title: Mommilan veriteot 1917

text: Maanviljelysneuvos Alfred Kordelin on viettämässä 49-vuotissyntymäpäiväänsä omistamassaan Mommilan kartanossa Hausjärvellä 6. marraskuuta 1917. Vieraana on muiden muassa hänen asianajansa Risto Ryti, tuleva Suomen tasavallan presidentti. Kesken syntymäpäivien saadaan tieto, että joukko venäläisiä matruuseja on matkalla kohti Mommilaa. Kordelin soittaa Lahteen, josta pyytää apuun suojeluskuntalaisia. Muutama mies saapuukin illalla. He ilmoittavat, että loput suojeluskuntalaisista ovat tulossa seuraavana päivänä. 7. marraskuuta kartanon pihaan ilmestyy suuri joukko matruuseja. Suojeluskuntalaiset piilottavat aseensa ja tekeytyvät Kordelinin vieraiksi matruusien astuessa sisään. Matruuseihin on liittynyt myös suutari Johan Skott, jonka ”herraviha” kohdistuu pääasiassa Kordeliniin. Kordelin yrittää puolustautua sanomalla olevansa köyhien ystävä: ”Minä en ole ikinä varastanut kansalta. Sen minkä olen ottanut, olen ottanut rikkailta.” Kordelinia ei kuitenkaan kuunnella, vaan häntä ja muita miespuolisia vieraita lähdetään kuljettamaan kohti Lahden rautatieasemaa. Matkalla suojeluskunnan joukot kuitenkin yllättävät saattueen. Matruusi ampuu Kordelinin ja isännöitsijä Paul Petterssonin vaunuihinsa. Skott kuolee suojeluskuntalaisten ampumana taistelussa. Muut vieraat pääsevät karkuun. He palaavat yksitellen Mommilan kartanoon, jota kartanon työväestö pitää vallassaan.


title: Mommilan veriteot 1917

text: Elokuvan tyyli on hyvin teatterimainen, mikä johtuu ehkä eniten ohjaajan teatteritaustasta. Staattisuus ja runsaat dialogijaksot luovat elokuvaan kuitenkin realistista, dokumentaarista tunnelmaa. Elokuva antaa hyvin reportaasimaisen katsauksen Alfred Kordelinin viimeisiin päiviin.


title: Mommilan veriteot 1917

text: Elokuvan tekovaiheessa ohjaaja Pennanen ja tuottaja Donner joutuivat kiistaan erilaisten näkemystensä vuoksi. Donner ratkaisi ongelmat tuottajan auktoriteetilla, ja leikkasi lopullisen elokuvan haluamallaan tavalla. Tämän lisäksi hän lisäsi elokuvan alkuun muutaman minuutin esittelyn Alfred Kordelinista ihmisenä.


title: Lassi Koponen

text: Lassi Koponen, oikeasti Lauri Koponen (s. 14. heinäkuuta 1928 Savonlinnassa) on suomalainen, Kuopiossa asuva nuortenkirjailija.


title: Lassi Koponen

text: Koponen kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta vuonna 1949 ja jatkoi opintojaan kansakoulunopettajaksi Oulun opettajakorkeakoulussa, josta valmistui 1954.


title: Lassi Koponen

text: Kirjailijaksi Koponen ryhtyi 1970-luvulla, kun esikoisteos, nuortenkirja "Mölymäen veijarit" julkaistiin. Tämän jälkeen Koponen kirjoitti neljä muuta romaania. Mölymäen veijareissa, Veijareiden valistusajassa ja Tossun talvisodassa seurataan erään tietyn kuopiolaisen poikaporukan seikkailuja.


title: Lassi Koponen

text: Koposen kirjat sijoittuvat sotien jälkeiseen Kuopioon. Poikkeuksena on viides ja toistaiseksi viimeinen romaani "Ässät ja salaseura", jonka päähenkilönä on kaksi tyttöä, jotka perustavat salaseuran.


title: Aarikka

text:
Aarikka Oy suomalainen koruihin ja sisustustuotteisiin erikoistunut perheyritys, jonka valmistamien tuotteiden päämateriaali on puu. Helsinkiläisyrityksen myymälät sijaitsevat Pohjoisesplanadilla, kauppakeskus Iso Omenassa ja Tampereella, Kauppakeskus Ratinassa. Toimitilat ovat Vallilassa.
Yrityksen perustivat vuonna 1954 nuoret taideteollisuusalan opiskelijat Kaija Aarikka (1929-2014) ja Erkki Ruokonen (1929-2009), kun Kaija Aarikan lopputyötään varten suunnittelemille puunapeille alkoi olla kysyntää. Ensimmäiset napit veistettiin käsin eksoottisista puulajeista. Tuotevalikoima laajeni nopeasti kotimaisista puulajeista valmistettuihin puukoruihin, joita varten kehiteltiin oma värjäysmenetelmä. Puun lisäksi Kaija Aarikka suunnitteli koruja hopeasta.


title: Aarikka

text: Ensimmäinen Aarikka-myymälä avattiin Helsingin Vanhalle kauppakujalle 1960 ja seuraava Bulevardille 1963. Fredrikinkadun liike oli erikoistunut kehittäviin puuleluihin, joiden valmistus aloitettiin 1968. Leluista muun muassa Pujo on palkittu useassa alan kansainvälisessä kilpailuissa. Laajimmillaan Aarikalla oli parisenkymmentä omaa liikettä koti- ja ulkomailla. 1990-luvun laman myötä osa näistä annettiin franchising-yrittäjien pyöritettäviksi.


title: Aarikka

text: Aarikan tunnetuin tuote on Kaija Aarikan vuonna 1973 puupalloista suunnittelema Pässi. Piensisustustuotteista suosituimpiin Aarikka-tuotteisiin ovat kuuluneet kynttilänjalat, lautapelit ja alumiinista valmistetut mobilet. Puun lisäksi koruja valmistetaan edelleen myös hopeasta. Joulukoristeet ja jouluseimet kuuluvat tuotevalikoimaan ympärivuoden. Yrityksen pääsuunnittelijana ja taiteellisena johtajana toiminut Kaija Aarikka on suunnitellut tuotteita myös muille yrityksille.


title: Aarikka

text: 2000-luvun puolivälistä lähtien yrityksen taiteellisena johtajana on toiminut Kaija Aarikan tytär Pauliina Aarikka, joka aloitti Aarikan korumuotoilijana vuonna 1989.


title: Aarikka

text: Alkuperäisen toimintamallin mukaisesti Aarikka työllistää edelleen omien työntekijöiden lisäksi kotityöntekijöitä. Tuotteiden kotimaisuusaste on niin korkea, että yritys saa käyttää Suomalaisen työn liiton Avainlippu-merkintää.


title: Aarikka

text: Huhtikuussa 2017 uutisoitiin raisiolaisen lahja- ja taloustavarayritys Martinex Oy:n ostaneen Aarikan koko osakekannan perustaja Kaija Aarikan tyttäriltä.


title: M/S Blue Castor

text: M/S Blue Castor () on tanskalaisen Blue Star Linen omistuksessa oleva öljyntorjunta-alus. Blue Castor on rekisteröity Tanskan lipun alle ja sen kotisatama on Faaborg. Aluksella on seitsemän hengen miehistö. Yhteensä, miehistö mukaan lukien, alukselle mahtuu 20 henkeä. Blue Castor on kokonaan ilmastoitu.


title: M/S Blue Castor

text: 1. tammikuuta 1963 aluksen köli laskettiin. 1. lokakuuta 1963 alus luovutettiin färsaarelaisen P/F N. J. Mortensen A/S:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Färsaarten lipun alle nimellä "Stella Karina". Vuonna 1968 aluksen nimeksi tuli "Rasmus Effersøe". Vuonna 1985 alusta kunnostettiin. Vuonna 2001 nimeksi tuli "Rasmus"


title: M/S Blue Castor

text: Vuonna 2004 alus siirtyi tanskalaisen Blue Star Linen omistukseen ja Tanskan lipun alle nimellä "Blue Castor". Kotisatamaksi tuli Faaborg. Samalla alus myös muutettiin öljyntorjuntaan kelpaavaksi.


title: Conjuration

text: Conjuration on puolalaisen extreme metal -yhtye Behemothin vuonna 2003 julkaisema EP-levy. Levyn livekappaleet äänitettiin Mystic Festivalilla 13. lokakuuta 2001, studiokappaleet kesä-syyskuussa 2002. Levystä julkaistiin myös rajoitettu vinyylipainos.Levyn yhdysvaltalaisessa painoksessa kappalelista oli hieman erilainen:


title: Reino Kalliolahti

text: Reino Elias Kalliolahti (15. huhtikuuta 1917 Kuhmalahti – 29. syyskuuta 1992 Tampere) oli suomalainen näyttelijä.


title: Reino Kalliolahti

text: Kalliolahti syntyi 18-lapsiseen perheeseen. Ennen näyttelijäksi ryhtymistään hän työskenteli leipurina ja kondiittorina Viitasaarella ja Tampereella. Hän toimi sotavuosina rintamalla lääkintäaliupseerina. Haavoittumisen jälkeen Kalliolahti joutui kotirintamalle ja vuonna 1943 hän pääsi Tampereen Työväen Teatteriin näyttelijäoppilaaksi. Hän oli näyttelijänä Jyväskylän Työväen Teatterissa 1945–1951 ja Tampereen Työväen Teatterissa 1951–1982. Kalliolahti oli 15 vuoden ajan Pyynikin Kesäteatterin toiminnanjohtajana ja hän ideoi sekä toteutti yhdessä lavastaja Leo Lehdon kanssa teatterille pyörivän katsomon joka valmistui 1959. Kalliolahti ohjasi myös harrastajateattereissa ja opetti Tampereen yliopiston näyttelijäopiskelijoita.


title: Reino Kalliolahti

text: Kalliolahti teki pitkän uran teatterinäyttelijänä Tampereen Työväen Teatterissa, jonka toisen kerroksen tasanteelle on pystytetty patsas hänelle. Kalliolahti näytteli myös jonkin verran televisiossa. Hänen ehkä tunnetuin roolityönsä on Kilun isän rooli televisiosarjassa "Pertsa ja Kilu" (1975). Ainoan pääroolinsa valkokankaalla hän teki elokuvassa "Mommilan veriteot 1917", jossa hän näytteli Alfred Kordelinia, aikansa rikkainta suomalaista miestä. Mommilan veritekojen ohella Kalliolahden ehkä tunnetuin rooli oli Pirtamon vanhaisäntä Veikko Kerttulan TV-elokuvassa "Simpauttaja".


title: Dynamo (täsmennyssivu)

text: Dynamo voi tarkoittaa:Lisäksi Dynamo on monien urheiluseurojen energisyyttä kuvaava nimi:


title: Tankotanssi

text: Tankotanssi on tanssi- ja liikuntamuoto, jossa käytetään lattiasta kattoon ulottuvaa tankoa. Liikuntamuotona laji kehittää erityisesti voimaa, notkeutta ja koordinaatiota.


title: Tankotanssi

text: Tankotanssi alkoi kehittyä 800 vuotta sitten Mallakhamba nimisestä Intialaisesta urheilulajista, jossa hyödynnetään noin kolme metriä pitkää puutankoa. Myös sirkuksen kiinalaisesta tolppaa voidaan pitää osana tankotanssin historiaa. Kiinalainen tolppa on 6-8 m korkea tolppa, jolla voidaan tehdä erilaisia voimaliikkeitä ja liukuja.


title: Tankotanssi

text: Ensimmäiset tankotanssin kansainväliset kilpailut järjestettiin Amsterdamissa vuonna 2005.


title: Tankotanssi

text: Suomen ensimmäinen tankotanssikoulu, Rock the Pole, perustettiin vuonna 2007 Helsinkiin Maria Kekkosen ja Olha Venäläisen toimesta.


title: Tankotanssi

text: Suomen ensimmäinen tankotanssitapahtuma Artpole järjestettiin vuonna 2009. Kilpailun voitti Oona Kivelä. Kivelä voitti myös vuonna 2010 järjestetyt ensimmäiset tankotanssin SM-kilpailut.


title: Tankotanssi

text: Ympärisaskel on tankotanssin alkeistason liike. Tämän liikkeen kautta on helppo tutustua tankoon. Se rohkaisee tanssijaa muun muassa laskemaan koko kehon painonsa tangon varaan.


title: Tankotanssi

text: Liikkeen lähtöasennossa seisotaan tangon vierellä. Tankoa lähempi käsi tarttuu tankoon noin tanssijan pään korkeudelta. Tämän jälkeen nojataan poispäin tangosta, ja käsi suoristuu. Tarkoituksena olisi pysyä koko liikkeen ajan mahdollisimman kaukana tangosta. Sisempi jalka asetetaan aivan tangon juureen ja ulompi jalka nousee korkealle ilmaan. Tarkoituksena on ottaa liikkeeseen vauhtia heilauttamalla jalkaa ilmassa. Kun tanssija samalla kaatuu eteenpäin, hän pääsee astumaan ilmavan askeleen tangon ympäri siten, että ilmassa oleva jalka astuu maahan aivan toisen jalan viereen. Liikettä voi jatkaa tästä astumalla uuden askeleen tällä kertaa sisemmällä jalalla, minkä jälkeen voi jälleen jatkaa matkaa ulommalla jalalla. Näin liike voi jatkua teoriassa loputtomiin


title: Rettig Group

text: Rettig Group Oy Ab on suomalainen monella alalla toimiva perheyritys. Yrityksen kotipaikka sijaitsee Helsingissä ja toimitusjohtaja on Tomas von Rettig. Rettig Groupin palveluksessa on (2018) yli 4 000 ihmistä ja yhtiö toimii 28 maassa. Rettig Groupilla on yli 200 vuotta vanhat perinteet perheyrityksenä. Rettig aloitti tupakkatehtaana 1770-luvun Hampurissa, mutta luopui tupakan valmistuksesta kokonaan vuonna 1995. Vuonna 2016 Rettig luopui varustamotoiminnasta myytyään Boren alankomaalaiselle Spliethoff -yhtiölle.


title: Rettig Group

text: Rettig Group omistaa kokonaan sisäilman säätölaitteita valmistavan Rettig ICC -yhtiön sekä kalkkikivipohjaisia tuotteita valmistavan Nordkalkin. Lisäksi Rettig harjoittaa sijoitustoimintaa ja on osakkaana vakuutusyhtiö Alandiassa, Terveystalo-konsernissa ja varainhoito- ja sijoitusalan konserni eQ:ssa.


title: Rettig Group

text: Rettig Group on laskenut useita joukkovelkakirjoja markkinoille siitä huolimatta että yritysten omistajien tulot ovat ylittäneet velkakirjojen nimellismäärän vuosina 2009-2011.


title: Rettig Group

text: Rettig Group on saanut yritystukina vuosina 1997–2013 yhteensä 34 miljoonaa euroa.


title: Senttihuutokauppa

text: Senttihuutokauppa on Internetissä toimiva huutokauppa, jossa tuotteen hintaa korotetaan huudettaessa sentillä. Näin myyntihinnaksi voi tulla tuotteen varsinaista arvoa huomattavasti pienempi summa. Myyjän kannalta tuotto perustuu siihen, että jokainen huuto maksaa tietyn summan. Suomessa syyttäjän mielestä senttihuutokaupan tuotteen saaminen perustuu sattumaan, ja kyse olisi siten laittomista arpajaisista. Satakunnan käräjäoikeuden vuoden 2010 päätöksen mukaan senttihuutokaupassa ei ole kyse arpajaisista.


title: Senttihuutokauppa

text: Senttihuutokaupassa yhdellä huudolla voi tarjousta korottaa vain rajoitetun määrän (yleensä yhden sentin eli 0,01 euroa). Kun tarjous on jätetty, kohteen huutokello alkaa käydä. Aika voi olla esimerkiksi neljä minuuttia. Mikäli joku korottaa tuotteen hintaa yhdellä sentillä, huutokello alkaa käydä alusta. Ellei kukaan korota tuotteen hintaa sentillä huutokellon aikana, huutokaupan voittaa viimeisen tarjouksen tehnyt. Normaalista huutokaupasta poiketen tarjouksen tekeminen maksaa.


