title: Libertaaripuolue (Yhdysvallat)

text: Niissä kolmessakymmenessä osavaltiossa jossa äänestäjät voivat rekisteröityä puolueittain, Libertaaripuolue sai 330 811 kannattajaa. Tällä perusteella puolue katsoo itsensä Yhdysvaltain kolmanneksi suurimmaksi rekisteröityksi puolueeksi . Puolueen mukaan sillä on myös yli 600 ihmistä vaaleilla valituissa viroissa, mukaan lukien pormestareita, piirikuntien johtajia sekä valtuuskuntien ja koululautakuntien jäseniä. Vaikka puolue ei toistaiseksi ole saavuttanut paikkoja Yhdysvaltain kongressissa, se on menestynyt paikallisvaaleissa esim. Alaskassa ja New Hampshiressa.


title: Libertaaripuolue (Yhdysvallat)

text: Ensimmäinen libertaaripuolueen kokous järjestettiin kesäkuussa 1972. Vuonna 1978 Dick Randolph valittiin ensimmäisenä puolueen listoilta Alaskassa osavaltion lainsäädäntöelimeen. Vuoden 1980 liittovaltion vaalien jälkeen libertaaripuolue omaksui itselleen Yhdysvaltain kolmanneksi suurimman puolueen tittelin ennen Amerikan Itsenäisyyspuoluetta sekä New Yorkin konservatiivipuoluetta jotka tuohon aikaan olivat maan suurimpia pienpuolueita. Vuoden 1994 vaalien jälkeen yli neljäkymmentä libertaarien ehdokasta äänestettiin tai nimitettiin johonkin tehtävään joka oli siihen astinen ennätys puolueelle. Puolue asetti John Hospersin ehdolle vuoden 1972 presidentinvaaleissa ja tuolloin Tonie Nathan toimi hänen varapresidenttiehdokkaanaan. Nathan oli samalla sekä ensimmäinen nainen että ensimmäinen juutalainen joka sai valitsijamiesääniä. Hospers puolestaan oli tuolloin ensimmäinen avoimesti homoseksuaali henkilö joka oli pyrkinyt Yhdysvaltain presidentiksi.


title: Libertaaripuolue (Yhdysvallat)

text: Vuonna 1972 puolueen nimeksi valittiin libertaaripuolue jonka toisena vaihtoehtona oli Uusi Vapauspuolue. (New Liberty Party) Puolueen ensimmäiseksi iskulauseeksi valittiin "Ei ole sellaista asiaa kuin ilmainen lounas" (There ain't no such thing as a free lunch, lyhenne TANSTAAFL). Nykyinen iskulause on "Periaatteen puolue" (The Party of Principle). Puolueen tunnukseksi valikoitui 1970-luvun lopulla vapaudenpatsaan kuva aikaisemman "libersignin" tilalle. Joskus tunnuksena on käytetty myös piikkisika joka on käytössä myös Free State Projectin tunnuksena.


title: Libertaaripuolue (Yhdysvallat)

text: Libertaaripuolue on jäseniensä demokraattisesti hallinnoima puolue joka jakautuu osavaltiokohtaisiin paikallisosastoihin. Paikallisosastot järjestävät joka vuosi tai joka toinen vuosi edustajakokouksensa joista valitaan delegaatio osallistumaan maanlaajuiseen puoluekokoukseen. Kansallisen tason puoluekokous päättää äänestämällä puolueen säännöistä ja käytännöistä.


title: Libertaaripuolue (Yhdysvallat)

text: Libertaaripuolueen puolueohjelma korostaa sekä yksilönvapautta, vapaakauppaa että yleisesti taloudellista vapautta. Puolue vastustaa sekaantumista toisten valtioiden sisäisiin asioihin sekä sotilaallisia että taloudellisia interventioita ulkomaille.


title: Danny Heifetz

text: Danny Heifetz (s. 1964 New York) on yhdysvaltalainen muusikko, joka asuu nykyään Sydneyssä, Australiassa. Hän soittaa yleensä rumpuja ja muita lyömäsoittimia, mutta on joskus soittanut myös trumpettia. Heifetz on kuuluisan viulistin Jascha Heifetzin pojan poika.


title: Danny Heifetz

text: Heifetz oli Mike Pattonin alkuperäisyhtyeen Mr. Bunglen kolmas ja viimeinen rumpali. Mr. Bunglen lisäksi hän soitti myös yhtyetoverinsa Trey Spruancen omassa yhtyeessä Secret Chiefs 3. Nykyään Heifetz on soittanut monissa tuntemattomissa pienissä yhtyeissä.Huhtikuussa 2005 julkaisi eräs Heifetzin uusista yhtyeistä itsenimetyn albumin The Tango Saloon. Levyn julkaisi Heifetzin yhtyetoverin Mike Pattonin oma riippumaton levy-yhtiö, Ipecac Recordings


title: San Marinon Grand Prix 1983

text: San Marinon Grand Prix 1983 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 1. toukokuuta 1983 Imolan radalla. Kilpailun voitti Patrick Tambay, jolle voitto oli uran toinen ja viimeinen.


title: San Marinon Grand Prix 1983

text: http://koti.mbnet.fi/janir/1983/smr-gp.html F1-ruutu


title: Haptinen teknologia

text: Haptinen teknologia on teknologiaa, joka käyttää hyväksi tuntoaistia.


title: Haptinen teknologia

text: Yleisimmin tuntoaistia hyödynnetään erilaisten tietokonejärjestelmien syöttölaitteissa; tässä yhteydessä puhutaan myös "haptisesta käyttöliittymästä". Jos järjestelmässä tapahtuu jotain, syöttölaite voi esimerkiksi täristä tai helpottaa tai vastustaa liikettä. Esimerkiksi lentokoneen ohjainsauva on "yksisuuntainen" ohjain; uusissa lentokoneissa sitä ei ole kytketty mekaanisesti suoraan ohjauspintoihin. Mikäli ohjainta tärisytetään keinotekoisesti tai se vastustaa liikettä aivan kuin se olisi kytketty suoraan, se muuttuu "kaksisuuntaiseksi" ja antaa täten lentokoneen ohjaajalle tuntuman ohjauspintojen tilasta.


title: Haptinen teknologia

text: Monissa peliohjaimissa käytetään tärinää hyväksi pelitapahtumien tuntemuksien tehostamiseen; esimerkiksi peliohjain voi täristä asetta laukaistaessa tai räjähdysten mukana, tai rattiohjain voi täristä, kun pelissä ajetaan autolla erilaisella pinnalla. Erilaisissa simulaattoreissa ja virtuaalitodellisuusjärjestelmissä voidaan käyttää myös monipuolisempia muotoja, esimerkiksi voidaan aiheuttaa todenmukainen kosketustuntemus virtuaalista pintaa koskettaessa.


title: Trakyytti

text: Trakyytti on vulkaaninen magmakivi, jonka rakenne vaihtelee afaniittisestä porfyyriseen. Suurin osa trakyytin sisältämästä päämineraaleista on alkalimaasälpää. Plagioklaasia ja kvartsia esiintyy myös pieninä määrinä, ja myös joitakin foideja, kuten nefeliiniä, voi löytyä trakyytista. Biotiitti, klinopyrokseeni ja oliviini ovat tavallisia lisämineraaleja.


title: Trakyytti

text: Trakyytti sisältää vähemmän piidioksidia kuin ryoliitti, ja enemmän (NaO + KO):ta kuin dasiitti.


title: Trakyytti

text: Trakyytit koostuvat yleensä etupäässä sanidiinistä eli monokliinisestä kalimaasälvästä. Ne sisältävät usein pieniä, epäsäännöllisiä höyryonkaloita, jotka aiheuttavat trakyyttien poikkileikkauksien rikkonaisen pinnan, josta niiden nimi on peräisin. Nimi annettiin alun perin Auvergnestä peräisin oleville ryhmän tietyille kiville, ja pitkään sitä käytettiin paljon laajemmassa merkityksessä niin, että trakyyteiksi kutsuttiin myös kaikkia kvartsi-trakyytteja (joita nykyään kutsutaan lipariiteiksi ja ryoliiteiksi) sekä oligoklaasi-trakyytteja, joika nykyään sanotaan asianmukaisemmin andesiiteiksi. Trakyyttien sanotaan olevan plutonisten syeniittien vulkaanisia vastineita. Niiden päämineraali, sanidiininen maasälpä, esiintyy usein kahdessa sukupolvessa, toisin sanoen sekä suurina hyvinmuodostuneina kiteinä että pienempinä epätäydellisinä sauvoina, jotka muodostavat hienosti kiteytyneen tiheän maamassan. Sanidiinin ohella esiintyy myös pienempiä määriä plagioklaasia, yleensä oligoklaasia. Sanidiini taasen sisältää usein huomattavan määrän albiittia, ja se muistuttaa pikemminkin mikrokliiniä tai kryptokiteistä pertiittiä.


title: Trakyytti

text: Kvartsi on melko harvinaista trakyytissä, mutta tridymiitti (joka sekin kvartsin tavoin koostuu piistä) sen sijaan ei ole epätavallista trakyytissä. Sen kiteet ovat harvoin kyllin suuria nähtäväksi muuten kuin mikroskoopilla. Toisinaan se kuitenkin muodostaa ohuita, kuusikulmaisia limittäisiä laattoja, jotka muodostavat tiivitä mosaiikin tai kattotiilien kaltaisia kasaumia. Ne peittävät usein suurempien maasälpien pinnan tai reunustavat trakyyttien höyryonkaloita, jolloin ne voivat olla sekoittuneita amorfiseen opaaliin tai säikeiseen kalsedoniin. Vanhemmissa trakyyteissa esiintyy myös sekundääristä kvartsia, joka luultavasti on toisinaan tridymiitin jälleenkiteytymisen seurausta.


title: Trakyytti

text: Mafisista mineraaleista augiitti on yleisin. Se on tavallisesti vaaleanvihreää, ja se on kiteytynyt täydellisiksi, pieniksi kiteiksi. Myös ruskeaa sarvivälkettä ja biotiittia esiintyy, ja niitä ympyröi magnetiitista ja pyrokseenista koostuvat mustat korroosiorajat. Joskus korvautuminen on täydellinen, eikä sarvivälkettä tai biotiittia ole jäljellä, vaikkakin magnetiitti- ja augiittirykelmän ulkoreunat voivat selvästi näyttää mistä mineraalista se on peräisin. Oliviini on epätavallista, vaikka sitä esiintyykin mm. Isthian trakyyteissa. Joissain italialaisissa trakyyteissa esiintyy myös plagioklaasin peruskivilajityyppien, kuten labradoriitin, suurikokoisia kiteitä. Tummanruskeaa augiittia ja rombista pyrokseenia (hypersteeni tai bronsiitti) on havaittu, mutta ne eivät ole missään nimessä tavallisia. Apatiittia, zirkonia ja magnetiittia on käytännössä katsoen aina jonkin verran lisämineraaleina.


title: Michael Cera

text: Michael Austin Cera (s. 7. kesäkuuta 1988, Brampton, Ontario) on kanadalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimmat roolinsa ovat George Michael Bluthin esittäminen "Sukuvika"-sarjassa, Evanin rooli "Superbad"-elokuvassa ja Paulie Bleekerin rooli "Junossa". Hänet on palkittu "Superbad"-roolistaan.


title: Michael Cera

text: Ceran näyttelijäuralla hänen tavaramerkikseen ovat muodostuneet muun muassa Scott Pilgrimin ja Superbadin Evanin kaltaiset naiivit, herkät ja tunnolliset kiltin pojan roolit.


title: Michael Cera

text: Cera on keskimmäinen perheen kolmesta lapsesta. Hänen isänsä Luigi Cera on Xerox-teknikko, kotoisin Sisiliasta ja hänen äitinsä Linda Cera on kotoisin Montrealista. Ceralla on vanhempi sisar, Jordan sekä nuorempi sisar, Molly. Ceran ensimmäinen rooli oli Tim Hortonin kesäleirimainoksessa.


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikka on 25,3 miljoonaa neliökilometriä pinta-alaltaan ja siten kolmanneksi suurin manner. Manner rajoittuu idästä Atlanttiin, pohjoisesta Jäämereen ja lännestä Tyyneenmereen. Manner kapenee etelään mentäessä, ja Väli-Amerikan kannas yhdistää sen Etelä-Amerikkaan.


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikassa on vanhoja ja nuoria vuoristoja. Nuorten Kordillieerien osat Pohjois-Amerikassa (mm. Kalliovuoret ja Sierra Nevada) kulkevat koko mantereen poikki sen länsipuolelta. Vuoret ovat nuoria poimuvuoria, joissa on aktiivisia tulivuoria. Vuoret nousevat yli neljän kilometrin korkeuteen, ja korkein huippu on Mount McKinley (6 194 m). Vuorijonojen väliin jää tasankoja, altaita, kuten Mojaven aavikko, Kuolemanlaakso ja monet suolajärvet.


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Mantereen itärannikolla kulkee Appalakit, joka on vanha vuorijono. Sen korkein kohta on Mount Mitchell (2 037 m). Vuoriston ja rannikon välissä on rannikkotasanko. Mantereen sisäosa koostuu valtavista tasangoista ja alangoista, ns. preeriasta. Jääkausien aikana suuret osa mannerta oli jäätiköiden peitossa, jotka ovat tehneet Kanadan ja Yhdysvaltojen alueiden sedimenttikerrokset.


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan suurimmat joet ovat Missouri (4 088 km pitkä), Mississippi (3 766 km), Rio Grande (3 034 km), Columbia (2 044 km) ja Saint Lawrence (3 058 km). Saint Lawrence yhdistää Suuret järvet Atlanttiin. Mantereen suurin järvi on Yläjärvi (82 100 km²).


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan ilmasto vaihtelee alueittain. Ilmasto luonnollisesti kylmenee etelästä pohjoiseen mentäesseä, siten että esim. Floridan ilmaston ollessa trooppinen, Yhdysvaltojen pohjoisosissa on jo neljän vuodenajan mannerilmasto, ja Kanadan pohjoisosissa se muuttuu arktiseksi. Etelä-Kaliforniassa vallitsee välimerenilmasto. Erityisen kuivaa on Pohjois-Meksikossa, Lounais-Yhdysvalloissa ja Kalliovuorten altaissa.


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Tornadoja ilmenee laajalla alueella Keski-Yhdysvalloissa, ja mantereen eteläosiin kulkeutuu usein hurrikaaneja.


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Erilaiset metsät peittävät laajoja alueita Pohjois-Amerikassa. Lehtipuut viihtyvät hyvin lauhkeassa ilmastossa, ja Kaliforniassa kasvaa nahkealehtistä kasvillisuutta, sekä Australiasta tuotuja eukalyptuspuita. Subboreaalisella alueella kasvaa subboreaalista metsää. Tyynenmeren rannikolla menestyvät kookkaat puulajit, kuten punapuu.


