title: Volkswagen Polo

text: Polon ensimmäinen sukupolvi, joka oli VW:n merkillä varustettu Audi 50 -pikkuauto, esiteltiin vuonna 1975. Erot Audin ja Volkswagenin versioiden välillä olivat hyvin pieniä, Polo oli näistä kahdesta halvempi ja pelkistetympi. Autoja myytiin samanaikaisesti mutta Audin versio ei käynyt kovin hyvin kaupaksi –ja sen valmistus lopetettiin 1978. Poloa valmistettiin Volkswagenin päätehtaalla Wolfsburgissa Saksassa. Vuonna 1977 esiteltiin Derby, joka oli käytännössä sama auto kuin Polo C-pilariin asti, ja siinä oli suuri tavarasäiliö. Derby oli kaksiovinen sedan ja Polo kolmiovinen hatchback. Vuonna 1979 Poloon ja Derbyyn tehtiin ”facelift” (Polo IF), jolloin se sai muoviset puskurit, kojelaudan ja uudelleen muotoillun jäähdyttimen säleikön. Derbyn pyöreät ajovaloumpiot korvattiin nelikulmaisilla. Ensimmäisen sukupolven valmistus päättyi lokakuussa 1981, jolloin tuotantolinjalta oli valmistunut puoli miljoonaa autoa.Toisen sukupolven Polo tuli esiteltiin lokakuussa 1981. Myyntiin tuli hyvin pystyllä takaluukulla varustettu "Vagon" ja viistommalla takaluukulla varustettu "Coupé", kumpikin olivat kuitenkin kolmiovisia hatchbackeja. Sedanmalli ei ollut enää kaikilla markkinoilla nimellä Derby, vaan sen oli korvannut Polo Classic. Tuotantoa laajennettiin Espanjaan koska Volkswagen oli ottanut haltuunsa SEATin tehtaat siellä. Polon II sukupolvi oli läpikäynyt lukuisia teknisiä uudistuksia joista suuri osa oli hyvin pieniä. Moottorit olivat saaneet uudet kampi- ja nokka-akselit ja automaattirikastimen.


title: Volkswagen Polo

text:
Polo II koki faceliftin vuonna 1990, jolloin sen ajovaloumpiot muuttuivat suorakulmaisiksi, se sai suuremmat puskurit ja sekä kojelauta että sisustus uusittiin.
Kolmannen sukupolven Polo esiteltiin 1994. Se oli kokonaan uusi auto, vaikkakin sen moottorit olivat edellisen sukupolven perua. Kolmas sukupolvi oli ensimmäinen, jonka sai myös viisiovisena, kolmiovisten ohella. Mallissa käytettiin muunneltua VW Golfin III sukupolven pohjalevyä, kuten myös II sukupolven SEAT Ibizassa. Useat voimansiirron ja alustan osat olivat vaihtokelpoisia näiden kolmen mallin kesken. Yksikään korin osa ei kuitenkaan ollut SEATissa samanlainen kun Volkswageneissa. Aluksi sedan mallia ei ollut tarjolla, kunnes vuonna 1995 tulivat Polo Classic/ Sedan/ Derby jälleen valikoimaan, sekä ensimmäistä kertaa farmarimalli Polo Variant/ Vagon. Nämä uudet mallit olivat Volkswagenin merkillä myytäviä SEAT Córdoba eli Ibizan sedan- ja farmarimalleja. Nämä valmistettiin Espanjassa. "Faceliftin" vuoro oli lokakuussa 1999 jolloin vuosimalli 2000 sai jälleen uudet ajovaloumpiot, puskurit ja sisustuksen. Kolmannen sukupolven valmistus jatkui marraskuuhun 2001 asti. Polo Classicia valmistaan edelleen alkuperäisenä Argentiinassa, ja Brasiliassa ja Kiinassa valmistetaan neljänteen sukupolveen perustuvaa Polo Classicia / Polo Sedania. Farmaria ei valmisteta enää missään.
Polon neljäs sukupolvi esiteltiin syyskuussa 2001. Koodinimellä 9N tunnettu malli saatiin myyntiin alkuvuodesta 2002. Tässäkin sukupolvessa hyödynnettiin yhteistä pohjalevyä muiden Volkswagen-konsernin pikkuautojen kanssa. Saman tekniikan jakoivat SEAT Ibiza III ja Škoda Fabia. Auto oli täysin uusi ja merkillepantavaa oli sen keulan ilme jälleen pyöreine ajovaloumpioineen. Samaa muotoilua käytettiin aiemmin Volkswagen Lupo pikkuautossa. Pituutta autolla oli 3,8 metriä, joka oli jo enemmän kun luokkaa suuremman Golfin ensimmäisessä sukupolvessa. Myyntimäärät osoittautuivat aluksi pettymykseksi, etenkin Britanniassa.


title: Volkswagen Polo

text: Vuoden 2005 huhtikuussa oli neljännen sukupolven aika kokea ”facelift”. Malli tunnetaan koodilla 9N3. Näkyvimmät erot olivat yhtiön suuresta perheautosta Passatista tutut ajovaloumpiot, pyöreät takavalot ja uudelleen muotoiltu takaluukku. Suunnittelun takana oli Walter de'Silva.


title: Volkswagen Polo

text:
CrossPolo on kaupunkimaasturin "näköinen", mutta vain etuvetoinen ja lievästi korotetulla maavaralla varustettu malli jota edelsi Polo Fun, eräänlainen pieni "tila-auto" (Britanniassa nimellä Polo Dune). Sedan-malli, Polo Sedan on myös valmistusohjelmassa, sitä tuotetaan Brasiliassa, Etelä-Afrikassa ja Kiinassa. Sitä markkinoidaan Etelä-Amerikkaan ja Australiaan. Polo GTI on urheilullinen erikoismalli johon on valittu neljännen sukupolven Golf GTI:ssä käytetty moottori. Sedan ei kuulunut mallivalikoimaan.
Volkswagen esitteli viidennen sukupolven Polon Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2009. Valmistus alkoi maaliskuun lopussa 2009, Euroopan markkinoille auto saatiin saman vuoden kesäkuussa. V-sukupolven Polo on edeltäjäänsä verrattuna 36 mm pitempi, 32 mm leveämpi ja 13 mm matalampi. Luvassa on myös pieni tila-auto ja GTI-versio. Venäjällä markkinoidaan V-sukupolveen perustuvaa Polo Classicia nimellä Polo Sedan, ja Intiassa sitä markkinoidaan nimellä Vento.


title: Volkswagen Polo

text: Vuonna 2004 internetissä levisi laajasti Volkswagenin mainoselokuvien tyyliin kuvattu video, jossa itsemurhapommittaja ajaa kohteeseensa Volkswagen Pololla. Mies räjäyttää pommin auton sisällä, mutta tiivis kori suojelee kaikkia lähistöllä olevia, eikä edes räjähdyksen ääntä kuulu. Video päättyy toteamukseen: "pieni, mutta luja". Videon tekivät lontoolaisten freelancer-mainosmiesten kaksikko "Lee" ja "Dan". Heidän mukaansa video oli tarkoitettu mainosalan sisäiseksi huomionherättäjäksi. Volkswagen uhkasi asiassa oikeustoimilla. Huhut kuitenkin väittävät koko jutun silti olevan Volkswagenin mainostemppu.


title: Keuhkopaise

text: Keuhkopaise "(abscessus pulmonis, abscessus pulmonum)" on tulehduksen seurauksena tulehduseritteestä ja tuhoutuneesta kudoksesta kehittynyt mätäpaise. Keuhkopaise oireilee yskänä, liman erityksenä, yleiskunnon heikkenemisenä sekä hengenahdistuksena. Suurin osa keuhkopaiseista voidaan hoitaa antibiooteilla.


title: Pekka Hedkrok

text: Pekka Tapio Hedkrok (s. 7. syyskuuta 1957) on suomalainen säveltäjä ja muusikko.


title: Pekka Hedkrok

text: Pitkän linjan muusikon uran Pekka Hedkrok aloitti 1970-luvulla erilaisissa kokoonpanoissa, joissa hän soitti kosketinsoittimia ja syntetisaattoreita sekä sävelsi kappaleita. Vuosina 1984–2008 Hedkrok oli Lapinlahden Lintujen jäsen. Lapinlahden Linnuissa hän lauloi, soitti kosketinsoittimia ja oli hyvin tuottelias säveltäjä. Lisäksi hän on osallistunut Lapinlahden Lintujen sketsisarjojen tekoon.


title: Pekka Hedkrok

text: Sahti-yhtyeessä Pekka toimi myös sanoittajana. Lisäksi Pekka on tehnyt muutaman sanoituksen Lapinlahden Linnuille.


title: Rogerio Romero

text: Rogério Aoki Romero (s. 22. marraskuuta 1969 Londrina, Brasilia) on entinen brasilialainen uimari, joka osallistui uransa aikana viisiin olympialaisiin, alkaen vuodesta 1988. Hänen parhaaksi saavutuksekseensa olympialaisissa jäi seitsemäs sija 100 metrin selkäuinnissa Kesäolympialaisissa 1992. Hän voitti kultamitalin 200 metrin selkäuinnissa Pan American Gameseissa kahteen otteeseen, ensin 1991, ja uudelleen kaksitoista vuotta myöhemmin, vuonna 2003.


title: Riku Marttinen

text: Riku Marttinen (s. 26. kesäkuuta 1966 Heinävesi) on entinen koripalloilija. Hän pelasi nuoruusvuodet Heinäveden Hyrskeessä ja oli omalta osaltaan auttamassa Hyrskeen nousua koripalloilun I-divisioonaan. Vuonna 1987 Riku Marttinen siirtyi pelaamaan Torpan Poikiin (ToPo), jota hän edusti koko loppu koripalloilu-uransa ajan. Riku Marttinen voitti yhteensä 3 Suomen mestaruutta.


title: Gaetano Bresci

text: Gaetano Bresci (11. marraskuuta 1869 – 22. toukokuuta 1901) oli italialaissyntyinen anarkisti, joka ampui kuningas Umberto I:n kuoliaaksi Monzassa 29. heinäkuuta 1900.


title: Gaetano Bresci

text: Bresci syntyi Toscanassa ja siirtyi Yhdysvaltoihin, jossa hän hankki elantonsa toimimalla kutojana New Jerseyn Patersonissa. Lisäksi hän perusti siellä italiankielisen anarkistilehti "La Questione Socialen".


title: Gaetano Bresci

text: Umberto I oli vasemmiston epäsuosiossa vanhoillisuutensa vuoksi. Bresci palasi Yhdysvalloista Italiaan, jossa hän ampui kohti kuningasta.


title: Gaetano Bresci

text: Bresci tuomittiin elinkautiseen pakkotyöhön Santo Stefanon saarella, johon vuosien saatossa oli lähetetty useita anarkisteja. Ei ehtinyt kulua vuottakaan, kun hänet löydettiin kuolleena vankilasta. Kuolinsyy oli joko itsemurha tai vartijoiden suorittama henkirikos.


title: Eino Pekkala

text: Eino Oskari Pekkala (29. marraskuuta 1887 Seinäjoki – 30. syyskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen vasemmistopoliitikko. Pekkala toimi kansanedustajana Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden (1927–1930) sekä Suomen kansan demokraattisen liiton (1945–1948) eduskuntaryhmissä. Hän toimi myös opetus- (1945–1946) ja oikeusministerinä (1946–1948) sekä Työväen urheiluliiton (1919–1927) puheenjohtajana.


title: Eino Pekkala

text: Eino Pekkala valmistui ylioppilaaksi 1906 Tampereella, ja kaksi vuotta myöhemmin hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa. Hän toimi 1910–1911 Tampereen työväenopiston johtajana ja sitten historianopettajana Hämeenlinnassa vuoteen 1916. Hän jatkoi sen jälkeen oikeustieteiden opintoja yliopistossa ja suoritti tutkinnon 1918 toimien sen jälkeen asianajajana. Eino Pekkala oli naimisissa virolaisen Hella Wuolijoen siskon Salme Murrikin kanssa vuosina 1913–1924. Sen jälkeen Eino Pekkala avioitui englantilaisen Mary Moorhousen kanssa.


title: Eino Pekkala

text: Pekkala aloitti poliittisen toimintansa Suomen sosialidemokraattisen puolueen riveissä, mutta sisällissodan jälkeen hän oli yksi niistä, jotka vähemmistöön jäätyään irtautuivat ja perustivat Suomen sosialistisen työväenpuolueen. SSTP:n johtajiin lukeutunut Pekkala pidätettiin jo perustavassa kokouksessa ja hänet asetettiin syytteeseen. Pekkala valittiin ensi kertaa eduskuntaan vaaleissa 1927 Uudenmaan läänin vaalipiiristä Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaaliliitosta. Hän uusi paikkansa 1929, mutta 1930 Pekkala vangittiin yhdessä muiden ryhmänsä edustajien kanssa. Tätä ennen Lapuan liike sieppasi kansanedustajan Säätytalosta perustuslakivaliokunnan kokouksesta. Pekkala oli 1930-luvun vaihteessa yksi SKP:n toimintaa työväenliikkeessä kritisoineen Suomen työväen vasemmistoryhmän tunnetuimmista poliitikoista. Hän toimi vasemmistoryhmän keskustoimikunnan puheenjohtajana.


title: Eino Pekkala

text: Sotien jälkeen Pekkala liittyi SKDL:ään ja hänet valittiin liiton listoilta eduskuntaan. Arvostettu Pekkala nostettiin myös ministeriksi Paasikiven III hallitukseen ja tätä seuranneeseen veljensä Mauno Pekkalan johtamaan hallitukseen. Pekkala kuului monien muiden SKDL:n sosialistien tavoin vuonna 1946 perustettuun Sosialistiseen yhtenäisyyspuolueeseen. Vuosina 1945–1946 Pekkala oli yksi eduskunnan sotasyyllisyysoikeuteen valitsemista jäsenistä.


title: Eino Pekkala

text: Eino Pekkala oli nuoruudessaan menestynyt yleisurheilija. Ensimmäisissä yleisurheilun Suomen-mestaruuskisoissa vuonna 1907 hän oli mitaleilla kahdeksassa lajissa. Yksilölajien yhteydessä käydyssä kymmenen lajin urheilukuninkuuskilpailussa (kymmenottelu) hän voitti kultaa. Urheilukuninkuuskilpailun hän voitti myös vuosina 1909 ja 1910. 110 metrin aitajuoksussa hän voitti kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Yhteensä hän voitti vuosien 1907–1911 aikana Kalevan kisoista 16 mitalia. Urheilu-urallaan hän edusti Tampereen Pyrintöä. Vuonna 1917 Pekkala liittyi mukaan Helsingin Jyryn toimintaan. Vuoden 1918 tapahtumien seurauksena muun muassa Jyry erotettiin SVUL:stä ja erotetut seurat perustivat oman keskusjärjestönsä Työväen Urheiluliiton (TUL), jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi hänet valittiin. Puheenjohtajuus kesti vuoteen 1927.


title: Eino Pekkala

text: Urheiluansioistaan Eino Pekkala sai vuonna 1949 Urheilun suuren ansioristin.


title: Rob-Vel

text: Robert Veltier (9. helmikuuta 1909, Pariisi - 27. huhtikuuta 1991, Saint-Malo) oli ranskalainen sarjakuvan tekijä. Tunnetuin hänen luomistaan hahmoista on Piko (fr. "Spirou"). Pikoa ja Fantasiota tehdessään hän käytti nimimerkki Rob-Vel.


title: Rob-Vel

text: Robert Veltierin ensimmäinen työpaikka 16-vuotiaana oli ollut Ritz Charlton Lontoossa. Hotellissa hän työskenteli hissin kuljettajana. Myöhemmin hän eteni urallaan laivaston upseeriksi kunnes tapasi Martin Brannerin. Veltier teki yhdessä Martin Brannerin kanssa "Kulmalan kaverit" -sarjakuvaa vuosina 1934–36.