title: Senttihuutokauppa

text: Toinen senttihuutokaupan malli on päinvastainen konsepti. Tätä ei kutsuta senttihuudoksi, vaan "alin tarjous voittaa" -huutokaupaksi. Toimintamalli on seuraava: Käyttäjät voivat jättää haluamansa tarjouksen haluamastaan tuotteesta. Kun huutokauppa päättyy, palveluntarjoaja tarkistaa, mikä oli ainoa alin tarjous. Ainoan alimman tarjouksen jättänyt voittaa tuotteen tarjoamallaan hinnalla. Yksi sentti on aina alin tarjous, mutta mikäli kaksi tai useampi tekee sentin tarjouksen, se ei enää ole ainoa alin tarjous. Eli käytännössä ainoa alin tarjous voi olla vaikka 365,32 euroa. Tällöin siis "huutaja" arvaa jonkun luvun ja toivoo sen olevan ainoa ja alin.


title: Senttihuutokauppa

text: Satunnainen esillä olevan tuotteen saaja voidaan määrittää myös muilla vastaavilla periaatteilla, kuten "alin ainoa tarjous voittaa". Tätä on kutsuttu myös nimellä "käänteinen huutokauppa". Tällä tavoin toimiva arpaonneen perustuva huutokauppoja on mm. Bidster.com. Bidd.fi käytti menetelmää, jossa huuto pudottaa hintaa yhdestä kymmeneen senttiä ja tuote myytiin lopulta yhdellä sentillä; palvelu on sittemmin suljettu 2008 huhtikuussa.


title: Senttihuutokauppa

text: Suorahuuto.fi verkkopalvelussa pystyi tekemään ilmaiseksi sata huutoa vuorokaudessa. Palvelu rahoitettiin mainostuloilla. Verkkopalvelun mukaan sen toiminta ei täyttänyt arpajaislain tunnuksia, joita ovat sattuma, vastikkeellinen osallistuminen ja rahan arvoinen voitto. Bidoloo.com verkkopalvelussa sai yhden huudon joka päivä ilmaiseksi, kun kirjautui sisään. Lisähuudot maksoivat erikseen 0,50-1,50 euroa.


title: Senttihuutokauppa

text: Suomalaisille suunnattuja senttihuutokauppoja oli ainakin 14 vuonna 2010. Ensimmäiset senttihuutokaupat perustettiin Suomessa, mutta vuonna 2010 vain kolme ilmoitti olevansa Suomessa toimivan yrityksen omistuksessa. Lisäksi kahdeksan kauppaa oli lopettanut toimintansa joko yrityskaupan tai kannattamattomuuden vuoksi. Yritykset alkoivat siirtää toimintaansa ulkomaille sen jälkeen, kun viranomaiset alkoivat epäillä palveluita laittomiksi. Kohteina ovat olleet väljemmän uhkapelilainsäädännön maat, kuten Englanti tai Malta.


title: Senttihuutokauppa

text: Suomessa sisäministeriö ryhtyi tutkimaan vuonna 2008 senttihuutokauppojen laillisuutta, mikä aiheutti ainakin yhden tarjoajan muuton Isoon-Britanniaan. Senttihuutokauppoja epäiltiin laittomien arpajaisten järjestämisestä. Suomen lain mukaan arpajaiset saa järjestää vain yleishyödyllinen yhteisö yleishyödyllisen tarkoitukseen.


title: Senttihuutokauppa

text: Epäilyissä kyse oli siitä, onko tuotteen saaminen niin sattumanvaraista, että kyseessä ovat arpajaiset eikä nettihuutokauppa. Satakunnan käräjäoikeuden vuoden 2010 päätöksen mukaan senttihuutokaupassa ei ole kyse arpajaisista. Oulun ja Vaasan hovioikeudet ovat erillisissä tapauksissa katsoneet senttihuutokaupan lailliseksi.


title: Senttihuutokauppa

text: Fiksuhuuto.fi oli internetissä toimiva perustajiensa mukaan maailman ensimmäinen niin sanottu senttihuutokauppa. Sivuston perustivat Jussi Mäntylä ja Tuomo Siurua.


title: Senttihuutokauppa

text: Sisäministeriö teki huhtikuussa 2008 sivustosta tutkintapyynnön. Tutkintaa hoiti Haukiputaan poliisi. Poliisi epäili sivustoa arpajaislain rikkomisesta. Fiksuhuuto.fi:n tapaa järjestää arpajaiset epäiltiin lainvastaiseksi, koska huutokaupan voittajan ratkaisee sattuma. Syyttäjä nosti syytteen syyskuussa 2008. Syytteet kuitenkin hylättiin, ja Fiksuhuudon toiminnan todettiin olevan laillista eikä rikkovan arpajaislakia.


title: Senttihuutokauppa

text: Poliisitutkinnan alettua sivuston toiminta siirrettiin ulkomaille. Sen päämaja oli Englannissa, ja liiketoimintaa hoidettiin Maltalla..


title: Senttihuutokauppa

text: Fiksuhuudon nykyinen tila on tuntematon, mutta ainakin heidän internet-sivunsa on poistettu.


title: Tiedontallennusväline

text: Tietotekniikassa ja viestinnässä käytettyjä informaationtallennustekniikoita ja -välineitä:


title: Tiedontallennusväline

text: Audiotekniikassa käytettyjä tallennusvälineitä:


title: Tiedontallennusväline

text: Videotekniikassa käytettyjä tallennusvälineitä:


title: Voyageursin kansallispuisto

text: Voyageursin kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Minnesotan osavaltiossa, lähellä International Fallsin kaupunkia sijaitseva kansallispuisto. Se perustettiin 8. huhtikuuta vuonna 1975. Puisto saa nimensä "voyageurs"-nimellä kutsutuilta ranskalais-kanadalaisilta turkiskauppiailta, jotka olivat ensimmäisiä eurooppalaisia puiston alueella. Voyageurs on noin 882 km² laajuinen, ja sitä hallinnoi Yhdysvaltain muiden kansallispuistojen tapaan maan National Park Service. Puisto on tunnettu vesialueistaan, ja se on suosittu erityisesti veneilijöiden ja kalastajien keskuudessa.


title: Hajalan koulu

text: Hajalan koulu on koulu Halikossa Hajalassa, tarkemmin ottaen Saarimäen kylässä. Kuninkaantien varrella sijaitsevassa koulussa toimivat peruskoulun 1. - 6. luokat. Hajalan koulussa on käytössä yhdysluokat (1-2, 3-4, 5-6). Ja vuonna 2010 oppilaita on 41. Päiväkodissa lapsia on noin 20.


title: Hajalan koulu

text: Koulua alettiin rakentaa joulukuussa 1908, ja syyskuussa 1909 rakkenustarkastaja tuli suorittamaan lopputarkastuksen jossa ilmeni suuria puutteita mm. rakennusaineissa. Urakoitsijalle kieltäydyttiin maksamasta mitään ennen kuin kaikki puutteellisuudet oli korjattu. Koulu kuitenkin otettiin käyttöön samana vuonna. Koulun alkuperäinen nimi oli "Saarimäen koulu". Koulun johtokunta valitsi ensimmäiseksi opettajaksi Anselm Hinkan Euran kappelista. Hänen vaimostaan, Alma Hinkasta, tuli tyttöjen käsityönopettaja. Kouluun kirjoittautui ensimmäisenä lukuvuonna 47 oppilasta. Syksyllä 1920 oppilasmäärä oli kohonnut 64:ään ja koululle tarvittiin apuopettaja. Toiseksi opettajaksi valittiin Olga Kylä-Sankari Ypäjältä. Myös koulupiiri tunnettiin Saarimäen koulupiirinä. Koulu valmistui vuonna 1909 ja siinä oli silloin kaksi luokkahuonetta sekä asunto opettajalle. Nykyisin opettajan asunto toimii teknisten töiden tilana. Saarimäen koulun johtokunta sijoitti tarpeellisen alakoulun syksyllä 1922 eri paikkaan kuin varsinainen Saarimäen koulu. 1926 suunniteltiin alakoulun rakentamista koulun yhteyteen. Vuonna 1927 rakennettiin toinen koulurakennus samaan pihapiiriin. Yläkerrassa on kaksi asuntoa, alhaalla yksi luokkahuone, ruokailutila sekä liikuntasali. Pihapiiristä löytyy myös luistelukoppi, varastorakennus ja sauna.


title: Hajalan koulu

text: Päiväkoti Kivilinna siirtyy Hajalan koulun teknisentyön tiloihin vuodenvaihteessa 2008. Vuonna 2009 Hajalan koulu täytti 100 vuotta.


title: Eero Kosteikko

text: Eero V. Kosteikko (7. kesäkuuta 1925 Vaasa – 28. elokuuta 1974 Tampere) oli suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja.


title: Eero Kosteikko

text: Kosteikko teki pitkän päivätyön näyttelijänä Tampereen eri teattereissa. Hän näytteli muun muassa Rahikaista Pyynikin kesäteatterin näytelmässä "Tuntematon sotilas". Vuonna 1959 Kosteikko perusti Tampereelle Pikkuteatterin, joka siirtyi vuonna 1961 Tampereen teatterin alaisuuteen. Pikkuteatterissa Kosteikko ohjasi muun muassa Tennessee Williamsin näytelmän "Lasinen eläintarha", jossa yhtä pääosaa näytteli Heidi Krohn.


title: Eero Kosteikko

text: Teatteriuransa ohella Kosteikko näytteli myös joissakin elokuvissa, kuten "Taikayö" (1954), "Olemme kaikki syyllisiä" (1954), "Juha" (1956), "Risti ja liekki" (1957), "Akseli ja Elina" (1970) sekä "Mommilan veriteot 1917" (1973), joista viimeksi mainitussa hän näytteli suurimman elokuvaroolinsa asemapäällikkö Hjalmar Allénina.


title: Moondog

text: Moondog (oik. Louis Thomas Hardin, 26. toukokuuta 1916 Marysville Kansas Yhdysvallat – 8. syyskuuta 1999 Saksa) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, muusikko, ja runoilija, joka kehitti myös useita omia soittimia. Moondog esitti sävellyksiään 1940-luvulta aina vuoteen 1974 katusoittajana New Yorkissa. Moondogin tyyli oli taidemusiikkia jazz rytmeillä. Hardin sokeutui onnettomuudessa 16 vuoden iässä.


title: Marja-Sisko Aimonen

text: Marja-Sisko Irina Aimonen-Markkula (20. marraskuuta 1935 Ikaalinen – 16. toukokuuta 2016 Tampere) oli suomalainen näyttelijä.


title: Marja-Sisko Aimonen

text: Aimonen kävi Teatterikoulun 1955–58 ja oli uransa alussa kiinnitettynä Jyväskylän Työväen Teatteriin ja sitten Tampereen Työväen Teatteriin vuodesta 1959 vuoteen 1999.


title: Marja-Sisko Aimonen

text: Aimonen esiintyi useissa TV2:n sarjoissa, kuten "Reinikainen" (1982), "Kotirappu" (1987), "Elämän suola" (1996) ja "Antiikkieno" (2007–2008) sekä elokuvissa "Mommilan veriteot 1917" (1973), "Kiljusen herrasväki" (1981), "Tarkkis" (1987) ja "Tango Kabaree" (2001).


title: Gwen Lee

text: Gwen Lee, alk. Gwendolyn Lepinski (12. marraskuuta 1904 – 20. elokuuta 1961) oli yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä. Lee oli kotoisin Yhdysvaltain Nebraskan osavaltion Hastingsin kaupungista. Ennen ryhtymistään näyttelijäksi hän toimi mallina. Uransa Hollywoodissa Lee aloitti vuoden 1925 elokuvassa "Sydämen ääni", jonka pääosassa nähtiin Norma Shearer. Samassa elokuvassa esiintyi myös Joan Crawford, jonka kanssa Lee seuraavina vuosina esiintyi moneen otteeseen useassa eri elokuvassa. He tekivät yhdessä lopulta yhdeksän elokuvaa. Lee päätti näyttelijän uransa vuonna 1938. Hänen viimeisiksi töikseen jäivät elokuvat "Man-Proof" ja "Paroled from the Big House". Hän kuoli vuonna 1961 Nevadan Renossa.


title: Heikki Katajisto

text: Heikki Katajisto (s. 11. elokuuta 1941, Tampere) on suomalainen elokuvaaja ja elokuvakäsikirjoittaja sekä Suomen Elokuvaajien Yhdistyksen jäsen.


title: Heikki Katajisto

text: Katajisto on yksi elokuvaohjaaja Anssi Mänttärin ja Jörn Donnerin elokuvien "hovikuvaajista". Hän on kuvannut muun muassa Mänttärin elokuvata "Regina ja miehet" (1983), "Huhtikuu on kuukausista julmin" (1983), "Rakkauselokuva" (1984), "Viimeiset rotannahat" (1985) ja "Kuningas lähtee Ranskaan" (1986). Donnerille Katajisto on kuvannut muun muassa elokuvat "Sixtynine 69" (1969) "Naisenkuvia" (1970) ja "Anna" (1970). Hän kuvasi myös Jotaarkka Pennasen elokuvan "Mommilan veriteot 1917" (1973), joka oli niin ikään Jörn Donnerin tuottama.


title: Heikki Katajisto

text: Katajisto toimi myös yhtenä käsikirjoittana kuvaamissaan elokuvissa "Kuningas lähtee Ranskaan" (1986) ja "Mommilan veriteot 1917" (1973). Käsikirjoittajana hän toimi myös elokuvissa, "Vaaksa vaaraa" (1965), "Puulinna" (1968), joissa hän myös toimi kuvaajana.


title: Harri Tirkkonen

text: Harri Robert Tirkkonen (24. marraskuuta 1930 Helsinki – 11. heinäkuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.


title: Harri Tirkkonen

text: Tirkkonen oli yksi käytetyimpiä sivuosanäyttelijöitä suomalaisessa elokuvassa 1970- ja 1980-luvuilla. Hän näytteli muun muassa elokuvissa "Murheenkryynin poika" (1958), "Mommilan veriteot 1917" (1973), "Manillaköysi" (1976), "Pedon merkki" (1981) ja "Ulvova mylläri" (1982). Tirkkonen muistetaan ehkä parhaiten pääosasta Hannu Kahakorven ohjaamassa Arto Paasilinna -filmatisoinnissa "Onnellinen mies" (1979). Tirkkonen näyttelee pääosaa, opettaja Mikael Otsolaa, myös tieteislyhytelokuvassa "Syväjäädytetty opettaja" (1971).


title: Harri Tirkkonen

text: Tirkkonen oli vuosina 1957−1979 naimisissa näyttelijä Eira Soriolan kanssa.


title: Harri Tirkkonen

text: Harri Tirkkonen kuoli 11. heinäkuuta 2018 pitkäaikaiseen sairauteen Helsingissä Laakson sairaalassa.


title: Erkki Thil

text: Erkki Thil (7. helmikuuta 1929 Leppävirta – 27. maaliskuuta 2013 Tampere) oli suomalainen näyttelijä.


title: Erkki Thil

text: Thil teki pitkän teatteriuran, joka alkoi Kokkolan kaupunginteatterista. Sieltä hän siirtyi Varkauden, Vaasan, Kemin, Oulun ja Jyväskylän kaupunginteattereiden kautta Tampereen Työväen Teatteriin. Tampereen Työväen Teatterissa hän aloitti näyttelijätyön vuonna 1967, kunnes jäi sieltä eläkkeelle vuonna 1992. Hän näytteli myös useissa tv-sarjoissa ja kuunnelmissa. Thil muistetaan ehkä parhaiten etsivä Paavolan roolista tv-sarjassa "Pertsa ja Kilu" (1975). Tämän lisäksi hän näytteli muun muassa tv-sarjoissa "Rintamäkeläiset", "Reinikainen" (1983) ja "Saastamoisen poika" (1989) sekä elokuvissa "Arvottomat" (1983) ja "Kiljusen uudet seikkailut" (1990).