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Mantereen keskiosissa kasvaa ruohokasvillisuutta. Preeriaheinää kasvaa tasangon niillä alueilla, joissa vuotuinen sademäärä on yli 750 mm. Muualla menestyvät vain matalat heinäkasvit. Pohjoisessa subboreaalisen vyöhykkeen pohjoispuolella Kanadassa ja Alaskassa on tundrakasvillisuutta, eli pääasiassa pensaita, sammalia, jäkälää ja ruohoja.


title: Janyse Jaud

text: Janyse Aldis Jaud (s. 26. marraskuuta 1969 Kelowna, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen ääninäyttelijä, laulaja ja lauluntekijä, joka tunnetaan parhaiten animaatiosarjasta "Ed, Edd n Eddy". Hän on etniseltä taustaltaan islantilainen ja ranskalainen.


title: Janyse Jaud

text: Islantilaisia sukujuuria omaava Jaud on tehnyt äänirooleja 1990-luvulta lähtien animaatioihin kuten Ranma ½, Dragon Ball Z, ReBoot, , ¡Mucha Lucha!, Trollz, Krypto the Superdog ja Hulk Vs. Hän on myös tehnyt uraa laulajana ja julkisti ensimmäisen Joulusinkun vuonna 2005.


title: Genitaalilävistys

text: Genitaalilävistys on sukupuolielimiin tai niiden alueelle tehtävä lävistys. Syitä genitaalilävistyksen hankkimiseen on monia: ne voivat olla pelkkiä koristeita ja/tai niillä voidaan tavoitella lisästimulaatiota seksuaalisen kanssakäymisen aikana. Genitaalilävistykset eivät yleensä ole niin kivuliaita kuin luullaan, ja ne myös paranevat useimmiten nopeasti.


title: Genitaalilävistys

text: Suomessa genitaalilävistysten ikäraja on yleisesti 18 vuotta, eivätkä kaikki lävistäjät tee niitä ollenkaan.


title: Ala-Utoksen voimalaitos

text: Ala-Utoksen voimalaitos sijaitsee Utajärvellä. Oulujoki Osakeyhtiön rakentama voimala valmistui vuonna 1957.


title: Ala-Utoksen voimalaitos

text: Utasen voimalaitoksen rakentamisen yhteydessä rakennettiin alakanavan sivuun pieni voimalaitos. Utajärveen laski pohjoispuolelta Utosjoki, jonka tuomat vedet oli tarkoitus purkaa järvestä alakanavaan sivupenkeren läpi rakennetun ylisyöksyaukon kautta. Kun Utajärven vedenpinta oli 5–6 metriä ylempänä, syntyi ajatus tämän putouksen hyväksikäytöstä. Ylisyöksyaukon tilalle rakennettiin segmentillä suljettava tulva-aukko, tämän sivuun vaatimaton koneasemarakennus ja toiseen sivuun uittokouru Utosjoen uiton johtamiseksi alakanavaan. Syksyllä 1957 koneisto oli valmiiksi asennettu ja energiatuotanto alkoi 0,5 megawatin teholla.


title: Espoon Jäätaiturit

text: Espoon Jäätaiturit on Espoon Laaksolahdessa toimiva vuonna 1985 perustettu taitoluisteluseura, jossa luistelee yli 550 luistelukoululaista, yksinluistelijaa, muodostelmaluistelijaa ja harrastajaluistelijaa. EsJt:ssä luistelee myös Suomen maajoukkueluistelijoita, joista tunnetuimpia ovat Laura Lepistö ja Jenni Vähämaa. Espoon jäätaitureissa on 5 muodostelmaluistelujoukkuetta ja 3 yksinluisteluryhmää.


title: Mikko Sirén

text: Mikko Sirén (s. 31. joulukuuta 1975) on suomalainen rumpali, joka soittaa muun muassa yhtyeissä Apocalyptica, Megaphone ja Kengurumeininki. Hän toimi sessiomuusikkona Apocalyptican esiintymisissä vuodesta 2003 ja hänestä tuli yhtyeen varsinainen jäsen nauhoitetun albumin ja 200 konsertin jälkeen vuonna 2005.


title: Mikko Sirén

text: Sirén oli osana räpartisti Cheekin kokoonpanoa aina vuoden 2018 Valot sammuu -keikoille saakka.


title: Alia Shawkat

text: Alia Martine Shawkat (s. 18. huhtikuuta 1989 Riverside, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä on irakilaisia, irlantilaisia ja norjalaisia sukujuuria. Hänen isoisänsä oli näyttelijä Paul Burke.


title: Alia Shawkat

text: Shawkatin rooleja on ollut Hannah Rayburnin rooli "State of Grace" -nimisessä tilannekomediasarjassa vuosina 2001–2002. Hänen suurin roolinsa oli Maeby Fünken esittäminen "Sukuvika"-sarjassa 2003–2006.


title: Alia Shawkat

text: Shawkat on myös esiintynyt pienemmissä rooleissa muutamassa elokuvassa, kuten "Kolme kuningasta" ja "Prom Wars", joka julkaistiin vuonna 2008, ja pienissä rooleissa muutamissa sarjoissa, kuten "Veronica Marsissa". Hän näytteli vuonna 2010 ensi-iltansa saaneessa 1970-luvun tyttöbändistä kertovassa elokuvassa "The Runaways", jossa hän esitti yhtyeen fiktiivistä basistia Robinia.


title: Foidit

text: Foidit ovat ryhmä ovat hohkasilikaattimineraaleja, jotka muistuttavat maasälpää, mutta joilla on toisenlainen rakenne ja jotka sisältävät paljon vähemmän piitä. Niitä esiintyy harvinaisissa ja epätavallisissa magmakivissä, yleensä emäksisissä alkalikivissä. Foideja kutsutaan toisinaan maasälvänsijaisiksi, koska ne muistuttavat maasälpää.


title: Alexela Korvpalli Meistriliiga

text: SEB Korvpalli Meistriliiga on Viron koripallon pääsarja. Ensimmäisen mestaruuden voitti Tallinna Sport vuonna 1925. Nykyinen sponsorinimi otettiin käyttöön vuonna 2004.


title: Vihreä puolue (Yhdysvallat)

text: Yhdysvaltain vihreä puolue (Green Party) on ollut mukana Yhdysvaltain politiikassa 1980-luvulta saakka. Puolue sai laajempaa huomiota ensimmäisen kerran vuonna 1996, kun se asetti presidenttiehdokkaaksi Ralph Naderin. Nader oli vihreiden ehdokkaana myös vuonna 2000.


title: Vihreä puolue (Yhdysvallat)

text: Puolue on voittanut vaaleja lähinnä paikallistasolla; suurin osa valituiksi tulleista vihreistä on valittu henkilövaaleissa, joissa puolueen tuki ei ole välttämätöntä.


title: Vihreä puolue (Yhdysvallat)

text: Puolueella oli vuoden 2006 marraskuussa lähes 290 000 rekisteröitynyttä äänestäjää, mikä oli neljänneksi eniten Yhdysvalloissa.


title: Vihreä puolue (Yhdysvallat)

text: Vuoden 2006 alahuoneen ja senaatin vaaleissa vihreät saivat huomattavasti vähemmän ääniä kuin Yhdysvaltain libertaaripuolue, mutta saman vuoden kuvernöörivaaleissa vihreät saivat puolestaan huomattavasti enemmän ääniä kuin libertaarit.


title: Vihreä puolue (Yhdysvallat)

text: Puolue kannattaa ympäristönsuojelua, paikallista päätöksentekoa ja osallistuvaa demokratiaa. Puolueen ohjelmassa on monia sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen liittyviä kohtia, ja se kannattaa esimerkiksi kansalaispalkkaa.


title: Latsuriitti

text: Latsuriitti eli lasuriitti on foideihin kuuluva silikaattimineraali. Lasuriitti on sinistä, ja se muodostaa suurimman osan lapislatsulin rakenteesta.


title: Latsuriitti

text: Koska myös lapislatsulia kutsutaan lasuriitiksi, niin mineraali sekoitetaan helposti puolijalokiveen.


title: Latsuriitti

text:
Latsuriittia esiintyy metamorfisissa kalkkikiviesiintymissä. Lapislatsulia esiintyy Afganistanissa. Muita latsuriittiesiintymiä on Italiassa, Venäjällä,
Kanadassa ja Yhdysvalloissa.


title: Aristakes

text: Aristakes (k. 333) toimi Armenian katolikoksena vuosina 325–333. Hän oli Armenian kirkon varsinaisen perustajan Grigor Valontuojan poika, ja hän edusti Armeniaa ensimmäisessä yleisessä Nikean kirkolliskokouksessa vuonna 325. Aristakes murhattiin vuonna 333. Naimattomana hänellä ei ollut perillisiä, ja häntä seurasi katolikoksena hänen vanhempi veljensä Vertanes.


title: Colin Greenwood

text: Colin Charles Greenwood, "”Coz”" (26. kesäkuuta 1969 Oxford, Oxfordshire, Englanti) on englantilaisen rockyhtyeen Radioheadin jäsen. Greenwood tunnetaan yhtyeen basistina, mutta hän soittaa myös muita soittimia. Hänen pikkuveljensä Jonny Greenwood toimii saman yhtyeen kitaristina. Vuonna 1998 Greenwood solmi avioliiton Molly McGrannin kanssa. Heillä on kaksi yhteistä lasta Jesse ja Asa. He asuvat pienessä kylässä Oxfordshiressä.


title: The New Adventures of Batman

text: The New Adventures of Batman on yhdysvaltalainen animaatiosarja, jonka loivat Norm Prescott ja Lou Scheimer. Sarjan tuotti Filmation ja sitä esitettiin Yhdysvalloissa ensi kerran vuonna 1977. Yhteensä 16 jaksoa kestänyt sarja loppui vuotta myöhemmin ja sen jaksoja esitettiin jälkeenpäin vuoteen 1981 asti yhdessä muiden animaatioiden yhteydessä, kuten "Batman/Tarzan Adventure Hour", "Tarzan and the Super 7" sekä "Batman and the Super 7".


title: The New Adventures of Batman

text: Sarjassa seurattiin Batmanin ja Robinin seikkailuja Gotham Cityssä, jossa he kohtasivat vanhoja ja uusia vihollisia, kuten Jokeri, Pingviini, Pakkasherra, Zarbor ja Kameleontti. Alfred Pennyworth ei poikkeuksellisesti esiinny sarjassa. Päähahmojen ääninäyttelijöinä olivat 1960-luvun "Batman"-televisiosarjasta tutut Adam West ja Burt Ward, myös sarjan tekijä Lou Scheimer lainasi ääntään muun muassa Batmanin tietokoneelle ja Batmanin suurimmalle fanille Bat-Mitelle.


title: The New Adventures of Batman

text:
Sarjasta puuttui muutamia vihollisia, kuten Arvuuttaja ja Linnunpelätin Hanna-Barberan vuoksi, joka tuotti samaan aikaan Superystäviä. Tästä syystä niitä ei saanut käyttää sopimusoikeuksien vuoksi. Siitä huolimatta Arvuuttaja esiintyi sarjan alku tunnuksessa. Sarjassa hänen kuitenkin kerrottiin olevan pidätetty.
"The New Adventures of Batman" julkaistiin myös DVD:lle Yhdysvalloissa kesällä 2007 ja myöhemmin Suomessa. DVD:llä myös kerrottiin sarjan tuotannosta sekä tekijöistä.


title: Markus Fagerudd

text: Markus Simon Fagerudd (s. 1. kesäkuuta 1961 Pietarsaari) on suomalainen säveltäjä. Fagerudd opiskeli 80-luvulla säveltämistä Sibelius-Akatemiassa mm. Olli Kortekankaan ja Kalevi Ahon johdolla samalla kun työskenteli muusikkona ja säveltäjänä KOM-teatterissa. Hän täydensi opintojaan Karlsruhen musiikkikorkeakoulussa Wolfgang Rihmin johdolla 1993-1994. Fageruddin monipuoliseen tuotantoon kuuluu sävellystöitä sekä sooloinstrumenteille että kamari- ja sinfoniaorkestereille ja kuoroille. Vuodesta 1997 hän on toiminut sekä Lappeenrannan että Vaasan kaupunginorkesterin nimikkosäveltäjänä. Fageruddin tuotannon tunnetuimpiin teoksiin kuuluvat hänen lapsille suunnatut oopperansa "Gaia", "Heinähattu, Vilttitossu ja suuri pamaus" sekä "Seitsemän koiraveljestä".


title: Martti Ilveskorpi

text: Martti Ilveskorpi (aik. Ignatius; 15. helmikuuta 1908 Impilahti – 28. maaliskuuta 1973 Helsinki) oli suomalaisen asuntosäästötoiminnan kehittäjä ja asuntopoliittinen- ja rakennusalan vaikuttaja Suomessa 1950- ja 1960-luvuilla. Ilveskorpi perusti Asuntosäästäjät ry:n, jonka taustalle kehittyi nopeasti varsinainen kansanliike. Ilveskorpi ideoi Suomeen asuntorahoituksen asuntosäästömallin, ja nosti yhdistyksen merkittäväksi pääkaupunkiseudun rakennuttajaksi 1960-luvulla. Henkilönä Ilveskorpi oli voimakkaan idealistinen, jolle toiminnan sosiaalinen luonne oli tärkeää.


title: Martti Ilveskorpi

text: Martti Ilveskorpi - tuolloin vielä "Martti Ignatius" - syntyi Alex ja Hanna (o.s. Nissinen) Ignatiuksen perheeseen Karjalan Impilahdella vuonna 1908. Perheen isä oli kauppias. Ilveskorpi valmistui ylioppilaaksi vuonna 1929, ja sai filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1937 pääaineenaan kemia.


title: Martti Ilveskorpi

text: Ilveskorpi aloitti työuransa 1930-luvulla teollisuuden palveluksessa, aluksi kemistinä, jonka jälkeen käyttöinsinöörinä, laboratorionjohtajana ja tehtaan apulaisjohtajana. Sotien jälkeen vuonna 1945 hän siirtyi Europort Oy:n toimitusjohtajaksi. Prio Oy:n toimitusjohtajana Ilveskorpi toimi 1956-1964, jonka aikana hän toimi sivutoimisesti myös Asuntosäästäjät ry:ssä.


title: Martti Ilveskorpi

text: 1950-luvulla asuntolainan saanti pankeista oli erittäin vaikeaa, eikä aravalainaa myönnetty kaikille hakijoille. Pula asunnoista kaupunkitaajamissa oli kuitenkin kova ja kysyntä lainoituksella suuri. Ilveskorpi ideoi "asuntosäästöjärjestelmän", jossa asukas ennakkosäästi puolet asunnon kauppasummasta pankkiin, ja sai vastaavasti puolet pankista asuntolainana.


title: Martti Ilveskorpi

text: Talot rakentaisi perustettava yhdistys ja talon valmistuttua yhdistyksen ja pankin valitsemat asukkaat hankkisivat rahoituksen avulla asunto-osakeyhtiön osakkeita. Yhdistys ei tavoittelisi voittoa, joten asunnot pysyisivät kohtuuhintaisina. Toiminta varten Ilveskorpi perusti vuonna 1956 "Asuntosäästäjät ry:n", ja neuvotteli pankkikumppaniksi KOP:n.


title: Martti Ilveskorpi

text: Käytännössä säästövaatimukset ja lainoitusosuus vaihtelivat: jokaiselle asuntosäästäjälle laadittiin oma säästöohjelma. Asuntosäästäjien rakennuttamille asunto-osakeyhtiöille on ominaista, että niiden nimi koostuu sanasta As Oy Säästö "jotain", esim. Kontulassa Kotikonnuntie 3:sa sijaitsee As Oy Säästöpiha.


title: Martti Ilveskorpi

text: Asuntosäästäminen herätti välittömästi suurta kiinnostusta, ja 1960-luvulla Asuntosäästäjät ry:stä kehittyi Ilveskorven johdolla varsinainen kansanliike: mukana oli kymmeniä tuhansia asuntosäästäjiä. Ilveskorpi toimi päätoimensa ohella yhdistyksn hallituksen puheenjohtajana. Yhdistys hankki omistukseensa maa-alueita ja nousi 1960-luvun lähiörakentamisen aikana merkittäväksi rakennuttajaksi pääkaupunkiseudulla.