title: Rob-Vel

text: Belgialainen kustantamo Dupuis aloitti huhtikuussa 1938 uuden "Spirou"-sarjakuvalehden julkaisemisen. Uusi lehti tarvitsi uusia hahmoja ja Dupuisin mielestä Veltier oli sopiva sellaisen luomaan. Lehti nimettiin "Spirouksi" Veltierin hissipojaksi pukeutuneen hahmon mukaan.


title: Rob-Vel

text: Sodan sytyttyä Veltier astui palvelukseen ja haavoittui 1940. Vuonna 1943 Veltier myi hahmonsa oikeudet Dupuisille. Veltier jatkoi sarjakuvien tekemistä aina vuoteen 1971 saakka, mutta mikään niistä ei tullut yhtä suosituksi kuin Piko.


title: Kansallinen liittouma

text: Kansallinen liittouma (vuosina 1972–2018 Kansallinen rintama) (ransk. "Rassemblement national", sanatarkasti ’kansallinen kokoomus’) on ranskalainen kansallismielinen poliittinen puolue. Puolueen puheenjohtaja oli sen perustamisesta vuonna 1972 vuoteen 2011 Jean-Marie Le Pen. Hänen jälkeensä puheenjohtajaksi valittiin hänen tyttärensä Marine Le Pen.


title: Kansallinen liittouma

text: Puolueohjelmassaan Kansallinen liittouma korostaa Ranskan kansalaisten oikeuksia ulkomaalaisiin ja maahanmuuttajiin nähden. Puolue haluaa lisätä Ranskan vaikutusvaltaa ja arvovaltaa maailmalla sekä suojella Ranskan kieltä ja kulttuuria. Se haluaa rajoittaa maahanmuuttoa etenkin Afrikasta, ja se haluaa rajoituksia maahanmuuttajien sosiaaliavustuksiin. Puolue haluaa Ranskan eroavan Euroopan rahaliitosta, ja se haluaa palauttaa rajavalvonnan. Se kannattaa protektionismia, tuontitulleja ja veronalennuksia.


title: Kansallinen liittouma

text: Kansallisen rintaman perustivat vuonna 1972 François Duprat ja François Brigneau. Puolueen johtajaksi tuli samana vuonna Jean-Marie Le Pen, joka johti puoluetta vuoteen 2011 saakka.


title: Kansallinen liittouma

text: Kansallinen rintama hyödynsi 1970-luvulla ranskalaisten fasistien iskulauseita 1930-luvulta ja vetosi Algerian sodan veteraaneihin ja Pierre Poujaden oikeistopopulistisen liikkeen kannattajiin 1950-luvulta. Kansallinen rintama ei saanut merkittävää kannatusta vielä 1970-luvulla. Vuonna 1980 puolue menestyi hyvin Pariisin ja Dreux'n pormestarinvaaleissa ja sai 10 paikkaa europarlamenttiin. Vuoden 1986 kansalliskokouksen vaaleissa se sai 10 prosenttia äänistä ja 35 paikkaa. Seuraavina vuosina puolueen kannatus pysyi samoissa lukemissa, mutta vaalitavan muutoksen seurauksena sen edustuspaikkojen määrä romahti. Puoluejohtaja Le Pen sai presidentinvaaleissa 1988 lähes 15 prosenttia äänistä. Hänen kärjekkäät mielipiteensä tekivät hänestä jo silloin yhden maan kiistellyimmistä poliitikoista.


title: Kansallinen liittouma

text: Le Penin ja Kansallisen rintaman kannatus säilyi merkittävänä 1990-luvun ajan, ja se sai edustajiaan joidenkin suurten kaupunkien pormestareiksi. Puolue pysyi kuitenkin maan politiikassa ulkopuolisena. Le Pen pääsi vuoden 2002 presidentinvaaleissa toiselle kierrokselle, mutta muut puolueet äärivasemmalta oikealle tukivat hänen vastaehdokastaan. Seuraavissa vaaleissa oikeiston Nicolas Sarkozy vei Le Peniltä ääniä koventamalla puheitaan maahanmuutosta.


title: Kansallinen liittouma

text: Marine Le Pen valittiin Kansallisen rintaman puheenjohtajaksi vuonna 2011. Hän on etäännyttänyt puoluetta isänsä ääriajattelusta, mutta samalla hän on säilyttänyt puolueen tiukan linjan maahanmuuttoon islamilaisista maista. Marine Le Penin aikana Kansallisen rintaman kannatus nousi, ja europarlamenttivaaleissa 2014 puolue oli Ranskan suurin 25 prosentin ääniosuudella.


title: Kansallinen liittouma

text: Puheenjohtaja Marine Le Pen on ollut puolueen ehdokkaana vuosien 2012 ja 2017 presidentinvaaleissa. Vuoden 2012 presidentinvaaleissa hän sai ensimmäisellä kierroksella 17,9 prosenttia äänistä ja sijoittui kolmanneksi. Vuoden 2017 presidentinvaalissa hän sijoittui ensimmäisellä kierroksella toiseksi 21,9 prosentilla äänistä. Toisella kierroksella hän sai 33,9 prosenttia äänistä ja hävisi Emmanuel Macronille. Hän luopui puolueensa puheenjohtajuudesta tilapäisesti vaalien ensimmäisen kierroksen jälkeen keskittyäkseen kampanjaan.


title: Kansallinen liittouma

text: Kansallinen rintama muutti nimensä Kansalliseksi liittoumaksi 1. kesäkuuta 2018 Lyonin puoluekokouksessa. Presidentti Emmanuel Macronin heikko kansansuosio on johtanut Kansallisen liittouman kannatuksen kasvuun vuonna 2018.


title: Kansallinen liittouma

text: Kansallinen liittouma haluaa palauttaa Ranskan suvereniteetin neuvottelemalla EU-sopimukset uusiksi. Se haluaa maalle takaisin kontrollin omista rajoistaan ja kansalliset lait pätemään eurooppalaisten lakien yli. Puolue haluaa luopua Euroopan rahaliitosta. Se haluaa perustaa kansallisen maatalouspolitiikan.


title: Kansallinen liittouma

text: Puolue haluaa Euroopan unionin tilalle paneurooppalaisen itsenäisten valtioiden yhteisön, johon kuuluisivat myös Venäjä ja Sveitsi, mutta ei Turkkia. Se haluaa trilateraalisen liiton Ranskan, Saksan ja Venäjän välille. Se haluaa neuvotella uusiksi kaikki taloussopimukset entisten siirtomaidensa kanssa, jotta maahanmuutto niistä vähenisi. Puolue haluaa auttaa ranskalaisia yrityksiä investoimaan Afrikkaan. Se haluaa Ranskalle lisää sukellusveneitä ja toisen lentotukialuksen sekä vahvistaa maan ydinasevalmiutta.


title: Kansallinen liittouma

text: Puolue haluaa panostaa Ranskan teollistamiseen. Se kannattaa protektionismia ja tuontitullien korottamista. Puolue haluaa tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä esimerkiksi verovähennyksillä. Se haluaa yksinkertaistaa verotusta, alentaa työnantajan verotusta, ja asettaa 46 prosentin verokaton eniten ansaitseville. Se haluaa alentaa välttämättömyyshyödykkeiden arvonlisäveroa ja kasvattaa ylellisyystuotteiden arvonlisäveroa.


title: Kansallinen liittouma

text: Kansallinen liittouma haluaa vähentää laillisten maahanmuuttajien määrän nykyisestä noin 200 000:sta kymmeneen tuhanteen vuodessa. Se haluaa tiukennuksia perheenyhdistämisiin, kansalaisuuden saamiseen ja kaksoiskansalaisuuteen, sekä täyden nollatoleranssin laittomaan maahanmuuttoon. Puolue haluaa palauttaa rajatarkastukset ja luopua Schengenin sopimuksesta, joka sallii vapaan liikkuvuuden rajojen yli. Puolue haluaa suosia ranskalaisia työnhaussa ja sosiaalisessa asumisessa.


title: Kansallinen liittouma

text: Puolue haluaa kasvattaa Ranskan poliisin rahoitusta, lukumäärää ja toimivaltuuksia sekä lisätä vankilapaikkoja. Se haluaa ulkomaalaisten rikollisten karkottamista ja kansanäänestystä kuolemanrangaistuksen palauttamisesta. Puolue haluaa kumota Internetin käyttöä rajoittavia lakeja, kuten tiedostojen jaon kieltävät lait.


title: Kansallinen liittouma

text: Puolue haluaa tukea Ranskan kulttuurin ainutlaatuisuutta ja suosia maan kansallista audiovisuaalista alaa yhdysvaltalaista kilpailua vastaan. Puolue haluaa tukea ranskan kieltä kasvattaakseen Ranskan vaikutusta maailmassa, ja se haluaa vähentää englannin kielen valtaa kansainvälisesti.


title: Kansallinen liittouma

text: Puolue hyväksyy lapsilisät ja muut perhetuet ainoastaan vähintään puoliksi ranskalaisille perheille. Se kannattaa vapaata aborttia. Kansallinen liittouma kannattaa perinteisiä perhearvoja, ja sen mielestä rekisteröity parisuhde on riittävä homopareille, eikä se kannata homojen avio-oikeutta tai adoptio-oikeutta.


title: Kansallinen liittouma

text: Marine Le Pen kuvasi Venäjän presidentti Vladimir Putinia "Euroopan sivilisaation kristillisen perinnön puolustajaksi." Kansallinen liittouma tuomitsee Itä-Euroopan Venäjän-vastaiset mielipiteet ja tuen Natolle. Marine Le Pen arvostelee kansainvälisen yhteisön Venäjälle määräämiä sanktioita. Hänen mielestään Yhdysvallat käy uutta kylmää sotaa Venäjää vastaan. Hän kannattaa Ukrainaan autonomisten osavaltioiden liittoa.


title: Kansallinen liittouma

text: Luke Harding kirjoitti "The Guardian" -lehdessä, että Kansallisen rintaman mepit ovat "Venäjää tukeva blokki". Vuonna 2014 "Nouvel Observateur" kirjoitti, että Venäjän hallitus katsoo Kansallisen rintaman "voivan ottaa vallan Ranskassa ja muuttaa Euroopan historian suunnan Moskovan hyväksi." Ranskan tiedotusvälineiden mukaan puoluejohto on ollut tiheästi yhteydessä Venäjän suurlähettiläs Alexander Orloviin ja Marine Le Pen on matkustanut usein Moskovaan. Toukokuussa 2015 Le Penin neuvonantaja Emmanuel Leroy osallistui Donetskissa "Donetskin kansantasavallan" "itsenäisyyden" juhlintaan.


title: Kansallinen liittouma

text: Huhtikuussa 2015 venäläinen hakkeriryhmä julkaisi tekstejä ja sähköpostiviestejä, joissa Putinin hallinnon Timur Prokopenko ja ex-kansanedustaja Konstantin Rykov, jolla on siteitä Ranskaan, keskustelivat tuesta Kansalliselle rintamalle maksuksi tämän tuesta Krimin liittämiselle Venäjään.


title: Kansallinen liittouma

text: Marraskuussa 2014 Marine Le Pen otti puolueelleen 9 miljoonan euron lainan "First Czech Russian Bank (FCRB)" -pankilta Moskovassa. Puoluevirkailijoiden mukaan tämä oli ensimmäinen erä 40 miljoonan euron lainasta, minkä Le Pen kiisti. "The Independent" -lehti kirjoitti, että lainat "vievät Moskovan yrityksen vaikuttaa EU:n politiikkaan uudelle tasolle." Saksalainen vihreä europarlamentaarikko Reinhard Bütikofer sanoi: "On huomattavaa, että vapauden kotimaan puolue voi saada rahoituksensa Putinin piiriltä, Euroopan suurimmalta vapauden viholliselta." Marine Le Penin mukaan kyseessä ei ollut lahjoitus Venäjän hallitukselta vaan laina venäläiseltä yksityispankilta vaalikampanjaa varten.


title: Kansallinen liittouma

text: Helmikuussa 2016 Kansallinen rintama pyysi Venäjältä 27 miljoonan euron lainaa vaalityöhön. Le Pen on julkisesti puolustanut sitä, että Venäjä valtasi Krimin.


title: Kansallinen liittouma

text: Puolueessa on joutunut vuoden 2017 presidentinvaalien jälkeen sisäiseen kriisiin, ja syyskuussa siitä erosi strategiasta ja viestinnästä vastannut ensimmäinen varapuheenjohtaja Florian Philippot ja Le Penin neuvonantaja, taloustieteilijä Philippe Murer.Puolueella on ollut 12. heinäkuuta 2012 alkaen viisi varapuheenjohtajaa (aiemmin kolme).


title: Harmaapihta

text: Harmaapihta ("Abies concolor") on pihtojen ("Abies") sukuun kuuluva havupuu. Laji on peräisin Yhdysvaltojen länsirannikolta.


title: Harmaapihta

text: Harmaapihta on komea puu, joka voi kasvaa 60 metrin korkuiseksi ja runko 160 cm:n paksuiseksi. Latvus kasvaa kartiomaisesti. Rungon kuori on nuorena sileähkö, mutta tulee vanhana syväuurteiseksi. Lehdet ovat eri suuntiin siirottavia, 4–6 cm pitkiä ja 2–3 mm leveitä ja hieman ylöspäin kaartuvia. Väriltään ne ovat sinivihreitä–siniharmaita. Käpy on tavallisesti perätön ja pyöreäkärkinen ja noin 7–8 cm:n pituinen.


title: Harmaapihta

text: Harmaapihta on koristekasvikäytössä yksittäispuuna kaunein. Se viihtyy runsasravinteisessa maassa ja tarvitsee valoisan paikan. Suomessa se kasvaa 10–20 metriä korkeaksi ja menestyy parhaiten vyöhykkeillä I-III.


title: Ketunlieko

text: Ketunlieko eli havuketunlieko ("Huperzia selago", aikaisemmin "Lycopodium selago") on liekomaisiin kuuluva yhtäläisitiöinen sanikkainen.


title: Ketunlieko

text: Ketunlieon versosto on pysty. Pieninä kimppuina olevat tiheälehtiset varret kasvavat 5–20 cm korkeiksi. Pienet alla senttimetrin pituiset neulasmaiset, litteät ja talvehtivat lehdet ovat varressa lähes kierteisesti. Neulasmaiset itiölehdet ovat vuosiverson yläosassa ja ne muistuttavat suuresti itiöpesäkkeettömiä lehtiä. Huomaamattomat kellertävät itiöpesäkkeet piilevät itiölehtien hangassa. Ketulieko kukkii Suomessa kesä-syyskuussa. Alkeisvarsikko on maansisäinen, mukulamainen ja lehtivihreätön.


title: Ketunlieko

text: Suomessa ketulieosta tavataan kahta alalajia: metsäketunlieko (ssp. "selago") ja pohjanketunlieko (ssp. "arctica"). Metsäketunlieko on itusilmuton tai vain niukasti itusilmuinen, lehdet ovat tummanvihreitä ja sivulle tai yläviistoon harittavia. Pohjanketunlieolla on aina itusilmuja ja sen lendet ovat väriltään vaaleamman vihreitä ja ne ovat tiiviisti varren myötäisiä. Alalajien välimuodot ovat yleisiä.


title: Ketunlieko

text: Lähilajeista ketunlieon voi sekoittaa hieman samanlaiseen riidenliekoon ("Lycopodium annotinum").


title: Ketunlieko

text: Ketunliekoa tavataan laajalla alueella pohjoisella pallonpuoliskolla. Euroopassa lajin päälevinneisyysalue ulottuu Britteinsaarilta Itä-Ranskaan ja Pohjois-Italiaan, ja edelleen Pohjois-Balkanilta Venäjälle ja Pohjoismaihin. Lajia tavataan myös laajalla alueella Siperiassa sekä Pohjois-Amerikan pohjois- ja itäosissa. Suomessa ketunliekoa tavataan koko maassa. Runsaimmillaan se on Pohjois-Lapissa. Alalajeista metsäketunlieko on yleisempi Etelä- ja Keski-Suomessa, pohjanketunlieko Pohjois-Suomessa.