title: Kailajärvi

text: Kailajärvi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Mira Kasslin

text: Mira Kristiina Kasslin (s. 26. tammikuuta 1978 Helsinki) on suomalainen ratapyöräilijä ja yrittäjä.


title: Mira Kasslin

text: Kasslin saavutti Suomen pyöräilyhistorian ensimmäisen arvokisamitalin voittamalla nuorten MM-kisoissa pronssia 500 metrin aika-ajossa vuonna 1995 ja kultaa 500 metrin aika-ajossa sekä eräajossa vuonna 1996. 500 metrin aika-ajossa Kasslin ajoi kaksi nuorten maailmanennätystä; 36,376 vuonna 1994 ja 35,660 vuonna 1995, mikä oli voimassa seuraavat kuusi vuotta.


title: Mira Kasslin

text: Aikuisten MM-kisoissa Kasslinin parhaat sijoitukset ovat vuodelta 1995, jolloin hän 17-vuotiaana oli kahdeksas eräajossa ja kuudes 500 metrin aika-ajossa. 18-vuotiaana Atlantan olympialaisissa hän oli eräajossa yhdestoista ja Sydneyn olympialaisissa eräajossa yhdestoista ja 500 metrin aika-ajossa 17:s. Kasslin voitti maailmancupin osakilpailun 16-vuotiaana linja-ajossa vuonna 1994 Colorado Springsissä.


title: Mira Kasslin

text: Heinäkuussa 1998 Kasslin joutui Saksassa onnettomuuteen auton törmättyä häneen harjoituslenkillä. Onnettomuuden jälkeen hän pystyi jatkamaan harjoittelua vasta vuonna 1999. Elokuussa 1999 Kasslin päätti jättää pyöräilyn hetkeksi, kun pääsy MM-kisoihin näytti mahdottomalta. Lokakuussa hän kuitenkin sai yllättäen villin kortin Berliinin MM-kisoihin.


title: Mira Kasslin

text: Sydneyn olympialaisten jälkeen Kasslin lopetti uransa, mutta hän teki paluun kilpapyöräilijäksi vuonna 2008. Kasslin edustaa Cycle Club Helsinkiä. Mira Kasslinin isosetä Onni Kasslin oli myös pyöräilijä.


title: Mira Kasslin

text: Syksyllä 2010 Kasslin voitti "Diili"-ohjelman kolmannen tuotantokauden, joka esitettiin MTV3-kanavalla. Kasslin työskenteli voittonsa jälkeen Hangon Rantakiinteistöjen toimitusjohtajana marraskuulle 2011 saakka, kunnes hän irtisanoutui tehtävästään yrityksen omistajuuden vaihtuessa.


title: Mira Kasslin

text: Maaliskuussa 2013 Kasslin juonsi "Kotia kohti" -televisiosarjaa yhdessä sisustussuunnittelija Tea-Mariia Pyykösen kanssa. Sarjassa Kasslin ja Pyykönen auttoivat ihmisiä löytämään ja sisustamaan uuden asunnon. Keväällä 2015 Kasslin esiintyi omassa sarjassaan "Mira ja miljoonakodit", jossa seurattiin hänen arkeaan kiinteistönvälittäjänä.


title: Mira Kasslin

text: Nykyisin Kasslin toimii yrittäjänä omistamassaan Kasslin LKV:ssä.


title: Mallika Sarabhai

text: Mallika Sarabhai (s. 9. toukokuuta 1953) on intialainen tanssija, koreografi ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. Hän on myös näytellyt ja toiminut laulajana.


title: Mallika Sarabhai

text: Sarabhai on kirjoittanut useita teoksia naistematiikasta. Hän on saanut Kultainen palmu -palkinnon.


title: Mallika Sarabhai

text: Sarabhain vanhemmat ovat fyysikko Vikram Sarabhai ja klassinen tanssija Mrinalini Sarabhai. Hän on mukana äitinsä 1940-luvulla Ahmedabadiin perustaman Darpana-taideakatemian toiminnassa.


title: Józef Zapędzki

text: Józef Zapędzki (s. 11. maaliskuuta 1929 Kazimierówka) on entinen puolalainen ampuja, joka voitti olympiakultaa 25 metrin olympiapistoolissa sekä Méxicossa 1968 että Münchenissä 1972. Hän edusti maataan yhteensä viisissä kesäolympialaisissa, lähtien Tokiosta 1964 aina Moskovaan 1980 saakka.


title: Rastas

text: Rastas voi viitata seuraaviin asioihin:Sukunimenä:


title: Eija Palosaari

text: Eija Palosaari (s. 29. tammikuuta 1954) on suomalainen kriisipsykologi, koulutukseltaan psykologian tohtori. Tätä ennen hän vuonna 1981 hän valmistui filosofian maisteriksi.


title: Eija Palosaari

text: Palosaari sai tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon 2008 kirjastaan "Lupa särkyä". Suomen psykologiliitto palkitsi Palosaaren vuoden psykologina 2008.


title: Eija Palosaari

text: Palosaari on ollut useiden suuronnettomuuksien kriisihoidossa, muun muassa Jokelan koulusurmien jälkihoitoa ohjaavassa työryhmässä. Hän teki väitöskirjan 1999 Estonian onnettomuudesta.


title: Laihajärvi

text: Laihajärvi oli kylä luovutetun Karjalan alueella Säkkijärven kunnassa.


title: Laihajärvi

text: Laihajärvellä suoritettiin isojako vuosina 1828-1829 ja tähän jakokuntaan kuului osa naapurikylien Kolholan ja Laisniemen maista. Laihajärven jakokunta oli Säkkijärven suurin ja se käsitti 16 maarekisteritaloa. Maarekisteriin tilat kirjattiin päiväyksellä 26.1.1836 ja sellaisenaan ne suurelta osin sitten pysyivät alueluovutuksiin asti. Sen sadan vuoden aikana, minkä tilat olivat olemassa, ei tilusten suhteen tehty muutosmerkintöjä. Vaikka metsämaata olisi raivattu pelloksi, se pysyi maarekisterissä metsänä. Isäntien tehdessä kauppoja keskenään oli se pätevä ja pitävä, vaikka sitä ei joka kerta rekisteröitykään. Hyvin usein veljekset sopivat keskenään mitä sarkaa kukin viljeli, eikä siinä tarvittu maanmittaria eikä omistussuhteen rekisteröintiä.


title: Laihajärvi

text: Laihajärven maakirjatalot isojaossa: Monto, Kouvo, Pönkä, Venäläinen, Koso, Ollikka, Hyypiä eli Pukki, Valkonen, Mäkelä, Toivari, Hyypiä eli Autio, Torvi, Päkki, Haili, Seppälä ja Lihavajärven mylly.


title: Laihajärvi

text: Laihajärvi rajoittui kyliin: Ala-Urpala (kuului Virolahden kuntaan), Kirkonkylä, Kolhola, Lahtiala, Laisniemi, Salajärvi, Suurpäälä, Ylä-Urpala (kuului Virolahden kuntaan).


title: Laihajärvi

text: Säkkijärven Laihajärven koulupiirin kyläkirja "Varjottomat pihat" on julkaistu 1997, ja sen on toimittanut Tuula Ulvelin. Kirjassa on jokaisen talon kohdalla selkeät sukututkimukset, valokuvia ja pihapiirin piirros. Lisäksi sieltä löytyy yleisen historian ja muistelmien lisäksi murresanat, perinneruokaohjeet ja kartat.


title: Laihajärvi

text: "Laihajärveläiset neljännesvuosisata yhdessä (1988-2014)" on historiikki laihajärveläisesta siirtoväestä (teksti ja aineiston hankinta: Raimo Koso, Mervi Tommiska ja Eero Ulvelin; Laihajärven kylätoimikunta 2016). Historiikissa kerrotaan Laihajärven kylän eri puolilla Suomea nyt yli 70 vuoden ajan evakkoina asuneiden kyläläisten yhteistoiminnasta. Historiikin pohjana ovat kylätoimikunnan pöytäkirjat, matkoista ja tapahtumista kirjoitetut kertomukset sekä valokuvat.


title: Laihajärvi

text: Laihajärveläisten tunnuslaulu on 12 säkeistöinen "Laihan balladi" (sävel: Kotimaani ompi Suomi), jonka on kirjoittanut Eeva Porkka.


title: Laihajärvi

text: Entiset laihajärveläiset pitävät yhteyttä toisiinsa 1990-luvulla perustetun Laihajärven kylätoimikunnan kautta. Kylätoimikunta järjestää vuosittain Laihajärvipäivän jollakin laihajärveläisten nykyisellä asuinpaikkakunnalla ja kotiseutumatkoja entiselle Säkkijärvelle. Laihajärven kyläpäällikkö ja kylätoimikunnan puheenjohtaja vuonna 2019 on Pertti Toivari (Kouvola).


title: Teemu Seeve

text: Teemu Seeve (s. 6. toukokuuta 1992) on suomalainen kalpamiekkailija, joka edustaa Turun miekkailijoita. Seeven valmentajana toimivat Tero Hakkarainen (joka on myös Teemun isä) ja Peeter Nelis. Seeve on Suomen ensimmäinen arvokisakultamitalisti miekkailun yleisissä tai nuorten sarjoissa.


title: Teemu Seeve

text: Seeve on voittanut alle 17-vuotiaiden (eli kadettien) Euroopan mestaruuden vuonna 2008 sekä saman sarjan Suomen mestaruuden samana vuonna sekä vuonna 2009. Vuoden 2008 aikuisten kalvan suomenmestaruuskilpailuissa Seeve voitti hopeaa.


title: Teemu Seeve

text: Suomen Miekkailuliitto valitsi Seeven vuoden miekkailijaksi vuonna 2008.


title: Teemu Seeve

text: Seevellä on kolme sisarta, Tiia, Taila (joka on myös harrastanut miekkailua nuorempana) ja Tiuku.


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1965 pidettiin Tampereella, Suomessa 3.-15. maaliskuuta. Tämä oli ensimmäinen Suomessa järjestetty jääkiekon MM-turnaus, ja pelipaikkana oli Suomen ensimmäinen, kisoja varten valmistunut jäähalli.


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1965

text:
Turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta, joista kukin pelasi yhden ottelun kutakin muuta joukkuetta vastaan. Neuvostoliitto voitti maailmanmestaruuden. Isäntämaa Suomi sijoittui seitsemänneksi. Kisojen parhaana maalivahtina palkittiin Tšekkoslovakian Vladimír Dzurilla, parhaana puolustajana saman maan František Tikal sekä parhaana hyökkääjänä Neuvostoliiton Vjatšeslav Staršinov. Kisojen pistepörssin voitti Tšekkoslovakian Jozef Golonka ja paras maalintekijä oli saman maan Jaroslav Jiřík.
B-sarja pelattiin myös Suomessa. Sen isäntäkaupunkeina toimivat Pori, Rauma ja Turku. B-sarjan voitti Puola.


text: Norja sai paikan A-sarjassa, Länsi-Saksa ja Sveitsi B-sarjaan.


text: Norja putosi B-sarjaan kaudeksi 1966.


text: Unkari ja Iso-Britannia B-sarjaan.


text: Puola nousi A-sarjaan kaudeksi 1966. Romania joutui karsimaan B-sarjapaikasta Ranskan ja Italian kanssa.


title: Osmo Orjanheimo

text: Jaakko Kemilä, käytti kirjailijanimeä Osmo Orjanheimo (11. heinäkuuta 1879 Utajärvi – 13. elokuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja runoilija.


title: Osmo Orjanheimo

text: Kemilän vanhemmat olivat räätäli Jaakko Kemilä ja Valpuri Seppänen. Hän oli naimisissa vuodesta 1927 kansakoulunopettaja Selma Dagmar Mäkeläisen kanssa.


title: Osmo Orjanheimo

text: Kemilä valmistui kansakoulunopettajaksi Rauman seminaarista 1903 ja hän toimi sitten opettajana Simossa 1903-1904, Kuopiossa 1904-1916, Viipurissa 1916-1917 ja vuodesta 1917 Helsingissä. Kemilä oli perustamassa Savon Työmies-lehteä 1906 ja Perjantai-lehteä 1915. Hän avusti näitä lehtiä ja kirjoitti lisäksi kirjallisuus- ja teatteriarvosteluja Suomen Sosialidemokraattiin vuosina 1920-1927.


title: Elise Melander

text: Elise Leontine Melander (o.s. Enwald; 10. huhtikuuta 1828 Leppävirta – 1. tammikuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.


title: Elise Melander

text: Melanderin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Reinhold Wilhelm Enwald ja Carolina Ervast. Hän oli naimisissa filosofian maisteri Henrik Leopold Melanderin (1819-1890) kanssa vuosina 1853-1890. Gustaf Melander, Henrik Melander ja Kurt Melander olivat heidän lapsiaan.


title: 3dfx

text: 3dfx oli vuosina 1994–2000 toiminut yhdysvaltalainen tietokoneiden näytönohjainten valmistaja, joka muistetaan Voodoo-näytönohjaimistaan.


title: 3dfx

text: 3dfx perustettiin vuonna 1994, perustajina olivat Ross Smith, Gary Tarolli ja Scott Sellers, jotka olivat työskennelleet SGI:llä. 3dfx:n päämaja sijaitsi San Joséssa, Kaliforniassa.


title: 3dfx

text: Ensimmäinen tuote oli 1996 julkaistu Voodoo Graphics -piirisarja. Alkuvaiheissaan 3dfx teki pelkkiä grafiikkapiirejä, mutta myöhemmissä vaiheissaan se ryhtyi valmistamaan näytönohjaimia. Yhtiön 3D-piirejä käytettiin aluksi peliautomaateissa, kuten Atarin "San Francisco Rush" ja "Wayne Gretzky's 3D Hockey".


title: 3dfx

text: EDO DRAM -muistipiirien hintojen laskettua roimasti Voodoo-korteista tuli suosittuja PC:n 3D-lisäkortteja. Voodoo Graphicsiin perustuneet Voodoo 1 -grafiikkakortit olivat itsenäisiä PCI-väylään liitettäviä kortteja, jotka eivät osanneet lainkaan 2d-grafiikkaa. Normaaligrafiikka tuotettiin PC:n näytönohjaimella, jonka signaali vietiin Voodoo-kortin läpi näytölle. Järjestely heikensi jonkin verran kuvanlaatua, varsinkin koska monien kilpailevien valmistajien kortit eivät olleet parhaimmista komponenteista valmistettuja.


title: 3dfx

text: 3D-korttien hyödyntämiseen ei ollut vielä vakiintunut minkäänlaista laajasti käytettyä rajapintaa, vaan jokaisella valmistajalla oli omansa. 3dfx:n rajapinta oli nimeltään Glide. Ehkä tunnetuimpia Glide-pelejä ovat ensimmäinen Tomb Raider, joka esitteli Lara Croft -hahmon, Carmageddon 2, Mechwarrior 2, Diablo 2, Need for Speed II, Test Drive 4, Unreal ja Wing Commander: Prophecy. Myöhemmin näitä pelejä on voinut pelata ns. glide wrapperin avulla, joka muuntaa kutsut jonkin muun 3D-rajapinnan suoritettavaksi.


title: 3dfx

text: Kun id Softwaren julkaisi Quake-pelin OpenGL:lle sovitettuna, Voodoolle tehtiin ns. "miniGL" tai "miniport" OpenGL:sta, joka sisälsi tarvittavan määrän toiminnallisuutta pelin ajamiseksi.