title: Martti Ilveskorpi

text: Kaiken kaikkiaan yhdistys rakensi noin 8 000 asuntoa. Kohteita oli muun muassa Espoon Tapiolassa ja Helsingin Etelä-Kaarelassa ja Etelä-Haagassa. Myöhemmin rakennettiin paljon Puotilassa ja Vuosaaressa. Vuosaaren rakentamisen ja kaupunginosan alueellisen toiminnan tukemisen myötä Ilveskorpi sai lempinimen "Vuosaaren keisari". Liikenneyhteydet Vuosaareen olivat 60 luvulla erittäin huonot, ja kun Helsingin kaupunki ei ollut halukas (Vuosaaren kuuluessa vielä Helsingin maalaiskuntaan) sijoittamaan varoja Vuosaaren siltaan, niin asuntosäästäjät rakensivat sillan omilla varoillaan, kaupunki lunasti sillan myöhemmin itselleen. Ilveskorpi aloitti myös rakentamaan asuntosäästäjien varoilla ilman rakennuslupaa pienimuotoista maauimalaa Niinisaarentien varrella olevavalle hiekkakuopalle. Altaat ehdittiin jo valaa, ennen kuin kaupunki keskeytti rakennustyöt. Altaat olivat vielä hiekkakuopalla noin 10 vuotta sitten, ennen kuin paikalle rakennettiin uudisrakennuksia.


title: Martti Ilveskorpi

text: Vuonna 1964 Ilveskorpi siirtyi päätoimiseksi asiamieheksi "Asuntosäästäjien rakennussäätiöön". Myöhemmin hän toimi myös "Asuntosäästäjien keskus Oy":n toimitusjohtajana.


title: Martti Ilveskorpi

text: Vuonna 1967 lainoittajapankki KOP antoi ymmärtää että Ilveskorven olisi siirryttävä syrjään Asuntosäästäjien johdosta. Samalla oli tarkoitus uudistaa koko toiminta, ja luopua esimerkiksi hartiapankkirakentamisesta. Yhdistyksen jäsenistö kuitenkin säilytti Ilveskorven luottamustehtävät. Tämän jälkeen KOPin lainoitus alkoi hiipua; pankki siirtyi rahoittamaan rakennusliikkeiden aluerakentamiskohteita.


title: Martti Ilveskorpi

text: Asuntosäästöjärjestelmän lisäksi Ilveskorpi ideoi Asuntosäästäjät ry:lle muitakin merkittäviä asuntotuotantoon liittyviä kehityshankkeita. Yhdistys kehitti muun muassa hartiapankkirakentamista; asukkaat pystyivät laskemaan kustannuksia tekemällä itse osan töistä. Hartiapankkia toteutettiin myös kerrostalokohteissa.


title: Martti Ilveskorpi

text: Lisäksi yhdistys toteutti vanhuksille tarkoitetun asuntorahoituskonseptin jonka avulla rakennettiin asunto noin 450 henkilölle. Asuntosäästäjät ry myös osti maata Lohjanjärven rannalta, jonne rakensi pieniä kesäasuntoja kaupunkilaisperheille.


title: Martti Ilveskorpi

text: 1960-luvulla yhdistys perusti rakennuttamisen koordinoijaksi "Asuntosäästäjin rakennussäätiön (ARAS)" . Säätiö palkkasi suunnittelijat, konsultit ja lakimiehet rakennuskohteisiin, ja auttoi teknisessä suunnittelussa, lakiasioissa ja talouden valvonnassa.


title: Martti Ilveskorpi

text: Suomen köyhimpiin kuntiin kuuluvan Rääkkylän kanssa Ilveskorpi ja yhdistys toteutti yhteistyöprojektin, jossa pyrittiin tukeman kunnan ja asukkaiden taloutta. Kuntaan suunniteltiin laajaa sipulinviljelyä, ja kesämatkailua pyrittiin lisäämään. Ilveskorven johdolla kartoitettiin kunnan autiotalot, joita tarjottiin useana vuonna kesäaikaan vuokralle kaupunkilaisile. Yhdistys järjesti matkat yhteiskuljetuksina. Ilveskorven avulla kunta sai rakennettua myös vanhustentalon: rakennusmateriaalit saatiin eri rakennusliikkeiltä lahjoituksina.


title: Martti Ilveskorpi

text: Ilveskorpi oli Helsingin maalaiskunnan kunnanhallituksen jäsen vuosina 1953-1956, ja hän istui useassa eri lautakunnassa. Vuosina 1960-1963 hän oli Helsingin liikennelautakunnan jäsen


title: Martti Ilveskorpi

text: Ilveskorven mukaan on nimetty Helsingin Vuosaareen puisto, jossa hänellä on myös muistolaatta.


title: Martti Ilveskorpi

text: Sotien aikaisista ansioistaan Ilveskorvelle myönnettiin yksi kolmannen ja kaksi neljännen luokan Vapaudenristiä, ja Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan mitali. Sotilasarvoltaan hän oli kapteeni. Harrastustoiminnastaan urheilun piirissä Ilveskorpi sai Suomen Urheilun hopeisen ansiomerkin.


title: Niilo Koskenniemi

text:
Topias Niilo Koskenniemi (2. marraskuuta 1926 Kolari – 18. kesäkuuta 1988 Kolari) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Koskenniemi toimi kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä vuosina 1970–1987. Kolarin kunnassa hän toimi kunnanjohtajana ja kunnanhallituksen puheenjohtajana.
Koskenniemi työskenteli Kolarin kunnan varastonhoitajana vuosina 1948–1956, asutusneuvojana ja asutuslautakunnan puheenjohtajana vuosina 1957–1962, kunnansihteerinä vuosina 1962–1979 ja kunnanjohtajana vuodesta 1979 asti. Koskenniemi oli presidentin valitsijamies vaaleissa 1968, 1978, 1982.


title: Niilo Koskenniemi

text: Koskenniemen puoliso oli Kerttu (o.s.) Nirhola vuodesta 1952. Heillä oli kolme lasta.


title: Tommy Aaron

text: Thomas Dean "Tommy" Aaron (s. 22. helmikuuta 1937) on yhdysvaltalainen golfaaja. Hänen uransa kohokohta on The Masters Tournamentin voitto vuodelta 1973.


title: Fernando Poe Jr.

text: Fernando Poe nuorempi (20. elokuuta 1939 – 14. joulukuuta 2004) oli filippiiniläinen näyttelijä ja poliitikko. Hän syntyi Manilassa ja oli maansa elokuvatuotannon merkkinimiä ennen vuonna 2004 saamaansa presidenttiehdokkuutta.


title: Fernando Poe Jr.

text: Poe kuoli aivoissaan tapahtuneeseen tromboosiin 65-vuotiaana. Hänet nimitettiin "Filippiinien kansantaiteilijaksi" postuumisti 24. toukokuuta 2006.


title: Sean Young

text: Mary Sean Young (s. 20. marraskuuta 1959) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Louisvillessä, Kentuckyssa, ja aloitti elokuvauransa vuonna 1980.


title: Sean Young

text: Youngin elokuvien joukossa ovat "Blade Runner" (1982), "Ei pakotietä" (1988) ja "Ace Ventura – lemmikkidekkari" (1994).


title: Sean Young

text: Young oli vuosina 1990–2002 naimisissa Bob Lujanin kanssa ja sai kaksi lasta. Hän "voitti" vuonna 1991 kaksi Razzieta.


title: Rutger Hauer

text: Rutger Oelsen Hauer (s. 23. tammikuuta 1944 Breukelen, Alankomaat) on alankomaalainen näyttelijä. Hauer aloitti näyttelijänuransa Alankomaissa 1960-luvun lopulla, ja 1980-luvulta alkaen hän on esiintynyt useissa Hollywood-elokuvissa sekä televisiosarjoissa. Hänet nimettiin Alankomaissa "vuosisadan hollantilaiseksi näyttelijäksi" vuonna 1999.


title: Rutger Hauer

text: Rutger Hauer syntyi 23. tammikuuta 1944 Breukelenissa, Alankomaissa, ja kasvoi Amsterdamissa. Hänen vanhempansa olivat taideopettajia. Nuoruudessaan Hauer kiersi maailmaa rahtilaivan kansimiehenä, palveli Hollannin armeijassa ja teki sekalaisia töitä.


title: Rutger Hauer

text: Hauer kiinnostui näyttelemisestä, alkoi käydä taidetunneilla ja liittyi kokeilevan teatterin ryhmään viideksi vuodeksi. Hänen ensimmäinen menestysroolinsa oli hollantilaisessa televisiosarjassa "Floris" (1969) ja hänen ensimmäinen merkittävä elokuvaroolinsa Paul Verhoevenin ohjaamassa elokuvassa "Turkkilaisia makeisia" (1973). Hauerin ensimmäinen Britanniassa tehty rooli oli sivuosa elokuvassa "The Wilby Conspiracy" (1975). Rooli elokuvassa "" (1977) teki hänestä tunnetun myös Yhdysvalloissa.


title: Rutger Hauer

text: Hauer alkoi esiintyä 1980-luvulla yhdysvaltalaisissa elokuvissa, joista ensimmäisiä olivat "Nighthawks" (1981) ja "Blade Runner" (1982). Niitä seurasi lisää merkittäviä rooleja Hollywood-elokuvissa sekä televisiosarjoissa. Hauer sai elokuvasta "Pako Sobiborista" (1987) Golden Globe -palkinnon ja elokuvasta "Fatherland" (1994) palkintoehdokkuuden. Alankomaissa Hauer on saanut useita näyttelijäpalkintoja ja tunnustuksia, kuten "vuosisadan hollantilainen näyttelijä" vuonna 1999. Hauer on saanut 2000-luvulla myös useita elämäntyöpalkintoja eurooppalaisilla filmifestivaaleilla.


title: Rutger Hauer

text: Hauer on ympäristöaktivisti ja HIV/AIDS-aktivisti. Hänen omaelämäkertansa "All Those Moments: Stories of Heroes, Villains, Replicants, and Blade Runners" julkaistiin vuonna 2007.


title: Doug Ford

text: Douglas Michael Ford, Sr. (8. kesäkuuta 1922 – 14. toukokuuta 2018) oli yhdysvaltalainen golfaaja. Hän syntyi West Havenissa, Connecticutissa, ja aloitti ammattilaisuransa vuonna 1949. Hänet muistetaan yhä PGA Championshipin (1955) ja The Masters Tournamentin (1957) voitoista.


title: Mar del Plata

text: Mar del Plata on kaupunki Argentiinassa. Vuonna 2011 siellä oli noin 594 500 asukasta.Se on maan seitsemänneksi suurin.


title: Mar del Plata

text: Kaupunki sijaitsee Atlantin rannikolla noin 370 km eteläkaakkoon maan pääkaupungista Buenos Airesista. Se on suosittu rantalomakohde, joka ruuhkaantuu kesäviikonloppuina.


title: Nicolas Dalayrac

text: Nicolas-Marie d'Alayrac, (8. kesäkuuta 1753 Muret Ranska – 26. marraskuuta 1809 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, joka aluksi oli asianajaja, mutta isänsä kehotuksesta luopui urastaan ja omistautui kokonaan intohimolleen musiikille.


title: Nicolas Dalayrac

text: Dalayrac sai viran Artois'n kreivin, tulevan Ranskan kuninkaan Kaarle X:n palveluksessa Versailles'n hovissa. Hän sai palkkiona 750 livreä, jota täydensi hänen isältänsä saama 450 livren korkotulo.


title: Nicolas Dalayrac

text: Dalayracin ensimmäiset sävellykset olivat viuluduoja, jousitrioja ja kvartettoja. Hän julkaisi musiikkiaan italialaisen salanimen turvin. Hänen kvartettonsa saavuttivat suurta menestystä, ja seurauksena oli hänen todellisen henkilöllisyytensä paljastuminen. Dalayrac oli todennäköisesti vapaamuurareiden jäsen, sillä hän sävelsi vuonna 1778 musiikin tilaisuuteen, jossa Voltaire otettiin järjestön jäseneksi. Lisäksi hän sävelsi musiikin Benjamin Franklinin kunniaksi, kun hänet vastaanotettiin Anne-Catherine Helvétius'n luokse.


title: Nicolas Dalayrac

text: Dalayrac avioitui Gilberte Pétronille Sallarden kanssa. Vallankumouksen aikana hän muutti nimensä kirjoitustavan d'Alayracista Dalayraciksi. Vuonna 1798 hänen valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi. Hän sai Kunnialegioonan kunniamerkin vuonna 1904.


title: Nicolas Dalayrac

text: "Le Poète et le musicien".


title: Juhannusruusu

text: Juhannusruusu ("Rosa spinosissima" 'Plena', synonyymi "Rosa pimpinellifolia" 'Plena') on pimpinellaruusun lajike, jolla on kerrannaiset valkoiset kukat.


title: Juhannusruusu

text: Juhannusruusu on Suomessa perinnekasvi; Ruotsissa ja Englannissa se tunnetaan "suomenruusuna". Suomessa sitä kasvaa Lappia myöten.


title: Bormio

text: Bormio on pohjoisessa Italiassa, Lombardian alueella, Sondrion maakunnassa, Valtellinan laaksossa, Addajoen latvoilla sijaitseva kunta. Kunnan asukasluku oli 4 118 syyskuussa 2016. Alueella sijaitsee useita suojelualueita, kuten Stelvion kansallispuisto.


title: Bormio

text: Bormio on tunnettu talviurheilukeskus, etenkin alppihiihdossa. Siellä on järjestetty muun muassa alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1985 ja 2005. Alppihiihdon maailmancupia on laskettu 1980-luvulta lähtien. Kaupungissa on 14 lasketteluseuraa.


title: David Douglas

text: David Douglas (25. kesäkuuta 1799 Scone Skotlanti – 12. heinäkuuta 1834 Havaiji) oli skotlantilainen kasvitieteilijä.


title: David Douglas

text: Davidin isä oli kivenhakkaaja Sconen kylässä Perthin luoteispuolella. Hän kävi Kinnoul Schoolia ja sieltä päästyään hän pääsi puutarhaharjoittelijaksi Mansfieldin 3. jaarlin Scone Palaceen. Hän vietti tässä toimessa seitsemän vuotta, kunnes lähti opiskelemaan Perthin lukioon oppiakseen lisää kasvitieteestä. Työskenneltyään sitten jonkin aikaa Fifessä, missä hänellä oli oiva tilaisuus kasvi- ja eläintieteellisen kirjaston käyttöön, hän pääsi Glasgowin kasvitieteelliseen puutarhaan 1820 ja kävi kasvitieteen luennoilla Glasgowin yliopistossa. Kasvitieteen professori huomasi hänen kykynsä ja otti hänet mukaansa Ylämaille suuntautuneelle retkelle sekä suositteli häntä Lontoon Horticultural Societylle (myöhempi Royal Horticultural Society).


title: David Douglas

text: RHS:n Sir William Jackson Hookerin aloitteesta Douglas otti osaa maineikkaalle kasvienkeräysmatkalle pohjoiselle Tyynellemerelle 1824. Hän saapui New Yorkiin, tutustui Lewisin ja Clarkin kasvikokoelmaan Philadelphiassa ja lähetti Lontooseen joukon näytteitä. Keväällä 1824 hän lähti Hudson's Bay Companyn laivalla tutkimaan Kanadan länsirannikkoa, muun muassa Columbiajoen valuma-alueen kasvillisuutta. Vuosien 1825 ja 1827 välillä hän taivalsi Kanadassa yli 16 000 kilometriä keräten kasvinäytteitä.


title: David Douglas

text: Hän aloitti vuonna 1829 toisen tutkimusmatkan, joka suuntautui Kaliforniaan, Columbiajoelle, Fraserjoelle sekä Stuartjärvelle ja päättyi Havaijille.