title: Ketunlieko

text:
Ketuliekoa tavataan kosteissa ja yleensä rehevissä metsissä, kuten tuoreissa ja lehtomaisissa kangasmetsissä sekä kangas- ja lehtokorvissa. Sitä kasvaa myös lettosoilla, tihkupinnoilla, suo-ojien reunamilla, puronvarsilla, rannoilla, kosteissa kallionkoloissa ja -seinämillä.
Ketunlieon keitinvettä on aikaisemmin käytetty syöpäläisten karkoittamiseen kotieläimistä. Myrkyllistä kasvia on käytetty aikaisemmin myös voimakkaasti ulostuttavana ja oksennuttavana rohtona.


title: Trikloorifluorimetaani

text: Trikloorifluorimetaani on orgaaninen yhdiste, joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan hyvin haihtuva neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CClF. Trikloorifluorimetaanista käytetään myös nimiä "trikloorimonofluorimetaani", "fluoritrikloorimetaani", "CFC 11" ja "R 11".


title: Trikloorifluorimetaani

text: Trikloorifluorimetaanin moolimassa on 137,4 g/mol, sulamispiste −111 °C, kiehumispiste 23,8 °C, suhteellinen tiheys 1,467 g/cm, liukoisuus veteen 0,1 g/100 ml (20 °) ja CAS-numero 75-69-4.


title: Trikloorifluorimetaani

text: Trikloorifluorimetaania syntetisoidaan vetyfluoridista ja tetrakloorimetaanista. Katalyyttinä käytetään antimonitrifluoridia tai antimonipentafluoridia.


title: Trikloorifluorimetaani

text: Yhdistettä käytetään liuottimena, kylmäkoneissa jäähdytysaineena (R11) ja tulen sammuttamiseen.


title: Trikloorifluorimetaani

text: Trikloorifluorimetaani on yksi otsonikerrokselle vaaraa aiheuttavista CFC-yhdisteistä.


title: Hauskat kotivideot

text:
Hauskat kotivideot on suomalainen viihdeohjelma, jota esittää televisiokanava Nelonen. Nimensä mukaisesti sarjassa näytetään kommelluksia sisältäviä kotivideoita. Suurin osa sarjan materiaalista on Yhdysvalloista. Ohjelman juontajana toimii Sampo Marjomaa. Ohjelma perustuu Yhdysvalloissa ABC-kanavalla esitettyyn "America’s Funniest Home Videos" -ohjelmaformaattiin. Ohjelmaa esitetään perjantaisin kello 20.00. Joskus ohjelma alkaa kello 20.30, jos jokin ohjelma kestää yli kello 20.00.
Ohjelman verkkosivuilla on lisämateriaali Hauskat Nettivideot, jonka videot ovat suurimmaksi osaksi kotimaisia. Sivuilla voi myös äänestää ”hauskimman videon”, joka pääsee televisioesitykseen.


title: Hauskat kotivideot

text: Ensimmäisellä kaudella "Hauskoissa kotivideoissa" juontajana oli stand up -koomikko Antto Terras ja assistenttina Sampo Marjomaa". "Juonnot kuvattiin Helsingissä, Stockmannin tavaratalossa. Mukana ei ollut suomalaisten kotivideoita.


title: Hauskat kotivideot

text: Juontajalla Sampo Marjomaalla oli oma studio. Mukana oli myös suomalaisten kotivideoita.


title: Hauskat kotivideot

text: Studion taustaa uusittiin ja taustalla olevia televisioruutuja lisättiin. Suomalaisia kotivideoita pystyi äänestämään ja äänestyksen voittajat näytettiin ohjelmassa.


title: Hauskat kotivideot

text: Tunnusmusiikki ja tunnuskuva muuttuivat. Jaksot myös pidennettiin 30 minuutista 45 minuuttiin. Toisen mainoskatkon jälkeen esitettiin Sampon ”työryhmää”, joissa Sampo esittää ärsyttävää omahyväistä juontajaa.


title: Hauskat kotivideot

text: Suomalaisten kotivideoita oli voinut tuolloin katsoa vain Internetissä.


title: Hauskat kotivideot

text: Studio uusittiin, ja jaksot palautettiin takaisin tunnin mittaisiksi. Suomalaiset videot tulivat myös mukaan, ja niistä pystyi äänestämään parasta.


title: Hauskat kotivideot

text: Ohjelmasta julkaistiin vuonna 2006 DVD-kooste "Hauskat kotivideot", joka sisältää kotimaisia videoita. Vuonna 2007 julkaistiin "Hauskat kotivideot 2" -DVD, joka sisältää videoiden lisäksi kaatuilukoosten ja parhaita paloja "Hauska Lomaputki" -ohjelmasta. Vuonna 2009 julkaistiin "Hauskat kotivideot 3".


title: Kalevi Haikara

text: Kalevi Ilmari Haikara (8. syyskuuta 1938 Oulu – 13. tammikuuta 2007 Vantaa) oli suomalainen kirjailija sekä ihmisoikeus- ja sananvapausaktivisti. Hän kuului pitkän aikaa Suomen Pen-klubin hallitukseen.


title: Kalevi Haikara

text: Haikara kirjoitti ylioppilaaksi Oulun lyseosta vuonna 1957. Hän teki pro gradu -työnsä Veijo Meren tuotannosta ja työsti siitä esseekirjan "Se oli se kultamaa" (1969). Hänen pääteoksensa oli "Bertolt Brechtin aika, elämä ja tuotanto" (1992). Haikara myös suomensi kirjallisuutta.


title: Kalevi Haikara

text: Haikara kannatti SKDL:ää, mutta irtautui myöhemmin puoluepolitiikasta. Haikaran puoliso oli kirjailija Arja Tiainen.


title: Munkkihylje

text: Munkkihylje ("Monachus monachus") on Välimerellä ja sen ympäristössä elävä uhanalainen hyljelaji. Se on yksi alkeellisista munkkihylkeistä.


title: Munkkihylje

text: Munkkihylje on 2,5–3-metrinen ja jopa 300 kilon painoinen. Naaraat ovat koiraita suurempia. Väri vaihtelee alueittain hieman. Selkä on yleensä tummanharmaa tai ruskehtava. Toisinaan rinnasta alavatsalle ulottuu suuri valkeankellertävä alue. Poikanen on musta. Aikuisen karva on korkeintaan 5 senttiä pitkä. Takaevät ovat myös karvaiset.


title: Munkkihylje

text: Munkkihylje elää vain laikuttaisesti Välimerellä, Mustallamerellä ja Afrikan luoteisrannikolla. Sitä tavataan myös Kap Verdessä, Madeiralla, Kanariansaarilla ja Azorereilla. Munkkihylje on hävinnyt Israelin, Ranskan, Egyptin,Libanonin, Italian, Espanjan, Portugalin ja Sardinian rannikoilta. Laji suosii rauhallisia rannikkovesiä.


title: Munkkihylje

text: Munkkihylje liikkuu vaihtelevan kokoisissa ryhmissä. Se oleskelee mieluiten alueilla, joissa on kallioluolia. Se myös viihtyy rauhallisilla rannoilla. Munkkihylje saalistaa yleensä pimeällä, jolloin se etsii nukkuvia eläimiä. Ruokalistalle kuuluu pääjalkaisia ja kaloja. Munkkihylje lisääntyy kesällä. Ne parittelevat vedessä, mutta poikasen ne synnyttävät johonkin suojaisaan paikkaan kuten kallioluolaan. Poikanen pystyy uimaan parin viikon ikäisenä ja emo vieroittaa poikasen 6–8-viikkoisena. Tämän jälkeen poikanen pysyy emon seurassa pari vuotta, mikä on hylkeelle paljon. Sukukypsyyden poikanen saavuttaa 3–4-vuotiaana. Hylje voi elää 30-vuotiaaksi.


title: Munkkihylje

text: Munkkihylje on erittäin uhanalainen ja sen kanta on enää 400–500 yksilöä. Suurin syy vähenemiseen on liiallinen häirintä rakentamisen ja muun ihmistoiminnan takia. Kalastajat pitävät hyljettä uhkana elinkeinolleen, koska se repii verkkoja ja syö niistä kaloja. Usein munkkihylkeet myös hukkuvat verkkoihin. Hylkeen tilannetta ovat pahentaneet turismi, saastuminen ja kalakantojen heikentyminen. Turismin lisääntyminen estää usein naaraiden lekottelun rannalla, eikä niiden elimistössä siksi muodostu riittävästi sikiölle välttämätöntä D-vitamiinia. Munkkihylkeitä on pyritty suojelemaan rauhoittamalla rantoja ja perustamalla suojelualueita. Kreikan saaristoon on perustettu niitä varten suojelualue, jolla ne voivat rauhassa lisääntyä. Lajin tulevaisuus on hyvin epävarma.


title: Liejupiru

text: Liejupiru ("Cryptobranchus alleganiensis") on kookas Pohjois-Amerikassa tavattava vesielämään sopeutunut salamanteri.


title: Liejupiru

text: Sukukypsät liejupirut ovat pituudeltaan 30–74 cm ja voivat painaa enimmillään 2,2 kiloa. Liejupirun pää ja ruumis ovat litteät, jalat lyhyet ja häntä pitkä. Liejupirujen naaraat ja urokset muistuttavat paljolti toisiaan. Urokset ovat keskimäärin hieman naaraita raskaampia ja leveämpiä. Liejupirujen väritys vaihtelee harmaasta oliivinruskeaan ja joskus kokonaan mustaan. Liejupiruilla on keuhkot, mutta ne hengittävät pääasiallisesti kylkiensä läppäisen ihon läpi. Sen ihoa peittää lima, joka saattaa suojella liejupirua loisilta ja petoeläimiltä.


title: Liejupiru

text: Liejupirua tavataan Yhdysvalloissa eteläisestä Illinoisista ja eteläisestä Indiananasta New Yorkin lounaisosiin ja eteläisiin keskiosiin, Ohiosta, Pennsylvaniaan, Missourin keski- ja eteläosiin, Arkansasiin, Georgiaan ja Mississippin pohjoisosiin, Etelä ja Pohjois-Carolinan länsiosiin, Virginian länsiosiin, Länsi-Virginian osavaltiosta Kentuckyin ja Tennesseen Tennesseejoen länsipuolisiin osiin. Joitakin kokoelmiin kerättyjä yksilöitä on pyydetty Kansasista, mutta ne ovat todennäköisesti olleet tulosta ihmisten sinne tuomista yksilöistä. Varmentamattomien tietojen mukaan lajia tavattiin aikanaan myöls Iowassa. Vanhat havainnot lajista Louisianasta, Suurten järvien laskujoilta ja New Jerseystä ovat todennäköisesti vääriä. Lajia tavataan tyypillisesti kivipojaisilla ja kirkasvetisillä joilla ja puroilla. Liejupirut välttävät vesistöjä, joilla veden keskilämpötila ylittää 20 °C.


title: Liejupiru

text: Liejupirun pääasiallista ravintoa ovat ravut, mutta se pyytää myös muita selkärangattomia ja kaloja mahdollisuuden salliessa. Liejupiru saalistaa naamioitumalla esimerkiksi kiven alle ja odottaen saaliin tulevan paikalle. Liejupirut elävät yksin lukluun ottamatta lisääntymiskautta, jolloin ne saattavat kerääntyä kymmenen tai useamman yksilön joukoiksi. Urokset rakentavat pesäonkalon kiven alle ja joko houkuttelevat tai pakottavat naaraan onkaloon. Naaraat munivat 200-400 munaa, jotka uros hedelmöittää naaraan ruumiin ulkopuolella. Muninta tapahtuu myöhäiskesällä tai alkusyksystä. Muninnan jälkeen uros ajaa naaraan pesäonkalosta ja ne vartioivat munia niiden kehittymiseen asti 68-75 päivän jälkeen. Toukat ovat pituudeltaan 25–30 mm. Toukkien kuolleisuuden uskotaan olevan suurta monien päätyessä kalojen tai muiden saalistajien ravinnoksi. Liejupirut saavuttavat sukukypsyyden 5-7 vuoden ikäisinä. Liejupirut ovat yöaktiivisia ja ne nukkuvat päivät saalistaen öisin. Liejupirut voivat elää arviolta 25 vuotta luonnossa ja huomattavasti pidempäänkin vankeudessa.


title: Liejupiru

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on määritellyt liejupirun silmälläpidettäväksi lajiksi. Sen pääasiallinen uhka on elinympäristön häviäminen. Liejupiru hengittää pääasiallisesti ihonsa läpi ja se on riippuvainen kylmistä, happipitoisista ja nopeajouksuisista vesistöistä. Patojen rakentaminen vähentää virtauksia ja kaivostoiminta, metsähakkuut ja teiden rakennus saattavat lisätä veden sedimenttipitoisuuksia, joka taas saattaa tuhota vesistöjen kivi ja sotapohjan jota liejupirut tarvitsevat esimerkiksi pesiensä rakentamiseen ja sen saaliseläinten elinympäristöksi. Kaivostoiminnasta veteen mahdollisesti päätyvät saasteet ovat erityisen vahingollisia liejupirujen munille ja toukille. Osa kalastajista uksoo lajin olevan vaarallisen myrkyllinen ja uhka paikallisille kalakannoille. Uskomuksen seurauksena liejupiruja tapetaan mahdollisuuksien puitteissa. Aikanaan niitä pyrittiin myös hävittämään järjestäytyneesti.


title: Liejupiru

text: Monet liejupirujen tunnetuista kannoista esiintyvät liittovaltion tai osavaltioiden omistamilla tai suojelemilla alueilla, joilla liejupirujen suojelutoimet ovat mahdollisesti helppoja. Saint Louisin eläintarha kasvattaa liejupiruja vankeudessa.


title: Ester Helenius

text: Ester Emmy Maria Helenius (16. toukokuuta 1875 Lapinjärvi – 12. lokakuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Helenius oli ilmaisutavaltaan intuitiivinen ja ilmaisultaan runsas koloristi. Maalaukset olivat valoa, väriä ja intensiivistä tunnetta.


title: Ester Helenius

text: Ester Heleniuksen vanhemmat olivat Lapinjärven kirkkoherrana toiminut pastori Mathias Helenius ja Thérèsia o.s. Cederhvarf. Ester oli kahdeksanlapsisen perheen viides lapsi. Varsinaiseksi kotiseudukseen Ester Helenius tunsi Virolahden pappilan seudun, missä hän oppi suomen kielen ja kiinnostui myös kansanihmisistä. Vuosina 1887–1892 hän opiskeli Viipurin ruotsalaisessa tyttökoulussa.


title: Ester Helenius

text: Helenius opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1892–1898 opettajanaan Helene Schjerfbeck. Heleniuksen töitä oli ensi kerran esillä Suomen Taiteilijain näyttelyssä 1896. Hän asetti töitään näytteille Suomen taiteilijain näyttelyissä 1890-luvulta alkaen. Vuosina 1936–1937 Helenius opetti Vapaassa taidekoulussa.


title: Ester Helenius

text: Piirustuskoulun opiskeluaikana Ester Helenius maalasi muotokuvia. Muita taiteilijan varhaistuotannon aiheita olivat henkilötutkielmat Virolahden tutuista ihmisistä. Hän teki heistä öljyväri- ja vesivärimaalauksia sekä etsauksia. Heleniuksen ensimmäinen varsinainen merkkiteos oli Pelimannit (1908).


title: Ester Helenius

text: Ester Helenius oli kiinnostunut suomalaisesta kansankulttuurista. Helenius kierteli ja merkitsi aktiivisesti muistiin vanhoja rekilauluja Virolahdella ja Säkkijärvellä. Vuonna 1915 hän julkaisi keräyksensä tulokset kokoelmana. Hän piti myös konsertin, jossa hän luutulla itseään säestäen esitti osia kokoelmastaan. Jostakin syystä koko tilanne oli fiasko, mutta kuvaa kuitenkin Heleniuksen estotonta ja innostuvaa temperamenttia.