title: 3dfx

text: Elokuussa 1997 3dfx julkaisi Voodoo Rushin, jossa Voodoo Graphics -siru yhdistettiin 2D-kuvaa tuottavaan piirisarjaan. Useimmissa korteissa 2D-kuvaa tuotti Alliance Semiconductor AT25/AT3D. Rush oli kuitenkin hitaampi kuin erillinen Voodoo-kortti hitaamman muistin vuoksi. Voodoo Rushissa näyttömuisti oli käytännössä puolitettu johtuen tarpeesta jakaa se 3D- ja 2D-piirien kanssa.


title: 3dfx

text: Voodoo2 julkaisiin vuonna 1998. Piirisarja oli samanlainen kuin Voodoo Graphics, mutta siinä oli kaksi tekstuuriyksikköä, joka voivat piirtää kaksi tekstuurilla yhdellä piirtokerralla. Molemmat tekstuuriyksiköt olivat omilla piireillään eli piirejä oli yhteensä kolme kappaletta, jokaisella oli oma 64-bittinen muistiväylänsä eli muistin kokonaisleveys oli 192 bittiä. Piirien kellotaajuus oli 90 MHz, lähes tuplasti Voodoo Graphicsin 50 MHz. Rajoituksena oli edelleen 16-bittinen värisyvyys, korkeintaan 256×256-pikselin tekstuurit ja 800×600-resoluutio, joka oli kuitenkin parempi kuin Voodoo Graphicsin 640×400. Voodoo2:lla alkoi olla jo merkittäviä kilpailijoita, kuten ATI 3D Rage, Matrox G200, S3 Savage ja NVidia RIVA TNT, jotka tarjosivat yhdistetyn 2d/3d-kortin, 32-bittiset värit, suuremmat tekstuurit, resoluution ja täydellisen OpenGL-toteutuksen.


title: 3dfx

text: Voodoo2:n pohjalta kehitettiin myös Banshee-piiri, jossa oli samalle piirille sijoitettu 2d-ydin sekä Voodoo2:n molemmat piirit ilman toista tekstuuriyksikköä. Muistiväylä Bansheessä oli 128-bittinen.


title: 3dfx

text: 3dfx:n merkittävä linjanmuutos oli näytönohjainvalmistaja STB Technologiesin osto vähän ennen Voodoo3:n julkaisua 1999, jonka jälkeen 3dfx alkoi itse valmistaa näytönohjaimia. Voodoo3 tuki edelleen vain 16-bittistä värisyvyyttä ja 256×256 tekstuureja, joka antoi kilpailijoille huomattavan markkinointiedun. Vaikka Voodoo3 tuotti grafiikan 32-bitin tarkkuudella, se talletettiin framebufferiin muistin säästämiseksi vain 16-bitin tarkkuudella, jonka jälkeen näytölle piirrettäessä piiri suodatti kuvaa viereisten pikselien perusteella. 3dfx mainostikin korttinsa pysyvän "22-bittiseltä näyttävään" grafiikkaan. Voodoo3:n merkittävimmäksi kilpailijaksi nousi NVidian Riva TNT2 -kortti.


title: 3dfx

text: Kuolinisku Voodoo3:lle oli Nvidian syksyllä 1999 julkaisema GeForce 256 -kortti, joka DDR-muistinsa ansiosta omasi tuplasti enemmän muistikaistaa, ja jossa pikseliliukuhihnoja oli tuplasti enemmän, neljä kappaletta ja lisäksi tekstuuriyksiköt kykenivät trilineaariseen suodatukseen kellojaksossa, toisin kuin voodoo3 jolla siihen kului kaksi kellojaksoa.


title: 3dfx

text:
3dfx:n seuraavat tuotteet olivat VSA-100-piiriin (Voodoo Scalable Architecture) perustuvat Voodoo 4 4500 ja kahta piiriä käyttävä Voodoo 5 5000. 3dfx:n markkinointi keskittyi enimmäkseen korttien antialiasoinnin kykyyn sekä "T-Buffer Digital Cinematic Effects enginenä" tunnettuun ominaisuuteen, jolla voisi piirtää peleihin mm. motion bluria. VSA-100 myöhästyi yhdeksän kuukautta, jonka aikana Nvidia ehti julkaista jo GeForce 2 GTS -piirin, joka voitti Voodoo 5:n selvästi nopeudessa.
Halvempi malli Voodoo 4 yhdellä piirillä tuli markkinoille vasta lokakuussa 2000 Voodoo 5:n jo flopattua selvästi ja Nvidia ilmoitti samoihin aikoihin Geforce 3:n julkaisusta tammikuussa 2001.
Suunniteltua neljän VSA-100-piirin Voodoo 6:tta ei ikinä julkaistu myyntiin. Myytyään STB:n 3dfx myi marraskuussa 2000 suurimman osa tekniikastaan ja lisensseistään. 15. joulukuuta 2000 Nvidia osti loput yhtiöstä 112 miljoonalla dollarilla.


title: Reggae OK

text: Reggae OK on Riki Sorsan vuonna 1981 esittämä kappale, jonka sävelsi Jim Pembroke ja sanoitti Olli Ojala. Kappale oli Sorsan ensimmäinen suomenkielinen hitti. Se edusti Suomea Euroviisuissa vuonna 1981. Kappale sai 27 pistettä ja sijoittui 20 kilpailijan joukossa kuudenneksitoista.


title: Reggae OK

text: Reggae OK voitti Suomen karsinnoissa muun muassa Frederikin kappaleen "Titanic".


title: Reggae OK

text: Vuosina 1981 ja 1982 Suomen euroviisukarsinnoissa asiantuntijaraadit suosivat kappaleita, jotka olivat mahdollisimman kaukana euroviisujen tavanomaisesta tyylistä. Molempina vuosina karsintojen voittajiksi nousivat Jim Pembroken rock-henkiset sävellykset, jotka saivat runsaasti kritiikkiä lehtien mielipidepalstoilla. Suoranaista häpeää tunnettiin aina esiintyjien ulkoasusta lähtien siihen, etteivät raadit ja esiintyjät tuntuneet ottavan Eurovision laulukilpailuja lainkaan vakavissaan ja asettivat Suomen näin naurunalaiseen valoon kansainvälisessä tapahtumassa.


title: Lauri Ekberg

text: Lars Olof (Lauri Olli) Ekberg (1. kesäkuuta 1861 Rautalampi – 29. heinäkuuta 1929 Kuopio) oli suomalainen runoilija.


title: Lauri Ekberg

text: Ekbergin vanhemmat olivat varanimismies Karl Gabriel Ekberg ja Katarina Pakarinen. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1882 ja suoritti kamreerin tutkinnon 1890. Ekberg oli naimisissa Olga Maria Sofia Myöhäsen kanssa. Hän kuoli 67-vuotiaana Kuopiossa.


title: Alex Rautio

text: Alex (Aleksanteri, Aleksis) Rautio (sukunimi vuoteen 1882 Akkanen; ) oli suomalainen näyttelijä.


title: Alex Rautio

text: Raution vanhemmat olivat postikuriiri Markus Akkanen ja Eva Karolina Rams. Hän kävi yläalkeiskoulun ja toimi sitten apteekkialalla, samoin kuin kirjanpitäjänä 1878–1882. Näyttelijänä Rautio oli Suomalaisessa teatterissa 1882–1904 ja Kansallisteatterissa 1904–1916. Näyttämötaiteilijana hän suoriutui myös laulurooleista. Hänen näyttelemiään osia olivat muun muassa Hoppulainen Minna Canthin näytelmässä "Murtovarkaus", Aapeli Aleksis Kiven näytelmässä "Kihlaus", Iivari Kiven näytelmässä "Nummisuutarit" sekä Huotari Teuvo Pakkalan näytelmässä "Tukkijoella". Kotimaisten kansannäytelmien ohella hän osallistui myös muunlaisten teosten esittämiseen, näytellen esimerkiksi Bertelin osan näytelmässä "Regina von Emmeritz" sekä Henrik Ibsenin näytelmissä "Kansan vihaaja" Aslakin osan ja "Villisorsa" Ekdahlin osan.


title: Alex Rautio

text: Rautio esiintyi ensimmäisessä suomalaisessa näytelmäelokuvassa "Salaviinanpolttajat" (1907), samoin kuin 1911 kuvatussa elokuvassa Anna-Liisa, jota ei kuitenkaan koskaan esitetty filminegatiivien tuhouduttua.


title: Alex Rautio

text: Alex Rautio oli vuodesta 1883 naimisissa näyttelijä Katri Raution kanssa. Heidän poikansa oli lastenohjelmistaan tunnetuksi tullut Markus Rautio eli Markus-setä.


title: Guloosi

text: Guloosi (CHO) on aldoheksoosi ja galaktoosin epimeeri, jota ei tavata luonnossa. Guloosi liukenee veteen ja hieman myös metanoliin. Hiiva ei pysty käyttämään D- tai L-guloosia ravintonaan.


title: Guloosi

text: Guloosin rakenteen selvitti Nobelin kemianpalkinnon saanut Hermann Emil Fischer.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Hans Henrik Stjernvall (9. elokuuta 1769 Pälkäne – 4. huhtikuuta 1820 Mäntsälä) tuli Linnaisten kartanon omistajaksi aikanaan avioliiton kautta. Mäntsälässä hän vaikutti monella teollisuuden alalla, muun muassa perustamalla mailleen verkatehtaan ja olemalla osakkaana Sälinkään lasitehtaassa. Porvoon valtiopäivillä 1809 Stjernvall oli tärkeimpiin kuuluneen siviili- ja talousvaliokunnan jäsen.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Stjernvallien aatelissuku oli muuttanut Ruotsista Suomeen Hans Henrikin isoisän Erikin tultua 1704 ensin opiskelemaan Turun yliopistoon. Naituaan 1711 varakkaan Naantalin pormestarin Jakob Hirvon Brita-tyttären sekä saatuaan 1727 paikan Turun hovioikeudessa perhe jäi pysyvästi Suomeen. Lapsia oli kuitenkin paljon, eikä perintöä enää kolmannessa polvessa riittänyt kaikille: käytännössä Hans Henrik oli tyhjätasku tavatessaan ylijahtimestari Ekbladin ainoan tyttären ja perijän Anna Lovisa Ekbladin. Anna Lovisa oli saanut aikanaan harvinaisen vapaan kasvatuksen, johon kuului muun muassa lupa valita itse oma puolisonsa. Ekblad ja Stjernvall avioituivat 1792, ja näin Linnaisten kartano sai Stjernvallista uuden 23-vuotiaan isännän.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: 1807 Stjernvall myi Sälingin kosken Henrik Johan Sohlbergille. Miehet anoivat 1814 yhdessä perustamislupaa Sälinkään lasitehtaan perustamiselle. Anomuksen mukaan ikkunalasista oli pulaa ja sitä oli jouduttu tuomaan Mäntsälään Viipurista ja Tallinnasta saakka. Innostus tehdashanketta kohtaan näyttää olleen suuri, sillä Sohlberg ja Stjernvall käynnistivät rakennustyöt samanaikaisesti lupahakemuksen kanssa. Ennen vuoden loppua kaksi suomalaissyntyistä lasinpuhaltajaa aloitti työt. Ennakkoluulotonta laajentumishalua kuvaa hyvin se, että jo parin vuoden kuluttua suomalaisten tilalle otettiin böömiläisiä lasinpuhaltajia. Toukokuussa 1816 senaatti myönsi perustamisluvan tehtaalle, jonka tuotanto oli jo täydessä käynnissä. Perustajat antoivat tehtaalle nimen "Enigheten" (yksimielisyys), mikä varsinkin tehtaan myöhemmässä vaiheessa 1830-luvulla oli varsin vähän omistajien suhteita kuvaava nimi.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Lasitehdas vaati kalliita investointeja ja tuli lopulta omistajilleen niin kalliiksi, että he ryhtyivät jo 1817 etsimään tehtaalleen ostajaa. Samoihin aikoihin he panivat vireille suuren lainahakemuksen, ja vaikka laina myönnettiinkin, jatkoi erityisesti Stjernvall myyntitunnustelujaan aina kuolemaansa 1820 saakka. Tällöin hänen toisesta vaimostaan Frederikasta tuli tehtaan toinen omistaja.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: 1822 tehtaan myynti onnistui, kun Johan Magnus Gottskalk osti sen. Alun perin Gottskalk osti tehtaan pojilleen Andersille ja Magnukselle, mutta hoitikin tehdasta itse vuoteen 1826 saakka, jolloin luovutti sen pojilleen. Silti puolet tehtaasta ja siihen kiinnitetyistä varoista pysyi vanhan Gottskalkin hallussa. Tämä järjestely johti siihen, että kun Gottskalk pian kuoli, hänen kuolinpesänsä joutui vararikkoon ja osuus Sälinkään tehtaasta tuli pakkohuutokaupattavaksi.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Lasitehtaan omistuksesta jo kertaalleen luopunut leskirouva Stjernvall oli konkurssiin menneen tehdasosan päävelkoja, ja toisessa 1830 järjestetyssä pakkohuutokaupassa hänelle ei jäänyt muuta mahdollisuutta turvata saataviaan kuin huutaa myytävä osuus itselleen. Kauppasumma oli 1530 ruplaa.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Lasitehtaan toiminta pääsi näin jatkumaan, mutta Anders ja Magnus Gottskalk pyrkivät pitämään rouva Stjernvallin täysin syrjässä tehtaan asioista ja yrittivät jopa saattaa konkurssihuutokaupan laittomaksi. Stjernvall sai kuitenkin 1834 toisella yrittämällään tehdasosuuden privilegion itselleen. Tämän jälkeen alkoi yhteisymmärrys omistajien välillä jälleen toimia ja rouva Stjernvall alkoi saada osuuttaan voitoista. 1838 Gottskalkit ostivat Stjernvallien osuuden tehtaasta.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: 1815 Hans Henrik Stjernvall anoi senaatilta lupaa perustaa kartanonsa maille verkatehtaan. Anomuksessa hän pyysi tehtaalleen samanlaisia toimintaedellytyksiä kuin muilla Suomen tehtailla on, ja lupasi puolestaan tuottaa ostettavaksi kaiken väristä verkaa entistä selvästi halvempaan hintaan. Senaatti myönsi luvan 14.5.1815.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Syyt tehtaan perustamiseen jäävät arvailujen varaan. Ilmeisesti Stjernvallin kiinnostus teollista yrittämistä kohtaan ja toisaalta menneisyys upseerina saivat hänet aloittamaan hankkeen. Sotalaitos oli suuri veran ostaja. Mäntsälän kirkon arkistoissa on mainintoja tehtaan työläisistä, mutta itse tuotannon määrä on jäänyt hämäräksi Stjernvallin kuoltua hänen leskensä Fredrika vuokrasi tehtaan ruotsalaiselle F.W.Bengdsdorffille 300 hopearuplalla vuodessa. Tehdas oli ilmeisen elinvoimainen, sillä sen toiminta jatkui aina 1850-luvulle saakka.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Porvoon valtiopäivillä Mäntsälää edusti neljä aatelismiestä. Näistä näkyvimpiä olivat maaherra Möllersvärd ja Stjernvall.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Vasta kun keisari oli lähtenyt juhlallisen alun jälkeen, alkoi varsinainen valtiopäivätyöskentely. Stjernvall oli aatelissäädyn valitsijamies sekä siviili- ja talousvaliokunnan jäsen.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Mäntsälän edustajat olivat kuin eri puusta veistetyt. 65-vuotias Möllersvärd edusti valtiopäiväkeskusteluissa yleensä varovaista ja lain muotoseikkoihin pidättyvää linjaa, kun taas 40-vuotias Stjernvall kuului yhdessä A.J.Jägerhornin, J.Tandefeltin ja A.Armfeltin kanssa radikaaliin vähemmistöön, joka katsoi uudistusten ajan koittaneeksi ja halusi laajentaa valtiopäivien erityisoikeutta ja päätäntävaltaa.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Hans Henrik Stjernvall esitti valtiopäivillä aatelissäädyn käsiteltäväksi kaikkiaan neljä muistiota. Ne koskivat paloavun järjestämistä, opettajien ja piirilääkäreiden palkkausta sekä sairaaloiden lisäämistä ja parantamista, venäläisen setelirahan käyttöä maksujen kannossa sekä venäläisen setelirahan pysyvää kurssia. Koulutusasiassa Stjernvall esitti alkeiskoulun perustamista maamme joka kuntaan. Aatelissäädyn varovainen enemmistö kieltäytyi kaikissa tapauksissa hyväksymästä hänen ehdotuksia.