title: David Douglas

text: Vuonna 1827 hän esitti jalostettavaksi douglaskuusen, joka englanniksi (ja suomeksi) on nimetty hänen kunniakseen. Lajin tieteellinen nimi "Pseudotsuga menziesii" viittaa kuitenkin toiseen kasvitieteilijään, Archibald Menziesiin, joka tutki alueen kasvillisuutta joitakin vuosia aikaisemmin. Muita huomattavia Douglasin jalostukseen ottamia puita ovat muun muassa sitkankuusi, sokerimänty, lännenvalkomänty, keltamänty, kontortamänty, montereynmänty, jättipihta, aitopihta sekä lukuisat muut havupuulajit, joita istutettiin Britannian maaseudulle ja joita käytetään puunjalostusteollisuudessa. Lisäksi myös monet puutarhapensaat ja yrtit, esimerkiksi ruusuherukka, isosalali, lupiini, pipot ("Penstemon") ja kaliforniantuliunikko. Kaiken kaikkiaan Douglas tuotti noin 240 kasvilajia Britanniaan.


title: David Douglas

text: Douglas kuoli hämärissä olosuhteissa Havaijilla – hän ilmeisesti putosi kuoppaan yhdessä härän kanssa, joka survoi hänet kuoliaaksi. Viimeksi hänet nähtiin elossa englantilaisen härkienmetsästäjän ja vankikarkurin Edward ”Ned” Gurneyn kotona. Douglas haudattiin tuntemattomaan paikkaan yleiselle hautausmaalle lähelle Mission Housea Honolulussa. Hänelle pystytettiin muistomerkki 1856 Kawaiaha'on kirkon ulkopuolelle.


title: David Douglas

text: Douglas tutki myös lintuja ja nimesi muun muassa vuoriviiriäisen ("Oreortyx pictus") 1829. Hänen kunniakseen on nimetty pensastupsuviiriäinen ("Callipepla douglasii").


title: Oriflamme

text: Oriflamme tai Or-y-flamme < , la "flamme d'or" (ransk. = "kultaliekki"), oli Ranskan kuninkaiden sotalippu keskiajalla. Sen noutaminen Saint-Denisin luostarin basilikasta edellytti kaikkien Ranskan kuninkaan vasallien ja alivasallien liittymistä kuninkaan johdolla taisteluun. Jos Oriflamme otettiin mukaan armeijan standaariksi itse taisteluun, se merkitsi ettei armoa annettu, ja siksi sitä sanottiin "Kuoleman Oriflammeksi".


title: Oriflamme

text: Oriflamme-lipun syntyvaiheet ovat vaikeasti ajoitettavissa. Jotkut tutkijat sijoittavat alkuperän keisari Konstantinus Suuren aikaan. Toisaalta taas 1100-luvulta peräisin olevan Rolandin laulu -runoelman ranskankielisen version säkeissä 3093–5 kerrotaan kuninkaallisesta sotalipusta, josta käytetään nimitystä "Romaine" tai "Montjoi". Legendan mukaan paavi Leo III oli antanut lipun Kaarle Suurelle tämän keisariksi kruunaamisen yhteydessä jouluna vuonna 800.


title: Oriflamme

text: Viimeisen kerran Oriflamme oli varmuudella mukana itse taistelussa armeijan standaarina 1415 Agincourtin taistelussa, jossa sen kantaja, Guillaume de Martel, kaatui. Oriflammesta on kuitenkin kuvauksia vielä 1465 ja mainintoja 1500-luvulta.


title: Amo Houghton

text: Amory ”Amo” Houghton Jr. (s. 7. elokuuta 1926) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko.


title: Amo Houghton

text: Houghton syntyi Corningissa, New Yorkin osavaltiossa. Hän opiskeli St. Paul's Schoolissa New Hampshiressa, palveli toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain merijalkaväessä, valmistui vuonna 1950 Harvardin yliopistosta ja vuonna 1952 Harvard Business Schoolista.


title: Amo Houghton

text: Houghton toimi vuosina 1964–1983 Corning Incorporated -yhtiön johdossa.


title: Amo Houghton

text: Houghton tuli valituksi Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen vuonna 1986. Hän aloitti ensimmäisen kautensa Stan Lundinen seuraajana vuonna 1987 ja istui kongressissa yhtämittaisesti vuoden 2005 alkuun saakka, jolloin hänen seuraajakseen tuli Randy Kuhl.


title: Miekkailu kesäolympialaisissa 1908

text: Lontoon kesäolympialaisissa 1908 miekkailussa kisattiin neljässä lajissa. Miehet kilpailivat kalvalla ja säilällä sekä henkilökohtaisessa että joukkuekilpailussa. Naiset eivät kilpailleet lainkaan. Eniten mitaleita keräsi Ranska, joka voitti kaksi kultaa, yhden hopean ja pronssin.


title: Danièle Delorme

text: Danièle Delorme, oikeasti Girard (9. lokakuuta 1926 Levallois-Perret – 17. lokakuuta 2015 Pariisi) oli ranskalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa teinivuosinaan.


title: Danièle Delorme

text: Delormella oli merkittäviä rooleja muiden muassa elokuvissa "Gigi" (1948), "Tyttöjä harhateillä" (1949), "Minne, l’ingénue libertine" (1950) ja "Kurjat" (1958). Hän oli vuosina 1956–2002 naimisissa Yves Robert’n kanssa.


title: Danièle Delorme

text: Delorme oli tuomariston jäsenenä Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1988.


title: William Gambel

text: William Gambel (kesäkuuta 1823 Philadelphia–13. joulukuuta 1849 Rose's Bar) oli yhdysvaltalainen luonnontieteilijä ja keräilijä. Hänen syntymäajastaan on vaihtelevaa tietoa, kesäkuu 1823 on ranskankielisessä Wikipediassa.


title: William Gambel

text: Gambelin vanhemmat olivat irlantilaisia. Hänen isänsä kuoli Williamin ollessa 9-vuotias ja äiti opetti itse lapsensa.


title: William Gambel

text: 1838 Gambel teki keräysretken Pohjois-Carolinaan Thomas Nuttallin kanssa. Maaliskuussa 1841 hän lähti yksin keräämään kasveja Nuttallille. Hän vaelsi länteen ja saapui Kaliforniaan marraskuussa. Hän vietti seuraavan vuoden keräten näytteitä Tyynenmeren rannikolla ja liittyi sitten kirjuriksi Yhdysvaltain laivastoon. Gambel oli ensimmäinen ornitologi, joka järjestelmällisesti tutki Kalifornian linnustoa.


title: William Gambel

text: Gambel palasi Philadelphiaan elokuussa 1845. Vuonna 1848 hän valmistui lääkäriksi ja avioitui samoihin aikoihin. 1849 hän lähti takaisin länteen ja liittyi uudisasukkaiden ryhmään. Ryhmä joutui vaikeuksiin kuivuuden koettelemalla tasangolla ja menetti suurimman osan hevosistaan ja karjastaan. Ensilumen sataessa he saavuttivat Sierra Nevadan. Suurin osa väestä menehtyi vuoria ylitettäessä mutta Gambel selviytyi. He saapuivat Rose's Bar nimiseen paikka Yubajoella, missä Gambel ryhtyi parantamaan eräitä sairastuneita kullankaivajia. Hän itse sairastui lavantautiin ja kuoli. Rose's Bar ja Gambelin luut jäivät myöhemmin paikalle rakennetun kaivosaltaan alle.


title: William Gambel

text: Hänen kuvailemiaan ja nimeämiä uusia lintulajeja ovat muun muassa aavikkotupsuviiriäinen ("Callipepla gambelii"), vuoritiainen ("Parus gambeli") ja kaliforniantikka ("Picoides nuttallii").


title: Colette

text: Sidonie-Gabrielle Colette (28. tammikuuta 1873 Saint-Sauveur en Puisaye, Yonne, Ranska – 3. elokuuta 1954 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen kirjailija, jonka tunnettuja teoksia ovat romaanit "Gigi" (1944) ja viiden romaanin "Claudine-sarja".


title: Colette

text: Coletten isä oli veronkantaja, entinen zuavikapteeni Jules-Joseph Colette ja äiti Sidonie eli Sido Landoy. Colette kävi kansakoulun. Hän avioitui 20-vuotiaana vuonna 1893 Henry Gauthier-Villarsin kanssa. Aviomiehensä pyynnöstä Colette ryhtyi kirjoittamaan lapsuusmuistelmiaan, joista muotoutui ensin hänen esikoisteoksensa "Claudine à l'école" ja sitten useamman Claudine-teoksen sarja. Gauthier-Villars julkaisi ne ensin omissa nimissään. Avioliitto päättyi eroon virallisesti 1910, ja Colette ryhtyi kirjailijan työn ohella näyttelijäksi. Vuonna 1912 hän solmi avioliiton Henry de Jouvenelin kanssa, josta ero tuli voimaan 1925. Avioituessaan vuonna 1935 Maurice Goudeketin kanssa Colette oli 62-vuotias, joskin suhde oli alkanut jo 10 vuotta aiemmin. Tämä kolmas avioliitto kesti kirjailijan kuolemaan saakka ja oli elämäkerran kirjoittajan Judith Thurmanin mukaan avioliitoista kestävin ja seesteisin. Elämänsä varrella hänellä oli suhteita kummankin sukupuolen edustajien kanssa..


title: Colette

text: Colette sai vuonna 1920 nimityksen Kunnialegioonan ritariksi, ja vuonna 1953 hän sai suurupseerin arvon. Hänet valittiin ranskalaisen Goncourt-akatemian puheenjohtajaksi sen historian ensimmäisenä naisena. Hän oli avoimesti biseksuaalinen. Colette kuoli Pariisissa 81-vuotiaana, ja hänet haudattiin Père-Lachaiseen.


title: Colette

text: Colette julkaisi lähes 80 kaunokirjallista teosta sekä muistelmia ja näytelmiä, mutta kirjoitti myös pakinoita, matkakuvauksia ja teatteriarvosteluja, jotka ilmestyivät 1930-luvulla neljänä niteenä nimellä "La Jumelle noire" (1934–1938).


title: Colette

text: Teoksessa "Mes apprentissages" (1936), joka oli yksi Coletten monista omaelämäkerrallisista teoksista, hän kertoo kiehtovasta elämästään ja keskittyy siinä erityisesti ensimmäisen avioliittonsa aikaan Gauthier-Villarsin kanssa.


title: Colette

text: Kirjailijantyönsä ohella Colette oli toimittaja, kolumnisti ja teatterikriitikko. 1930-luvulla hän oli Le Journalin pääasiallinen teatteriarvostelija. Hän arvosteli vähintään neljä teatteriensi-iltaa viikossa. Hänen kootut kolumninsa käsittävät neljä paksua nidettä nimellä "La Jumelle noire". Thurman sanoo, että arvostelujen "skaalan laajuutta ja kynän sujuvuutta ei voi olla ihailematta, ja kaikesta henkii laaja sivistyneisyys – eurooppalaisen teatterin klassikkojen tuntemus ja perehtyneisyys uusimpiin virtauksiin".


title: Colette

text: Ranskan saksalaismiehityksen aikana Colette julkaisi artikkeleita yhteistoimintaa kannattaneessa Le Petit Parisien -lehdessä ja yhden artikkelin myös avoimesti saksalaismielisessä La Gerbessa.


title: C. William O’Neill

text: C. William O'Neill (14. helmikuuta 1916 – 20. elokuuta 1978) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies, joka toimi 1950-luvulla Ohion kuvernöörinä.


title: C. William O’Neill

text: O'Neill valittiin Ohion oikeusministeriksi vuonna 1950 ja kuvernööriksi vuonna 1957. Hän hävisi uudelleenvalinnan vuonna 1959. Hänet valittiin Ohion korkeimman oikeuden tuomariksi vuonna 1960 ja korkeimman oikeuden puheenjohtajaksi 1970. Hän toimi tuomarina aina kuolemaansa saakka


title: Kauko Vuorensola

text: Kauko Vuorensola (3. maaliskuuta 1923 Oulu – 6. marraskuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, televisio-ohjaaja ja järjestäjä.


title: Kauko Vuorensola

text: Vuorensola aloitti uransa näyttelijänä. Hän vakiintui sivurooleissa ja muutenkin pienissä elokuvarooleissa. 1950-luvulla Vuorensola näytteli lukuisissa Aarne Tarkaksen elokuvissa, kuten "Kovanaama" (1954), "Villi Pohjola" (1955) ja "Sankarialokas" (1955). Hän kuului myös lukuisten sotilasfarssien kantahenkilökuntaan.


title: Kauko Vuorensola

text: Näyttelijälakon 1963–1965 aikaan myös Vuorensola siirtyi television pariin. Hän oli toiminut aikoinaan Tarkaksen apulaisohjaajana, mutta nyt hän ohjasi itse. Vuorensola ohjasi pitkän televisioelokuvan "Veljen varjo" (1964). Hän työskenteli pitkään lyhytelokuvien parissa, hän ohjasi muun muassa lyhytelokuvat "Tulethan isä" (1964) ja "Yöjuna" (1966).


title: Kauko Vuorensola

text: Kauko Vuorensolan isä oli näyttelijä Yrjö Vuorensola (1893–1978).


title: Aleksandra Petrovna

text: Suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna (, 2. kesäkuuta 1838 Pietari – 25. huhtikuuta 1900 Kiova) oli suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanovin puoliso. Suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš oli Venäjän keisari Nikolai I:n poika ja vuonna 1855 kruunatun keisari Aleksanteri II:n veli.


title: Aleksandra Petrovna

text: Syntyjään Aleksandra oli saksalaissukuinen herttuatar Alexandra Friederike Wilhelmine von Oldenburg, herttua Peter von Oldenburgin tytär. Hänen isoisoisänsä oli Venäjän keisari Paavali I. Alexandra kuitenkin varttui Pietarissa. Avioituessaan pikkuserkkunsa suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanovin kanssa vuonna 1856 hän kääntyi ortodoksiseen uskoon ja otti nimen Aleksandra Petrovna.


title: Aleksandra Petrovna

text: Aleksandra ja Nikolai saivat kaksi poikaa. Avioliitto oli kuitenkin onneton. Aleksandra ei viihtynyt hovissa vaan oli pikemmin vaatimaton ja uskonnollinen ja omisti aikansa varattomien sairaanhoidon edistämiseen. Nikolai taas oli naistenmies ja ennen pitkää perusti rinnakkaisen perheen, johon vuodesta 1868 alkaen syntyi viisi lasta.


title: Aleksandra Petrovna

text: Aleksandra Petrovna muutti Kiovaan vuonna 1880 ja myöhemmin vetäytyi luostariin, muttei suostunut viralliseen avioeroon. Hänet vihittiin nunnaksi nimellä Sisar Anastasia vuonna 1889. Hän kuoli vuonna 1900, yhdeksän vuotta miehensä jälkeen.


title: Pierre Révoil

text: Pierre Henri Révoil (12. kesäkuuta 1776 Lyon Ranska – 19. maaliskuuta 1842 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari. Hän oli Alexis Grognardin oppilaana Lyonissa ja vuodesta 1795 Davidin oppilaana. Fleury-Richardin ohella hän oli tyypillinen ranskalaisen trubaduurityylin edustaja.


title: Pierre Révoil

text: Hänen sisarensa Louise Colet oli kirjailija.


title: Martin Marinov

text: Martin Marinov () s. 25. lokakuuta 1967) on bulgarialainen entinen meloja.


title: Martin Marinov

text: Marinov voitti C-1 sarjan 500 metrillä olympiapronssia Soulista 1988 ja pronssia Barcelonasta 1992 C-2 sarjan 500 metrillä yhdessä Blagovest Stojanovin kanssa. Hän sijoittui Atlantan olympialaisissa 1996 C-2 sarjassa Stojanovin kanssa neljänneksi 1000 metrillä ja viidenneksi 500 metrillä. Ateenan olympialaisissa 2004 hänen tiensä päättyi semifinaaleihin C-1 sarjan 500 metrillä.


title: Martin Marinov

text: Hän ilmoitti lokakuussa vuonna 2006 lopettavansa uransa.