title: Ester Helenius

text: Ester Helenius teki opintomatkan Pariisiin ja Italiaan 1899–1900 ja opiskeli vähän aikaa Pariisissa Eugène Carrièren johdolla. Hän työskenteli myös 1910–1930-luvulla useasti Pariisissa milloin lyhyempiä, milloin pitempiä jaksoja ja kerran myös Espanjassa. Pariisissa hän kävi piirtämässä Grande Chaumièressa ja Académie Colarossissa. Vuonna 1938 Heleniuksella oli yksityisnäyttely Gallerie Barreirossa Pariisissa.


title: Ester Helenius

text: Pariisista tuli 1920-luvulla Ester Heleniuksen toinen kotikaupunki. Helenius löysi 1920-luvulla lopullisesti hänelle luonteenomaisen ilmaisutyylin, hänestä tuli värimaalari. Pariisissa hän maalasi mm. runsaan värikkäitä puisto- ja kaupunkinäkymiä. Hänen 1920-luvun tuotannosta löytyvät myös hänen tunnetuimmat aihepiirinsä: kukat, tanssi- ja harlekiiniaiheet, katedraalit ja enkelit. Esille nousee myös mystinen aines. Helenius oli kiinnostunut muun muassa teosofiasta.


title: Ester Helenius

text:
Ester Helenius osallistui myös ahkerasti kotimaisiin yhteisnäyttelyihin ja piti yksityisnäyttelyitä Suomessa. Hänen uransa merkittävin näyttely oli kuitenkin yksityisnäyttely Galerie A. Barreirossa Pariisissa. Näyttelyn saama menestys merkitsi Heleniukselle Pariisin kauden huipentumaa.
Helenius sai Suomen Taiteilijaseuran kunniajäsenyyden 1944. Heleniuksen viimeiset työt ovat suunnilleen vuodelta 1954. Hämeenlinnan taidemuseo järjesti Ester Heleniuksen muistonäyttelyn vuonna 1956.


title: Ester Helenius

text: Ester Heleniuksen teoksia on muun muassa Ateneumin ja Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmissa. Hämeenlinnassa on noin 250 Heleniuksen työtä. Suurin osa hänen aikuisikään eläneistä sisaruksistaan pysyi Ester Heleniuksen lailla lailla naimattomina, ja tästä syystä Hämeenlinnan taidemuseolle tehtiin taiteilijan jäämistöä koskeva lahjoitus.


title: Tesma

text: Tesma eli lehtotesma ("Milium effusum") on voimakkaantuoksuinen, tuulipölytteinen heinäkasvi. Sitä on käytetty Pohjanmaalla liinavaatekaappien hajusteena. Tesma tuoksuu etenkin kuivattuna kumariinille.


title: Tesma

text: Tesma kasvaa 50–150 senttimetriä korkeaksi. Se kasvaa monivuotisina tuppaina. Lehdet ovat puoli senttimetriä leveät. Tesman kukinto on vaaleanvihreä, harvahko nuokkuva röyhy. Kukinta-aika on kesä-heinäkuu.


title: Tesma

text: Tesmaa tavataan lähes koko Euroopassa Portugalia ja Kreikkaa lukuun ottamatta. Suomessa se on yleisin etelärannikolla ja Pohjanmaalla Oulua myöten.


title: Tesma

text: Tesma kasvaa kosteilla, rehevillä paikoilla, kuten lehdoissa.


title: Panchito Pistoles

text: Panchito Pistoles on José Cariocan ja Aku Ankan tavoin Aku Ankka -lehden sarjakuvahahmo. Ehkä tunnetuimmat Aku Ankka-lehden tarinat, joissa Panchito esiintyy, ovat Don Rosan "Kolmen caballeron paluu" ja "Seitsemän (miinus neljä) rohkeata caballeroa". Panchitosta ei löydy niin paljon tarinoita kuin Josésta, vaikka ainakin piirrosfilmeissä Panchito on usein se, jolla on suu koko ajan auki ja José se, joka seisoo hiljaa takana. Panchito on kukko. Panchiton hevosen nimi on Señor Martinez.


title: Panchito Pistoles

text:
Panchito, José ja Aku ovat hyviä ystäviä, joilla on kaikilla yhteistä esimerkiksi rahaongelmat.
He asuvat kaikki kaukana toisistaan: José asuu Brasiliassa, Aku Calisotan osavaltiossa Ankkalinnassa ja Panchito taas Meksikossa Chihuahuassa. Josén tavoin Panchito pitää Akua vähintäänkin veroisenaan – toisin kuin useimmat ankkalinnalaiset. Kuten José ja Akukin, Panchito pitää seikkailuista ja yleensäkin jännityksestä. Don Rosan lisäksi Panchito-tarinoita on käsikirjoittanut muun muassa Frank Jonker, jonka käsikirjoittamassa ja José Colomer Fontsin piirtämässä tarinassa "Puumapulma" seikkailee ainoastaan Panchito.


title: Panchito Pistoles

text: Aku Ankka, José Carioca ja Panchito kutsuvat "tiimiään" kolmeksi caballeroksi, toisaalta Panchito kutsuu Akua Aguelloksi ja José Aqueliksi. "Kolme caballeroa" onkin aika osuva nimi heille, sillä nämä kolme rämäpäätä osaavat todella hankkiutua hankaluuksiin ja ennen kaikkea selviytyä niistä.


title: Heikki Lukinmaa

text: Heikki Lukinmaa (s. 10. toukokuuta 1958 Helsinki) on suomalainen toimittaja. Hän on työskennellyt muun muassa MTV3:n Huomenta Suomi -ohjelmassa.


title: Offenburg

text: Offenburg on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa, lounaisessa Saksassa. Se sijaitsee Schwarzwaldin metsäisen vuorijonon läntisellä reunalla, noin 20 kilometriä kaakkoon Ranskan Strasbourgista. Kaupungin asukasluku on noin 59 000, ja se on pinta-alaltaan 78,39 neliökilometrin suuruinen. Asukastiheys Offenburgissa on noin 750 as./km².


title: Offenburg

text: Ensimmäinen kirjallinen maininta Offenburgista sijoittuu vuoden 1148 tienoille. Vuonna 1689, niin kutsutun Yhdeksänvuotisen sodan melskeissä, kaupunki tuhoutui lähes täysin, menettäen suurimman osan keskiaikaisista ja renessanssin ajan arkkitehtonisista monumenteistaan. Ainoastaan Capuchinin luostari säilyi sodasta täysin vaurioitumattomana.


title: Kvikkjokk

text: Kvikkjokk () on kylä Jokimukan kunnassa Pohjois-Ruotsissa, 114 km Jokimukan taajamasta luoteeseen. Kvikkjokkin kautta kulkee useita vaellusreittejä: Kungsleden, Padjelantaleden ja Kalottireitti (Nordkalottleden). Se on suosittu lähtö- tai päätepiste Sarekin ja Padjelantan kansallispuistoihin suuntautuville retkille.


title: Kvikkjokk

text: Kvikkjokkin alueelta on tehty löytöjä viikinkiajalta. Myös vanhoja saamelaisia uhripaikkoja on löydetty. Itse kylä sai alkunsa 1600-luvulla, kun alueelta löytyi hopeaa.


title: Janne Laakkonen

text: Janne Laakkonen (s. 15. huhtikuuta 1982 Kuopio) on suomalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi tammikuussa 2013 Ruotsin kolmannen sarjatason IF Sundsvalliin. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä ja käyttää vasenkätistä mailaa.


title: Janne Laakkonen

text: Laakkonen on Kuopion KalPan kasvatteja josta Hämeenlinnan Pallokerho nosti hänet SM-liigaan. HPK:sta Laakkosen matka jatkui Ruotsin Elitserieniin Timrå IK:n riveihin. Ruotsissa hän pelasi kuusi ottelua ja palasi sieltä jälleen SM-liigaan HIFK:n joukkueeseen. Laakkonen on kunnostautunut etenkin syöttäjänä: 100 syöttöä meni rikki noin 200 ottelun tuntumassa. Laakkonen pelasi HIFK:ssa kaksi kautta, jonka jälkeen palasi Hämeenlinnan Pallokerhoon vuoteen 2010 asti kestävällä sopimuksella. HPK:ssa Laakkonen voitti kaudella SM-liigassa hopeaa ja pudotuspelien pistepörssin. Laakkonen on voittanut SM-liigassa pronssia kausina , ja .


title: Janne Laakkonen

text: Kesällä 2010 KalPa ilmoitti tehneensä Laakkosen kanssa sopimuksen kauteen asti. Keväällä 2011 KalPa purki sopimuksensa Laakkosen kanssa. Sen jälkeen Laakkonen teki yksivuotisen sopimuksen HPK:n kanssa ja palasi näin jälleen Hämeenlinnaan.


title: Janne Laakkonen

text: Kauden 2012–2013 Laakkonen aloitti Mestis-seura LeKissä. Hän pelasi siellä seitsemän ottelua ja sai marraskuun lopussa vuoden loppuun ulottuneen sopimuksen SM-liigan Ilveksen kanssa. Laakkonen jäi kuitenkin ilman jatkosopimusta ja siirtyi tammikuussa 2013 Ruotsin kolmannen sarjatason IF Sundsvalliin.


title: Discworld MUD

text:
Discworld MUD on Terry Pratchettin Kiekkomaailmaan perustuva laaja LPMud, joka pyrkii vaalimaan Pratchettin kirjojen humoristisuutta. MUDin perusti australialainen David Bennett ("Pinkfish") vuonna 1991, ja se avattiin julkisesti seuraavana vuonna.
Pelissä on yleensä paikalla noin 100–200 pelaajaa.


title: Rödermark

text: Rödermark on kaupunki Hessenin osavaltiossa, Saksassa. Se sijaitsee Offenbachin piirikunnassa, etelään Frankfurt am Mainista ja pohjoiseen Darmstadtista. Sen asukasluku on 28 068 (30. kesäkuuta 2006), ja se on pinta-alaltaan 29,9 neliökilometrin suuruinen. Asukastiheys kaupungissa on noin 938,7 as./km².


title: Rödermark

text: Kaupunkirautatie Reinin-Mainin S-Bahn kattaa myös Rödermarkin kaupungin. Sen ystävyyskaupunkeja ovat Saalfelden Itävallassa, Tramin Italiassa, sekä Bodajk Unkarissa.


title: Far from the Sun

text: Far from the Sun on Amorphiksen kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 26. toukokuuta 2003. Albumi jäi laulaja Pasi Koskisen viimeiseksi yhtyeessä. Jan Rechberger vuorostaan korvasi rummuissa kolmella edellisellä albumilla soittaneen Pekka Kasarin. Soolokitaristi Esa Holopainen on myöhemmin kertonut, että hänen mielestään "Far from the Sun" on Amorphiksen heikoin albumi. Myös muut Amorphiksen jäsenet ovat ilmaisseet tyytymättömyytensä albumiin. Albumi myi Suomessa kultaa vuonna 2010.


Compagnie Internationale des Wagons-Lits () tai CIWL, Compagnie des Wagons-Lits tai Wagons-Lits, on kansainvälinen rautatieyhtiö, joka omistaa kansainväliseen matkustamiseen käytettyjä junalinjoja Euroopassa.


Nykyään Compagnie Internationale des Wagons-Lits'n omistaa ranskalainen Accor Group. Compagnie Internationale des Wagons-Lits (et des Grands Express Européens) -yhtiön perusti belgialainen Georges Nagelmackers vuonna 1872.


title: Compagnie Internationale des Wagons-Lits

text: Ollessaan Yhdysvalloissa vuosina 1867–1868 Georges Nagelmackers sai idean Pullmanin kehittämistä makuuvaunuista. Palattuaan Belgiaan päätti Nagelmackers perustaa oman makuuvaunuyhtiön Eurooppaan. Hän ymmärsi että junien pitäsi tarjota luksusluokan matkustamista ja olla helppo matkustustapa jopa valtioiden rajojen yli.


text: Vuonna 1874 Nagelmacker perusti "Compagnie Internationale des Wagons-Litsn. Lisäys et des Grands Express Européens"' (suomeksi: Euroopan Pikajunayhtiö) tuli yrityksen nimeen 10 vuotta myöhemmin. Vuonna 1886 yhtiö oli iso kansainvälinen kasvava yhtiö. Yhtiön logosta WL tuli pian tavaramerkki.


text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa CIWL:ä oli monopolin kansainvälisessä junaliikenteessä Euroopassa. Yhtiö omisti lukuisia kuuluisia junia kuten Idän pikajunan, Pohjolan pikajunan, Le Train Bleun sekä Sud Express'n. Yhtiö laajeni myös Euroopan ulkopuolelle, sillä oli mm. Siperian radan oikeudet.


text: Vuonna 1894 perustettiin Compagnie Internationale des Grands Hotels joka oli CIWL:n tytäryhtiö. Se omisti luksushotelleja suurkaupungeissa ympäri Eurooppaa. Kuuluisimpia niistä oli Hotel Terminus Bordeaux'ssa ja Marseillessa sekä Hotel Pera Palace Istanbulissa, Hotel de la Plage Ostendessa ja Grand Hotel des Wagons-Lits Pekingissä.


text: Kun ensimmäinen maailmansota alkoi oli CIWL:n junat sotilaskäytössä. Saksassa ja Itävalta-Unkarissa oltiin perustettu CIWL:n kilpaileva yhtiö nimeltään Mitropa (Mitteleuropäische Schlafwagen- und Speisewagen Aktiengesellschaft) joka sai operoida vain Saksassa ja Itävallassa. Vuonna 1918 Venäjän kommunistihallinto takavarikoi CIWL:n omaisuuden. Maailmansodan jälkeen Euroopan reitit palautettiin siviilikäyttöön ja CIWL sai ne kaikki paitsi Itävallan, Puolan, Tšekkoslovakian reitit joita hallitsi Reichsbahn ja Mitropa. Lopulta CIWL ja Mitropa allekirjoittivat sopimuksen 23. huhtikuuta vuonna 1925 jonka perustella CIWL saisi hoitaakseen Saksan ulkomaanliikenteen ja Mitropa sisäisen liikenteen. Mitropa sai myös Saksan ulkomaanliikenteestä Alankomaat, Danzigin vapaakaupungin sekä Skandinavian ja Itävallan. Niinpä CIWL kukoisti taas Euroopan junaliikenteessä. Yhtiön väriksi tuli sini-kulta. Vuoteen 1931 yhtiö omisti 2268 junanvaunua. Yhtiö omisti myös oikeuksia harjoittaa rautatieliikennettä Aleppoon, Bagdadiin, Kairoon sekä Teheraniin.


text: Kun Adolf Hitler tuli valtaan Saksassa vuonna 1933 hän sai purettua CIWL:n sopimukset ja antoi ne Mitropalle. Vuonna 1938 kun Itävalta miehitettiin (Anschluss) sai Mitropa kaikki rautatieoikeudet jotka palautettiin CIWL:lle vasta vuonna 1945. Toisen maailmansodan jälkeen CIWL menetti markkinoita kommunistisessa Itä-Euroopassa ja Keski-Euroopassa.


text: Sodan jälkeen CIWL keskittyi lähinnä matkatoimistoalaan. Yhtiön nimi muutettiin muotoon Compagnie Internationale des Wagons-Lits et du Tourisme (CIWLT) vuonna 1967 ja myöhemmin Wagons-Litsiksi.


text:
Vuoteen 1971 CIWL oli myynyt kaikki vaunut ja oikeudet seuraaville Euroopan valtionomistamille rautatieyhtiöille kuten;
Ranskan SNCF, Italian FS, Sveitsin SBB, Saksan DB, Itävallan ÖBB, Belgian NMBS/SNCB, Hollannin NS, Tanskan DSB sekä Espanjan RENFE. Kansainvälinen makuuvaunuyhtiö nimeltään TEN (Trans Euro Night) perustettiin joka valvoi lähinnä CIWL:n liikennettä sekä Mitropan seuraajaa DSG:tä vuoteen 1995.