title: Hans Henrik Stjernvall

text: Hans Henrik Stjernvallin vanhemmat olivat everstiluutnantti Erik Johan Stjernvall (1724–1777) ja hänen Pommerin sodan aikana Stralsundissa vihitty vaimonsa Catharina Nonneman, Stralsundin raatikellarimestarin ja viinikauppiaan tytär.


title: Hans Henrik Stjernvall

text:
Ensimmäinen puoliso 1792 "Anna Lovisa Ekblad" (1769–1808), ylijahtimestari Lars Ekbladin tytär. Lapset:
Puoliso 2 1811 "Fredrika Wilhelmina Charpentier" (1782–1859), majuri Robert Gustaf Charpentierin ja Margareta Blomcreutzin tytär. Lapset:


title: Frans Engström

text: Frans Henry Engström (14. lokakuuta 1873 Kalmar, Ruotsi – 30. huhtikuuta 1940 Helsinki) oli ruotsalaissyntyinen elokuvaaja, joka toimi kuvaajana useissa varhaisissa suomalaisissa mykkäelokuvissa.


title: Frans Engström

text: Engström toimi 1890-luvulta alkaen valokuvaajana Karl Emil Ståhlbergin omistaman Atelier Apollon palveluksessa. Engström kuvasi Suomen ensimmäisen näytelmäelokuvan Salaviinanpolttajat (1907) ja hän koulutti myös kaksi apulaistaan Hjalmar Hårdhin ja Oscar Lindelöfin elokuvaajiksi.


title: Frans Engström

text: Engström toimi myös tuottajana kolmessa kesällä 1911 kuvatussa elokuvassa Hyökyaaltoja, Anna-Liisa ja Sylvi. Elokuvien tuotantoa varten Engstöm perusti edellisenä vuonna yhdessä Suomen Kansallisteatterin näyttelijöiden Teuvo Puron ja Teppo Raikkaan kanssa yhtiön jonka osakepääoman Engström hankki. Engström kärsi kuitenkin suuret tappiot tässä yrityksessä sillä kahden elokuvan filmit tuhoutuivat kun ne oli lähetetty kehitettäväksi Kööpenhaminaan. Kolmas elokuvista, Sylvi, säilyi ja se saatiin myytyä 4500 markan kertakorvauksella Lyyra-elokuvateatteriketjun omistaneelle Hjalmar V. Pohjanheimolle. Pelkästään elokuvien kehittämiseen oli kuitenkin kulunut 12 500 markkaa.


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1973 olivat jääkiekon 40. maailmanmestaruuskilpailut ja samalla 51. Euroopan mestaruuskilpailut. Turnaus pidettiin Moskovassa 31. maaliskuuta – 15. huhtikuuta 1973. Osallistuneita joukkueita oli kuusi, ja ne pelasivat kaksinkertaisen sarjan eli kukin kahdesti kutakin toista joukkuetta vastaan. Neuvostoliitto voitti historiansa 12. maailmanmestaruuden voittamalla kaikki kymmenen otteluaan suurella maalierolla. Suomi sijoittui neljänneksi. B- ja C-sarjat pelattiin Itävallan Grazissa.


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1973

text:
Länsi-Saksa putosi B-sarjaan.
1. kierros


text: 2. kierros


text: Itä-Saksa nousi A-sarjaan. Sveitsi ja Italia putosivat C-sarjaan.


text: Norja ja Alankomaat nousivat B-sarjaan.


title: Skutarijärvi

text: Skutarijärvi (, montenegroksi Скадарско језеро, "Skadarsko jezero"), on Balkanin suurin järvi. Montenegron ja Albanian rajalla sijaitseva järvi on nimetty Pohjois-Albaniassa sijaitsevan Skutarin kaupungin () mukaan.


title: Skutarijärvi

text: Skutarijärven pinta on vain kuusi metriä merenpinnan yläpuolella ja sen pinta-ala vaihtelee 370 km² ja 530 km² välillä. Järvestä kaksi kolmannesta on Montenegron puolella. Syvimmillään järvi on 44 metriä syvä. Järven laskujoki on Albanian ja Montenegron rajajoki Bojana, joka on 41 km:n pituinen ja virtaa Adrianmereen.


title: Skutarijärvi

text: Montenegron puoleisesta osasta tehtiin vuonna 1983 kansallispuisto, jossa tavataan mm. Euroopassa harvinaisia pelikaaneja. Alue on myös Ramsarin sopimuksen piirissä.


title: Akroliitti

text: Akroliitti oli antiikin Kreikan ja Rooman kuvataiteessa ihmistä esittävä veistos, jonka paljaat vartalon osat (kädet, jalat ja pää) olivat marmoria, ja muut osat kullattua tai vaattein peitettyä puuta. Nimitys tulee kreikan sanoista "acros" (äärimmäinen) ja "lithos" (kivi).


title: Ataksiitti

text: Ataksiitit ovat rautameteoriittiluokka. Ne koostuvat pääasiassa tanniittiseoksesta, ja lisäksi niissä on plessiittiä, troiliittia ja mikroskooppisia kamasiittilamelleja. Siinä ei näy Widmanstättenin kuvioita. Ataksiitit ovat tunnetuista meteoriiteista nikkelipitoisimpia (yleensä niissä on yli 18 % nikkeliä).


title: Ataksiitti

text: Ataksiitit ovat harvinainen luokka, ja yksikään todetuista 50 rautameteoriiteista ei ole ataksiitti, tosin suurin löydetty meteoriitti Hoban meteoriitti kuuluu tähän luokkaan.


title: Bottoms Up (Obie Tricen albumi)

text: Bottoms Up on yhdysvaltalaisen rap-artisti Obie Tricen huhtikuussa 2012 ilmestynyt kolmas studioalbumi.


title: Bottoms Up (Obie Tricen albumi)

text: Trice valitsi "Bottoms Upin" albumin nimeksi, koska hän haluaa pitää albumeillaan alkoholiteemaiset nimet. Hän alkoi työstää albumia jo toisen albuminsa "Second Round’s on Me" julkaisun aikoihin vuonna 2006.


title: Algimantas Liubinskas

text: Algimantas Liubinskas (s. 4. marraskuuta 1951 Kybartai, Liettuan SNTL, Neuvostoliitto) on liettualainen poliitikko, jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Algimantas Liubinskas

text: Liubinskas edusti peliurallaan FK Žalgirista vuosina 1973–1984 pelaten seuran paidassa kaikkiaan 62 ottelua. Huhtikuussa 1983 hänestä tuli nuorin päävalmentaja Neuvostoliiton pääsarjassa, kun Žalgiris palkkasi 31-vuotiaan Liubinskasin päävalmentajakseen. Hän valmensi seuraa huhtikuuhun 1985 saakka.


title: Algimantas Liubinskas

text: Liettuan itsenäistyttyä 1992 Liubinskasista tuli Liettuan jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Liubinskasin johdolla Liettua voitti MM1994-karsinnoissa Latvian, Slovenian ja Ukrainan ollen lopulta karsintalohkon 5:s ja jättäen taakseen naapurimaa-Latvian. Liubinskas sai potkut tehtävistään karsintojen jälkeen 1995 riitauduttuaan maansa palloliiton kanssa.


title: Algimantas Liubinskas

text: Maajoukkuepestinsä jälkeen Liubinskas jatkoi uraansa Kareda Šiaulian päävalmentajana ja johdatti seuran Liettuan mestariksi kaudella 1996–1997. Sittemmin Liubinskas on valmentanut liettualaisseuroja FK Panerysta ja FK Ekranasta sekä puolalaista Jagiellonia Białystokia vailla suurempaa menestystä.


title: Algimantas Liubinskas

text: Vuonna 2002 Liubinskas nimettiin Liettuan alle 21-vuotiaiden maajoukkueen peräsimeen. Seuraavana vuonna hän palasi Liettuan A-maajoukkueen peräsimeen. EM2004-karsinnoissa Liubinskas luotsasi Liettuan lopulta karsintalohkon neljänneksi. Kisapaikka jäi kahdeksan ja jatkokarsintapaikka neljän pisteen päähän. Liettua ei ole onnistunut selviytymään arvokisoihin myöskään MM2006- eikä EM2008-karsinnoissa. Liubinskas jätti tehtävänsä elokuussa 2008 keskittyäkseen parlamenttivaalikampanjaansa.


title: Algimantas Liubinskas

text: Joulukuussa 2009 Liubinskas palasi valmennustehtäviin Ukrainan ykkösdivisioonassa pelaavan FK Lvivin päävalmentajana. Hän sai kuitenkin potkut jo huhtikuussa 2010.


title: Algimantas Liubinskas

text: Tammikuussa 2011 Liubinskas siirtyi kazakstanilaisen FK Kaisarin päävalmentajaksi. Joukkueen jäätyä kaudella 2011 liigassa kahdeksanneksi Liubinskas jätti tehtävänsä tammikuussa 2012.


title: Viimeinen laulu kuolemasta

text: Viimeinen laulu kuolemasta on vuonna 2007 julkaistu, suomalaisen black/dark metal -yhtye Mustan kuun lapset viimeiseksi jäänyt levy ennen hajoamistaan. Yhtye palasi yhteen usean vuoden tauon jälkeen ja on sittemmin julkaissut myös uutta materiaalia. Ennen albumia julkaistiin single "Morfiinisiivet", joka ylsi Suomen virallisen listan sijalle 4.


title: Viimeinen laulu kuolemasta

text: Albumi sisältää bonuksena "Morfiinisiivet"-kappaleen musiikkivideon


title: Widmanstättenin kuvio

text: Widmanstättenin kuviot ovat ainutlaatuisia pitkiä nikkeli-rautakiteitä, joita on niin sanotuiksi oktaedriiteiksi luokitelluissa rautameteoriiteissa. Ne koostuvat limittäisistä kamasiitti- ja tanniittinauhoista, joita sanotaan lamelleiksi. Ne ovat saaneet nimensä kreivi Alois von Beckh Widmanstätten mukaan.


title: Widmanstättenin kuvio

text: Oktaedriittien nikkelikoostumus määräytyy niiden sisältämistä suhteellisista kamasiitti- ja tannittimineraalien määristä. Tanniitin nikkelipitoisuus on 30–65 %, kun se kamasiitissa on vain 5–10 %. Hitaasti jäähtyvissä oloissa näillä nikkelimineraaleilla on taipumus kiteytyä toistensa kanssa limittäisiksi lamelleiksi.


title: Widmanstättenin kuvio

text:
Kamasiittilamellit, jotka ovat tavallisesti 0,5–1,5 mm leveitä, muodostuvat ensinnä kiteytyneen tanniitin (111)-tasojen suuntaisille oktaedripinnoille. Nämä rautameteoriitit ovatkin saaneet nimensä juuri nikkelimineraalien koostumukselle ominaisen kiteytymismekanisminsa vuoksi. Kidekuviot tulevat näkyviin sahatun meteoriitin pinassa, kun se kiillotetaan ja käsitellään hapolla, sillä tanniitti on vastuskykyinen hapoille.
Koska nikkeli-rautakiteet kasvavat useiden senttien mittaisiksi vain silloin, kun sula metalli jäähtyy hitaasti miljoonien vuosien kuluessa, näiden kiteiden ilmenemisen avulla voidaan määrittää, onko rautakappale peräisin meteoriitista vai maankuoresta. Tämän menetelmän kehitti 1808 kreivi Alois von Widmanstätten, joka oli Wienissä sijaitsevan keisarillisen posliinitehtaan johtaja.


title: Widmanstättenin kuvio

text: Lamellien väleissä on yleensä hienojakoista kamasiitin ja tanniitin seosta, plessiittiä.


title: Widmanstättenin kuvio

text: Kuvioiden keksijäksi on toisinaan mainittu myös englantilainen G. Thomson, jonka havainto on peräisin aiemmalta ajalta mutta jäi vaille julkisuutta.


title: Guy Hellers

text: Guy Hellers (s. 10. lokakuuta 1964) on luxemburgilainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Guy Hellers

text: Juniorina US Bascharagessa ja CS Hollerichissa pelannut Hellers siirtyi 16-vuotiaana ranskalaiseen FC Metziin. Nuori keskikenttäpelaaja edusti seuraa kahden kauden ajan, kunnes siirtyi belgialaiseen Standard Liègeen. Hän edusti seuraa kaikkiaan 17 kautta ja pelasi 383 ottelua tehden niissä 30 maalia. Hän lopetti peliuransa kauden 1999–2000 jälkeen.


title: Guy Hellers

text: Luxemburgin maajoukkueessa Hellers pelasi urallaan 55 maaottelua ja teki kaksi maalia.


title: Guy Hellers

text: Hellers valittiin Luxemburgin vuoden urheilijaksi 1990 ja 1995.


title: Guy Hellers

text: Meriitit pelaajanaPeliuransa jälkeen Hellers toimi Luxemburgin juniorimaajoukkueiden valmennustehtävissä. Vuonna 2004 hän nousi Luxemburgin A-maajoukkueen peräsimeen. Hellersin johdolla piskuinen Luxemburg on jäänyt karsintalohkojensa jumboksi sekä MM2006- että EM2008-karsinnoissa. Ainoan karsintavoittonsa se otti vieraskentällä Valko-Venäjää vastaan 13. lokakuuta 2007.


title: Guy Hellers

text: Elokuun alussa 2010 Hellers ilmoitti jättävänsä tehtävänsä Luxemburgin valmentajana kuuden vuoden rupeaman jälkeen.


title: Muovikassimuseo

text: Muovikassimuseo on yksityinen ja vapaamuotoinen muovikassien kokoelma, jonka materiaaleista järjestetään muutaman vuoden välein kesänäyttelyitä Perniössä, Salossa. Se voi pyynnöstä järjestää rajatuista teemoista pienoisnäyttelyitä myös muualla. Muovikassimuseon kokoelmien ydin on 1960–70-luvuilta, jolloin Timo Lapila pani talteen erikoisimpia muovikasseja. Ne olivat usein Amerplastin sovelluksia muovikassin monista käyttömahdollisuuksista.


title: Muovikassimuseo

text: Ensimmäiset näyttelyt järjestettiin 1990-luvun alussa Salon kirjastossa. Niiden teemoina olivat ”kauneimmat muovikassit” ja ”muovikassit ja yhteiskunta”. Sen jälkeen lyhytaikaisia näyttelyitä oli muun muassa Blue Sea Film Festivaleilla ja Paasikivi-Opistossa.


title: Muovikassimuseo

text: Vuonna 1986 Iltalehti kertoi, että Perniöön perustetaan muovikassimuseo. Tämän seurauksena Perniön kunnalle lahjoitettiin suuri erä muovikasseja, muun muassa Sinikka Suomisen kokoelma. Kun Turun Messujen Aarre 98 -näyttelyssä oli esillä Perniön Muovikassimuseo, se sai paljon julkisuutta ja lisää kassilahjoituksia. Tämän rohkaisemana ja lukuisien lahjoitusten moraalisesti velvoittamana Tarja ja Timo Lapila pystyttivät koko kesän mittaisen muovikassimuseon näyttelyn Perniön asemalle kesällä 1999. Samana vuonna muovikassi täytti lehtitietojen mukaan 40 vuotta. Sen jälkeisinä vuosina on laajentuneissa näyttelytiloissa ollut kesänäyttelyitä muutaman vuoden välein. Esillä on ollut myös muovikassimuseon ystävien järjestämiä näyttelyitä aiheinaan muun muassa t-paidat, hotellisaippuat, laiva-aiheiset postikortit ja valokuvat sekä postitaide.