title: Sinan Şamil Sam

text: Sinan Şamil Sam (23. kesäkuuta 1974 Frankfurt, Länsi-Saksa – 30. lokakuuta 2015 Istanbul, Turkki) oli turkkilainen raskaansarjan nyrkkeilijä, lempinimeltään Bosporin härkä.


title: Sinan Şamil Sam

text: Sam siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2000. 18 ensimmäistä ottelua sisälsivät kohtaamiset muun muassa Przemysław Saletaa, Danny Williamsia ja Julius Francisia vastaan. Vuonna 2003 hän kärsi ensimmäisen tappionsa kohdatessaan Juan Carlos Gómezin ja samaten hävisi seuraavan ottelunsa Luan Krasniqille. Vuonna 2005 hän kohtasi Lawrence Clay Beyn ottelussa, jossa oli panoksena Oleg Maskajevin kohtaaminen. Sam hävisi ottelun pistein täyden ajan jälkeen. Häviönsä jälkeen hän kohtasi Saul Montanan ja voitti tämän. Seuraavassa ottelussaan hän hävisi Oliver McCallille kesäkuussa 2007. Viimeisessä ottelussaan Sam kohtasi italialaisen Paolo Vidozin. Ottelu päättyi Samin pistevoittoon.


title: Sinan Şamil Sam

text: Uransa jälkeen alkoholisoitunut Sam kärsi maksaongelmista.


title: Sinan Şamil Sam

text:
9 kertainen Turkin mestari
1992 toinen sija (keskisarjassa) Juniori Euroopan kisoissa, hävisi Vassiliy Viroville.
1992 juniorien maailmanmestari (kevyt raskassarja) Montrealissa
1992 juniorien toinen sija (kevyt raskassarja) Euroopan kilpailuissa Turkissa.
1995 Kolmas sija (raskassarja) maailmanmestaruuskilpailuissa Berliinissä, hävisi semifinaaleissa Luan Krasniqille.
1998 kolmas sija (superraskassarja) Euroopan mestaruuskisoissa Minskissä.
1999 voitti Maailmanmestaruuskisat superraskaassa sarjassa Houstonissa.


title: Louise Colet

text: Louise Colet (o.s. "Révoil"; 15. elokuuta 1810 Aix-en-Provence, Ranska – 9. maaliskuuta 1876 Pariisi) oli ranskalainen runoilija. Hän avioitui muusikko Hippolyte Colet'n kanssa osaksi päästäkseen pois kotiseudultaan ja Pariisiin.


title: Louise Colet

text: Pariisissa Colet tarjosi teoksiaan julkaistavaksi, ja pian hän sai Ranskan akatemian kahden tuhannen frangin palkinnon, ensimmäisen neljästä akatemialta saamastaan palkinnosta. Jotkut kriitikot väittävät nykyisin hänen saaneen palkintonsa vaikutusvaltaisten ystäviensä ansiosta. Hänen salongissaan kävi Pariisin kirjallisen yhteisön edustajia, kuten Victor Hugo.


title: Louise Colet

text: Vuonna 1840 hänelle syntyi tytär Henriette, mutta sen paremmin hänen miehensä kuin hänen rakastajansa Victor Cousinkaan ei tunnustanut lasta omakseen. Myöhemmin Colet oli Gustave Flaubert'n, Alfred de Musset'n ja Abel Villemainin rakastajatar. Miehensä kuoleman jälkeen Colet elätti itsensä ja tyttärensä kirjailijana.


title: Louise Colet

text: Hänen veljensä oli taidemaalari Pierre Révoil.


title: Georg August Goldfuss

text: Georg August Goldfuß (18. huhtikuuta 1782 Thurnau – 2. lokakuuta 1848 Bonn) oli saksalainen paleontologi ja eläintieteilijä.


title: Georg August Goldfuss

text: Goldfußin vanhemmat olivat Johann August Goldfuß ja Margarete Wächter. 1800–1804 hän opiskeli lääketiedettä, eläintiedettä ja luonnonhistoriaa Berliinissä Carl Ludwig Willdenowin ohjauksessa. Goldfuß opiskeli myös Erlangenissa, missä hän suoritti filosofian tohtorin oppiarvon 1804.


title: Georg August Goldfuss

text: 1815 Goldfuß avioitui Eleonora Oelhafen von Schöllenbachin (1789–1873) kanssa. Hänet valittiin Erlangenin yliopiston eläintieteen professoriksi 1818. Myöhemmin hänet valittiin eläintieteen ja mineralogian professoriksi Bonnin yliopistoon. 1839–1840 hän oli Bonnin yliopiston rehtori. Kreivi Georg zu Munsterin avutuksella hän julkaisi laajan teoksen "Petrefacta Germaniae" (1826–1844), jossa kuvaillaan Saksasta löydettyjä selkärangattomien fossiileja. Teos jäi kuitenkin keskeneräiseksi.


title: Georg August Goldfuss

text: Goldfuß kuvaili ja nimesi linnuista muun muassa peltoviiriäisten "Colinus"-suvun.


title: Kaarlo Vuori

text: Kaarlo Vuori (19. elokuuta 1863 Ruovesi – 22. kesäkuuta 1914 Runni, Iisalmi) oli suomalainen taidemaalari, kuvittaja ja piirustuksenopettaja. Muoto- ja henkilömaalarina hän kuului aikakautensa parhaimpiin. Vuori vahvisti merkittävästi piirustuksen asemaa kuvataiteellisen työn perustana. Hän oli niin ikään huomattava esikuva aikansa suomenkielisille miestaiteilijoille. Vuori oli aviossa näyttelijä Tilda Vuoren kanssa vuodesta 1900 kuolemaansa asti. Pariskunnalle syntyi poika Veijo vuonna 1903.


title: Kaarlo Vuori

text: Kaarlo Vuori syntyi kauppias Gustaf Henrik Hällbergin ja Hedvig Patalan kuusilapsiseen perheeseen. Seitsemän ensimmäistä vuottaan hän vietti Ruovedellä, josta muutti Tampereelle vuosiksi 1870 – 1883. Taiteellisen koulutuksensa hän sai Helsingin yliopiston piirustussalissa, Taideteollisessa keskuskoulussa 1886 sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1886 – 1889, jossa hänen opiskelutoverinaan oli muun muassa Pekka Halonen. Vuori oli stipendiaattina Pariisissa kaksi lukuvuotta. 1880-luvulla Vuori toimi Suomen muinaismuistoyhdistyksen piirtäjänä tutkimusmatkoilla Suomessa ja ulkomailla.


title: Kaarlo Vuori

text: Vuonna 1891 Kaarlo Vuori maalasi muotokuvan Minna Canthista ja myös muita Canthin perheenjäseniä. Samana vuonna Vuoren teoksia esiteltiin ensi kerran julkisesti. Vuosina 1898 – 1904 Vuori toimi Turun piirustuskoulun opettajana. Turun vuosien jälkeen hän siirtyi Tampereelle muotokuvamaalariksi ja opettajaksi Tampereen Käsityö- ja taideteollisuuskouluun. 1900-luvun alussa hän oli tehdaskaupungin ainoa ammattimainen kuvataiteilija Gabriel Engbergin ohella. Muotokuvien lisäksi Vuori teki realistisia maisemakuvauksia, kuten "Ruoveden kirkkorantaa" (1909) ja "Saaristotila" (1911, öljy, 38X58 cm). Vaimonsa Tildan muotokuvan hän maalasi vuonna 1913. Vuori harrasti valokuvausta, hänen valokuviaan julkaistiin Helsingin Kaiku -lehdessä helmikuussa 1909. Kaarlo Vuori menehtyi aivohalvaukseen kesäkuussa 1914.


title: Kaarlo Vuori

text: Vuoren töitä on nähtävillä esimerkiksi Hiekan taidemuseossa Tampereella. Hänen vesivärityönsä Minna Canthista on näytteillä Kuopion Korttelimuseossa.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Kortejärvi on Urjalassa Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva, Kokemäenjoen vesistöön kuuluva järvi.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Kortejärven pinta-ala on 350 hehtaaria ja keskisyvyys alle metri. Vedenkorkeutta säännöstellään Nokorinkosken padolta, joka sijaitsee Honkolanjoessa, kolmen kilometrin päässä itse järvestä. Järvi on rehevöitynyt ja kasvanut umpeen. Umpeenkasvu johtuu useita vuosikymmeniä harjoitetusta tehomaataloudesta järveä ympäröivillä rantapelloilla ja vedenkorkeuden säännöstelystä, jossa on huomioitu vain maatalouden tarpeet.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Järvessä kasvaa järvikortetta, järviruokoa ja lumpeita.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Säännöstely perustuu tällä hetkellä Länsi-Suomen vesioikeuden 29.8.1983 antamaan tarkentavaan määräykseen, joka taas nojautuu vuonna 1947 annettuun Vesistötoimikunnan päätökseen. Virallinen vedenkorkeuden mittauspiste sijaitsee Honkolan sillalla Halkivahantien varrella. Virallisen mittauspisteen lisäksi on muitakin mitta-asteikkoja.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Kortejärvi on läpivirtaava, josta vesi laskee Honkolanjokea pitkin Tarpianjokeen. Kortejärven ja Rutajärven yhdistää lyhyt Urjalanjoki. Järveen laskee useita laskuojia, joista merkittävimmät ovat luoteesta laskeva Suojoki ja kaakosta Ahojenoja, joka saa alkunsa neljän kilometrin päässä sijaitsevalta Lehmussuolta. Lukuisista laskuojista osa on kirkasvetisiä metsäpuroja, mutta pääosa maa- ja metsätalouden kaivettuja viemäriojia.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Kalastaminen onnistuu aikaisin keväällä jäiden lähdön jälkeen katiskalla ja rysällä, mutta ei enää toukokuun loppupuolella, jolloin järven pinta on laskettu maatalouden tavoitekorkeuteen. Pyydyksillä saa haukea, ahventa, lahnaa ja erityisen runsaasti särkeä. Kalojen maku muuttuu kesänmittaan ruoppaiseksi.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Veneen säilytys etelärannalla on nykyisin mahdotonta ilman rannan mekaanista ruoppaamista ja väylän avaamista avoveteen.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Järven eteläpäässä joen kummallakin puolella kylätontilla on muinaisjäännöksiä, kuten Häihälän kalmiston kuppikivi alue joen länsipuolella, vanhalla 1500-1700-lukujen kirkonpaikalla sijaitseva Urjalan sakaristo joen itärannalla ja vuonna 1871 rakennettu joen ylittävä kaksiaukkoinen kivinen holvisilta. Muinaisjäännöksiä on myös järven pohjoisrannalla entisen Urjalan pappilan kylätontilla. Muita Kortejärveen rajoittuvia kyliä ovat pohjoisessa Honkola, jossa sijaitsee järven rannalla Honkolan kartano, ja idässä Velkala, jonka maat myös ovat kuuluneet Honkolan kartanoon. Luoteessa järveen rajoittuvat Vahosten ja Haarosten kylät.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Historia koostuu lähinnä järveen kohdistuneista säännöstelytoimenpiteistä. Vedenpintaa on laskettu ainakin kolmesti viimeisten 200 vuoden aikana. Virallisten asiakirjojen perusteella Kortejärven ja niiden ohessa Ruta- ja Nuutajärven pintaa laskettiin ensimmäisen kerran vuosina 1822–23 Uudenmaan ja Hämeen läänin Maaherranviraston 29. toukokuuta 1829 antamalla luvalla, jolloin päätöstä ei perusteltu.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Seuraava järvenlasku tapahtui vuosina 1857–1858 Hämeen läänin Kuvernöörin 20. huhtikuuta 1854 antaman päätöksen nojalla. Kuvernöörin antamassa luvassa laskun perusteeksi mainitaan vahingollisen liikaveden poistaminen järviä ympäröiviltä tiluksilta. Asiakirjoista ei kuitenkaan selviä tarkoitettiinko liikaveden poistolla keväisiä tulvavesiä vai normaalia kesäveden korkeutta. Kuvernöörin päätöksessä järven pintaa laskettiin kaksi jalkaa, kuitenkaan Nokorinkoskessa olevia vesilaitoksia muuttamatta tai hävittämättä.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Kolmas lasku tapahtui 1932–1947 vesistötoimikunnan päätöksellä, jolloin lopullinen päätös annettiin Helsingissä 19. helmikuuta 1947. Vedenpinta laski 60–70 cm. Laskuhanketta veti tuolloin agronomi Kalle Jokela (IKL) ja vastusti Honkolan kartano, jolla oli vesivoimalaitos Nokoorinkoskessa. Samassa yhteydessä voimalaitoksen betonirakenteet ja laitteet uusittiin, sekä ruopattiin alajuoksua, jotta pudotuskorkeus ei olisi pienentynyt, joka oli laskuluvan ehtona. Prosessin loppuvaiheilla Jokela halusi laajentaa laskuhanketta koko järven kuivaamiseksi, mutta ei saavuttanut laskuyhtiön jäsenistön enemmistön tukea. Viranpuolesta asiaa hoitanut virkamies jätti oman henkilökohtaisen eriävän mielipiteensä koko laskuhankkeesta.


title: Kortejärvi (Urjala)

text: Parhaillaan on meneillään hanke, joka tähtää rehevöitymisen pysäyttämiseen ja vedenkorkeuden palauttamiseen normaalitasolle. Prosessia hankaloittavat rantarakentamiseen myönnetyt muutamat poikkeusluvat. 1970-luvulla poikkeuslupaa ei saanut, mutta myöhemmin 1980-90 luvulla niitä on joitakin mökkibuumin yhteydessä myönnetty. Prosessia on hidastanut myös yksityishenkilön hallintopakkovalitus, joka on kuitenkin hylätty.


title: Kaliforniantikka

text: Kaliforniantikka ("Picoides nuttallii") on pieni tikka, joka on saanut tieteellisen nimensä englantilaisen luonnontieteilijän Thomas Nuttallin mukaan.


title: Kaliforniantikka

text: Kaliforniantikka on kooltaan pieni tikka, vain noin 15–17 senttimetrin pituinen. Väritykseltään se on mustavalkoinen. Uroksella on punainen laikku päälaellaan.


title: Kaliforniantikka

text: Kaliforniantikka on yleinen tikkalaji Kaliforniassa ja sen levinneisyysalue ulottuu myös Kalifornian niemimaan pohjoisosiin Meksikossa.


title: George Eads

text: George Coleman Eads III (s. 1. maaliskuuta 1967 Fort Worth, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt tv-sarjoissa, muun muassa CSI ja Savannah, sekä elokuvissa, mm. Evel Knievel.


title: George Eads

text: Vuonna 2004 Eads sai yhdessä Jorja Foxin kanssa potkut CSI-sarjasta sopimusrikkeen vuoksi. Heidät kuitenkin palkattiin pian uudelleen. Vuonna 2016 Eads valittiin esittämään Jack Daltonia CBS:n Nuori MacGyver -sarjassa.


title: Tilda Vuori

text: Tilda Vuori (o.s. Matilda Blom; 15. kesäkuuta 1869 Kuopio – 22. maaliskuuta 1922 Kotka) oli suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja sekä Tampereen Työväen Teatterin toiminnan vakiinnuttanut johtaja. Teatterioppinsa hän hankki ulkomaisilla opintomatkoilla sekä toimimalla useiden teatterien ohjaaja-näyttelijänä ja johtajana. Uransa aikana hän ohjasi useita suomalaisia sekä ulkomaisia klassikoita ja tulkitsi naispääosia, kuten "Kamelianaisen" Marqueretan. Vuoren puoliso oli kuvataiteilija Kaarlo Vuori. Hänellä oli yksi poika.