text: Wagons-Lits'n päämaja sijaitsee Pariisissa. CIWL järjestää yöjunayhteydet Itävallassa, Italiassa, Portugalissa, Espanjassa sekä catering-palvelut päiväjuniin Ranskassa, Italiassa, Espanjassa, Portugalissa ja Eurostarissa Isossa-Britanniassa.


text: Yhtiö teki jo yhteistyötä Itävallassa, Ranskassa, Italiassa, Portugalissa,Espanjassa ja Isossa-Britanniassa jo ennen ensimmäistä maailmansotaa. Vuonna 1927 Thomas Cookin Thomas Cook plc -niminen matkatoimisto osti CIWL:n vaikean tuloksen aikana, mutta CIWL nousi myöhemmin taas itsenäiseksi yhtiöksi. Vuonna 1991 Wagon-Lits'stä tuli osa ranskalaista Accor-yhtiötä ja Leisure Groupia.


text: Idän pikajuna aloitti toiminnan vuonna 1882 Pariisista Istanbuliin kolmella makuuvaunujunilla kolme kertaa viikossa molempiin suuntiin. Idän pikajuna oli ensimmäinen makuu- ja ravintolavaunulla varustettu juna joka operoi ympäri Eurooppaa. Vuonna 2003 yhtiö lisäsi seitsemän makuuvaunuja ja se onkin nykyään suosittu turistikohde. Vuodesta 2007 yöjuna liikenne tuli taas käyttöön uudella reitillä Pariisi-Strasbourg ja Strasbourg-Wien.


text: Pohjolan pikajuna operoi Pariisista Pietariin Puolan ja Baltian ja Saksankautta. Liikenne alkoi vuonna 1884 ja nyt DB NachtZug operoi Pariisista vain Hampuriin ja Kööpenhaminaan.


text: Sud Express oli junayhteys Pariisi–Lissabon välillä vuodesta 1887, joka oli Pohjolan pikajunan liitännäis-linja Pietarista Pariisin kautta Portugaliin. Monet Venäjältä ja Itä-Euroopasta tulleet matkustajat matkustivat Sud Expressillä ensin Pariisista Lissaboniin, josta he lähtivät laivoilla kohti Pohjois-Amerikkaan.


text: Le Train Bleu eli Sininen juna oli junayhteys Pariisista Cannesiin. Vaikka junan omisti Chemins de fer de Paris à Lyon et à la Méditerranée -niminen ranskalainen yhtiö, se käytti CIWL:n makuuvaunuja vuoteen 1938 kun yhtiö lakkautettiin.


text: Siperian rata oli CIWL:n ja Venäjän tsaarin välisen sopimuksen alaisena aina vuoteen 1917 vallankumoukseen asti. Linja alkoi Moskovasta ja päättyi Vladivostokiin ja Pekingiin.


text: Kanaalijuna, joka operoi Lontoo-Pariisi välillä oli myös Wagons-Lits'n operoima aloitti vuonna 1936 aina vuoteen 1994, kun Eurostar-yhteys valmistui Doverin ja Calaisin välillä.


title: Super Cup

text: Super Cup voi tarkoittaa:


title: Peter Shaffer

text: Peter Levin Shaffer (15. toukokuuta 1926 Liverpool, Britannia – 6. kesäkuuta 2016 Cork, Britannia) oli englantilainen näytelmäkirjailija. Monet hänen näytelmistään on palkittu ja useat on myös filmatisoitu, ehkä tunnetuimpana Wolfgang Amadeus Mozartin elämään löyhästi perustuva "Amadeus". Myös hänen kaksoisveljensä Anthony Shaffer (1926–2001) oli kirjailija. Veljekset kirjoittivat yhdessä kolme romaania, jotka julkaistiin salanimellä Peter Anthony.


title: Peter Shaffer

text: Shaffer opiskeli historiaa Trinity Collegessa Cambridgen yliopistossa ja työskenteli muun muassa kaivosmiehenä, kirjakaupan apulaisena ja New Yorkin kirjastossa. Shafferin ensimmäinen näytelmä "The Salt Land" esitettiin BBC:llä. Shaffer vakiinnutti maineensa näytelmäkirjailijana 1958 näytelmällä "Viidenlaista rakkautta" ("Five Finger Exercise"). John Gielgud ohjasi näytelmän Lontoossa, ja se sai Evening Standard Drama Award -palkinnon. Seuraavana vuonna näytelmä siirtyi New Yorkiin, sai sielläkin hyvän vastaanoton ja toi Shafferille näytelmäkriitikoiden palkinnon (the Drama Critics Award).


title: Peter Shaffer

text: Shafferin tuotanto on sekoitus filosofisia draamoja ja satiirisia komedioita. "Valloittajat" ("The Royal Hunt of the Sun", 1964) on tragedia espanjalaisten Perun valloittamisesta, kun taas "Black Comedy" (1965) on hilpeä esitys säkkipimeässä huoneessa kompastelevasta ryhmästä – vaikka näyttämö tulvii valossa.


title: Peter Shaffer

text: "Hevonen" ("Equus", 1973) toi Shafferille Tony-palkinnon parhaasta näytelmästä 1975, samoin kuin New Yorkin teatterikriitikoiden palkinnon. Näytelmä on matka 17-vuotiaan tallirengin mieleen – poika on puhkonut kuuden hevosen silmät – ja sitä esitettiin yli tuhat kertaa Broadwaylla. Näytelmää seurasi toinen suurmenestys 1979, "Amadeus", jonka Lontoon-produktio voitti the Evening Standard Drama Award -palkinnon ja teatterikriitikoiden palkinnon (The Theatre Critics Award).


title: Peter Shaffer

text:
"Amadeuksen" aiheena on Wolfgang Amadeus Mozartin ja hovisäveltäjä Antonio Salierin kuvitteellinen tarina. Salieri ei voi ymmärtää, miten hänen rivona kakarana pitämänsä Mozart voi luoda niin jumalaista musiikkia, joten kateudenpuuskassa hän päättää tuhota nuoren kilpailijansa. Broadwaylle siirryttyään näytelmä sai parhaan näytelmän Tonyn 1981, ja esityksiä kertyi toista tuhatta.
Monet Shafferin näytelmistä on filmattu: "Viidenlaista rakkautta" (1962), "Valloittajat" (1969), "Hevonen" (1977) ja "Amadeus" (1984), joka sai kahdeksan Oscaria, muun muassa parhaasta elokuvasta.


title: Peter Shaffer

text: Kirjoitti yhdessä veljensä kanssa, julkaistiin salanimellä ”Peter Anthony”.


title: The Songs of Bob Dylan

text: The Songs of Bob Dylan on vuonna 1989 julkaistu tupla-albumi, jolla eri artistit esittävät Bob Dylanin kappaleita.


title: The Songs of Bob Dylan

text: Kaikki kappaleet ovat Bob Dylanin paitsi erikseen mainitut.


title: The Songs of Bob Dylan

text: "Side 1""Side 2""Side 3""Side 4"LP-levy STDL 20 (Start Records, 1989)


title: Audi 50

text: Audi 50 on Audin vuosina 1974–1978 valmistama pieni henkilöautomalli, joka oli Volkswagen Polon sisarmalli. Näistä kahdesta Polo oli pelkistetympi ja varustelultaan karumpi. Audi 50:tä myytiin vain Euroopassa, eikä se mennyt kovin hyvin kaupaksi. Vuonna 1975 Audi 50 maksoi Suomessa 28 480 markkaa (vuoden 2005 rahassa 19 450 euroa), joka oli lähes 10 000 markkaa enemmän kuin sitä hieman suuremman Volkswagen Golfin hinta, 19 980 markkaa (13 650 euroa). Valmistuksen päättyessä Audi 50 -malleja oli valmistettu yhteensä 180 000 kappaletta. Auton suunnittelusta vastasi Ludwig Kraus. Suomessa Audi 50 -autoja rekisteröitiin vain 150 kappaletta.


title: Audi 50

text: Pienten autojen perinnettä Audilla jatkoi vuonna 1996 Audi A3, ja kolme vuotta myöhemmin myös Audi A2, jonka valmistus lopetettiin vuonna 2005. Vuodesta 2010 lähtien Audin pienin malli on ollut A1, joka perustuu Volkswagen Polon tekniikkaan ja jota pidetään Audi 50:n ”henkisenä seuraajana”.


title: Mosina

text: Mosina (saks. "Moschin") kaupunki Puolan länsiosassa, Iso-Puolan voivodikunnassa, 20 km etelään Poznańista. Mosinassa oli vuonna 2006 12 110 asukasta ja kaupungin pinta-ala on 13,58 km². Kaupungissa on vuonna 1876 perustettu synagoga.


title: The Karelian Isthmus

text: The Karelian Isthmus on Amorphiksen vuonna 1992 julkaistu debyyttialbumi. Vuonna 2003 siitä julkaistiin uusintapainos Relapse Recordsin kautta; painoksessa on lisämateriaalina "Privilege of Evil" -minialbumi.


title: The Karelian Isthmus

text: Albumi eroaa Amorphiksen myöhemmistä albumeista siinä, että kappaleet ovat raskaampia kuin yhtyeen muilla albumeilla ja niiden sanoitukset käsittelevät kelttiläisen mytologian näkökulmasta katsottua sotahistoriaa ja okkultismia.


title: Gustavo Kuerten

text: Gustavo Kuerten (s. 10. syyskuuta 1976 Florianópolis, Santa Catarina, Brasilia) on entinen brasilialainen tennispelaaja, joka voitti urallaan kolme kertaa Ranskan avoimen tennisturnauksen ja oli tenniksen maailmanlistan ykkösenä 43:n viikon ajan vuosien 2000 ja 2001 välillä.


title: Gustavo Kuerten

text: Kuerten aloitti ammattilaisuransa vuonna 1995, ja häntä valmensi Larri Passos. Hän voitti urallaan 20 kaksinpeliturnausta ja 8 nelinpeliturnausta.


title: Gustavo Kuerten

text: Kuerten valittiin vuonna 2012 International Tennis Hall of Fameen.


title: Gianni Schicchi

text: Gianni Schicchi on kolmas ooppera Giacomo Puccinin "Il tritticosta" eli triptyykistä. Samaan kokonaisuuteen kuuluvat muut teokset ovat "Il tabarro" (Viitta) ja "Suor Angelica" (Sisar Angelica). Teos kantaesitettiin Metropolitan-oopperassa 1918.


title: Gianni Schicchi

text:
"Gianni Schicchi" on Puccinin ainoa buffo-ooppera. Kesällä 1917 Giovacchino Forzano antoi Puccinille "Gianni Schicchin" libreton. Tämä Puccinin viimeinen kokonainen ooppera valmistui 20. huhtikuuta 1918. "Turandot" jäi keskeneräiseksi, ja sen viimeisteli Franco Alfano.
Gianni Schicchi on historiallinen henkilö. Hänet mainitaan Dante Alighierin (1265–1321) "Jumalaisen näytelmän" Helvetti-osassa ja sen 30. laulussa.


title: Gianni Schicchi

text: "--virkkoi minulle: ” Peikko tuo on Gianni Schicchi -- muutti itsensä muotoon Buoso Donatin ja laillisen näin testamentin teki, sai aarteita ja tallin tamman parhaan, hän raivoissaan noin muita raatelevi" .


title: Gianni Schicchi

text: Forzano teki huikean komedian. Henkilöt ja heidän toimintamallinsa hän loi Commedia dell'arten kiintohahmoista. Oopperassa ovat mm. nokkela "Arlecchino" (Gianni Schicchi), vanha akka "La Ruffiana" (Zita), rakastavaiset "Innamorati" (Lauretta ja Rinuccio), hidasälyinen "Pantalone" (Simone), "Il Dottore" ja eräs perushahmoista "Il Capitano" vilahtaa maurin hautajaissaatossa.


title: Gianni Schicchi

text: Puccini teki teoksesta riemukkaan ensembleoopperan, joka etenee humorisesti ja nopeasti. Musiikillisesti huippuna on Zitan, La Ciescan ja Nellan trio. Gianni Schicchin komiikka korostuu kun se esitetään "Il tabarron" ja "Suor Angelican" jälkeen.


title: Gianni Schicchi

text: Ensi-illan jälkeen Puccini vielä korjaili teostaan. Alkuperäisessä teoksessa Buoso Donatin sukulaiset kuiskaavat "Requiem aeternam" verhon noustessa. Se on nyt poistettu. Rinuccion aaria oli A-duurissa, mutta Puccini halusi nostaa sitä puolella sävelasteella. Zitan, Nellan ja La Ciescan trio on nykyisin lyhyempi ja sillä on erilainen loppu kuin alkuperäisessä partituurissa.


title: Gianni Schicchi

text: Kesto: 55 min


title: Gianni Schicchi

text: Gianni Schicchi 14.12.1918 Metropolitan-ooppera, New York


title: Gianni Schicchi

text: Kapellimestari Roberto MoranzoniBuoso Donati on kuollut. Sukulaiset surevat mutta ovat enemmän huolissaan omaisuudesta. Betto kuiskaa kuullensa, että omaisuus olisi testamentattu Santa Reparatan luostarille. Vanhin sukulainen Simone toteaa, että mikäli testamentti on huoneessa jotain voisi vielä yrittää. Alkaa kuumeinen etsintä. Rinuccio löytää testamentin mutta ennen kuin hän ojentaa sen Zitalle, hän haluaa saada luvan naida Laurettan, Gianni Schicchin tyttären.


title: Gianni Schicchi

text: Zita lupaa. Rinuccio lähettää pikku Gheradinon hakemaan Gianni Schicchiä ja Laurettaa. Testamentti avataan ja huomataan, että huhu on totta. Omaisuus on menossa munkeille. Vanha Simonekaan ei keksi miten asian voisi ratkaista. Rinuccio ehdottaa Gianni Schicchiä auttamaan. Zita vastustaa koska Schicchi ei ole alkuperäinen firenzeläinen. Rinuccio puolustaa kaupunkiin muuttaneita: ”Firenze è come un albero fiorito” (Firenze on kuin kukkiva puu).


title: Gianni Schicchi

text: Gianni Schicchi ja Lauretta saapuvat. Schicchille kerrotaan testamentista. Zita käskee Gianni Schicchin ja hänen tyttärensä painua sinne mistä he ovat tulleetkin. Eloisassa Ensemblessä Schicchi ja Zita haukkuvat toisensa ja siinä vilahtaa myös rakastavaisten hääsuunnitelmat. Rinuccio pyytää Gianni Schicchiä vilkaisemaan testamenttia. Schicchin mielen kääntää kuitenkin vasta Laurettan vetoomus ”O mio babbino caro” (Isukki kultani).


title: Gianni Schicchi

text: Gianni Schicchi miettii ja lähettää Laurettan ruokkimaan kyyhkysiä. Kukaan ulkopuolinen ei tiedä Buoso Donatin kuolemasta. Schicchi käskee poistaa hautajaiskoristeet huoneesta ja ruumis pois sängystä. Valmisteluiden aikana huoneeseen saapuu tohtori Spinelloccio tervehtimään Buosoa. Schicchi menee vuoteeseen ja vastaa tohtorin kysymyksiin Buoso Donatin äänellä. Schicchi kutsuu tohtorin takaisin illalla.