title: Muovikassimuseo

text: Museon kokoelmissa on muutamia kymmeniä tuhansia kotimaisia ja ulkomaisia muovi- ja paperikasseja. Näyttelyripustuksissa pääpaino on ollut kassien näyttävällä ulkonäöllä, erikoisilla julkaisijoilla ja käyttömuodoilla, museaalisuudella sekä kulttuurihistoriallisella erikoisuudella. Muovikassimuseolla on suuri määrä yksittäisiä ja pysyviä lahjoittajaystäviä, ja nykyisistä kasseista on suurin osa tullut kokoelmiin eri henkilöiden lahjoituksina. Lahjoitusten ja yhteydenottojen perusteella voidaan päätellä, että Suomessa on ollut suuri määrä muovikassien keräilijöitä. Keräilyn motiivina on ollut joko aito kierrätyskäytön suosiminen, muun muassa matonkuteiksi, tai sitten kaikelle keräilylle yhteinen halu säästää henkilökohtaisesti rakkaita ja ainutkertaisia kuvallisen esinemaailman tuotteita.


title: Luettelo Radioheadin B-puolista ja muista harvinaisuuksista

text: Tämä on luettelo Radioheadin singlejen B-puolista ja muista harvinaisuuksista. Luettelo on aakkosjärjestyksessä.


title: Paavo Leinonen

text: Paavo Leinonen (12. toukokuuta 1894, Säräisniemi – 13. kesäkuuta 1964, Oulu) oli säräisniemeläinen taidemaalari. Hän opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa, jossa perehtyi erityisesti koristemaalaukseen, vuosina 1914–1917 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuonna 1917. Leinonen debytoi taiteilijana Helsingissä vuonna 1917.


title: Paavo Leinonen

text: Nuoruudessaan Leinonen kuului Tyko Sallisen ympärille muodostuneeseen ekspressionistiseen Marraskuun ryhmään. Marraskuun villeihin kuuluneiden taiteilijoiden lisäksi Leinonen oli myös kirjailija Joel Lehtosen läheinen ystävä.


title: Paavo Leinonen

text: Leinonen työskenteli 30 vuoden aikana yli 20 kirkollisessa kohteessa ja häntä pidettiin erityisesti hiljaisen harmonian mestarina. Hänen tuotantoaan löytyy muun muassa Taulumäen kirkosta Jyväskylässä, Säynätsalon kirkosta, Lapuan tuomiokirkosta, Vihdin kirkosta, Sääksmäen kirkosta, Akaan kirkosta, Kestilän kirkosta, Savonlinnan tuomiokirkosta, Kuortaneen kirkosta, Töölön kirkosta Helsingissä, Saarijärven kirkosta, Kärkölän kirkosta, Oulun tuomiokirkosta, Tuiran kirkosta Oulussa ja myös Oulun Hintan seurakuntakodin iso alttariseinämaalaus on Leinoselta tilattu työ.


title: Paavo Leinonen

text: Kirkollisten kohteiden lisäksi Leinosen teoksia löytyy muun muassa Aineen taidemuseon, Kemin taidemuseon ja Ateneumin kokoelmista ja hänen luonnoksiaan ja esineistöään on esillä Säräisniemen kotiseutumuseossa yhdessä hänen sukulaisensa ja ystävänsä taidemaalari ja taidegraafikko Olli Seppäsen luonnoksien ja esineistön kanssa. Erityisesti Oulun taidemuseolla on huomattava kokoelma Leinosen teoksia eri vuosikymmeniltä.


title: Paavo Leinonen

text: Leinonen sai valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1959. Vanhoilla päivillään hän osallistui vielä vuonna 1962 Joulukuun ryhmän ns. "villien" taiteilijoiden protestinäyttelyyn, josta tuli Leinosen viimeinen näyttely. Viimeiset vuodet hän asui Hiirosen vanhainkodissa Oulussa.


title: Leninki

text: Leninki tai naisten puku on perinteinen länsimainen naisten asu tai vaate, jossa on helma ja joka peittää sekä ylä- että alavartalon. Leninki voi koostua yhteenliitetyistä miehusta- (eli pusero) ja helmaosista (eli hame) tai koko vaatteen mittaisista kaitaleista. Mekoksi kutsutaan pitkää paitamaista vaatetta tai arkista leninkiä. Euroopassa leninki oli tyypillinen naistenasu myöhäisantiikista 1900-luvun alkupuolelle asti.


title: Leninki

text: Vanhalla ajalla miehetkin tavallisesti käyttivät yksinkertaisia mekkomaisia asuja. Vielä keskiajalla myös miehet saattoivat käyttää vaatteita, jotka olivat paitamaisia mekkoja. Miesten mekkoja kutsuttiin usein tunikoiksi.


title: Leninki

text: Naisilla leninki on edelleen asu, jota voidaan käyttää työelämässä jakkupuvun tapaan. Usein sen päällä kuitenkin käytetään jakkua muodollisemman vaikutelman luomiseksi. Housujen muodostuttua arkiasuksi leninkien käyttö on vähentynyt. Kuitenkin vielä 1970-luvulla naisten odotettiin työelämässä pukeutuvan joko hameeseen tai leninkiin.


title: Leninki

text: Tietyt nuorisoryhmät kuten japanilaisen tyttömäisten Lolita-katumuodin kannattajat ovat tehneet naisen puvusta jälleen kiinnostavan myös nuorten tyttöjen silmissä.


title: Leninki

text: Essumekko on ohut esiliinamainen, usein hihaton päällysmekko, jonka alla on usein pusero ja ehkä myös hame tai toinen mekko.


title: Leninki

text: Kietaisuleninki on vartalon ympärille kiedottava leninki, joka solmitaan vyöllä.


title: Leninki

text: Koteloleningiksi, usein myös kotelomekoksi kutsutaan kapean suoralinjaista ja pelkistettyä, polviin tai sen yläpuolelle ulottuvaa leninkiä, jossa ei ole muotosaumoja. Sitä käytetään monesti jakun kanssa.


title: Leninki

text: Kukkamekot ovat vaihtelevasti muodissa olevia, kukikkaasta kankaasta tehtyjä kevyitä, arkisia kesäleninkejä.


title: Leninki

text: Minimekko on minimuodin mukainen lyhyt leninki, joka tuli tunnetuksi esimerkiksi Mary Quantin luomusten myötä. Niiden helma päättyy selvästi polvien yläpuolelle. Minimekko vähensi paidan ja leningin eroa ja nykyään lyhythelmaisia leninkejä saatetaan käyttää housujen päällä.


title: Leninki

text: Olkainmekko (tai olkainhame tai henkselimekko tai liivihame) on puseron päällä pidettävä lyhyt tai pitkä olkaimellinen mekko. Perinteisiä pitkiä olkainmekkoja ovat muun muassa Venäjältä kotoisin oleva sarafaani ja sen suora malli karjalainen kansanpuku feresi.


title: Leninki

text: Paitamekko on muotoiltu pitkä paita.


title: Leninki

text: Pikkumusta on Ranskassa 1910- ja 20-luvuilla esimerkiksi Coco Chanelin vaikutuksesta syntynyt lyhyt, eleetön leninkityyppi, joka on muodin klassikkoja. Mustan käyttäminen muussa kuin surupuvussa oli pikkumustan syntyaikoihin vielä hätkähdyttävää. Pikkumusta on yksinkertainen, tyylikäs ja monikäyttöinen. Monissa pukeutumisoppaissa vakuutetaan, että jokaisen tyylikkään naisen vaatekaappiin kuuluu ainakin yksi pikkumusta.


title: Leninki

text: Takkimekko on edestä napitettava, pitkää takkia muistuttava löysähkö puku, joka usein on malliltaan A-linjainen. Yleensä siinä on ulkotaskut, jotka antavat takkimaisen vaikutelman, ja lämpöä paremmin pidättävä umpinaisempi kuosi. Takkimekko oli suosittu erityisesti 1970-luvulla ja Marimekon kuoseissa.


title: Leninki

text: Juhlapuku on kokopitkä juhlaleninki, jossa on yleensä melko avonainen yläosa ja joka tavallisesti jättää käsivarret paljaiksi. Juhlapukua käytetään juhlissa, joissa miehet pukeutuvat frakkiin. Eräs juhlapuvun variaatioista on tanssiaispuku. Juhlapuku-pukeutumiskoodin juhlia ovat esimerkiksi tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto ja akateemiseen promootioon liittyvät juhlallisuudet. Suomalaisen etiketin mukaan eräissä juhlatilaisuuksissa (kuten itsenäisyyspäivän tilaisuuksissa) voi juhlapukuna käyttää myös kansallispukua.


title: Leninki

text: Iltapuku on usein kokopitkä ja juhlavasta kankaasta valmistettu leninki. Iltapukuna voidaan tosin käyttää myös housupukua tai jopa naisten smokkia. Asu vastaakin juhlavuuden asteeltaan miesten smokkia.


title: Leninki

text: Cocktailpuku valmistetaan juhlavasta kankaasta ja se on yleensä lyhyehkö. Sitä käytetään iltaisin vähemmän muodollisissa seurustelutilaisuuksissa, joissa iltapuku olisi liian juhlava.


title: Leninki

text: Vierailupuku on naisten vastine miesten tummalle puvulle. Se voi olla juhlava jakkupuku, leninki (jakun kanssa tai ilman) tai juhlava housuasu. Haluttaessa sen kanssa voidaan käyttää hattua ja muodin mukaan myös käsineitä. Sitä käytetään yleensä päivätilaisuuksissa (ennen klo 18).


title: Leninki

text: Hääpuku on morsiamen hääasu. 1900-luvun alkupuolella sen väriksi vakiintui Suomessakin länsimaissa suosittu valkoinen. Valkoisen värin käyttö naisen hääpuvussa sai alkunsa kuningatar Victorian hääpuvusta ja symboloi morsiamen viattomuutta. Valkoinen väri on niin vakiintunut, että naispuolisten vieraiden on sopimatonta pukeutua häissä valkoisiin. Hääpukuun kuuluu usein muuten naisten pukeutumisesta jo lähes tyystin kadonnut huntu. Itäisemmissä kulttuureissa morsiamen hääasun väri on usein ollut punainen (mm. Kiina ja Intia). Aiemmin suomalaisena hääpukuna oli yleensä musta pyhäpuku ja kukkaseppele tai muu hääpäähine kuten läntinen morsiamenkruunu. Karjalainen hääpuku oli värikäs kansanpuku feresi, jota käytetään tarkoitukseen jonkin verran myös nykyisin.


title: Leninki

text: Länsimainen naisten puku on pitkän kehityshistorian tulos.


title: Leninki

text: Myöhäisantiikin ja Bysantin dalmatika oli länsimaisen leningin esikuva. Siinä oli leveät hihat ja helma. Alla käytettiin yleensä aluspukua.


title: Leninki

text: Toinen esikuva oli rautakauden naisen asu, joka monilla alueilla oli pitkälti samanlainen. Se oli suora ja tunikamainen, joko yksiosainen tai kaksiosainen, pohjoismaissa (niin viikinkien kuin suomalaistenkin parissa) oli käytössä myös olkainmekko ja sen alla pitkä paita tai alusmekko.


title: Leninki

text: Varhaisella keskiajalla leningit olivatkin ensin suoria ja tunikamaisia, mutta vähitellen helmoja alettiin laajentaa lisäämällä kangaskiiloja suorien kangaskaistaleiden väliin. Tämä oli välttämätöntä, koska kankaat kudottiin tuona aikana hyvin kapeiksi. Kiilat saattoivat ulottua korkeallekin tehden empiremäisen vaikutelman. Keskiajalla oli yleisenä tapana käyttää sekä alus- että päällysleninkiä. Päällysleningin ("surcot") kaulukset ja hihansuut saattoivat olla hyvinkin avaria, mutta alusleninki ("cotte") oli yleensä siveän peittävä.


title: Leninki

text: Renessanssin (Italiassa 1300-luvulta alkaen, muualla lähinnä 1500-luvulla) muodin innoittajana toimi Italia. Renessanssin aikana keksittiin koota miehustan ja helmaosan kappaleet erikseen ja samalla laskostaa hameosa vyötärölle, minkä vuoksi puvut olivat usein kaksiosaisia. Pukumuoti oli runsasta ja usein neliskanttiset pääntiet monesti hyvinkin avonaisia vastakohtana keskiajan siveälle muodille. Korsetin käyttö yleistyi vähitellen ja jatkui siitä (hollantilaisen barokin ja empiren kausia lukuun ottamatta) aina 1900-luvun alkupuolelle asti. Myöhäisrenessanssin aikana suosittiin näyttäviä kauluksia. Renessanssin aikana keksittiin myös pitsi, josta tuli osa muodikasta pukua.


title: Leninki

text: Hollantilaisvaikutteinen barokin ajan (1600-luku) muoti oli raskasta ja tummaa, jopa hivenen rujoa, vaikka jatkoikin renessanssin runsautta. Leninkien vyötärölinja oli vyötärölinjaa korkeammalla, materiaali usein samettia ja väritys tumma. Barokin kaudella olivat suosittuja laajat pääntiet ja kaulukset. Ranskan hovissa suosittiin muotia, joka oli esikuvana myöhemmin suositulle rokokoo-muodille.


title: Leninki

text: Ranskan hovista vaikutteensa saanut rokokoon ajan (1700-luku) muoti oli hienostelevaa ja värikästä, barokkiin verrattuna keveää. Vyötärö oli korostetun kapea ja helmat leveät. Lanteita saatettiin levittää erinäisillä kehikoilla ja vanteilla. Puvut olivat edestä nyöritettyjä.


title: Leninki

text: Empiren eli Napoleonin valtakauden muoti (1700–1800-lukujen vaihde) heijasteli antiikin ihailua. Kankaat olivat ohuehkoja ja jopa läpikuultavia ja värit usein vaaleita. Vyötärölinja nousi korkeammalle kuin koskaan länsimaisen muodin historiassa. Helmat olivat aiempaa huomattavasti kapeampia ja hihat usein pieniä pussihihoja.


title: Leninki

text: 1800-luku oli kertaus- ja sekatyylien aikaa, jolloin muodissa olivat vuoroin krinoliinit, kehikkojen tai tyynyjen päälle muotoillut turnyyrit ja laahukset. Helmat olivat usein hyvin laajoja. Puvun alla käytettiin korsettia. Puvuissa käytettiin usein hapsuja ja pitsiä. Vuosisadan loppua kohden helmat kapenivat.


title: Leninki

text: Ensimmäisen maailmansodan ja 1920-luvun suuren laman myötä sekä hameiden että leninkien helmoja lyhennettiin kankaan säästämiseksi. Siitä lähtien helman pituus on vaihdellut aivan lyhyen minihamemitan ja maata viistävän välillä nopeastikin muodin vaihtelun mukaan. Leninkien ja hameiden käyttö on vähentynyt sen jälkeen, kun toisen maailmansodan myötä housuista tuli naisille hyväksytty asu myös urheilukäytön ulkopuolella.


title: Leninki

text: 1960–1970-lukujen feminismiliikkeen nousun myötä osa radikaalimmista feministeistä halusi eroon "naisten vaatteista" (siis hameista ja leningeistä), joiden he kokivat sitovan naiset vanhoihin rooleihinsa.


title: Leninki

text: 1990–2000-luvulla on noussut useita alakulttuureja, jotka ihannoivat naisellista pukeutumistyyliä ja suosivat leninkien käyttöä. Tällaisia ovat esimerkiksi alun perin japanilaiset eri lolitatyylit, fiftarityyli ja goottityylin elegantit ja romanttiset alatyylit.