title: Tilda Vuori

text: Tilda Vuoren näyttelijäura alkoi vuonna 1888 Viipurissa Aspegrenien Suomalaisessa Kansanteatterissa nimellä Tilda Raitio. Ennen teatteriuraansa hän oli toiminut kauppa-apulaisena. Vuori kuului Ida Aalbergin lähipiiriin, mutta Aalberg ei juuri opastanut nuoria näyttelijöitä. Vuoren nuoruusajan rooleihin kuului muun muassa "Kamelianaisen" Marquereta, jota hän näytteli vielä viisikymppisenäkin. Ennen kauttaan Tampereen Työväen Teatterissa hän työskenteli näyttelijänä Suomalaisessa Kansanteatterissa, Uudessa Teatterissa, Maaseututeatterissa ja Tampereen Teatterissa yhteensä yli kymmenen vuotta.


title: Tilda Vuori

text: Vuosina 1906–1917 Vuori työskenteli Tampereen Työväen Teatterin johtajana. Hänen kykyjään epäiltiin, mutta hän onnistui vakiinnuttamaan TTT:n toiminnan kestävälle pohjalle. Hänen kaudellaan TTT palkkasi ensimmäiset ammattinäyttelijänsä. Hän aloitti TTT:ssa myös iltanäyttelijöiden pitkäjännitteisen kouluttamisen. Ohjaajana ja kouluttajana hän oli ankara ja määrätietoinen. TTT:ssa Vuori paitsi johti ja ohjasi myös näytteli naispääosia. Näytelmävalinnoissaan hän suosi kirjallisuusklassikoita, kuten Aleksis Kiven "Nummisuutarit". Hän otti ohjelmistoon myös yhteiskunnallisia näytelmiä, kuten Minna Canthin "Kovan onnen lapsia". Johannes Linnankosken "Laulu tulipunaisesta kukasta" oli aikansa sensaatio, josta tuli yleisömenestys TTT:ssa vuonna 1916. Tampereen Työväenopiston johtaja J. A. Pärnänen hyökkäsi Vuorta vastaan 1915 Tampereen Sanomissa. Syntyneessä sanasodassa Vuori joutui puolustamaan taiteellista linjaansa. Samoihin aikoihin TTT:n talous kääntyi jälleen tappiolliseksi.


title: Tilda Vuori

text: Vuonna 1917 Vuori aloitti Turun Työväen Teatterin johtajana, josta hän erosi Suomen sisällissodan keväänä 1918. Vuori siirtyi Kuopion Teatterin kautta Kotkaan, jossa hän toimi viimeiset vuotensa Kotkan Näyttämön johtajana. Hän ohjasi muun muassa Leo Tolstoin näytelmän "Ylösnousemus" sekä yleisön pyynnöstä näytelmän "Pohjalaisia", jonka uusi toteutustapa sai katsojilta kiitosta. Vuoren viimeinen työ oli Johannes Linnankosken "Ikuinen taistelu", joka menestyi niin kaupallisesti kuin taiteellisestikin.


title: Tilda Vuori

text: Tilda Vuori oli aviossa kuvataiteilija Kaarlo Vuoren kanssa vuodesta 1900. Pariskunnalle syntyi poika Veijo vuonna 1903. Kaarlo Vuori menehtyi aivohalvaukseen kesäkuussa 1914. Tilda Vuori kuoli maksasyöpään kahdeksan vuotta myöhemmin, mutta intohimo teatteriin piti hänet poissa sairasvuoteelta aivan viimeisiin hetkiin saakka.


title: Marek Švec

text: Marek Švec (s. 17. helmikuuta 1973 Havlíčkův Brod) on tšekkiläinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, joka kilpailee 96-kiloisten sarjassa. Hän on saavuttanut urallaan MM-tasolta kaksi hopeaa ja yhden pronssin. EM-kilpailuista Švec on vottanut kolme pronssimitalia, viimeisin Vilnasta vuodelta 2009. Švec osallistui myös Atlantan olympialaisiin 1996, missä hän sijoittui kahdeksanneksi sekä Pekingin olympialaisiin 2008, missä hänen sijoituksensa oli viides.


title: Fran Warren

text: Fran Warren (4. maaliskuuta 1926 – 4. maaliskuuta 2013) oli yhdysvaltalainen laulaja.


title: Fran Warren

text: Warren syntyi juutalaiseen perheeseen New Yorkin Bronxissa ja saavutti alun perin menestystä muiden nimekkäiden artistien, kuten Claude Thornhillin kanssa tekemällään yhteistyöllä.


title: Fran Warren

text: Warren aloitti soolouransa vuonna 1948. Hän sai levytyssopimuksen RCA Recordsilta ja julkaisi muun muassa dueton ”I Said My Pajamas (and Put on My Pray’rs)” (1950) Tony Martinin kanssa.


title: Fran Warren

text: Warren siirtyi RCA Recordsilta MGM Recordsille ja nousi listoille viimeistä kertaa vuonna 1953 kappaleellaan ”It’s Anybody Heart”.


title: Zoen arkki

text: Zoen arkki () on ranskalainen hyväntekeväisyysjärjestö, joka on keskittynyt lasten auttamiseen. Järjestön perusti 2005 vapaaehtoispalomies Eric Breteau, jonka mukaan järjestö on nimetty 2004 vuoden Aasian tsunamikatastrofissa orvoksi jäänen tytön mukaan.


title: Zoen arkki

text: Järjestö nousi kansainväliseen julkisuuteen loppuvuodesta 2007, kun se yritti salakuljettaa 103 Darfurin sotaorvoiksi väitettyä lasta Eurooppaan. Suurin osa lapsista oli kuitenkin tšadilaisista perheistä. Jäsenet ovat kiistäneet syytteet ja väittäneet järjestön paikallisten apulaisten antaneen heille vääriä tietoja lasten alkuperästä. Kidnappaukseen osallistuneet ranskalaisjäsenet tuomittiin Sudanissa kahdeksaksi vuodeksi pakkotyöhön, mutta heidät päästettiin palaamaan takaisin Ranskaan. Myöhemmin kuusi avustustyöntekijää tuomittiin Ranskassa kahdeksan vuoden vankeusrangaistukseen yli sadan lapsen sieppaamisesta. Ranskan oikeusjärjestelmä ei tunne pakkotyörangaistusta, joten oikeus käsitteli sieppaustapauksen uudestaan.


title: Don Rickles

text: Donald Jay "Don" Rickles (8. toukokuuta 1926 Queens, New York – 6. huhtikuuta 2017 Beverly Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko.


title: Don Rickles

text: Rickles syntyi New Yorkin Queensissa juutalaiseen perheeseen. Hän teki elokuvadebyyttinsä vuonna 1958 ja esiintyi "The Tonight Show Starring Johnny Carsonissa" ensimmäistä kertaa 1965. Hän teki myöhemmällä urallaan äänirooleja muun muassa "Toy Storyssa" (1995), "Toy Story 2:ssa" (1999) ja "Toy Story 3:ssa" (2010).


title: Don Rickles

text: Ricklesillä on tähti Hollywoodin Walk of Famella.


title: Don Rickles

text: Rickles kuoli munuaisen vajaatoimintaan 90-vuotiaana 6. huhtikuuta 2017.


title: Glaukofaani

text: Glaukofaani on natriumamfiboliryhmään kuuluva mineraali, ja sen kemiallinen kaava on Na(Mg,Fe)AlSiO(OH). Nimensä se on saanut tavallisesti sinisestä väristään (kreikaksi "glaucophane" merkitsee ’sinistä ulkonäköä’). Glaukofaani on kidejärjestelmältään monokliininen.


title: Glaukofaani

text: Mineraalin sininen väri auttaa sen määrittelyä huomattavasti, sillä riebekkiitin lisäksi vain glaukofaani on ainoa yleinen amfibolimineraali, joka on sininen. Glaukofaani muodostaa ferroglaukofaanin kanssa sarjan kiinteitä liuoksia; Na(Fe,Mg)AlSiO(OH), jossa glaukofaani on runsasmagnesiuminen jäsen ja ferroglaukofaani runsasrautainen jäsen. Ferroglaukofaani on glaukofaanin kaltainen, mutta on tiiviimpi, väriltään yleensä tummempi ja siinä on pienentynyttä helmiäiskiiltoa. Glaukofaanin kovuus on 5–6, ja sen ominaispaino on noin 3–3.2.


title: Glaukofaani

text: Glaukofaani muodostuu metamorfisissa kivissä, joissa on joko runsaasti natriumia tai jotka ovat käyneet läpi alhainen lämpötila-korkea paine -metamorfoosin, jollaista esiintyy mm. subduktiovyöhykkeessä. Aines on kokenut suunnattoman paineen ja keskinkertaisen lämpötilan sen subduktoituessa (eli painuessa) Maan vaippaa kohti. Nimensä siniliuskefasies onkin saanut juuri glaukofaanin väristä. Glaukofaania esiintyy myös eklogiiteissä, jotka ovat kokeneet taantuvan metamorfoosin. On myös olemassa harvinainen amfiboli, holmquistiitti, jonka kemiallinen kaava on LiMgAlSiO(OH), jota esiintyy vain runsaslitiumisissa mantereisissa kivissä. Holmquistiitin luultiin olevan vuosien ajan glaukofaania, sillä ohuissa leikkauksissa ne näyttävät identtisiltä.


title: Aretas III

text: Aretas III oli nabatealaisten kuningas vuosina 86 – 62 eaa. Hän seurasi hallitsijana isäänsä Oboda I:tä. Aretaksen aikana nabatealaisten valtakunta kasvoi laajimmilleen ja aiemmin paimentolaisena pidetty kansa nousi myös merkittäväksi valtioksi vallattuaan vuonna 85 eaa. Damaskoksen.


title: Aretas III

text: Aretas III yritti myös muuttaa nabatealaisten imagoa pois takapajuisesta paimentolaiskansasta. Hän painatti mm. kolikoita, joihin hänen nimensä kirjoitettiin kreikkalaisin kirjaimin nabatealaisten arabialaisten sijaan. Armenian kuningas Tigranes valtasi Damaskoksen 72 eaa., mutta nabatealaiset saivat kaupungin hallintaansa vielä myöhemmin.


title: Aretas III

text: Nabatealaiset kävivät Aretas III:n aikana sotaa myös Juudeaa hallinneita makkabealaisia vastaan. Aretas tunkeutui Juudeaan ja voitti Aleksander Jannaioksen joukot Hadidissa. Aleksander vastasi valtaamalla kaupunkeja Moabissa. Aleksander Jannaiosta seurasi Juudean kuninkaana hänen vaimonsa Aleksandra ja tämän kuoltua veljekset Aristobulos II ja Hyrkanos II taistelivat vallasta. Hyrkanus, joka oli nimetty virallisesti kruununperijäksi, karkasi Aristobuloksen kaapattua vallan Aretaksen hoviin ja teki tämän kanssa liittouman. Aretas piiritti Jerusalemiin vuonna 65 eaa.


title: Aretas III

text: Pompeiuksen liitettyä Syyrian Rooman valtakuntaan hänen käskynhaltijansa Marcus Aemilius Scaurus kiinnitti huomionsa Juudean tilanteeseen. Aristobulos sai vakuutettua olevansa makkabealaisten johtaja Scarus käski Aretaksen lopettaa Hyrkanoksen tukeminen ja vetäytyä. Aretas vetäytyikin, sillä ei halunnut riskeerata mitään Roomaa vastaan.


title: Jean Acker

text: Jean Acker (23. lokakuuta 1893 – 16. elokuuta 1978) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, jonka ura alkoi mykkäelokuvien aikakaudella ja jatkui 1950-luvulle saakka. Acker oli lyhyen aikaa naimisissa mykkäelokuvatähti Rudolph Valentinon kanssa.


title: Teijo Räsänen

text: Teijo Räsänen (s. 5. tammikuuta 1952 Lauritsala) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkomaalivahti. Hän on valmentanut pääsarjatasolla Hämeenlinnan Pallokerhoa, SaiPaa ja Tampereen Ilvestä. Räsänen edusti koko aktiiviuransa ajan SaiPaa.


title: Teijo Räsänen

text: Teijo Räsänen aloitti jääkiekkoilun E-juniori-ikäisenä Lappeenrannan SaiPassa. Hän pelasi urallaan yhteensä 67 SM-sarjaottelua SaiPan maalivahtina. Räsänen lopetti uransa 1979.


title: Teijo Räsänen

text: Valmentajana Räsänen aloitti vuonna 1983 kasvattajaseuransa SaiPa:n liigajoukkueen päävalmentajana. Seuraavan kauden alusta Räsänen siirtyi I-divisioonajoukkue HPK:n valmentajaksi kahden kauden ajaksi. Seuraava pesti löytyi syksyllä 1988 I-divisioonajoukkue Vaasan Sportista. Räsänen valmensi Sportia kolmen kauden ajan, kunnes hän siirtyi HPK:n A-junioreiden päävalmentajaksi, jossa hän toimi kahden kauden ajan. Räsänen valmensi oman toimen ohessa myös Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta kaudella 1992–1993.


title: Teijo Räsänen

text: Kaudelle 1993 Räsänen siirtyi HPK:n SM-Liigajoukkueen kakkosvalmentajaksi ja toimi tehtävässä viiden kauden ajan, kunnes hän vuonna 1998 nousi joukkueen päävalmentajaksi. Päävalmentajana hän johdatti joukkueensa kahdesti SM-pronssille. Hän jätti tehtävänsä HPK:ssa kaudella 2001 ja siirtyi SaiPan päävalmentajaksi. Lappeenrannassa hän valmensi vain vajaan yhden kauden ajan ennen kuin sai potkut tammikuussa 2002, jolloin hänet korvasi Petri Skriko. Lokakuussa samana vuonna Räsänen palasi kesken kauden 2002–2003 vastuuvalmentajan tehtäviin, tällä kertaa Ilvekseen Ari-Pekka Selinin tilalle.


title: Sarah Major

text: Sarah Major (s. 22. elokuuta 1988) on uusiseelantilainen näyttelijä, joka tunnetaan uusiseelantilaisesta draamasarjasta "Klaani", jossa hän esitti Patsy-nimistä tyttöä vuosina 1999–2001.


title: Sarah Major

text: Major on myös näytellyt mm. lyhytelokuvassa "Flying", Gaelan tytärtä "Herculesissa" sekä Emily Watsonia William Shatnerin "A Twist in the Tale" -sarjan jaksossa "The Magician".


title: Äyräpää (täsmennyssivu)

text: Äyräpää on:


title: Riebeckiitti

text: Riebeckiitti eli riebekkiitti on natriumamfiboliryhmään kuuluva runsasnatriuminen mineraali, ja sen kemiallinen kaava on Na(Fe,Mg)SiO(OH). Se on kidejärjestelmältään monokliininen, ja sen kiteet ovat tavallisesti pitkiä prismakiteitä, joiden poikkileikkaus on timantinmuotoinen. Kiteet voivat olla myös säikeisiä, säteittäisiä ja keihäänkärjen, lehden tai pylvään muotoisia. Riebekkiitin kovuus on 5–6 ja ominaispaino 3,0–3,4. Sen lohkeavuus on täydellinen, kahteen suuntaan timantinmuotinen, ja murtuma on epätasainen ja sirpaleinen. Mineraali vaihtelee läpikuultavasta lähes läpikuultamattomaan. Riebekkiitti on nimetty saksalaisen tutkijan Emil Riebeckin (1853–1885) mukaan.


title: Riebeckiitti

text: Riebekkiittiä muodostuu tavallisesti tummansinisinä, pitkänomaisista säikeittäisiin, kiteinä runsasnatriumisissa graniiteissa, syeniiteissä, rautamuodostumissa ja liuskeissa.


title: Riebeckiitti

text: Jotkut riebekkiitin muodot, kuten krokidoliitti, ovat asbestimaisia. Ailsa Craigin saarelta löydettävä riebekkiittigraniitti, ailsiitti, on arvokasta siitä tehtävien curling-kivien vuoksi.