title: Gianni Schicchi

text: Gianni Schicchi kertoo suunnitelmansa Si corre dal notaio (Hakekaa notaari). Zita lähettää Rinuccion hakemaan kaupungin huononäköisimmän ja huonokuuloisimman notaarin koska Buoso Donati haluaa tehdä testamentin. Sukulaiset riemuitsevat juonesta ja aloittavat omaisuuden jaon. Myllystä, muulista ja Firenzessä olevasta talosta ei päästä yksimielisyyteen. Ulkoa kuuluva kuolinkellojen soitto saa sukulaiset epätoivoiseksi, onko sana sittenkin levinnyt. Gherardo ilmoittaa että Il Capitanon kastama mauri on kuollut. Kaikki huokaavat helpotuksesta. Simone ehdottaa, että Gianni Schicchi jakaisi myllyn , muulin ja Firenzeläistalon omaisten kesken. Zita, La Ciesca ja Nella pukevat Schicchin Buoson yöpukuun ”Ecco la cappelina” ( tässä on yömyssy) ja samanaikaiseti kuiskaavat toiveensa omaisuuden arvokkaimmista osista. Schicchi lupaa heille heidän pyytämänsä. Naiset ympäröivät Schicchin ja ihailevat ”Buoson ylösnousua”. Trion lopussa naiset ovat lähes uskonnollisessa hurmiossa sanoen Schicchin olevan nostro salvator (pelastajamme).


title: Gianni Schicchi

text: Gianni Schicchi vielä varoittaa sukulaisia hankkeen vaaroista (”Prima un avvertimento”, Varoituksen sana). Testamentin väärentämisestä rangaistuksena on karkotus ja oikean käden menettäminen. Rangaistus koskee tekijöitä ja apulaisia.


title: Gianni Schicchi

text: Notaari ser Amantio ja todistajat Pinellino ja Cuccio saapuvat. Amantio lukee avaussanat latinaksi. Siihen Schicchi lisää, että tämä testamentti kumoaa kaikki aiemmat. Sukulaiset huomioivat asian tyydytyksellä.


title: Gianni Schicchi

text: Aluksi Schicchi päättää halvoista hautajaisista, sitten viisi liiraa munkeille. Sukulaisille jaetaan pieniä perintöjä. Arvokkaimman omaisuuden Schicchi testamenttaa itselleen. Sukulaiset yrittävät protestoida, mutta he ovat menneet omaan ansaansa. Lisätäkseen sukulaisten onnettomuutta, Gianni Schicchi määrää Zitan antamaan 20 florinia apulaisille ja 100 asianajajalle. Amantio lähtee todistajineen ja Buoson sukulaiset aloittavat rähinän. Gianni Schicchi ajaa heidät kaikki ulos.


title: Gianni Schicchi

text: Lopuksi Gianni Schicchi kääntyy yleisön puoleen ja puhuu: ”Voitteko kuvitella Buoson omaisuudelle parempaa käyttöä. Tämän tempun takia minut on tuomittu Helvettiin. Olkoon niin. Mutta suuren Danten luvalla, mikäli olette viihtyneet tänään, tuomitkaa minut lieventävien asianhaarojen vallitessa.Suomen Kansallisooppera on esittänyt "Gianni Schicchiä" 1931, 1942, 1963, 1979, 1990 sekä vuonna 2011 osana teoskokonaisuutta Il trittico.


title: MUME

text: MUME, Multi Users in Middle Earth, on J. R. R. Tolkienin fantasiamaailmaan perustuva DikuMUD, jonka tapahtumat sijoittuvat Kolmannelle Ajalle ennen Sormuksen Sotaa. MUME muun muassa rohkaisee pelaajia roolipelaamiseen ja tarjoaa rajoitettua mahdollisuutta tappaa toisia pelaajahahmoja (eng. "player-killing", "PK"). Pelin perusti sveitsiläinen Philippe Rochat ("Eru") vuonna 1991; mukaan liittyivät pian tämän jälkeen Claude Indermitte ("CryHavoc"), Pier Donini ("Manwë"), David Gay ("Owl") sekä joitakin muita.


title: Tyhjyys

text: Tyhjyys on Ajattaran kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 13. lokakuuta 2004.


title: Tyhjyys

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 27.


title: Tyhjyys

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pasi Koskinen.


title: Hamelnin pillipiipari

text: Hamelnin pillipiipari on saksalainen kansansatu salaperäisestä miehestä, joka karkotti rotat Hamelnin kaupungista vuonna 1284. Hän lumosi rotat soittamalla pilliä tai huilua ja johdatti ne ulos kaupungista lopulta hukkumaan läheiseen Weserjokeen. Kun kaupungin asukkaat eivät olleet halukkaita maksamaan sovittua summaa pillipiiparille, hän kosti lumoamalla huilullaan kaupungin lapset ja houkutteli heidät läheiseen vuoreen, jonka sisään he katosivat.


title: Hamelnin pillipiipari

text: Sadun tekivät tunnetuksi 1800-luvun kuuluisat kielitieteilijä- ja sadunkerääjäveljekset Jacob ja Wilhelm Grimm, jotka sisällyttivät sen suureen satukokoelmaansa.


title: Hamelnin pillipiipari

text: Sadusta kerrotaan useita muunnelmia. Yhden muunnelman mukaan lapset kiersivät vuoren ja päätyivät Romanian Transilvaniaan, minne he perustivat saksalaisasutuksen. Jotkin versiot tapahtuvat eri kaupungeissa, kuten Brandenburgissa tai Lorchissa, joskus piipari soittaa viulua, ja joskus vaivana ovatkin rottien sijaan muurahaiset.


title: Hamelnin pillipiipari

text: Sadun uskotaan olevan pohjimmiltaan allegorinen kuvaus saksalaisten muuttoliikkeestä Itä-Eurooppaan. Toisten arvioiden mukaan se viittaa niin sanottuun lasten ristiretkeen vuonna 1212.


title: Raivo (EP)

text: Raivo on CMX:n vuonna 1989 julkaistu toinen EP-levy. Se on yleisilmeeltään aggressiivisempi, synkempi ja raskaampi, kuin edeltäjänsä, "Johannes Kastaja" -EP. Suoraviivaisen hardcore punkin lisäksi levyllä on kuultavissa jopa pienimuotoisia vaikutteita 1980-luvun thrash metalista. Levy julkaistiin alun perin vain vinyylinä, mutta levyn kappaleet julkaistiin CD:nä "Kolmikärki"-albumin CD-julkaisun yhteydessä vuonna 1993. "Raivo"-EP on mukana myös vuonna 2002 "Kolmikärki"-albumin re-masteroidulla GOLD-versiolla, joka sisältää "Kolmikärki"-LP:n, sekä EP:t "Raivo" ja "Johannes Kastaja".


title: Sedlecin luukirkko

text: Sedlecin luukirkko eli ossuaario () on pieni katolinen kappeli Sedlecin hautausmaalla Kutná Horan kaupungissa Tšekissä. Kappelissa säilytetään noin 40 000 ihmisen luita.


title: Sedlecin luukirkko

text: Kutná Horan kaupunkiin perustettiin vuonna 1142 sisterssiläisluostari, jonka munkkien yhtenä tehtävänä oli viljellä maata. Vuonna 1278 Böömin kuningas Ottokar II valtuutti apotti Henrikin Sedlicestä diplomaattisiin tehtäviin Pyhälle maalle. Sieltä palatessaan Henrikillä oli mukanaan kourallinen Golgatan multaa, jonka hän sirotteli luostarin hautausmaalle. Hautausmaa tuli tästä tunnetuksi pian koko Keski-Euroopassa. Monet rikkaat halusivat tulla haudatuiksi pyhään hautausmaahan.


title: Sedlecin luukirkko

text: Ruttoepidemian aikana vuonna 1318 sekä hussilaissodan aikana vuonna 1421 hautausmaata laajennettiin, ja 1500-luvun alussa sen kokonaispinta-ala oli noin 16 hehtaaria ja sinne oli haudattu noin 40 000 vainajaa. Kutná Hora oli hussilaissodan aikana Prahan jälkeen huomattavin kaupunki. Siellä sijaitsivat sekä Böömin kuninkaan palatsi että rahapaja. Vahvasti linnoitetun kaupungin ympärillä käytiin useita verisiä taisteluita, ja kaatuneet haudattiin Sedlicen luostariin. Väkivaltaisen kuoleman merkit näkyvät useissa pääkalloissa etenkin ala-alttarin vieressä.


title: Sedlecin luukirkko

text: Vuonna 1511 alkoi eräs apoteista rakennuttaa keskelle hautausmaata goottilaistyylistä Kaikkien Pyhien Kappelia. Kappelin kuorin alle järjestettiin paikka haudoista kaivetuille luille (n. 10 000 vainajaa).


title: Sedlecin luukirkko

text: Luukirkon restauroi vuosina 1703-1710 barokkilaismalliseksi kuuluisa italialainen arkkitehti Jan Santini Aichel, ja vuonna 1870 tšekkiläinen puunleikkaaja František Rint järjesteli luut nyt nähtävillä oleviin kasoihin. Rintin nimi on luista kirjoitettuna oikealla seinällä viimeisen penkin yläpuolella.


title: Sedlecin luukirkko

text: Mielenkiintoinen on myös kattokruunu, joka koostuu erilaisista ihmisen luista. Kummallakin puolen alttaria on kastemalja.


title: Sedlecin luukirkko

text: Vasemmalla puolella on Schwarzenbergin ruhtinassuvun vaakuna. Suku omisti 1800-luvulla sekä kappelin että siihen kuuluvat alueet. Sisätilan nurkissa olevat luut on aseteltu neljäksi pyramidiksi kellon muotoon.


title: Layla and Other Assorted Love Songs

text:
Layla and Other Assorted Love Songs on Derek and the Dominosin vuonna 1970 julkaisema blues-rock-albumi. Julkaisuaikoinaan se ei saanut kovin paljon suosiota, mutta nykyään albumi mielletään yhdeksi rock and rollin historian merkkiteokseksi.
Useissa kaikkien aikojen parhaimman albumin äänestyksissä albumi on hyvin korkealla ja varsinkin kappale Layla on tunnustettu yhdeksi kaikkien aikojen rock-klassikoksi.


title: Layla and Other Assorted Love Songs

text: Albumia pidetään yleisesti Eric Claptonin uran kohokohtana ja parhaana albumina, Creamin Disraeli Gearsin ohella.


title: Suur-Sarvilahden kartano

text: Suur-Sarvilahden kartano () on barokkivaikutteinen kartanolinna entisen Pernajan kunnan alueella Loviisassa, Itä-Uudellamaalla. Amiraali Lorentz Creutz aloitti sen kolmikerroksisen päärakennuksen rakentamisen vuonna 1672, ja se valmistui vuonna 1683. Creutzin suvun jälkeen kartanon omistajuus siirtyi von Bornin suvulle. 1950-luvulla kartano siirtyi Svenska Kulturfondenin omistukseen lapsettoman pariskunnan Alix ja Ernst von Bornin testamentin myötä.


title: Suur-Sarvilahden kartano

text: Päärakennuksen suunnittelusta on vastannut rakennusmestari Acfatius Groneberg. Sitä korjailtiin ja uudistettiin 1700-luvulla sekä vuonna 1883, jolloin muutostöistä vastasi F. A. Sjöström. Rakennuksessa oli alun perin hollantilaistyylinen säterikatto, mutta rakennuksen muutosten yhteydessä se poistettiin, kunnes taas palautettiin takaisin vuonna 1934.


title: Suur-Sarvilahden kartano

text: Kartanon edustaa hallitsee barokkipiha, jota reunustaa kaksi yksikerroksista siipirakennusta. Läntisellä siipirakennuksella on yhtä pitkä historia kuin itse päärakennuksella, itäinen siipirakennus on puolestaan peräisin 1880-luvulta. Lisäksi kartanoalue käsittää muun muassa barokkityylisen puutarhan. Sille loihti nykyisen ilmeen P. Olsson 1930-luvulla.


title: Suur-Sarvilahden kartano

text: Sarvilahden nimi esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1348 kuningas Maunu Eerikinpojan kirjeessä, jossa tilan omistajaksi mainittiin vapaasäätyinen Anders Munck.


title: Suur-Sarvilahden kartano

text: Kartano ympäristöineen kuuluu Museoviraston määrittelemiin Suomen Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Halonit

text: Halonit ovat bromia sisältäviä CFC-yhdisteiden tapaisia yhdisteitä. Haloneista tunnetuimpia ovat bromidifluorikloorimetaani (CBrClF) ja bromitrifluorimetaani (CBrF). Haloneja on käytetty palonsammutusaineina automaattisissa sammutusjärjestelmissä ja käsisammuttimissa. Halonit ovat tehokkaita sammutusaineita, eivät vahingoita mitään materiaaleja eivätkä jätä muutenkaan jälkiä käytöstä. Tämän takia ne ovat olleet yleisesti käytössä esimerkiksi tärkeissä tietokone- ja palvelinkeskuksissa sekä museoissa. Sammutusteho perustuu palamisen kemiallisen reaktion katkaisemiseen. Edellä mainitut halonit ovat hengitettynä käytännössä vaarattomia, kunhan altistus jää mahdollisimman vähäiseksi. Tulen kanssa reagoidessaan halonit muodostavat kuitenkin myrkyllisiä yhdisteitä.


title: Halonit

text: Halonit tuhoavat otsonikerrosta paljon tehokkaammin kuin CFC-yhdisteet. Halonien käyttö ja niitä sisältävien tuotteiden myynti on siksi kielletty Suomessa joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta. Halonit ovat myös kasvihuonekaasuja. Halonien korvaamiseksi onkin kehitetty vastaavaan tehoon perustuvia sammutuskaasuja, joiden haittavaikutus otsonikerrokseen on vähäinen tai haittavaikutusta ei ole lainkaan. Haloneja on korvattu myös mm. argonilla, typellä ja hiilidioksidilla. Näiden teho perustuu tulen tukahduttamiseen ja ne ovat täysin vaarattomia ympäristölle, koska kaikkia näitä aineita on luonnollisesti muutenkin ilmakehässä, joskin hiilidioksidi on kasvihuonekaasu. Haittapuolena on kuitenkin vaarallisuus ihmiselle. Kaasut syrjäyttävät hapen ilmasta ja samassa tilassa olevat henkilöt ovat vaarassa tukehtua.


title: Halonit

text: Haloneista käytetään usein koodinimiä, joiden numerosarjat ilmoittavat yhdisteen alkuainekoostumuksen. Esimerkiksi CBrClF on toiselta nimeltään haloni 1211 ja CBrF on haloni 1301. Ensimmäinen numero on molekyylin hiiliatomien lukumäärä. Toinen numero kertoo fluorin, kolmas kloorin ja neljäs bromin määrän. Alkuaineet ilmoitetaan siis järjestysluvun mukaisessa järjestyksessä.


title: Ajoneuvohallintokeskus

text: Ajoneuvohallintokeskus (AKE) oli Liikenne- ja viestintäministeriön alaisuudessa vuosina 1996–2009 toiminut virasto, joka hoiti Suomen tieliikenneasioita yhdessä Tiehallinnon kanssa. Sen tehtäviä olivat ajoneuvojen hyväksyminen, rekisteröinti ja vuotuinen verotus. Se myös valvoi katsastustoimintaa. AKEn toiminnan tarkoituksena oli edistää liikenneturvallisuutta ja liikenteen ympäristöystävällisyyttä. Työntekijöitä keskuksella oli noin 230.


title: Ajoneuvohallintokeskus

text: Ajoneuvohallintokeskus syntyi, kun liikelaitoksena toiminut Autorekisterikeskus (ARK) jaettiin kahtia vuoden 1996 alussa. Ajoneuvohallinnon ja rekisteröinti- sekä verotustoimet sai hoitaakseen uusi virasto, Ajoneuvohallintokeskus. Katsastustoimintaa varten perustettiin Suomen Autokatsastus Oy, joka myöhemmin myytiin yksityisille. Lyhenne AKE otettiin käyttöön vuonna 1998. Ennen sitä käytettiin lyhennettä ANHK.


title: Ajoneuvohallintokeskus

text: 1.1.2010 alkaen Ajoneuvohallintokeskus, Ilmailuhallinto, Merenkulkulaitoksen turvallisuustoiminnot ja Rautatievirasto yhdistyivät uudeksi Liikenteen turvallisuusvirastoksi.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Sääksjärvi on Satakunnassa Kokemäellä entisen Kauvatsan kunnan alueella oleva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Sääksjärven alueeseen. Järven synnytti kambrisella maailmankaudella maahan syöksynyt meteoriitti. Kallioperän rapautuminen ja jääkausien tasoittavan työn takia kraatterin maanpäälliset jäljet ovat hävinneet näkymättömiin. Järvelle on tyypillistä matalat kivikkoiset ja kaislikkoiset rannat, pienet saaret ja kivikot ja lahdelmat. Järven pintaa on aikoinaan laskettu alemmaksi ja nykyään sen pinnankorkeutta sännöstäellään pohjapadolla.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järvi laskee Kauvatsanjokea pitkin Puurijärven kautta Kokemäenjokeen, joka laskee Selkämereen Porissa. Suurin järveen laskeva joki on Jaaranjoki eli Piilijoki, joka saa vetensä Sastamalan Kiikoisjärvestä. Tätä pienempiä jokia ovat "Rukajoki", "Pirisjoki" ja "Liesioja".


