesti hänen tekemänsä hattutemppu Kroatian kuumatunteisessa derby-kamppailussa Hajduk Splitiä vastaan. Dinamon paidassa hän voitti kaksi liigamestaruutta (2006, 2007), kaksi cup-mestaruutta (2004, 2007) sekä kolmesti Kroatian supercupin (2003, 2004, 2006). Heinäkuun alussa 2007 Eduardo siirtyi englantilaisseura Arsenaliin.


title: Eduardo da Silva

text: Eduardo on ollut Kroatian kansalainen vuodesta 2002 lähtien. Hän lukeutuu Kroatian maajoukkueen vakiomiehistöön.


title: Eduardo da Silva

text: Helmikuussa 2008 Eduardon jalka murtui sarjaottelussa Birminghamin Martin Taylorin taklaamana. Loukkaantumisen seurauksena Eduardo oli sivussa koko loppukauden ja myös kesän EM-kisat. Kaudella 2008–2009 Eduardo pelasi puolitehoisena muutaman ottelun. Näistä ikimuistoisin oli 16. helmikuuta 2009 pelattu FA Cupin ottelu Cardiff City FC:tä vastaan, Eduardon ensimmäinen ottelu 358 päivän loukkaantumisen jälkeen, jossa kroatialainen viimeisteli kaksi maalia ja Arsenal voitti 4–0.


title: Eduardo da Silva

text: Eduardo siirtyi kesällä 2010 nelivuotisella sopimuksella ukrainalaiseen Šah’tar Donetskiin.


title: Renju

text: Renju on japanilaisperäinen lautapeli, go-mokun kehittyneempi versio. Se on sukua ristinollalle. Renjua pelataan mustilla ja valkoisilla nappuloilla 15x15 ruudun go-laudalla. Sen aloituksessa on lisäsääntöjä, joilla kompensoidaan aloittavan pelaajan etua go-mokussa.


title: Renju

text: Mustilla nappuloilla pelaava pelaaja voittaa, jos hän saa viisi mustaa nappulaa riviin – suoraan tai vinoon. Valkoinen voi voittaa kahdella tavallaTämän jälkeen pelaajat laittavat nappuloita vuorotellen.


title: Renju

text:
Musta ei saa pelata nappulaansa siten että syntyy
Vuodesta 1989 lähtien on järjestetty Renjun maailmanmestaruuskisat joka toinen vuosi.


title: Renju

text: Maailmanmestaruuskisojen historiaa:


title: Länsi-Intian federaatio

text: Länsi-Intian federaatio () oli kymmenen Yhdistyneen kuningaskunnan siirtomaan muodostama federaatio Karibian alueella. Federaatio sai alkunsa vuonna 1958, mutta se alkoi hajota Jamaikan ja Trinidad-Tobagon erottua vuonna 1961: Lopullisesti federaatio lakkautettiin vuonna 1962.


title: Länsi-Intian federaatio

text: Britannia oli pyrkinyt pitkään saamaan Länsi-Intian siirtomaitaan liittymän toisiinsa, mutta hankkeet olivat yleensä kaatuneet eri saarikokousten vastustukseen. Toinen maailmansota muutti kuitenkin yleisen mielipiteen suotuisammaksi federaatiolle, joka nähtiin myös tienä suuremmalle itsehallinnolle. Ensimmäinen federaatiota pohjustanut kokous pidettiin vuonna 1947 Jamaikalla Britannian aloitteesta. Tulevaa federaatiota valmistelemaan asetettiin useita eri suunnittelukomiteoita ja vuonna 1948 perustettiin maiden yhteinen Länsi-Intian yliopisto. Federaatio tuli lopulta voimaan tammikuussa 1958 ja sen jäseniä olivat Jamaika, Trinidad ja Tobago, Barbados, Antigua ja Barbuda, Dominica, Grenada, Montserrat, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, sekä Saint Vincent ja Grenadiinit. Neuvotteluihin olivat alkujaan osallistuneet myös Brittiläinen Honduras (nyk. Belize) ja Guyana mantereella, sekä saarivaltioista Bahamasaaret ja Brittiläiset Neitsytsaaret. Ne jättäytyivät kuitenkin federaation ulkopuolelle.


title: Länsi-Intian federaatio

text: Uuden federaation pääkaupunki oli Port of Spain Trinidadin saarella. Federaatiolla oli kaksikamarainen parlamentti, jonka edustajahuoneen jäsenet valittiin yleisillä vaaleilla. Senaatin jäsenet nimitti brittiläinen kenraalikuvernööri. Edustajia eri maat saivat asukaslukunsa mukaan. Federaation ensimmäisissä vaaleissa maaliskuussa 1958 pääministeriksi valittiin barbadoslainen Grantley Adams. Äänestäjien osallistumisinto oli ollut suhteellisen vähäinen. Ehkä tunnetummat alueen poliitikot kuten Jamaikan Alexander Bustamante ja Norman Manley, sekä Trinidad-Tobagon Eric Williams eivät olleet asettuneet ehdolle. Federaatiota luodessa oli myös jätetty päättämättä joistakin kiistanalaisista kysymyksistä, kuten Trinidadin vastustama muutto-oikeus muilta saarilta ja Jamaikan vastustama tulliunioni. Näistä kysymyksistä oli tarkoitus päättää sopimuksen ukan vasta viiden vuoden jälkeen.


title: Länsi-Intian federaatio

text: 1950-luvulla luonnonvaroilla rikastuvat Jamaika ja Trinidad alkoivat pian etääntyä federaatiosta. Jamaika alkoi pian vastustaa liittovaltion toimia koskien erästä Jamaikan myöntämää toimilupaa öljy-yhtiölle ja vuonna 1959 se vei läpi ehdotuksen, joka riisti federaatiolta suoran verotusoikeuden ja vähensi sen päätäntävaltaa yksittäisten jäsenten taloudesta. Vuonna 1960 tuolloin oppositiossa ollut Alexander Bustamante alkoi vaatia eroa federaatiosta ja Norman Manleyn hallinto järjesti asiasta kansanäänestyksen syyskuulle 1961. Kananäänestys päättyi Jamaikan eroon. Jamaikan erottua federaatiosta lähti myös Eric Williamsin johtama Trinidad. Britannia päätti lakkauttaa federaation vuonna 1962.


title: Länsi-Intian federaatio

text: Trinidad ja Jamaika itsenäistyivät kokonaan pian eronsa jälkeen ja itsehallinnon määrää nostettiin muillakin saarilla. Pienemmät saaret neuvottelivat uudesta federaatiosta keskenään, mutta näistä keskusteluista ei tullut tulosta. Pienemmistä saarista suurimman eli barbadoksen itsenäistyttyä vuonna 1966 Trinidad ja Tobago tarjosi vielä jäljellä oleville seitsemälle saarelle valtioliittoa. Ne katsoivat kuitenkin hyötyvän enemmän yhteydestä Britanniaan ja ne perustivat yhteistyöelimekseen West Indies Associated States -ryhmän ja vuoden 1967 alussa ne liittyivät Britanniaan liitännäisvaltioina. Britannia vastasi niiden ulkopolitiikasta ja puolustuksesta, mutta mailla oli täysi sisäinen itsehallinto. Myös Britanniaan liitännäisvaltioina liittyneet valtiot saavuttivat itsenäisyytensä vuosien 1974 ja 1983 välillä.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Mataram oli hindulais-buddhalainen kuningaskunta nykyisessä Indonesiassa, Jaavan saaren keskiosissa 732–1045. Sen kukoistuskausi oli 700–900-luvuilla.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Mataramin pääkaupunki siirrettiin 929 saaren itäosiin lähelle nykyistä Jombangia. Syyksi on oletettu Merapin tulivuorenpurkausta 928 tai 929. Srivijaya tuhosi pääkaupungin 1006 ja kuningaskunta muodostettiin uudelleen 1019 Kahuripanin nimellä. Kuningaskunta lakkasi olemasta 1045, kun kuningas Airlangga jakoi sen kahdelle pojalleen.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Mataramin kuninkaat tunnetaan lähinnä kulttuuritekojensa takia, ja niistäkin on ristiriitaisia tietoja. Kuningas Daksa rakennutti ilmeisesti monumentaalisen Prambananin hindutemppelin, joka on kuulunut UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuodesta 1991. Viimeinen kuningas Dharmawangsa määräsi Mahabharatan kääntämisen vanhalle jaavan kielelle.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Varhaisin maininta Mataramin kuningaskunnasta on Canggalin piirtokirjoitus vuodelta 732. Siinä kerrotaan, kuinka kuningas Sanjaya pystytti 6. lokakuuta 732 lingan lähelle Gunung Wukirin huippua. Piirtokirjoitus mainitsee myös, että ennen Sanjayaa hallitsijana oli hänen isänsä kuningas Sanna. Sanjayan ansiona pidetään ensimmäisen yhtenäisen jaavalaisen valtion muodostamista. Kiinalaisten lähteiden mukaan pääkaupunkia oli siirretty noin pari sataa kilometriä itään päin joskus vuosien 742 ja 755 välillä. Syytä tähän kronikka ei kuitenkaan kerro. Syynä on arveltu olevan Sailendran kuningaskunnan nousu.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Mataramin kuningas Pikatan valloitti Sailendran kuningaskunnan noin 852 ja Sailendran prinssi Balaputra pakeni Srivijayaan, jonka hallitsijaksi Balaputra sittemmin nousi. Kuningas Balitungin ajalta (898–910) on löydetty piirtokirjoituksia, joissa ensimmäisen kerran mainitaan Mataram nimeltä. Balitungin jälkeen kuninkaaksi nousi 910 Daksan, jonka aikana Prambanan temppelin rakentaminen on olettavasti aloitettu.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Kuningas Mpu Sindok nousi valtaan 929 ja siirsi Mataramin pääkaupungin seuraavien vuosien aikana saaren itäosiin lähelle nykyistä Jombangia. Siirron syyksi on arveltu Merapin tulivuorenpurkausta 928 tai 929. Toisena syynä on voinut olla uuden pääkaupungin edullisempi sijainti kauppareittien lähellä. Sotilaallisista syistä siirtoa tuskin kuitenkaan tehtiin, sillä uusi sijainti oli haavoittuvaisempi Srivijayan hyökkäyksille kuin aikaisempi.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Kuningas Dharmavamsa (hallitsi 985–1006) valloitti Balin ja perusti siirtokunnan Länsi-Kalimantaniin. Vuonna 990 Dharmavamsa yritti valloittaa Srivijayan ja Palembangin mutta epäonnistui. Sotatila jatkui kuitenkin ainakin 990–992, sillä Srivijayan Kiina-lähettiläs ei näinä vuosina yrityksistään huolimatta pystynyt palaamaan kotiinsa. Srivijaya teki kostoiskun Mataramiin 1006, jossa sen pääkaupunki tuhottiin ja Dharmavamsa tapettiin. Dharmavamsan 15-vuotias perillinen Airlangga onnistui kuitenkin pakenemaan.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Srivijayan hyökkäyksen jälkeen Mataramissa alkoi vuosia jatkunut sekasorron aika, joka päättyi, kun Airlangga perusti kuningaskunnan uudelleen 1019 Kahuripanin nimellä. Airlangga yhdisti Mataramin jäänteet Itä-Jaavalla, Keski-Jaavalla ja Balilla. Hän myös solmi rauhan Srivijayan kanssa. 1020- ja 1030-luvuilla Kahuripanin vaikutusvalta alueella kasvoi sitä mukaa kuin Srivijayan valta heikkeni. Pohjois-Jaavan satamakaupungeista (muun muassa Surabaya) tuli tärkeitä kaupankäyntikeskuksia. 1030 Airlangga meni naimisiin Srivijayan kuninkaan Sangrama Vijayottungavarmanin tyttären kanssa.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Kahuripan lakkasi olemasta 1045, kun kuningas Airlangga luopui vallasta, jakoi valtakuntansa kahdelle pojalleen ja vietti elämänsä neljä viimeistä vuotta askeettina. Kahuripanin seuraajavaltiot olivat Panjalu eli Kedirin kuningaskunta ja Janggala.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Mataramin alueelle syntyi 1500-luvulla samanniminen Mataramin sulttaanikunta.


title: Mataramin kuningaskunta

text: Mataramin varhaisten hallitsijoiden hallituskaudet perustuvat piirtokirjoituksista saatuihin tietoihin, joiden tulkinta ei aina ole yksiselitteistä ja osittain myös koska useat piirtokirjoitukset ovat jääneet keskeneräisiksi. Useimmat hallitsijat olivat kuninkaita, mutta esimerkiksi Gulasta (hallitsi 827–829) ei tiedetä, oliko hän kuningas vai kuningatar.


title: Mataram

text: Mataram on paikannimi Indonesian Jaavalla. Se voi viitata seuraaviin


title: Zamość

text: Zamość on kaupunki Puolan kaakkoisosassa Lublinin voivodikunnassa lähellä Ukrainan rajaa. Kaupungin pinta-ala on 30,34 neliökilometriä ja väkiluku 66 519 asukasta (2009). Kaupunki on perustettu vuonna 1580. Kaupungin historiallinen keskusta on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1992 lähtien.


title: Sicko – aivan sairasta

text: Sicko – aivan sairasta (tai "SiCKO") on ohjaaja Michael Mooren dokumenttielokuva, joka kuvaa kriittisesti Yhdysvaltain terveydenhuoltojärjestelmää. Elokuva sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 19. toukokuuta 2007. Yhdysvalloissa se tuli teattereihin 29. kesäkuuta 2007. Suomen ensi-ilta oli 26. lokakuuta 2007.


title: Sicko – aivan sairasta

text: Yhdysvalloissa ei ole julkista terveydenhuoltoa, vaan lääkärinapua saa työnantajan tai itse kustannetulla sairausvakuutuksella. Noin 50 miljoonaa yhdysvaltalaista, joista lapsia yhdeksän miljoonaa, on ilman vakuutusta. Elokuva vertailee Yhdysvaltain järjestelmää Kanadan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Kuuban ja Ranskan verovaroin kustannettuun julkiseen terveydenhuoltoon, joissa hoito ei maksa potilaalle mitään (paitsi verot), sekä tapansa mukaan esittelee erilaisia anekdootteja yhdysvaltalaisesta järjestelmästä.


title: Sicko – aivan sairasta

text: Erityisesti "Sicko" arvostelee Yhdysvaltain hallitusta, rahanahneuden pyörittämää terveydenhuoltoa, sairausvakuutusyhtiöitä ja lääkebisnestä. Osansa saa myös muun muassa senaattori Hillary Rodham Clinton, joka ajoi aikoinaan yleistä terveydenhuoltoa, mutta on nykyisin yksi lääketeollisuuden suurimpia rahansaajia.


title: Sicko – aivan sairasta

text: Eräässä kohdassa Moore lastaa veneeseen joukon kroonisesti sairaita newyorkilaisia syyskuun 11. päivän iskujen pelastushenkilökunnan jäseniä, jotka kärsivät erilaisista pelastustyöstä aiheutuneista oireista, ja ajaa Yhdysvaltain Guantanamo Bayn tukikohtaan Kuubassa, jossa vankileirillä pidetyillä on kattava ilmainen terveydenhuolto. Yhdysvaltalaisia ei kuitenkaan päästetä Guantanamo Bayhin, mutta potilaat saavat ilmaisen lääkärinhoidon ja lääkkeet kuubalaisessa sairaalassa.


title: Sicko – aivan sairasta

text: Koska Kuuba on Yhdysvaltain taloussaarrossa, yhdysvaltalainen ei saa matkustaa sinne tai tuoda sieltä mitään. Kymmenen päivää ennen Cannesin filmifestivaalien alkua Moore sai ilmoituksen olevansa rikostutkinnan kohteena. Rangaistuksena olisi voinut olla "Sickon" takavarikoiminen, minkä vuoksi Moore piilotti kopion elokuvasta Kanadaan.


title: Mazda3

text: Mazda3 on Mazdan vuodesta 2003 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli. Keväällä 2004 Mazda esitteli Geneven autonäyttelyssä MX Sportif-konseptiauton. Auto oli esimakua uudesta Mazda3-mallista (Pohjois-Amerikassa Mazda Axela), joka esiteltiin myöhemmin saman vuoden syyskuussa Frankfurtin autonäyttelyssä. Mazda3 korvasi aiemman 323-mallin, joka oli yksi eniten myydyimmistä japanilaisautoista (yht. 1,9 miljoonaa kpl vuosien 1978–2004 aikana). Suomessa myynti alkoi marraskuussa 2004. Kuten mallinimestä voi päätellä, kyseessä oli täysin uusi auto vanhaan 323:een verrattuna. Myös moottorit olivat kaikki uusia.


title: Mazda3

text: Auton tuotanto alkoi Mazdan Hofun tehtaalla kesäkuun lopulla 2003. Kolme vuotta ja kaksi kuukautta myöhemmin autoja oli valmistettu yli miljoona kappaletta. Mazda3 on Mazdan historiassa saavuttanut nopeimmin miljoonan kappaleen rajapyykin.


title: Mazda3

text: Mazda3 on tehty yhteiselle Ford C1 -pohjalevylle Ford C-Maxin, toisen sukupolven Focuksen, Volvo S40:n ja V50:n kanssa. Pohjalevyn lisäksi autojen jousituksessa ja akselistorakenteessa on paljon samoja piirteitä. Ensimmäisen sukupolven Mazda3:a myytiin 4-ovisena sedan ja 5-ovisena hatchback-mallina. Farmari- tai tilamallia ei valmistettu, vaan ne korvasi Mazda5.


title: Mazda3

text: Tuulilasin toimittajat valitsivat auton vuonna 2004 Vuoden autoksi. Vuoden autoksi 2004 Mazda3 on valittu myös muun muassa Kanadassa, Kroatiassa, Turkissa, Tšekissä ja Tanskassa. Samana vuonna se sijoittui toiseksi Vuoden Auto Euroopassa -kilpailussa jääden jälkeen vain Fiat Pandalle.


title: Mazda3

text: Vuonna 2006 Mazda esitteli Geneven autonäyttelyssä myös malliston huipulle MPS-sarjaan (Mazda Performance Series) kuuluvan Mazda3 MPS:n. Mallissa käytetään Mazda6 MPS:stä tuttua 2,3-litraista turbomoottoria. Isoveljestään poiketen malli kuitenkin esiteltiin vain etuvetoisena. Markkinoille auto tuli alkuvuodesta 2007. Kesäkuussa 2006 mallisto sai kasvojenkohotuksen sekä ulkonäköön että sisustukseen. Voimansiirtoon tuli vaihtoehdoksi myös neliveto.


title: Mazda3

text: Täysin uusi malli Mazda3:sta esiteltiin 2008 vuoden marraskuussa Los Angelesin autonäyttelyssä ja se saapui Suomen markkinoille vuoden 2009 keväällä. Uudessa mallissa pyrittiin panostamaan muun muassa taloudellisuuteen ja äänettömyyteen. Moottorit ovat Mazdan omaa tuotantoa. Jotain yhtäläisyyksiä on kuitenkin nähtävissä Fordin bensiinimoottoreiden kanssa, koska Mazda on valmistanut sekä kehittänyt Fordin yleisimmät EcoBoost-moottorit. Dieselmoottorit eivät ole PSA Peugeot Citroënin ja Fordin yhteistyötä vaikka niin usein oletetaankin. Ainoastaan 1.6-moottori on yhteistyössä tehty.


title: Mazda3

text: Bensiinimoottorit ovat poikittain asennettuja nelisylinterisiä 16-venttiilisiä moottoreita, kahdella kannen yläpuolisella nokka-akselilla (DOHC). Manuaalivaihteisto on 5-vaihteinen ja 1,6-litraisen mallin yhteydessä on saatavilla myös 4-vaihteinen Activematic-automaattivaihteisto.


title: Mazda3

text: Varustetasoja on kolme: Classic, Elegance ja GT.


title: Citroën C4

text: Citroën C4 on Citroënin vuodesta 2004 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli, joka korvasi Citroën Xsaran. Auton myynti Euroopassa päättyi vuonna 2018, jolloin sen paikan mallistossa otti crossover-malli C4 Cactus, mutta Kiinan markkinoille sitä valmistetaan edelleen. C4:ään perustuva tila-automalli on nimeltään Citroën C4 Picasso.