title: Arfvedsoniitti

text: Arfvedsoniitti on natriumamfiboliryhmään kuuluva mineraali, jonka kemiallinen koostumus on Na(Fe,Mg)FeSiO(OH). Sen kidejärjestelmä on monokliininen, ja sen kiteet ovat tavallisesti väriltään vihertävän mustia tai siniharmaita, ja muodoltaan ne ovat säikeittäisistä säteittäisiin ja tähdenmuotoisiin prismoihin. Mineraali voi olla himmeä tai sillä voi olla lasin- tai silkinkiilto. Arfvedsoniitin ominaispaino on 3,44–3,45, ja sen kovuus on 5,5–6. Sen taitekertoimet ovat nα=1,652–1,699, nβ=1,660–1,705 ja nγ=1,666–1,708.


title: Arfvedsoniitti

text: Mineraali on melko harvinainen, ja se esiintyy emäksisissä magmakivimineraaleissa, joita esiintyy nefeliittisyeniitti-intruusioissa ja agpaiittisissa pegmatiiteissa sekä peralkaliinigraniiteissa, kuten Golden Horn -batoliitissa Washingtonin osavaltion Okanoganin piirikunnassa.


title: Arfvedsoniitti

text: Arfvedsoniitti löydettiin vuonna 1923 ja se nimettiin ruotsalaisen kemistin Johan August Arfwedsonin (1792–1841) mukaan.


title: Aretas IV

text: Aretas IV Filopatris oli nabatealaisten kuningas halliten vuodet 9 eaa. – 40. Aretas seurasi Oboda III:ta. Hänen aikanaan nabatealaiset olivat taloudellisesti ja kulttuurisesti historiansa kukoistuskaudella. Tuolloin rakennettiin useita uusia kaupunkeja ja monia vanhoja laajennettiin sekä mm. monet Petran monumentit ovat Aretaksen IV:n ajalta.


title: Aretas IV

text: Nabatealaisten vahvistuminen Aretas IV:n aikana aiheutti monia kahakoita Juudean rajalla. Yrittääkseen välttää sotatilanteen Aretas naitti tyttärensä Galilean ja Perean tetrarkille Herodes Antipaalle. Herodes Antipaksen rakastuttua velipuolensa Herodeksen vaimoon Herodiakseen, hän erosi nabatealaisesta vaimostaan. Tämän palattua isänsä luo, niin Aretas hyökkäsi vuoden 37 alussa Galileaan tuhoten Herodes Antipaan armeijan. Antipas pyysi apua keisari Tiberiukselta, joka määräsi Syyrian maaherran Vitelliuksen tuomaan Aretaan Roomaan, joko vangittuna tai sitten surmattuna lähettämällä hänen katkaistu päänsä keisarille. Kuultuaan Tiberiuksen määräyksestä Aretas halusi välttää taistelua roomalaisten kanssa ja poistui omalle alueelleen. Vitelliukselta jäi keisarin käsky noudattamatta, sillä keisari Tiberius kuoli 16.3.37.


title: Aretas IV

text: Raamatussa Aretas IV mainitaan Toisessa kirjeessä korinttilaisille, jossa kerrotaan apostoli Paavalin karanneen korissa Damaskoksesta Aretaksen käskynhaltijan vartioidessa kaupunkia vangitakseen Paavalin. Ensimmäinen vaihtoehto on, että kertomus on virheellinen, koska Damaskos kuului Rooman hallitsemaan alueeseen; näin ollen Apostolien tekojen kertomus samasta tilanteesta olisi uskottavampi, koska siinä juutalaiset vainosivat Paavalia. Toinen vaihtoehto kuitenkin on, että Aretaksen "de facto" -valta ulottui myös Damaskokseen, koska siellä oli paljon nabatealaisia. Aretaksella saattoi olla siis merkittävästi valtaa alueella; samoin oli esimerkiksi Aleksandrian juutalaisen etnarkin kohdalla. Apostolien tekojen maininta juutalaisista ja Toisen Korinttilaiskirjeen maininta Aretaksesta saattaa viitata siihen, että Aretas teki yhteistyötä alueen juutalaisten valtahahmojen kanssa, koska hän nabatealaisten kuninkaana saattoi vaikuttaa suoraan lähinnä nabatealaisten asioihin; tämä olisi myös mahdollinen selitys sille, miten hän saattoi puuttua juutalaisen väestöryhmän asioihin.


title: Joel Asaph Allen

text: Joel Asaph Allen (19. heinäkuuta 1838 Springfield, Massachusetts – 29. elokuuta 1921 Cornwall-on-Hudson, New York) oli yhdysvaltalainen eläintieteilijä ja lintutieteilijä.


title: Joel Asaph Allen

text: Hänen vanhempansa olivat Joel Allen ja Harriet Trumbull. Vuonna 1874 hän avioitui Mary Manning Clevelandin kanssa.


title: Joel Asaph Allen

text: Allen opiskeli Wilbraham Academyssa Massachusettsissa 1858-1862 ja Harvardin yliopistossa 1862-1871 Louis Agassizin ohjauksessa. Hän osallistui yhdelle Brasiliaan suuntautuneelle tutkimumatkalle (Thayerin retkikunta) ja useisiin Yhdysvaltoihin suuntautuneille. 1873 hän johti uutta rautatielinjaa (North Pacific Railroad) kartoittavia luonnontieteilijöitä Bismarckista Pohjois-Dakotasta Yellowstoneen ja takaisin Smithsoniaan.


title: Joel Asaph Allen

text: Allen oli Harvardin yliopiston soveltavan eläintieteen museon intendentti 1867 alkaen, Boston Society of Natural Historyn matelija-, lintu- ja nisäkäsosaston intendentti 1868-1880, Amerikan luonnonhistoriallisen museon (American Museum of Natural History New Yorkissa) ensimmäinen lintu- ja nisäkäsosaston intendentti vuodesta 1885 alkaen, myöhemmin ensimmäinen lintutieteellisen osaston johtaja, ja nisäkäsosaston intendentti 1907-1921.


title: Joel Asaph Allen

text: Vuonna 1876 Allen äänestettiin Kansallisen tiedeakatemian jäseneksi. 1886 hän oli yksi ensimmäisen Audubon Societyn perustajista New Yorkissa. 1883–1891 hän oli American Ornithologists' Unionin (AOU) puheenjohtaja ja eräs yhdistyksen perustajista 1883. Indianan yliopisto myönsi hänelle kunniatohtorin arvon 1886. Hän toimi Linnaean Society of New Yorkin puheenjohtajana 1890-1897.


title: Joel Asaph Allen

text: Allenin sääntö biologiassa on nimetty hänen mukaansa. Hän muotoili säännön vuonna 1877.


title: Joel Asaph Allen

text: Allen kuvaili ja nimesi useita lintulajeja, muun muassa naamioviiriäisen ("Odontophorus atrifrons"). Hänen kunniakseen on nimetty ainakin viiksiluura ("Grallaria alleni") ja suomurintamatkija ("Allenia fusca").


title: Joel Asaph Allen

text: Hänen kirjallinen tuotantonsa oli hyvin laaja ja hän julkaisi kaikkiaan yli 1 400 kirjoitusta. Nisäkkäistä hän julkaisi noin 560 ja linnuista noin 40 kirjoitusta. Hän toimitti AOU:n lehteä "The Auk" 1884-1912.


title: DJ Jokke

text: DJ Jokke, oikealta nimeltään "Jouni Helminen" (k. 19. toukokuuta 2017), oli suomalainen DJ. Hän aloitti levyjen soittamisen vuonna 1979. 1980-luvun lopulla hän oli Suomen ensimmäisen danceklubin, Berlinin, vakituisia DJ:tä ja yksi niistä jotka tekivät acid house -musiikkia tunnetuksi maassa. Seuraavalla vuosikymmenellä Jokke siirtyi enemmän varsinaisen teknomusiikin pariin. Suomen ”teknon kummisedäksikin” sanottu mies on soittanut monissa alan tapahtumissa ja eri klubeilla (vakituisena esimerkiksi Hype-klubilla), ja hänen miksauksiaan on kuultu muun muassa Radiomafian Dancemob-ohjelmassa. DJ-uransa lisäksi Jokke toimi pitkään levykauppiaana klubimusiikkiin erikoistuneessa Street Beat -liikkeessä Helsingissä.


title: Shailene Woodley

text: Shailene Diann Woodley (s. 15. marraskuuta 1991 San Bernardino, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi televisiosarjasta "Salattu teinielämä", jossa hän näytteli pääroolia vuosina 2008–2013. Sitä ennen hän näytteli "O.C." -nuortensarjan ensimmäisellä tuotantokaudella Kaitlin Cooperia ja teki vierailevia rooleja useissa muissa sarjoissa.


title: Shailene Woodley

text: Woodley nousi tähteyteen elokuvan "The Descendants" (2011) myötä, jossa hän esiintyi yhdessä päärooleista George Clooneyn rinnalla. Vuonna 2014 Woodley näytteli pääosia elokuvissa "Divergent – Outolintu" ja "Tähtiin kirjoitettu virhe".


title: Shailene Woodley

text: Näyttelijänuransa lisäksi Woodley on innokas ympäristöaktivisti.


title: Shailene Woodley

text: Woodley syntyi Kalifornian San Bernardinon piirikunnassa ja kasvoi Simi Valleyssä. Hänen äitinsä Lori (o.s. Victor) on koulukuraattori ja isä Lonnie Woodley rehtori. Hänellä on yksi nuorempi veli.


title: Shailene Woodley

text: Woodley kävi nuoruudessaan näyttelytunneilla. Hän kävi Simi Valley High Schoolia ja valmistui vuonna 2009. 15-vuotiaana Woodleylla diagnosoitiin skolioosi.


title: Makeus

text: Makea on yksi viidestä perusmausta. Makea ärsyke saa aikaan mielihyvän tunnetta ihmisissä ja eläimissä. Elintarvikkeen makeus on usein verrannollinen sen sisältämiin sokereihin, sokerialkoholeihin ja synteettisiin makeutusaineisiin.


title: Makeus

text: Aistimus saa alkunsa makean aineen kiinnittyessä makureseptorin G-proteiiniin yhdistyneeseen osaan, joka laukaisee alayksiköiden tuoton. Alayksiköt aktivoivat edelleen uusia kemiallisia reaktioita, kuten toisiolähettejä tuottavia entsyymejä. Luonnolliset makeat aineet aktivoivat kemiallisen polun, joka sisältää syklisestä adenosiinimonofosfaatista (cAMP) riippuvaisen K-kanavan rajoittamisen. Synteettiset makeutusaineet tästä poiketen tuottavat eri toisiolähetin IP, joka vapauttaa kalsiumia solujenvälisistä varastoista. Lopputulos kummassakin tapauksessa on silti sama – solun depolarisaatio ja välittäjäaineen vapautuminen.


title: Makeus

text: Mieltymys makeaan ja siitä johtuva ajoittainen niin sanottu "makeannälkä" on havaittu osittain periytyväksi. Sitä vastoin mieltymys suolaiseen syntyisi ympäristön vaikutuksesta.


title: Makeus

text: Sokerit ovat mono- tai disakkaridisia hiilihydraatteja. Sokerit vaikuttavat makeuden lisäksi myös tuotteen suutuntumaan sekä kokonaismakuun vahvistamalla tai heikentämällä muita aromeja. Sakkaroosia käytetään vertailukohtana arvioitaessa elintarvikkeen makeusvaikutelmaa. Sakkaroosi on fruktoosista ja glukoosista koostuva disakkaridi. Sakkaroosin korkean vesiliukoisuuden vuoksi siitä saadaan jopa 65 % siirappeja. Happamissa olosuhteissa, kuten virvoitusjuomissa, sakkaroosi invertoituu peruskomponenteikseen glukoosiksi ja fruktoosiksi. Reaktion nopeus on verrannollinen liuoksen lämpötilaan ja pH-pitoisuuteen. Inversio pyöristää ja pehmentää liuoksen makua ja on tärkeä elementti esimerkiksi kolajuomien tuotannossa. Inversioprosessi nostaa sokeriliukoisuuden jopa 73 %:iin. Makeutettaessa on mahdollista käyttää myös inversion valmiiksi läpikäynyttä inverttisokeria.


title: Makeus

text: Maissisiirappeja saadaan tärkkelyspitoisista raaka-aineista, erityisesti maissista ja vehnästä. Tärkkelys on glukoosipolymeeri, joka maissisiirappeja valmistettaessa hajotetaan hydrolyysillä glukoosimonomeereiksi. Reaktion täydellisyydestä riippuen saadaan joko lopullista glukoosisiirappia tai edelleen polymeerejä sisältävää maltodekstriiniä. Kyseiset siirapit eivät ole yhtä makeita kuin sakkaroosi tai inverttisokeri, mutta yhdessä muiden makeuttajien kanssa parantavat elintarvikkeen suutuntumaa. Korkeafruktoosisissa maissisiirapeissa ("HFCS", isoglukoosi) osa glukoosista on muunnettu fruktoosiksi, ja näin makeusaste on nostettu sakkaroosisiirapin tasolle.


title: Makeus

text: Fruktoosi absorboituu hitaasti ja nostaa verensokeritasoa vain hieman. Sen vuoksi sitä käytetään makeuttajana erinäisissä painonhallinta- ja urheiluelintarvikkeissa. Trehaloosi, isomaltuloosi ja tagatoosi ovat 2000-luvulla elintarvikekäyttöön hyväksyttyjä sokereita, jotka fruktoosin tavoin vapauttavat energiaa hitaasti. Ne eivät kuitenkaan ole erityisen makeita.


title: Makeus

text: Sokerialkoholit, kuten ksylitoli ja sorbitoli, eivät ole erityisen makeita, mutta ne sisältävät vähemmän energiaa. Ne eivät rappeuta hampaita, ja siksi niitä käytetään makeuttajana muun muassa purukumeissa ja pastilleissa. Sokerialkoholeilla on laksatiivista vaikutusta, eikä niitä siksi saa käyttää Euroopan unionissa juomien makeuttamiseen.


title: Makeus

text: Käyttämällä synteettisiä makeutusaineita pyritään sokeripohjaisten tuotteiden makuun ja toiminnallisuuteen saavuttamalla toisaalta pienempiä energiasisältöjä, lievempiä glykeemisiä vaikutuksia sekä vähäisempiä negatiivisia vaikutuksia hampaiden hyvinvointiin ja ruoansulatuksen toimintaan. Synteettiset makeutusaineet ovat hyvinkin paljon luonnonsokeria makeampia. Makeutusaineet eivät useiden sokerien tapaan paranna tuotteen suutuntumaa, ja keinotekoisesti makeutettujen elintarvikkeiden makua kuvataankin usein "tyhjäksi". Yhdistelemällä erilaisia makeutusaineita elintarvikkeen makeus voidaan kuitenkin saada hyvin lähelle tavallisella sokerilla makeutettua. Leipomotuotteissa on tärkeää huomioida makeutusaineen lämmönkestävyys.


title: Makeus

text: Asesulfaami-K, aspartaami, neotaami, sakariini, syklamaatti ja sukraloosi ovat erittäin makeita, niin kutsuttuja korkeaintensiteettisiä makeutusaineita. Korkeaintensiteettisiä makeutusaineita tarvitaan hyvin vähän tuotteen makeuttamiseksi. Näin voidaan myös välttää sokereilla makeuttamisesta johtuva korkea energiapitoisuus. Makeutusaineita, erityisesti korkeaintensiteettisiä, käytetään usein painonhallintatuotteissa.