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järvi on matala ja jääkauden siirtolohkaireiden takia paikoin kivinen. Järven rantaviiva on rikkonainen minkä takiä niemiä ja lahtiä on paljon. Järvessä on paljon saaria, joista monet ovat autioita. Suurimmat saaret ovat "Maasalo" ja "Selkäsalo", jotka ovat mökittömiä, ja "Moisionluoto", "Kuurinluoto", "Kivisenluoto" ja "Korpiluoto".


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järvi sijaitsee alueella, jossa kallio on pääasiassa gneissiä. Järven länsi-, luoteis- ja etelärannalla esiintyy myös harmaagraniittia eli tonaliittia. "Rukamaalla" esiintyy pieninä määrinä myös amfiboliittia, jota voi käyttää kiuaskivenä.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järveä käytetään pääasiassa virkistykseen. Alue on hyvin suosittua loma-asuntoaluetta ja järven ympärillä on satoja loma-asuntoja.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järvellä kalastetaan runsaasti ja syksyllä myös linnustetaan. Järvestä kalastettavia kalalejeja ovat ainakin ahven, kuha, lahna ja hauki.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järven pintaa säännöstellään järven kaakkoiskulmassa olevaan Sääkskosken luusujaan rakennetulla pohjapadolla. Jo 1970-luvulla järven vedenlaatu heikkeni ja järvi alkoi rehevöityä. Vuonna 2006 syksyllä pohjapadon rakentaminen pääsi alkuun ja keväällä padon toimintaa vielä säädeltiin. Lopullinen vedenpinnan korkeus on nyt 20 cm korkeampi kuin aiemmin.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järvi on osa "Kymmenen joen ja kymmenen järven melontareittiä", joka alkaa Kauvatsanjoen vesistön latvoilta ja kulkee Suodenniemen ja Jaaran kautta Sääksjärvelle ja vielä alas Puurijärvelle.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Vuonna 2010 järven länsipäähän valmistui Korkeaojan kyläyhdistyksen ideoima lyhyt 14 km melontareitti, jonka varrella on viisi nuotiopaikkaa. Kolmessa pysähdyspaikassa on laavut yöpymistä varten.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järven kaakkoiskulmassa Kauvatsanjoen luusuan tuntumassa itärannalla sähkölinjan alla sijaitsee erikoinen nähtävyys Kanninkivi. Se on suuri siirtolohkare, joka on hajonnut louhikoksi ja missä louhikon sisällä kulkee pitkä tunneli.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Vuonna 1992 tehtyjen kairausten analysointi paljasti törmäyksessä ja räjähdyksessä syntyviä kivilajeja, impaktilaavaa, sueviittia ja breksioita noin kilometrin päässä "Kiramonkulmalla" järven pohjoisrannalla. Näistä löytyi iridiumia, kobolttia, nikkeliä, palladiumia ja kromia. Painovoimamittauksilla alkuperäisen kraatterin halkaisijaksi saatiin noin 5 km. Lisäksi havaittiin kallioperän magneettisuuden muuttuminen. Kraatterin iäksi on ajoitettu 560 miljoonaa vuotta.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Teoria meteoriitin aiheuttamasta iskusta ei heti vakiintunut oikeaksi, sillä kilpaileva teoria maanalaisesta tuliperäisestä toiminnasta sai myös kannatusta. Jääkausi kuljetti Sääksjärveltä moreenia etelään ja ihmiset löysivät hiekkakuopista muun muassa akaattia ja laavamaisia kivilajeja, joita toimitettiin tutkijoille. Professori Heikki Papunen määritti 1969 seudulta löytyneet kivet joko tuliperäisen räjähdyksen tai meteoriitin osuman aiheuttamiksi. Niistä löytyi kovan paineen synnyttämiä shokkilamelleja, kiillesuomuja sekä paineaallon suoraan lasiksi muuttamaa plagioklaasi-nimistä maasälpää.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Vuonna 1973 hän kuitenkin esitti, että kivet olisivat kryptovulkaanisen räjähdyksen synnyttämiä. Teoria oli eräiden tutkijoiden kehittämä vaihtoehtoinen teoria, jonka mukaan maan alle kerääntynyt kaasu voisi aiheuttaa räjähdyksen meteoriitin sijasta. Papunen viittasi tässä kivien kemialliseen koostumukseen, mutta tämä osoitettiin vuonna 1979 kraatterin syntyaikaan paikalla olleen hiekkakiven aiheuttamaksi. Näin meteoriitin isku jäi ainoaksi selittäväksi teoriaksi.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Jääkauden aikana järven sijaintipaikka oli maanerjäätikön peitossa. Kun jääkausi päättyi ja mannerjää suli, jäi järven seutu Yoldiameren pinnan alle. Vasta 6400 vuotta sitten järvi kuroutui irti Litorinamerestä omaksi järvialtaakseen jääkauden jälkeisen maankohoamisen seurauksena.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järven vedenpinnan korkeutta on aikoinaan laskettu. Vuonna 1856 järvenlaskun tekemisestä jätettiin hakemus.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text:
Sääksjärven alueeseen kuuluu Sääksjärven ympäristön järvet ja ojat.
Rukajoki laskee Sääksjärveen, mutta sitä kohdellaan omana valuma-alueenaan.


title: Luominen (oratorio)

text: Luominen () on Joseph Haydnin säveltämä oratorio. Teos on musiikillinen kuvaus luomiskertomuksesta, ja sitä pidetään usein Haydnin mestariteoksena.


title: Luominen (oratorio)

text: Haydn sävelsi Luomisen vuosien 1796 ja 1798 välillä. Säveltäjä oli tehnyt ennen sitä matkoja Englantiin ja ollut hyvin vaikuttunut kuulemistaan esityksistä suurista oratorioista, kuten Händelin teoksista. Näistä hän sai inspiraatiota Luomisen säveltämiseen, ja teos kantaesitettiin huhtikuussa 1798 Wienissä. Haydn oli tuolloin 66-vuotias.


title: Luominen (oratorio)

text: Paroni van Swieten laati tekstin oratorioon ja käytti siihen kolmea lähdettä: Genesistä ja Psalmien kirjaa Raamatusta sekä John Miltonin eeposta "Kadotettu paratiisi". Libretto käännettiin saman tien englanniksi, mutta ensimmäistä käännöstä ei pidetä kielellisesti erityisen hyvänä. Haydn kuitenkin tarkoitti teoksen esitettäväksi englanniksi silloin, kun ollaan englanninkielisessä maassa.


title: Luominen (oratorio)

text: Luominen on sävelletty orkesterille, kuorolle ja laulusolisteille. Teoksessa käytetään paljon sävelmaalailua: esimerkiksi oratorion alkusoitossa, jonka otsikkona on ”Kaaoksen esittely”, Haydn käyttää dissonoivia sointuja ja ensimmäiset sävelet ovat enemmänkin fraasien fragmentteja kuin pidempiä melodioita. Myöhemmin teoksen aikana, erityisesti resitatiiveissa, orkesteri jäljittelee mitä erilaisimpien luonnonilmiöiden ja eläinten ääniä ja tunnelmia.


title: Luominen (oratorio)

text: Normaalisti teos kestää vähän alle kaksi tuntia. Se on jaettu kolmeen osaan. Viimeisessä osassa basso ja sopraano ovat Aadam ja Eeva. Sitä aiemmin solistit on nimetty enkeleiden mukaan, jotka ikään kuin kertovat luomisen etenemisestä (Gabriel on sopraano, Uriel tenori ja Rafael basso). Teos on tarkoitettu kolmen solistin esitettäväksi, vaikka joskus Aadam ja Eeva saavat omat solistinsa.


title: Luominen (oratorio)

text: Teoksen tunnetuin levytys on Herbert von Karajanin 1960-luvun lopulla johtama levytys Deutsche Grammophon -yhtiölle, jossa solisteina piti alun perin olla Fritz Wunderlich, Gundula Janowitz ja Walter Berry. Wunderlich kuitenkin kuoli kesken levytysten, ja Werner Krenn hoiti hänen levyttämättä jääneet kolmen solistin osuudet ja resitatiivit, ja Dietrich Fischer-Dieskau otti Aadamin osiot esitettäväkseen.


title: Luominen (oratorio)

text: Uudemmista levytyksistä John Eliot Gardinerin autenttisilla soittimilla tehty levytys on saanut hyvät arviot kriitikoilta. Gardinerin levytyksessä on käytetty resitatiivien säestäjänä fortepianoa siinä missä Karajanilla on teoksen valmistumisen aikoihin jo vanhentuneena pidetty cembalo.


title: Malmgårdin kartano

text: Malmgårdin kartano on kartano entisen Pernajan kunnan alueella Loviisassa Uudellamaalla. Se muodostettiin vuonna 1615 yhdistämällä eräitä Ernst Creutzille lahjoitettuja maatiloja ja sai säterivapauden vuonna 1622. Kartano on ollut Creutzien kreivisuvun omistuksessa siitä lähtien. Kartano on nykyisin erikoistunut luonnonmukaiseen viljelyyn. Kartanoalue käsittää yli 500 hehtaaria peltoalaa.


title: Malmgårdin kartano

text: Kartanon linnamainen päärakennus on rakennettu vuosina 1882–1885, ja sen suunnitteli hollantilaiseen uusrenessanssityyliin arkkitehti Frans Sjöström kreivi Carl Magnus Creutzin pyynnöstä. Näyttävällä linnamaisella päärakennuksella ei juuri ole vastineita Suomessa. Rakennus korvasi huomattavasti vaatimattomamman, uusklassismia edustaneen alkuperäisen puisen päärakennuksen.


title: Malmgårdin kartano

text: Vielä 1900-luvun alussa kartanon maat olivat 3 200 hehtaarin laajuiset.


title: Malmgårdin kartano

text: Nykyisin kartanon ohessa toimii Malmgårdin panimo.


title: Al Iafrate

text: Albert Anthony ”Al” Iafrate (s. 21. maaliskuuta 1966 Dearborn, Michigan) on uransa päättänyt yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka oli pelipaikaltaan puolustaja.


title: Al Iafrate

text: Ennen ammattilaisuraansa Iafrate pelasi kaksi kautta, vuodet 1981–1983, Michigan National Hockey League -juniorisarjassa (MNHL) Yhdysvalloissa ja osan kaudesta 1983–1984 Ontario Hockey League -juniorisarjassa (OHL) Kanadassa. Seuroinaan hänellä olivat MNHL:ssä Detroit Adrays sekä Detroit Compuware ja OHL:ssä Belleville Bulls. Suurimman osan kaudesta, jonka hän oli OHL:ssä, hän pelasi kuitenkin Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkueessa, jota edusti myös Sarajevon talviolympialaisissa.


title: Al Iafrate

text: Iafrate sai NHL-varauksen, kun Toronto Maple Leafs varasi hänet numerolla neljä ensimmäisellä kierroksella. Hän oli kyseisen seuran kautta aikojen ensimmäinen ensimmäisellä kierroksella varattu Yhdysvalloissa syntynyt pelaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa jo varausvuonnaan ja nousi heti joukkueensa vakiokokoonpanoon. Hän pelasi tulokaskaudellaan, kaudella , 68 runkosarjaottelua, joissa teki 21 tehopistettä, viisi maalia ja 16 syöttöpistettä.


title: Al Iafrate

text: Iafrate pelasi Maple Leafsissä kuusi ja puoli kautta ja oli joukkueensa eniten pisteitä tehnyt puolustaja neljällä kaudella ja eniten maaleja tehnyt puolustaja viidellä kaudella (kaudella jakoi ykköstilan Brad Maxwellin kanssa). Hän ylitti kolmenkymmenen tehopisteen rajan tulokaskauttaan lukuun ottamatta kaikilla täysillä kausillaan Torontossa ja sai parhaat tehot kaudella , jolla hän teki 21 maalia ja 42 syöttöpistettä, yhteensä 63 tehopistettä, 75 runkosarjaottelussa. Eniten maaleja hän näinä vuosina teki kaudella , jolla hän teki 22 maalia. Tuolla maalimäärällä Iafrate jakaa Ian Turnbullin kanssa Maple Leafsin seuraennätyksen puolustajien yhden runkosarjakauden aikana tekemien maalien määrässä. Yhteensä hänelle kertyi mainitulla kaudella runkosarjapisteitä 52, mikä on hänen Toronton vuosiensa toiseksi paras ja koko ammattilaisuransa kolmanneksi paras lukema.


title: Al Iafrate

text: Iafraten NHL-seura vaihtui kesken kauden . Hän siirtyi tammikuussa 1991 Washington Capitalsiin pelaajakaupassa, jossa Maple Leafs sai vaihdossa Peter Zezelin ja Bob Rousen. Capitalsissa hän pelasi maaliskuuhun 1994 asti, jolloin seura kauppasi hänet Boston Bruinsiin saaden vaihdossa Joé Juneaun. Iafrate teki kolmivuotisen Capitals-aikansa ja samalla koko uransa parhaat teholukemat kaudella , jolla hänelle kertyi 81:ssä runkosarjaottelussa 66 tehopistettä, 25 maalia ja 41 syöttöpistettä. Hänet nimettiin tuon kauden päätteeksi NHL:n toiseen . Capitals-vuosinaan Iafrate juonsi omaa rock-ohjelmaansa Rock 103 WXZL -radioasemalla.


title: Al Iafrate

text: Bruinsissa Iafrate pelasi vain kauden lopun. Seuraavat kaksi kautta jäivät häneltä kokonaan väliin polvivaivojen vuoksi. Hän oli kärsinyt polvivammoista aiemminkin ennen ongelman pahenemista. Maaliskuussa 1990 sattunut eturistisiteen repeämä ja sitä seurannut leikkaus pitivät hänet esimerkiksi sivussa kauden 1989–1990 lopun ja kauden 1990–1991 alun.


title: Al Iafrate

text: Iafrate palasi NHL-jäille kaudella San Jose Sharksissa. Sharks oli hankkinut hänen pelaajaoikeutensa Bruinsilta kesäkuussa 1996 annettuaan vaihdossa Jeff Odgersin ja viidennen kierroksen varausvuoron. Iafrate pelasi ensimmäisen ottelunsa kahteen ja puoleen vuoteen lokakuussa 1996, kun Sharks sai vastaansa New York Islandersin. Hänen paluukautensakin meni lopulta pilalle loukkaantumisten vuoksi. Alkukaudesta hän kärsi varvasvammoista ja myöhemmin selkävammoista, jotka lopulta päättivät hänen kautensa, joka jäi vain 38:n ottelun mittaiseksi.


title: Al Iafrate

text: Iafrate palasi jäille jälleen joulukuun 1997 alussa, mutta joutui sivuun jo kolmen viikon päästä polvivamman vuoksi. Hän palasi kentille maaliskuussa 1998, jolloin pelasi viimeiset NHL-ottelunsa. Yhteensä hän kykeni pelaamaan kaudella vain 21:ssä runkosarjaottelussa ja kuudessa pudotuspeliottelussa. Kesäkuussa 1998 Sharks jätti Iafraten suojaamatta laajennusdraftissa, jossa tulokasseura Nashville Predators varasi hänet. Hänestä tuli kuitenkin pian rajoittamaton vapaa pelaaja, ja heinäkuussa 1998 Carolina Hurricanes teki hänen kanssaan sopimuksen. Iafrate ei kuitenkaan enää palannut NHL:ään vaan lopetti uransa syyskuussa 1998. Viimeiset ottelunsa ammattilaisena hän oli pelannut jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa keväällä 1998.


title: Al Iafrate

text: Al Iafrate pelasi neljätoista vuotta ja kaksitoista kautta kestäneellä NHL-urallaan yhteensä 799 runkosarjaottelua, joissa teki 463 tehopistettä, 152 maalia ja 311 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluja hänelle kertyi 71, joissa syntyi 35 tehopistettä, 19 maalia ja 16 syöttöpistettä. Iafrate pelasi urallaan neljä kertaa ssa, vuosina 1989, 1990, 1993 ja 1994, ja kerran, vuonna 1993, hänet valittiin liigan toiseen tähdistökentälliseen.


title: Al Iafrate

text: Kovasta lyöntilaukauksesta tunnettu Iafrate voitti tähdistöottelun yhteydessä järjestetyn lyöntilaukauskilpailun kolme kertaa. Hänellä oli hallussaan kilpailun ennätys kuudentoista vuoden ajan, kunnes slovakialainen Zdeno Chára rikkoi sen vuonna 2009. Cháran lyöntilaukaus oli 169,6 km/h, kun taas Iafraten ennätys oli 169,3 km/h.


title: Al Iafrate

text: Iafrate edusti Yhdysvaltain maajoukkuetta kaksissa arvokilpailuissa, Sarajevon olympialaisten jääkiekkoturnauksessa vuonna 1984 ja jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1998. Hän pelasi ensiksi mainitussa turnauksessa kuusi ottelua jääden tehopisteittä ja jälkimmäisessä neljä ottelua tehden kaksi tehopistettä, molemmat syöttöpisteitä.


title: Liikastenmäki

text: Liikastenmäki on Porin kaupungin kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin keskustaajaman eteläisimmässä kärjessä, Turun valtatien eli valtatie 8:n länsipuolella.


title: Liikastenmäki

text: Liikastenmäki on pinta-alaltaan pieni, ja kaupunginosa käsittää vain kyseisen mäen joka kohoaa hieman ympäristöään korkeammalle. Liikastenmäki on rakennettu pääasiassa 1990-luvulla varakkaiden omakotitaloalueeksi. Alueella sijaitsee myös joitain pienteollisuuskiinteistöjä.


title: Liikastenmäki

text: Liikastenmäen lähimmät naapurikaupunginosat ovat Tiiliruukki pohjoisessa ja Isomäki koillisessa, sekä peltoaukeiden takana Paratiisinmäki ja Klasipruuki luoteessa ja Liinaharja pohjoisessa. Parin kilometrin päässä lännessä sijaitseva haja-asutusalue luetaan yleisesti kuuluvaksi Tuorsniemeen.


title: Tuorsniemi

text: Tuorsniemi ( ) on Porin kaupungin 28. kaupunginosa. Tuorsniemen naapurikaupunginosat ovat Leppäkorpi, Pietniemi, Viikinäinen, Vähärauma, Paratiisinmäki ja Klasipruuki.


title: Tuorsniemi

text: Tuorsniemen pientaloalue on alun perin rakennettu 1950-luvulla, jolloin alue oli vielä osa Porin maalaiskuntaa. Samaan aikaan alueella on aloittanut toimintansa alueen tärkein työllistäjä, Muovitehdas Niskanen Oy. 1990-luvun lopussa sekä 2000-luvun alussa Tuorsniemeä on laajennettu itään, Paratiisinmäen, Liinaharjan ja Liikastenmäen kaupunginosien suuntiin.


title: Tuorsniemi

text: Tuorsniemen alueella on tehty lukuisia muinaislöytöjä, joista tunnetuimpana 1950-luvulla pellonkaivaustöiden yhteydessä löydetty Lähdepuron hyljeverkko, joka on saanut paikan Satakunnan Museon näyttelykokoelmassa. Tuorsniemelle asutettiin sotien jälkeen lukuisia karjalaissiirtolaisia ja uuden asutuksen tarpeisiin rakennettiin lahjoitusvaroin Tuorsniemen kansakoulu, joka on yhä toiminnassa oleva alakoulu. Koululaiset kulkevat sinne muun muassa Liikastenmäen alueelta.


title: Liiketaloustiede

text: Liiketaloustiede tarkastelee yritysten ja organisaatioiden päätöksentekoon sekä toiminnan ohjaamiseen liittyviä kysymyksiä. Se on ihmisten käyttäytymistä ja taloutta tutkiva tiede, jonka tavoitteena on selvittää, kuinka organisaatio saadaan toimimaan ja pysymään tuottavana, jonkin tavoitteen saavuttamiseksi.


title: Liiketaloustiede

text: Liiketaloustiedettä käytäntöön soveltavia aineita ovat ainakin liiketalousopinnot toisen asteen oppilaitoksissa, joista valmistuu nykyisin merkonomeja. Korkea-asteen oppilaitoksissa voidaan tehdä tutkimusta ja antaa korkeampaa soveltavaa koulutusta. Korkea-asteen oppilaitoksia ovat ammattikorkeakoulut, kauppakorkeakoulut ja yliopistojen kauppatieteelliset yksiköt, joista voi valmistua vastaavasti tradenomiksi (ammattikorkeakoulut) ja ekonomiksi (yliopistot).


title: Liiketaloustiede

text: Liiketaloustieteitä kutsutaan myös kauppatieteiksi. Yleistä taloustiedettä kutsutaan taloustieteeksi erotuksena liiketaloustieteestä.


title: Liiketaloustiede

text: Liiketaloustieteen eri aloja ovat:


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Pirjo Anneli Hiidenmaa (ent. Karvonen, s. 6. helmikuuta 1959 Anttola) on suomalainen tieto- ja oppikirjailija ja suomen kielen erikoistutkija. Vuoden 2015 alusta hän on ollut Helsingin yliopiston tietokirjallisuuden ja -kirjoittamisen tutkimuksen professori.


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Hiidenmaa kirjoitti ylioppilaaksi Mikkelin Kalevankankaan lukiosta vuonna 1978. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1986 ja lisensiaatiksi vuonna 1992. Hiidenmaa väitteli filosofian tohtoriksi suomen kielestä Helsingin yliopistossa 1995. Väitöskirjassaan "Oppikirja toimintana" hän tutki oppikirjojen kieltä ja tiedonesitystä. Vuosina 1992–1993 Hiidenmaa oli Helsingin yliopiston lehtori. Hänet nimitettiin vuonna 1997 Helsingin kauppakorkeakoulun soveltavan kielentutkimuksen dosentiksi ja vuonna 1998 Helsingin yliopiston suomen kielen dosentiksi.


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Hiidenmaa työskenteli vuosina 1981–1985 ja 1986–1987 Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen (Kotus) tutkimusapulaisena ja tutkijana. Vuosina 1985–1986 hän oli Suomen Lääkärilehden toimittaja ja 1987–1993 Suomen Pankin kielenhuoltaja. Vuosina 1993–2006 Hiidenmaa oli Kotuksen tutkija ja kielenhuolto-osaston eli Kielitoimiston johtaja.


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Vuosina 2006–2011 Hiidenmaa johti Suomen Akatemian Kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen yksikköä. Joulukuussa 2011 hän siirtyi Helsingin yliopiston Avoimen yliopiston johtajaksi ja syksyllä 2013 Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenian johtajaksi. Vuoden 2015 alussa Hiidenmaa aloitti Helsingin yliopiston tietokirjallisuuden ja -kirjoittamisen tutkimuksen professorina.


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Hiidenmaan keskeisiä tutkimuskohteita ovat olleet tietokirjallisuus, tiedeviestintä, tietokirjojen asema tiedonkulussa, tekstin- ja diskurssintutkimus sekä tekstien merkitys ja kontekstin analyysi.


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Hiidenmaa oli Helsingin kaupungin opetuslautakunnan jäsen 1997–2000 ja Helsingin ammattikorkeakoulun johtokunnan puheenjohtaja 2001–2004. Hän oli vihreiden puoluevaltuuskunnan jäsen 1999–2001.


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Vuosina 2003–2011 Hiidenmaa oli Suomen tietokirjailijat ry:n puheenjohtaja. Vuodesta 2009 hän on ollut Euroopan kirjailijajärjestöjen liiton puheenjohtaja. Tiedonjulkistamisen neuvottelukunnan jäsen Hiidenmaa on ollut vuodesta 2008.


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Hiidenmaa oli Hiidenkivi-lehden päätoimittaja vuosina 2006–2010.


title: Pirjo Hiidenmaa

text: Hiidenmaa on ollut vuodesta 2001 naimisissa Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Pekka Saurin kanssa. Hänellä on kolme lasta.


title: MediaMOO

text: MediaMOO on tekstipohjaista MOO-teknologiaa käyttävä virtuaaliyhteisö, joka on tarkoitettu yksinomaan media-alan tutkijoille ja ammattilaisille (jäsenyys on mahdollinen alalla aktiivista tutkimusta harrastaville). Se on foorumi, jossa luodaan kontakteja, "tavataan" vanhoja kollegoita sekä pidetään toisinaan myös erilaisia konferensseja. Projektin perusti Amy Bruckman Massachusetts Institute of Technologyn medialaboratoriassa vuonna 1993.


title: Mac Pro

text: Mac Pro on Applen tehokkain Macintosh-tietokone ja se on suunniteltu ammattilaiskäyttöön. Mac Pro julkaistiin 7. elokuuta 2006 WWDC-tapahtumassa ja se korvasi aiemman PowerPC-suorittimella varustetun Power Mac G5 -mallin. Ulkoisesti se muistuttaa hyvin paljon edeltäjäänsä Power Mac G5:ta. Sisäosaa on muutettu radikaalisti, esimerkiksi kiintolevyjen sijoittelulla, joka mahdollistaa kiintolevyjen nopean vaihdon.


title: Mac Pro

text:
Neliytiminen malli:12-ytiminen malli:Neliytiminen malli:
Kuusiytiminen malli:


title: Bamperos

text: Bamperos oli oululainen ravintolaorkesteri, joka perustettiin 1970.


title: Bamperos

text: Yhtyeen tavaramerkiksi muodostui moniääninen lauluharmonia ja vauhdikkaat show’t. Bamperos keikkaili ympäri Suomea ja laivoilla ja esiintyi televisiossa ja radioasemilla. Yhtye teki jinglen Oulun ensimmäisen kaupallisen radioaseman, Radio Megan, avajaisiin vuonna 1988.


title: Bamperos

text: Petri Tuunainen väittää kirjassaan "500 iskelmätähteä", että Bamperos oli yksi Suomen parhaista laulubändeistä jota monet jälkipolven orkestereista ovat pitäneet musiikillisena esikuvanaan. Bamperos esiintyi Suomen suurimmissa ja parhaissa ravintoloissa ja niin Tuunaisen kuin Tony Latvankin mukaan se oli yksi kalleimmin palkatuista ravintolaorkestereista porilaisen Pureman kanssa 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Bamperos

text: Toimintansa ensimmäiset vuodet orkesteri soitti lähinnä viikonloppuisin Oulun ja lähiympäristön tanssipaikoilla. Ammattimainen kokoonpano muotoutui vuonna 1973, jolloin Bamperoksen muodostivat Seppo Jääskeläinen (kitara), Pekka Outinen (rummut), Mauno Moisanen (urut), Erkki Vehkaperä (laulu ja lyömäsoittimet) sekä Mauri Huotari (basso). Orkesterin kaikki jäsenet olivat omalta osaltaan myös laulusolisteja.


title: Bamperos

text: Bamperos pysyi lähes 20 vuotta samassa ydinkokoonpanossa, ainoastaan kosketinsoittajat vaihtuivat. Mauno Moisanen lopetti soittamisen ja lähti kaivamaan kultaa Lappiin vuonna 1979, jonka jälkeen kosketinsoittajan vakanssia hoitivat muun muassa Jari Laasanen, Esa Sihvola, Arto Mäläskä, Veli Tikkala ja viimeiset viisi vuotta Markku Suvinen.


title: Bamperos

text: Laulusolistina Vehkaperän lisäksi esiintyi sekä televisio- että lavakeikoilla Kari Värri.


title: Bamperos

text: Bamperos lopetti toimintansa vuonna 1990.


title: Bamperos

text: Bamperos julkaisi urallaan viisi albumia ja sen suosituimmaksi kappaleeksi kohosi "Tule kanssani kylpyyn", joka on edelleen karaokebaareissa suosittu . Bamperoksen parhaaksi levyksi on luonnehdittu sen 10-vuotisjuhlajulkaisua, joka ilmestyi 1983. Muita Bamperos-kappaleita olivat muun muassa "Kimonota raotuta", "Kettunen keskiyön cowboy", "Se on meininki näin", ja myös Paula Koivuniemen sittemmin levyttämä italoiskelmä "Lähdetään pois". Erkki Vehkaperä esitti "Kettusen" Lauantaitansseissa.


title: Isengard

text: Isengard on norjalainen yhden miehen yhtye. Nimi "Isengard" on otettu J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -kirjasta, ja se tarkoittaa Rautapihaa. Yhtyeen Thuringwethil-vampyyriä esittävä logo on muokattu Keski-Maa-roolipelin kuvituksesta. Yhtyeen ainoa jäsen, Fenriz, vaikuttaa myös muissa norjalaisissa kokoonpanoissa (muun muassa Darkthrone, Storm, Neptune Towers ja Dødheimsgard). Yhtyeen musiikkia on kuvattu "folk black metaliksi". Yhtye on julkaissut yhden albumin sekä yhden demokokoelman.


title: Isengard

text: Isengardin kappale "Neslepaks" on mukana Moonfog Productionsin Crusade From The North -kokoelmalevyllä , joka julkaistiin vuonna 1996.


title: Blake (yhtye)

text:
Blake on helsinkiläinen vuonna 2000 perustettu heavy rock -yhtye.
Vuonna 2011 yhtye julkaisi coveralbumin "Shelter" juhlistaakseen kymmenvuotista taivaltaan. Yhtyeen viimeisin studioalbumi, "Taste Of Voodoo", ilmestyi vuonna 2013.


title: Blake (yhtye)

text:
Vuonna 2015/16 yhtye juhlii 15-vuotistaivaltaan. Juhlavuotensa kunniaksi Blake on levyttänyt Cover-version Neil Youngin kappaleesta Rockin' in the Free World, joka on julkaistu myös musiikkivideona. Yhtye valmistelee uuden kokoelman julkaisua. Kaikki kokoelmaan tulevista kappaleista on nauhoitettu uusina versioina.
Blake on alkanut työstämään myös uutta albumia.Uusi albumi julkaistaan 2018.


title: Kari Värri

text: Kari Värri on suomalainen kosketinsoittaja. Värrin ura alkoi 1970-luvun alussa Oulussa. Kosketinsoitinten lisäksi Värri toimi mielellään myös laulusolistina. Värrin uran ensimmäiset oululaiset bändit olivat Remulus ja Cutler Fuzz, jotka saavuttivat lähinnä maakunnallista huomiota.


title: Kari Värri

text: Kari Värri osallistui vuonna 1975 Rockmuusikoiden ja Jussi Raittisen organisoimaan Rock-laulun Sm-kilpailuun, josta saavutuksena oli 2. sija. Sen siivittämänä Värri uskaltautui ammattimuusikon uralle. Ensimmäinen ammattibändi oli Rocket, jossa soittivat Värrin lisäksi, mm. Arto Piispanen, Raimo Raappana ja Hannu Karjalainen.