title: Leninki

text: "Kameez" on Intiassa, Pakistanissa ja Afganistanissa käytettävä naisten "salwar kameez" -asuun kuuluva pitkä tunikamainen polvipituinen paitamekko. Sen alla käytetään väljiä salwar-housuja.


title: Leninki

text:
"Plain dress" eli "yksinkertainen puku" on eräiden vanhoillisia perinteitä noudattavien, lähinnä pohjoisamerikkalaisten uskonnollisten ryhmien kuten amishien ja vanhakantaisten mennoniittojen parissa suosittu pelkistetynmallinen 1700–1800-luvun tyylinen maalaisleninki. Yleensä asuun kuuluvat myös esiliina ja naineilla naisilla myös hilkka.
"Dirndl" (suomeksi myös "dirndil") on saksankielisillä Alpeilla, erityisesti Itävallassa ja eteläisessä Saksassa yleisesti käytetty kansanpuku, joka on usein viihteellinen versio ("wiesn dirndl") paikallisesta perinneasusta. Nykyiset viihteelliset dirndl-puvut saattavat ovat sangen paljastavia ja pastellivärisiä, kun taas niiden esikuvat olivat kukin omalle alueelleen tyypillisiä. Pukuun kuuluu yleensä ainakin essumekko (alun perin hame ja liivi), pusero ja esiliina, toisinaan vain mekko ja esiliina. Dirndliä karsastettiin pitkään, koska siihen liittyi mielikuva natsien ihannenaisesta.


title: Markku Silén

text: Markku Silén (s. 1956) on suomalainen yritysjohtaja, joka on toiminut muun muassa Accenturen johdossa.


title: Markku Silén

text: Silén aloitti uransa Helsingin yliopiston psykologian laitoksen laboratorioinsinöörinä suunnittelemalla aivotutkimuksen teknisiä järjestelmiä ja analyysiohjelmistoja (1978–1980). Hänen ensimmäinen työpaikkansa yritysmaailmassa oli Digital Equipment Corporation Oy:n kouluttajana, koulutusjohtajana ja tietohallintojohtajana (1980–1987).


title: Markku Silén

text: Cap Geminin toimitusjohtajana (1987–1993) Markku Silén vastasi yhtiön Suomen liiketoiminnan käynnistämisestä ja kasvattamisesta 300 hengen kokoiseksi asiantuntijaorganisaatioksi.


title: Markku Silén

text: Andersen Consultingin (myöhemmin Accenture) toimitusjohtajaksi Silén nimitettiin vuonna 1994. Yhtiö kasvoi voimakkaasti 70:stä usean sadan hengen organisaatioksi ja kehittyi muutamassa vuodessa Suomen suurimmaksi liikkeenjohdon konsultointiyritykseksi. Hän vastasi myös Suomen tytäryhtiön muutoshallinnan kompetenssiryhmän perustamisesta. Vuodesta 2002 alkaen Silén nimitettiin Accenturen Pohjoismaiden johtajaksi. Hänen toimikaudellaan (2002–2006) Accenturen henkilömäärä Pohjoismaissa kasvoi 2 400:sta yli 4 000 henkilöön (joista yli 1 000 työskenteli offshore-keskuksissa esimerkiksi Intiassa, Kiinassa ja Riiassa). Accenturen liiketoiminnan painopistealueet laajenivat Silénin toimikaudella Pohjoismaissa liikkeenjohdon konsultoinnista ja tietotekniikan projektityöstä myös ulkoistamistoimeksiantojen toteuttamiseen.


title: Markku Silén

text: Helmikuusta 2007 alkaen Silén on ollut oman yrityksensä Winnovation Oy:n toimitusjohtaja.


title: Markku Silén

text: Markku Silén vaikutti 1990-luvun lopussa paljon koko liikkeenjohdon konsultoinnin alan uudistumiseen Suomessa. Hän toimi Liikkeenjohdon konsultit ry:n (LJK) puheenjohtajana vuosina 1997–1999. Markku Silénin merkityksestä Suomen liikkeenjohdon konsultoinnissa kerrotaan kirjassa.


title: Markku Silén

text: Vuoden 2007 aikana hän oli Managament Events Oy:n, Inion Ltd:n, Fifth Element Oy:n hallituksen jäsen sekä Synocus Oy:n Innovation Boardin puheenjohtaja. Vuonna 2008 Silénistä tuli kiinalaisen offshore-ohjelmistoyrityksen Ethos Technologies Inc:n hallituksen jäsen. Vuoden 2009 kesällä hänet nimitettiin sosiaalisen median konsultointiyrityksen Zipipopin hallituksen puheenjohtajaksi. Syyskuussa 2009 Markku Silén aloitti Growth Lab Consultingin hallituksen jäsenenä. Winnovation keskittyy yritysten innovaatiojärjestelmien ja innovaatiojohtamisen kehittämiseen. Sen tavoitteena on auttaa voimakkaasti kasvavia teknologia- ja palveluyrityksiä kasvun ja kansainvälistymisen hallinnassa. Toukokuussa 2013 Silen nimitettiin Kuntien Tiera Oy:n hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Markku Silén

text: Markku Silén on myös innokas musiikinharrastaja. 1970-luvun alussa hän esiintyi Fugging Great -nimisessä rockyhtyeessä eri puolilla Pohjois-Suomea. Saman vuosikymmenen lopulla hän perusti Helsingissä ystävänsä Risto Hemmin kanssa Ultima Thule -yhtyeen, joka esiintyi pääkaupunkiseudulla (esimerkiksi Tavastia Klubilla). Tämän jälkeen Silén on esiintynyt useassa eri kokoonpanoissa ja ollut aktiivisesti mukana kaikkien työuransa firmojen bändeissä.


title: Anyone Can Play Guitar

text: "Anyone Can Play Guitar" on englantilaisen rock-yhtyeen Radioheadin single, joka julkaistiin vuonna 1993. Se julkaistiin toisena singlenä albumilta "Pablo Honey", ja oli samalla yhtyeen toinen single. Se oli ensimmäinen, yhtyeen single, jota soitettiin paljon radiossa ("Creepin" ensimmäinen julkaisu epäonnistui, ja se alkoi menestyä vasta kun se julkaistiin uudelleen myöhemmin vuonna 1993).


title: Pop Is Dead

text: "Pop Is Dead" on englantilaisen rock-yhtyeen Radioheadin single, joka julkaistiin vuonna 1993. Se julkaistiin kolmantena singlenä albumilta "Pablo Honey". Se on Radioheadin ainoa single, jota ei ole julkaistu albumilla


title: Pop Is Dead

text: "Pop Is Dead" nousi sijalle 42 Britannian singlelistalla vuonna 1993.


title: Pop Is Dead

text: Kappaleen musiikkivideo kuvattiin Wayland's Smithyssä Oxfordshiressä.


title: Juminkeko-säätiö

text: Juminkeko-säätiö ylläpitää Kuhmossa sijaitsevaa Kalevalan ja karjalaisen kulttuurin informaatiokeskus Juminkekoa. Juminkeko-säätiön toimitalon ovat suunnitelleet arkkitehdit Mikko Heikkinen ja Markku Komonen.


title: Juminkeko-säätiö

text: Säätiön tehtäviä ovat Kalevalaan liittyvän kulttuuriperinteen vaaliminen ja kulttuurivaihto Karjalan tasavallan ja Suomen välillä. Käytännössä säätiö järjestää näyttelyitä ja erilaisia tilaisuuksia Kuhmossa ja eri puolilla Suomea ja Karjalan tasavaltaa. Lisäksi toimintaan kuuluu julkaisutoimintaa, perinteen keruuta ja arkistointia sekä Vienan runokylien elvytystoimintaa. Juminkeko toimii myös valtakunnallisena lastenkulttuurikeskuksena perinnekulttuurin alalla.


title: Juminkeko-säätiö

text: Juminkeko-säätiö järjestää tutkimusmatkoja Karjalan tasavallan alueella eri perinnekulttuurin ja sen tutkimuksen toimijoiden kanssa. Yhteistyökumppaneita ovat muun muassa SKS:n kansanrunousarkisto ja Kalevalaseura sekä Karjalan puolella Venäjän tiedeakatemian Karjalan Tiedekeskuksen Kielen, kirjallisuuden ja historian instituutti.


title: Juminkeko-säätiö

text: Säätiö järjestää vuosittain Kainuussa ja Vienan Karjalassa kansanmusiikkijuhla Sommelon.


title: Juminkeko-säätiö

text: Perustoimintaansa säätiö saa avustusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Muu osa toimintavaroista tulee erilaisten hankkeiden (EU-hankkeet, lähialueyhteistyöhankkeet, Suomen Kulttuurirahaston rahoittamat hankkeet, yms.) kautta.


title: Juminkeko-säätiö

text: Juminkeko-säätiö on vuodesta 1990 alkaen toteuttanut yhdessä Karjalan tasavallassa toimivan Arhippa Perttusen säätiön kanssa Vienan runokylien elvytyshanketta, jonka kestoaika on 25 vuotta. Hankkeen tarkoituksena on vienankarjalaisen kulttuurin pelastaminen. Vienan runokylien elvytyshanke hyväksyttiin vuonna 1993 Unescon Kulttuurikehityksen vuosikymmen -ohjelmaan. Hankkeen piiriin kuuluvista kylistä Paanajärven kylä hyväksyttiin World Monuments Watchin Maailman sadan uhanalaisimman kulttuurikohteen listalle vuosiksi 1996–2001. Paanajärven kylälle myönnettiin vuoden 2005 Europa Nostra -mitali, joka on korkein eurooppalainen kulttuuriperinnön suojelemisesta annettava palkinto.


title: Stop Whispering

text: "Stop Whispering" on englantilaisen rock-yhtyeen Radioheadin single, joka julkaistiin vuonna 1993. Se julkaistiin neljäntenä singlenä albumilta "Pablo Honey". Kappale kirjoitettiin Pixiesin, jolla oli suuri vaikutus Radioheadiin tuolloin, kappaleen tribuutiksi. Yhdysvalloissa julkaistun version remiksasi Chris Sheldon, ja lisäsi siihen kielisoittimen ja hitaamman tempon.


title: Stop Whispering

text: "Stop Whispering" on yksi Radioheadin vanhimmista kappaleista; se luotiin kun yhtyeen nimi oli vielä "On A Friday".


title: Stop Whispering

text: Kappaleen videossa Thom Yorkella on pitkät, vaaleat, hartioihin ylettyvät hiukset ja valkoinen puku.


title: Double Eagle

text: Double Eagle on kiinalainen airsoft-aseiden valmistaja, joka valmistaa jousi-, kaasu- sekä sähkökäyttöisiä muovikuula-aseita.


title: Knud Enemark Jensen

text: Knud Enemark Jensen (30. marraskuuta 1936 – 26. elokuuta 1960) oli tanskalainen maantiepyöräilijä. Hän kuoli Rooman kesäolympialaisissa 1960 maantiepyöräilyn joukkueaika-ajon rasituksiin.


title: Knud Enemark Jensen

text: Kisojen ensimmäisenä päivänä käytiin maantiepyöräilyn 100 kilometrin joukkueaika-ajo, johon Tanskan joukkue osallistui. Joukkueessa ajoivat Jensen, Niels Baunsøe, Vagn Bangsborg ja Jørgen B. Jørgensen. Kilpailu ajettiin hyvin lämpimissä olosuhteissa ilman lämpötilan ollessa jopa 40 °C. Jørgensen jäi muusta joukkueesta jo ennen kisan puoliväliä ja lopulta keskeytti. Kilpailussa joukkueen tulokseen laskettiin kolmen pyöräilijän tulos, joten jäljelle jääneiden oli ajettava maaliin asti. Kilpailun viimeisillä kilometreillä Jensen tuli huonovointiseksi ja sekavaksi ja lopulta hän kaatui. Hänet vietiin maalialueen ensiaputelttaan, jossa hän noin kahden tunnin kuluttua kuoli. Teltassa oli jopa 50 °C lämmintä. Tanskan viranomaisten saaman raportin mukaan Jensenin kuolinsyy oli lämpöhalvaus. Kilpailun aikana myös 31 muuta pyöräilijää kärsi lämpöhalvausoireista.


title: Knud Enemark Jensen

text: Jensenin kuoleman jälkeen Tanskan joukkueen valmentaja Oluf Jorgensen myönsi antaneensa joukkueen jäsenille Roniacol-nimistä lääkettä. Aine ei varsinaisesti paranna suorituskykyä. Se laajentaa verisuonia ja laskee verenpainetta. Vuonna 1960 suorituskykyä parantavien aineiden käyttö ei ollut vielä kiellettyä.


title: Knud Enemark Jensen

text:
Yleisesti väitetään että Jensenin kuolema johtui amfetamiinin käytöstä mutta Tanskan viranomaisten saamien ruumiinavaustietojen mukaan tästä ei ole näyttöä. Jensenin tapauksen on myös monesti sanottu herättäneen
urheilupäättäjät dopingin käytön vakavuuteen. Urheilussa dopingtestejä alettiin tehdä 1960-luvun loppupuolella.


title: Nokia 3200

text: Nokia 3200 on Nokian valmistama matkapuhelin. Se tuli markkinoille vuonna 2003.


title: József Várszegi

text: József Várszegi (7. syyskuuta 1910 – 12. kesäkuuta 1977) oli unkarilainen keihäänheittäjä, joka sijoittui pronssille Lontoon olympialaisissa 1948 tuloksella 67,03 m Tapio Rautavaaran ja Steve Seymourin jälkeen. EM-kilpailuissa hän sai pronssia Pariisissa 1938 tuloksella 72,78 m edellään suomalaiset Matti Järvinen ja Yrjö Nikkanen. Torinon EM-kilpailuissa 1934 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 65,81 m ja Berliinin olympialaisissa 1936 kahdeksanneksi tuloksella 65,30 m.


title: Dušan Fitzel

text: Dušan Fitzel (s. 15. huhtikuuta 1963 Bojnice) on tšekkiläinen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Dušan Fitzel

text: Fitzel pelasi suurimman osan urastaan AC Dukla Prahassa puolustavana keskikenttäpelaajana. Hän teki 158 pelaamassaan ottelussa kolme maalia vuosien 1983–1992 aikana. Hän pelasi kaksi kautta myös kyproslaisessa EPA Larnacassa ja lopetti uransa FK Chmel Blšanyssa kauden 1994–1995 jälkeen.


title: Dušan Fitzel

text: Fitzel aloitti valmennusuransa SK Slavia Prahan juniorijoukkueessa. 1998 hän siirtyi Tšekin jalkapalloliiton palvelukseen ja työskenteli seitsemän vuoden ajan alle 18- ja 21-vuotiaiden maajoukkuevalmentajana. Fitzel oli johdattamassa Tšekkiä alle 21-vuotiaiden Euroopan mestariksi vuonna 2002.


title: Dušan Fitzel

text: Tammikuussa 2006 Fitzel nimitettiin Maltan jalkapallomaajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi. Hänen johdollaan piskuinen Malta on pelannut tasoonsa nähden hyvin. Lokakuussa 2006 Malta yllätti Unkarin maalein 2–1 ja otti ensimmäisen voiton sitten vuoden 1993. Lokakuussa 2007 se venyi 2–2 tasapeliin Turkkia vastaan. Fitzel onkin noussut Maltalla suureksi sankariksi ja saanut lempinimen "La Vallette" maltalaisen kansallisankari Jean Parisot de la Valetten mukaan.


title: Dušan Fitzel

text: Heinäkuussa 2009 Fitzel ilmoitti yllättäen jättävänsä Maltan maajoukkueen. Lähdön syynä ovat Fitzeliä jo pitkään vaivanneet terveysongelmat.


title: Igor Dobrovolski

text: Igor Ivanovitš Dobrovolski () (s. 27. elokuuta 1967) on venäläinen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Tammikuusta 2016 lähtien hän on toiminut Moldovan maajoukkueen päävalmentajana.


title: Igor Dobrovolski

text: Dobrovolski hankki jalkapalloilijan kannuksensa Tiraspolin urheilukoulussa ja liittyi 17-vuotiaana moldovalaisen FC Zimbru Chişinăun riveihin, josta siirtyi 1986 FK Dynamo Moskovaan. Pelattuaan neljä kautta Dynamossa Dobrovolski suuntasi ulkomaille ja CD Castellóniin. Sittemmin Dobrovolski pelasi Espanjan lisäksi Sveitsissä, Ranskassa, Italiassa, Saksassa ja Moldovassa.


title: Igor Dobrovolski

text: Maajoukkuetasolla Dobrovolski pelasi Neuvostoliiton, IVY:n ja Venäjän maajoukkueissa. Hän oli voittamassa olympiakultaa 1988 Soulissa. Dobrovolski iski kisoissa kuusi maalia, yhden vähemmän kuin kisojen maalikuningas Brasilian Romário. Dobrovolski oli mukana myös MM-kisoissa 1990 sekä EM-kisoissa 1992 ja 1996.


title: Igor Dobrovolski

text: Dobrovolski aloitti valmennusuransa moldovalaisen CS Tiligul-Tiras Tiraspolin pelaajavalmentajana 2004. Seuraavalla kaudella hän toimi vain päävalmentajana. Vuonna 2007 hän siirtyi Moldovan maajoukkueen peräsimeen ja jatkoi joulukuussa 2007 sopimustaan MM2010-projektin loppuun saakka. Karsinnat sujuivat kuitenkin surkeasti ja Moldovan jäätyä lohkonsa jumboksi ilman voittoja Dobrovolski jätti tehtävänsä lokakuussa 2009.


title: Igor Dobrovolski

text: Dobrovolski palasi valmennustehtäviin heinäkuussa 2010 FC Dacia Chișinăun päävalmentajana. Hänen johdollaan seura voitti Moldovan mestaruuden kaudella 2010/11. Dobrovolski jätti joukkueen kesällä 2013 luotsattuaan joukkueen mestaruuden jälkeen kahdesti liigassa hopealle.


title: Igor Dobrovolski

text: Lokakuun lopussa 2013 Dobrovolskista tuli FC Verisin päävalmentaja.


title: Igor Dobrovolski

text: Tammikuun alussa 2016 Dobrovolski palasi Moldovan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Simon Addo

text: Simon Addo (s. 11. joulukuuta 1974) on entinen ghanalainen jalkapalloilija.


title: Simon Addo

text: Addo oli voittamassa pronssia Barcelonan olympialaisista 1992 joukkueen voitettua Australian pronssiottelussa 1-0. Hän edusti maataan myös seuraavissa kesäolympialaisissa Atlantassa, jossa joukkueen tie pysähtyi puolivälieriin Brasilian voitettua Ghanan 4-2.


title: Tomi Väkelä

text: Tomi Väkelä (s. 5. marraskuuta 1972) on suomalainen jääkiekkoilija, jonka peliura päättyi alaraajahalvaukseen vuonna 1990. Vammautuminen tapahtui, kun hän kaatui kaukalon laitaa vasten nuorten maajoukkueen EM-turnauksessa Ruotsissa. Hän oli yksi ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista. Traaginen tapaturma sai maanlaajuista huomiota eri lehdissä.


title: Tomi Väkelä

text: Tomi Väkelän seura Vaasan Sport on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 27, mutta sen käyttöoikeus annettiin hänen pojalleen Jesselle tämän siirryttyä Sportin edustusjoukkueeseen.


title: Tomi Väkelä

text: Vuonna 2015 Väkelä arvioi olevansa lähes neliraajahalvaantunut, koska siihen mennessä hänen kätensäkin olivat menettäneet täyden toimintakykynsä. Varhaisessa vaiheessa päättyneen urheilu-uransa jälkeen Väkelä on toiminut nuorten kykyjen pelaajatarkkailijana Euroopassa työnantajanaan NHL:n pelaajatarkkailuosasto.


title: Racconigi

text: Racconigi on kaupunki Italian pohjoisosassa. Se sijaitsee 40 kilometriä Torinosta etelään ja kuuluu Cuneon maakuntaan Piemonten alueella. Kunta on pinta-alaltaan noin 48 neliökilometriä ja asukkaita siellä on runsaat 10 000.


title: Racconigi

text: Racconigin talous perustuu pääasiassa maanviljelykselle sekä maidon ja lihan tuottamiselle. Lisäksi kunnassa on metalliteollisuutta.


title: Racconigi

text: Kaupunki on tunnettu Savoijin kuningashuoneelle kuuluneesta linnasta, joka on Unescon maailmanperintöluettelossa.


title: Ian MacNeil

text: Ian MacNeil (s. 27. huhtikuuta 1977) on kanadalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija.


title: Ian MacNeil

text: MacNeil on Hartford Whalersin . MacNeil pelasi juniorina OHL:ssä Oshawa Generalsin joukkueessa. Hän oli myös voittamassa Memorial Cupia. Hän pelasi Hartfordin organisaatiossa vain harjoitusotteluita, ja ura eteni farmin puolella. Hän sai vapaana pelaajana sopimuksen Philadelphia Flyersiin, jossa hän pelasi kahta NHL-ottelua lukuun ottamatta farmijoukkueessa. NHL-otteluissaan hän sai pelata Mark Recchin ja Keith Primeaun ketjussa keskushyökkääjänä.


title: Ian MacNeil

text: Työsulkukaudella MacNeil pelasi Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla SERC Wild Wingsissä ja palasi seuraavalle kaudelle AHL:n Toronton joukkueeseen. Hän siirtyi kesken kauden Itävaltaan Vienna Capitalsiin.


title: Ian MacNeil

text: MacNeil sai sopimuksen Vaasan Sportiin marraskuussa 2006. Olkapäävamma päätti kuitenkin kauden 2006–2007 jo tammikuussa. Hän palasi täysipäiväiseen harjoitteluun vasta heinäkuussa. Alkukauden 2007–2008 MacNeil kuntoutti itseään Sveitsissä, missä hän pelasi kuusi ottelua. Lokakuussa hän teki uuden kaksivuotisen sopimuksen Sportin kanssa. MacNeil ei pelannut sopimuksestaan kuin ensimmäisen kauden ja siirtyi kaudeksi 2008–2009 takaisin Saksan kakkosliigaan, Heilbronner Falkeniin. Kaudella 2009–2010 MacNeil pelasi Norjan pääsarjassa Lørenskog IK:ssa. Kausi jäi MacNeilin viimeiseksi


title: Marie-Gayanay Mikaelian

text: Marie-Gayanay Mikaelian (s. 3. maaliskuuta 1984 Lausanne) on sveitsiläinen tennispelaaja, joka siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2001. Hän on urallaan saavuttanut yhden turnausvoiton, joka tapahtui Taškentissä vuonna 2002, jolloin hän kukisti finaalissa Tatjana Putšekin. Lisäksi hän on finaalin häviävänä osapuolena ollut kolme kertaa. Grand Slam -turnauksissa hän on yltänyt kahdesti toiselle kierrokselle Ranskan avoimissa ja kerran US Openissa ja Wimbledonissa. Hänen paras ranking-sijoituksensa on 33.


title: Haikola (Vienan Karjala)

text: Haikola () on Karjalan tasavallassa Kalevalan piirissä sijaitseva kylä. Kotijärven saaressa noin neljäkymmentä kilometriä Uhtualta itään sijaitseva Haikola on Vienan Karjalan parhaiten säilyneitä kyläkokonaisuuksia. Haikola autioitettiin tarkoituksellisesti 1960-luvulla neuvostovallan perspektiivittömien kylien likvidoimiskampanjan myötä. Kesäisin Haikola on kuitenkin ollut aina asuttuna. Seitsemän kylän yhdestätoista talosta on säilynyt.


title: Haikola (Vienan Karjala)

text: Pieni Haikolan kylä on kulttuurihistoriallisesti arvokas. A. A. Borenius tallensi siellä Karpan Muarielta ja Kalaskan Vaskelta eeppisiä runoja vuonna 1872. Kirjailija Ortjo Stepanov (sai Karjalan kansankirjailija -arvonimen vuonna 1990) oli kotoisin Haikolasta. Siellä hän kirjoitti pääosan Karjalan kirjallisuuden klassikkoihin kuuluvasta kuusiosaisesta romaanisarjastaan Kotikunnan tarina. Haikolan kalmismaalla näkyy elämän kiertokulku. Vanhan vienalaisen perinteen mukaan kalmisto on koskematon. Mihin puu kaatuu, siihen se maatuu. Haikolan kalmistossa on myös Ortjo Stepanovin hauta. Kylässä elelee myös kirjailija Iivana Kusmin.


title: Haikola (Vienan Karjala)

text: Haikola kuuluu Juminkeko-säätiön Vienan runokylien elvytysohjelmaan. Yhteistyökumppanina Haikolan elvyttämisessä on paikallinen Ortjo Stepanovin säätiö. Osa elvytystoimintaa on Haikolan etnokulttuurikeskuksen luominen. Suomen Kulttuurirahasto myönsi tätä tarkoitusta varten Juminkeko-säätiölle apurahan vuonna 2008.


title: Haikola (Vienan Karjala)

text: Etnokulttuurikeskukseen on perustettu kaksi museota: Kirjailija Ortjo Stepanovin kotimuseo ja etnografinen museo. Koko kylää voi pitää elävänä museona. Siellä sijaitsee esimerkiksi yksi Vienan Karjalan vanhimpia rakennuksia: 1700-luvulla rakennettu ranta-aitta. Se entisöitiin kesällä 2007.


title: Haikola (Vienan Karjala)

text: Kesästä 2006 alkaen Haikola on ollut Kainuussa ja Vienan Karjalassa toteutettavan kansanmusiikkijuhlan Sommelon yksi tapahtumapaikka. Sommelon Haikolan ohjelma keskittyy akustiseen ja alkuperäismusiikkiin. Sommeloa vietetään Haikolassa Lehti-Iivanan päivänä seitsemäs heinäkuuta, joka on kylän perinteinen praasniekkapäivä. Haikolassa on järjestetty myös elokuvafestivaali neljästi, vaikka kylässä ei ole sähköjäkään. Tapahtuma on tarkoitus uusia syyskuussa 2016.


title: Markus Jämsä

text: Markus Jämsä (s. 9. marraskuuta 1977) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka toimii nykyisin kasvattajaseuransa Vaasan Sportin urheilutoimenjohtajana.


title: Markus Jämsä

text: Sport-kasvatti on uransa aikana edustanut myös Rauman Lukkoa, jossa yritti tehdä läpimurtoa liigaan kolmen kauden ajan. Viimeinen kausi meni pilalle nivusvamman vuoksi. Lukko-vuosiensa aikana Jämsä oli tuttu näky Sportissakin, missä kävi vuokralla useaan otteeseen. Jämsän otteet ennen Lukko-aikaa olivat divarissa ja Mestiksessä loistokkaita. Kausi 2000–2001 oli paras, kun 40:ssä pelissä syntyi tehot 30+25=55.Pisteissä mukana Play-off-pelit


title: Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – miesten 50 metrin vapaapistooli

text: Miesten 50 m vapaapistooli ammuttiin Soulin kesäolympialaisissa 18. syyskuuta. Kilpailun voitti Romanian Sorin Babii tuloksella 660 (566+94).


text: Peruskilpailun jälkeen kilpailua johti tuloksella 570 neuvostoliittolainen Igor Basinski, jolla oli neljän pisteen kaula ennen Babiita ja Bulgarian Tanju Kirjakovia. Finaalia Basinski johti vielä kolmen ensimmäisen laukauksen ajan, mutta neljällä kympillä aloittanut Sorin Babii meni neljännellä laukauksella ohi. Lopulliseksi ratkaisuksi muodostui kuudes laukaus, jolla Babii ampui kympin ja Basinksi vain kuutosen. Hopealle ampui kolmella kympillä ja yhdellä ysillä lopettanut Ruotsin Ragnar Skanåker, joka voitti pronssille jääneen Basinskin paremmalle finaalisarjalla. He hävisivät Babiille kolmella pisteellä.


text: Suomalaisista mukana oli Sakari Paasonen. Hän sijoittui jaetulle 19. sijalle tuloksella 555.


title: Scott Walker (laulaja)

text: Scott Walker (oik. "Noel Scott Engel", s. 9. tammikuuta 1943 Hamilton, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Walker on asunut ja työskennellyt Englannissa vuodesta 1965.


title: Scott Walker (laulaja)

text: Alun perin Walkerin löysi Eddie Fisher. Hän aloitti uransa 1950-luvun lopulla teini-idolina esiintyen omalla nimellään. Monissa yhtyeissä soitettuaan hän perusti John Mausin ja Gary Leedsin kanssa The Walker Brothersin Los Angelesissa vuonna 1964. Yhtye saapui Lontooseen 1965 ja saavutti suosiota pop-balladeillaan. Yhtye hajosi vuonna 1967, ja Walker (joka pitäytyi taiteilijanimessään) aloitti soolouran. Hänen pehmeä-ääniset, vahvasti orkestroidut versionsa muun muassa Jacques Brelin kappaleista olivat hyvin suosittuja Britanniassa ja manner-Euroopassa. Walkerin 1970-luvun alun tuotanto sisälsi muun muassa country-tyyliä ja hyvin vähän hänen omia sävellyksiään. The Walker Brothers koottiin uudelleen 1975, ja yhtye julkaisi kolme albumia. Alkaen The Walker Brothersin viimeisestä levystä "Nite Flights" (1978) Scott Walker on siirtynyt yhä kokeellisempaan tyyliin.


title: Scott Walker

text: Scott Walker -nimisiä henkilöitä:


title: Richard Jenkins

text: Richard Jenkins (s. 4. toukokuuta 1947 DeKalb, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on näytellyt useissa menestyneissä tuotannoissa. Näitä ovat muun muassa "Olive Kitteridge" (2014), "The Visitor" (2007), "Mullan alla" (2001–2005), "North Country" (2005) ja "Wolf" (1994). Hän opiskeli teatteria Illinoisin yliopistossa Wesleyanissa. Jenkins on voittanut Method Fest Independent Film -festivaaleilla parhaan miesnäyttelijän palkinnon elokuvasta "The Visitor".


title: Richard Jenkins

text: Richard Jenkins on naimisissa Sharon R. Fredrikin kanssa, he avioituivat 23. elokuuta 1969. Heillä on kaksi lasta.


title: James Bartleman

text: James Karl Bartleman (s. 24. joulukuuta 1939 Orillia, Ontario) on kanadalainen kirjailija, diplomaatti sekä Ontarion varakuvernööri vuosina 2002–2007. Hän on syntynyt Port Carlingissa ja opiskellut Länsi-Ontarion yliopistossa.


title: James Bartleman

text: Vuodesta 2007 hän on toiminut Kanadan Ontariossa sijaitsevan taiteeseen ja suunnitteluun suuntautuneen yliopiston kanslerina.


title: Andri Deryzemlja

text: Andri Deryzemlja (, s. 18. elokuuta 1977) on ukrainalainen ampumahiihtäjä, joka on kilpaillut maailmancup-tasolla kaudesta 1996–1997 lähtien.


title: Andri Deryzemlja

text: Deryzemlja sijoittui Hochfilzenin MM-kisojen 2005 yhteislähdössä kuudenneksi ja takaa-ajossa kahdeksanneksi. Saman vuoden sekaviestin MM-kilpailussa Hanty-Mansijskissa hän hiihti kolmannen osuuden sekaviestijoukkueessa, joka sijoittui seitsemänneksi. Talviolympialaisissa 2006 hän hiihti toisen osuuden Ukrainan viestijoukkueessa, joka sijoittui seitsemänneksi.