title: Makeus

text: Sakariini on vanhin synteettinen makeutusaine, ja sitä on käytetty 1900-luvun alusta asti. Sakariinilla on metallinen jälkimaku, minkä vuoksi sen käyttöä on vältetty joissain elintarvikkeissa. Asesulfaami-K:n käyttö on yleistynyt virvoitusjuomissa, koska sillä on vain vähän jälkimakua.


title: Makeus

text: Luonnossa kasvaa monenlaisia makeita yrttejä ja kasveja, jotka ovat sokeria hammasystävällisempiä. Esimerkiksi asterikasveihin kuuluvaa steviaa (lat. "Stevia rebaudiana") tavataan luonnonvaraisena Paraguayssa ja Brasiliassa. Se ei sisällä sokerin tavoin ylimääräistä energiaa, vaikka onkin sokeria noin 200 kertaa makeampaa. Stevian käyttö makeutusaineena sallittu mm. USA:ssa, Japanissa sekä EU:ssa.


title: Ivan Reitman

text: Ivan Reitman (s. 27. lokakuuta 1946 Komárno, Tšekkoslovakia, nyk. Slovakia) on kanadalainen elokuvaohjaaja. Hän vietti nuoruutensa Kanadassa ja on syntyperältään juutalainen.


title: Ivan Reitman

text: Reitman on työskennellyt elokuvissaan myös näyttelijänä sekä tuottajana. Hän teki läpimurtonsa vuonna 1978 tuottaessaan elokuvan "Delta-jengi" ("National Lampoon's Animal House") sekä ohjaamalla seuraavana vuonna kanadalaisen. komedian "Jurtit" ("Meatballs"). Reitman tunnetaan erityisesti 1980- ja 90-luvuilla ohjaamistaan menestyneistä komedioista.


title: Ivan Reitman

text: Vuonna 2005 Reitmanin oli tarkoitus toteuttaa uusi elokuvaversio Vaaleanpunaisesta pantterista, mutta hanke annettiin Shawn Levylle


title: Ivan Reitman

text: Ivan Reitman on ollut vuodesta 1976 asti naimisissa Geneviève Robertin kanssa. Heillä on poika, myös elokuvaohjaajana työskentelevä Jason Reitman, sekä kaksi tytärtä.


title: MMMag

text:
MMMag (MultiMedia Magazine) oli vuoden 1998 lokakuusta vuoden 1999 marraskuuhun Suomessa ilmestynyt tietokonelehti. Lehden lopettamisen jälkeen lehden tilanneille lähetettiin MMMag:n
sijaan Internet-lehteä. Tilaajat saivat kuitenkin vain yhden Internet-lehden näytenumeron, sillä kyseisen lehden irtonumero maksoi tuolloin lähes saman verran kuin verrattain
edullisen MMMag:n vuositilaus.


title: MMMag

text: Lehti oli tiettävästi Euroopan ensimmäinen POP-periaatteella (pay only postage/maksa vain jakelukustannukset) tuotettu PC-, internet- ja multimedialehti.


title: Meidän poikamme merellä

text: Meidän poikamme merellä on vuonna 1933 valmistunut Erkki Karun ohjaama suomalainen elokuva, joka on vuonna 1929 valmistuneen elokuvan "Meidän poikamme" itsenäinen jatko-osa. Trilogian seuraava osa "Meidän poikamme ilmassa – me maassa" valmistui 1934.


title: Meidän poikamme merellä

text: Meidän poikamme merellä on ensimmäinen Suomessa tehty musikaalielokuva. Kirjassaan "Elokuvan historia" Peter von Bagh kuvailee sitä "vielä vuosienkin jälkeen valovoimaisimmaksi".


title: Meidän poikamme merellä

text: Elokuvaa on kuvattu muun muassa Helsingin Merikasarmilla, Tammisaaressa, tykkivene Uudellamaalla, panssarilaiva Väinämöisellä, sukellusvene Iku-Tursolla sekä koululaiva Suomen Joutsenella. Sisäkuvaukset on tehty Helsingissä Vironkadun studiolla.


title: Meidän poikamme merellä

text: Elokuvassa esitetään Georg Malmsténin suosituimpiin levytyksiin kuuluva valssi "Leila".


title: Induktiivinen päättely

text: Induktiivinen päättely eli induktio on päättelymuoto, joka lähtee liikkeelle yksittäisestä havaintojoukosta ja muodostaa niistä yleistyksen tai teorian.


title: Induktiivinen päättely

text: Arjen keskellä teemme induktiivisia yleistyksiä jatkuvasti. Oletus, jonka mukaan aurinko nousee huomenna on induktiivinen, usein tiedostamaton yleistys aikaisemmasta kokemuksestamme. Kaikki fysiikan lait ovat tämänkaltaisia tottumukseen perustuvia yleistyksiä. Induktiivista päättelyä ovat induktiivisten yleistysten ohella tilastollisen päättelyn eri muodot.


title: Induktiivinen päättely

text: Esimerkki induktiosta:


title: Induktiivinen päättely

text: Selitys: Tutkija kerää itselleen havaintomateriaalia joutsenista. Tätä materiaalia käytetään perusteena väitteelle. Tutkija tekee päätelmän havaitsemastaan määrästä joutsenia ja toteaa, että kaikki joutsenet ovat valkoisia. Näin hän on tehnyt induktiivisen yleistyksen.


title: Induktiivinen päättely

text: Esimerkissä tutkija väittää, että valkoisuus kuuluu joutsenien luokkaan kuuluvien kaikkien lintujen ominaisuudeksi. Tähän johtopäätökseen hän on päätynyt tekemistään havainnoista. Tutkija ei kuitenkaan ole havainnut kaikkia olemassa olevia joutsenia. Tämän vuoksi hänen tietonsa ei ole varmaa, vaan todennäköistä.


title: Induktiivinen päättely

text: Tätä esimerkkiä käytetään sen vuoksi, että on olemassa myös mustia joutsenia. Väite ”kaikki joutsenet ovat valkoisia” kumoutui, kun Australiasta löytyi mustia joutsenia. Uusi havainto mustista joutsenista kumoaa tutkijan yleistyksen, jonka hän on muodostanut kaikkien joutsenien luokkaan kuuluvien lintujen valkoisuudesta.


title: Induktiivinen päättely

text: Esimerkki tuo esiin todennäköisyyspäättelyyn liittyvän ongelman. Induktio ei ole varmaa, vaan todennäköistä päättelyä, sillä uusi havaintoaineisto voi kumota aikaisemman yksittäisistä havainnoista tehdyn yleistyksen. Tämä tarkoittaa sitä, että emme voi olla koskaan absoluuttisen varmoja siitä, onko aikaisempi induktiivisesti johdettu päättelymme totta. Tätä kutsutaan induktion ongelmaksi. Induktiivinen päättely ei siis välttämättä säilytä totuutta, mutta se voi laajentaa tietoa.


title: Induktiivinen päättely

text: Sana 'induktio' on muodostettu latinan kielen sanoista "in + duco", jotka tarkoittavat 'johtaa sisään'.


title: Induktiivinen päättely

text: Vahvassa induktiossa premissit tukevat johtopäätöstä siinä määrin, että mikäli premissit oletetaan tosiksi, tällöin on todennäköistä, että johtopäätös on tosi. Tällöin on kuitenkin mahdollista, että premissit olisivat tosia ja johtopäätös epätosi.


title: Induktiivinen päättely

text: Esimerkki:


title: Induktiivinen päättely

text: Esimerkki kuvaa induktion luonnetta: induktiossa edetään yksittäisistä havainnoista yleiseen johtopäätökseen. Johtopäätös ei kuitenkaan ole varma. Jos emme pysty järjestelmällisesti osoittamaan, ettei muun värisiä korppeja ole tai voi olla olemassa (voitaisiin esimerkiksi tutkia linnun geeniperimää ja selvittää, olisiko geenien mahdollista tuottaa linnulle jokin toinen väri), väittämä (johtopäätös) saattaa olla epätosi.


title: Induktiivinen päättely

text: Vahva induktio muodostaa näin argumentin, jossa premissien totuus tekee johtopäätöksestä todennäköisen, mutta ei välttämättömän.


title: Induktiivinen päättely

text: Heikossa induktiossa premisseistä tehdään johtopäätös, mutta vaikka premissit oletettaisiin tosiksi, ne eivät tue johtopäätöstä siinä määrin, että se olisi todennäköinen.


title: Induktiivinen päättely

text: Esimerkissä yksittäisestä edetään jälleen yleiseen, mutta premissin ja johtopäätöksen välinen suhde on paljon heikompi kuin edellisessä esimerkissä. Ei ole mitään syytä uskoa, että jos yksi henkilö ripustaa taulut aina naulaan, ei olisi muita tapoja ripustaa tauluja, tai muita asioita, mitä ihmiset voivat tehdä tauluilla; kaikki taulut eivät välttämättä ole lainkaan ripustettuina mihinkään. Johtopäätöstä ei voida siis tehdä premissistä vahvan induktiivisesti. Muuta saatavilla olevaa tietoa hyödyntämällä voidaan havaita, että johtopäätös on selkeästi väärä. Esimerkissä on siis kyse liiallisesta yleistämisestä.


title: Induktiivinen päättely

text: Induktiota luonnehditaan toisinaan päättelyksi, joka etenee tunnetuista tapauksista tuntemattomaan. Tällä tarkoitetaan sitä, että yleistys, joka yksittäisistä havainnoista tuotetaan, väittää lisäävänsä tietoamme. Induktio tuottaa uutta tietoa.


title: Induktiivinen päättely

text: Induktiota kuvataan usein myös tulevan päättelemiseksi menneestä, mutta laajemmassa merkityksessä se tarkoittaa havaitsemattomissa olevia asioita koskevien johtopäätösten muodostamista sen perusteella mitä on havaittu. Tällöin voidaan edetä ajallisesti esimerkiksi menneestä nykyisyyteen, kuten arkeologiassa, tai avaruudellisesti esimerkiksi havaittavissa olevasta avaruudesta koko kaikkeuteen, kuten fysikaalisessa kosmologiassa, tai paikallisista taloustilanteista valtakunnanlaajuiseen talouspolitiikkaan, kuten taloustieteessä.


title: Induktiivinen päättely

text: Loogisen empirismin mukaan kaiken luotettavan päättelyn tulee perustua induktioon eli kokemuspohjaisista yksittäistapauksista johdettuihin yleistyksiin. Induktiivisen tieteenkäsityksen mukaan tärkeää on mahdollisimman laajan havaintoaineiston kerääminen.


title: Induktiivinen päättely

text: On huomioitava, että matemaattinen induktio ei ole nimestään huolimatta induktiivisen vaan deduktiivisen päättelyn muoto. Sosiologiassa induktiiviseen päättelyyn nojaavaa tutkimusta kutsutaan kvantitatiiviseksi eli määrälliseksi tutkimukseksi.


title: Induktiivinen päättely

text: Formaali logiikka sellaisena kuin sitä yleensä opetetaan on deduktiivista. Jotkut filosofit ovat esittäneet kehittäneensä induktiivisen logiikan järjestelmän, mutta on kiistanalaista, ovatko tällaiset induktiivisen logiikan formaaliset järjestelmät mahdollisia. Päinvastoin kuin deduktiivisella logiikalla saaduilla johtopäätöksillä, induktiivisella logiikalla saaduilla johtopäätöksillä ei ole samaa varmuutta kuin alkuperäisillä premisseillä.


title: Induktiivinen päättely

text: Induktiivisen päättelyn pätevyyttä vastaan on hyökätty usein. Jo Sekstos Empeirikos kyseenalaisti sen, että universaaleista eli yleiskäsitteistä voisi saada tietoa partikulaareja eli yksilöolioita tutkimalla; kaikkien yksilöolioiden tutkiminen on mahdotonta, koska niitä on lukematon määrä.


title: Induktiivinen päättely

text: Induktion ongelman klassinen filosofinen käsittely on peräisin David Humelta. Hän korosti sitä tosiseikkaa, että arkipäiväinen päättelymme perustuu ennemmin toistuviin samankaltaisiin havaintoihin kuin deduktiivisesti päteviin argumentteihin. Esimerkiksi, uskomme että leipä ravitsee meitä, koska näin on tapahtunut aina ennenkin. Tämä ei kuitenkaan loogisesti takaa sitä, että näin olisi aina jatkossa. Kuten Hume sanoi, joku joka vaatii kaikelle pätevää deduktiivista oikeutusta, nääntyisi nälkään.


title: Induktiivinen päättely

text: Yksinkertaistettuna induktion perusongelma on Humen mukaan siinä, ettei monienkaan yksittäistapauksien tarkastelu anna mitään tietoa niistä tapauksista, joita ei ole tarkasteltu. Sen sijaan että kaikkea tulisi lähestyä ankaran skeptisesti, Hume kannatti kuitenkin arkijärkeen perustuvaa käytännöllistä tieteellistä skeptismiä, jossa induktion välttämättömyys hyväksytään.


title: Induktiivinen päättely

text: Nykyfilosofia on lähestynyt induktiota hyvin eri tavalla. Sen sijaan että induktio nähtäisiin sen valitsemisena, mitä ennusteita tulevaa koskien tulisi tehdä, induktio voidaan nähdä sen valitsemisena, mitä käsitteitä havaintoihin sovelletaan tai miten havaintoaineisto esitetään. Nelson Goodman esitti ”uuden induktion ongelman”, Goodmanin paradoksin. Hän kehitti ominaisuuden ”"grue"” (”vihryt”), johon induktio tulevaisuutta koskevana ennusteena ei toimi.


title: Induktiivinen päättely

text: Sellaiset ajattelijat kuten Karl Popper ja David Miller ovat kyseenalaistaneet kaikenlaisen induktiivisen päättelyn olemassaolon, tarpeellisuuden ja pätevyyden, mukaan lukien probabilistinen bayesilainen päättely. Heidän mukaansa tieteilijät eivät voi tästä syystä turvautua induktioon.


title: Induktiivinen päättely

text: Induktiivinen päättely voi esiintyä monissa eri muodoissa. Niistä useimpia yhdistää se, etteivät premissit tee johtopäätöksestä varmaa, ainoastaan todennäköisen. Täydellinen induktio muodostaa kuitenkin poikkeuksen.


title: Induktiivinen päättely

text: Induktiivinen yleistys etenee tilastollista otosta koskevasta premissistä tilastollista perusjoukkoa (populaatiota) koskevaan johtopäätökseen.


title: Induktiivinen päättely

text: Se, kuinka suurta tukea premissit tarjoavat johtopäätökselle, riippuu (a) otokseen kuuluvien yksilöiden määrästä suhteessa perusjoukkoon kuuluvien yksilöiden määrään; ja (b) otoksen satunnaisuudesta. Induktiiviseen yleistykseen liittyviä tilastollisia virhepäätelmiä ovat hätäinen yleistys ja vinoutunut otos.


title: Induktiivinen päättely

text: Tilastollinen syllogismi etenee yleistyksestä yksittäistapausta koskevaan johtopäätökseen:


title: Induktiivinen päättely

text: Ensimmäisessä premississä viitattu otos olisi jotain sellaista kuin ”3/5”, ”kaikilla”, ”joillakin” tms. Tilastollisissa syllogismeissa voi esiintyä kaksi dicto simpliciter -virhepäätelmää: virheellinen poikkeuksen kielto "(a dicto simpliciter ad dictum secundum quid)" ja virheellinen yleistys "(a dicto secundum quid ad dictum simpliciter)".


title: Induktiivinen päättely

text: Yksinkertainen induktio etenee otosta koskevasta premissistä yksilöä koskevaan johtopäätökseen.


title: Induktiivinen päättely

text: Tämä on yhdistelmä yleistystä ja tilastollista syllogismia: yleistyksen johtopäätös on myös tilastollisen syllogismin ensimmäinen premissi.


title: Induktiivinen päättely

text: Analogia-argumentilla on seuraava muoto: