title: Robert Hoffman

text: Hoffman syntyi Gainesvillessä Floridassa Charlotte ja Robert Hoffmanille. Perhe muutti Madisoniin Alabamaan Hoffmanin ollessa seitsemänvuotias. Hänellä on yksi nuorempi veli ja kaksi pikkusiskoa. Hoffman tajusi intohimonsa tanssiin nähtyään Michael Jacksonin ”Thrillerin”. Hoffman kävi hetken aikaa Alabama School of Fine Arts -koulua ja teki debyyttinsä näyttelijänä vuonna 2003 televisiosarjassa "American Dreams". Hänellä on ollut pieniä rooleja tanssijana muun muassa elokuvissa "From Justin to Kelly", "", "Coach Carter" ja "You Got Served", joista viimeksi mainitusta hän sai American Choreographer -palkinnon. Hoffman on työskennellyt tanssijana myös Christina Aguileran, Usherin, Mýan, Marilyn Mansonin, Ricky Martinin ja Svetlanan kanssa. Hän on myös käsikirjoittanut, ohjannut ja näytellyt useissa lyhyissä sketseissä, joista huomattavin on "Kinetsu Hayabusa; the urbas ninja", jossa hän pukeutui mustaan ninja-asuun ja esittää stuntteja ympäri kaupunkia. Sketsit ovat ansainneet Hoffmanille laajan fanijoukon.


title: Robert Hoffman

text: Hoffman näytteli televisiosarjassa "Guituplets" ja Foxin draamasarjassa "Kadotettu". Hoffmanin ensimmäinen merkittävä elokuvarooli oli vuoden 2006 komediassa "She’s the Man", jossa näyttelevät muun muassa Amanda Bynes ja Channing Tatum, jonka kanssa Hoffman ystävystyi elokuvan kuvauksissa. Hoffman näytteli Tatumin kanssa myös kahdessa muussa elokuvassa, "Coach Catcher" ja "Step Up 2 the Streets". Hoffman esiintyi myös MTV:n "Wild 'n Out" -ohjelmassa ja vieraili "Huippumalli haussa" -sarjassa. Vuonna 2008 hän näytteli "Step Up 2 the Streets" -elokuvassa Chase Collinsia, joka on lahjakas tanssija Marylandin taidekoulusta, ja kesäkuussa 2008 Hoffman otti Briana Eviganin kanssa vastaan MTV Movie Awardin "parhaasta suudelmasta" "Step Up 2 the Streetsissä".


title: Briana Evigan

text: Briana Barbara-Jane Evigan (s. 23. lokakuuta 1986 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja tanssija. Hän syntyi Los Angelesissa Pamela C. Serpen ja näyttelijä Greg Eviganin tyttärenä. Hänellä on veli Jason ja sisko Vanessa.


title: Briana Evigan

text: Evigan aloitti uransa lapsena ja hänen debyyttinsä oli 10-vuotiaana elokuvassa "House of the Damned". Hänet tunnetaan parhaiten Andie Westin roolista "Step Up" -elokuvissa. Hän otti Robert Hoffmanin kanssa vastaan palkinnon MTV Movie Awards -palkintogaalassa parhaasta suudelmasta elokuvassa "Step Up 2 the Streets" (2008). Lisäksi Evigan on tunnettu rooleistaan kauhu- ja trillerielokuvissa, kuten "Sorority Row" ja "Stash House".


title: Greg Evigan

text: Gregory Ralph "Greg" Evigan (s. 14. lokakuuta 1953) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on naimisissa Pamela C. Serpen kanssa, ja hänellä on kolme lasta: Jason, Vanessa ja Briana.


title: Greg Evigan

text: New Jerseyssä syntynyt Evigan on esiintynyt televisiossa, musikaaleissa ja elokuvissa. Hän nousi julkisuuteen 1970-luvulla.


title: Viktor Anitškin

text: Viktor Ivanovitš Anitškin (, 8. joulukuuta 1941 Sverdlovsk – 5. tammikuuta 1975 Moskova) oli venäläinen jalkapalloilija. Uransa aikana hän pelasi FK Dynamo Moskovassa (1960–1972) ja FK Dynamo Brjanskissa (1972). Hän osallistui myös kaksi kertaa jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin Neuvostoliiton jalkapallomaajoukkueessa. Vuonna 1964 joukkue sijoittui toiseksi ja vuonna 1968 neljänneksi.


title: Viktor Anitškin

text: Anitškin kuoli pian uransa lopettamisen jälkeen sydämen vajaatoimintaan.


title: Ust-Vym

text: Ust-Vym (), komiksi Емдін (Jemdin) on kylä ja kunta Komin tasavallan Ust-Vymin piirissä Venäjällä. Kylä sijaitsee Vymjoen oikealla rannalla lähellä sen yhtymispaikkaa Vytšegdaan 25 kilometrin päässä piirikeskus Aikinosta.


title: Ust-Vym

text: Ust-Vymissa sijaitsi muinaisten komien pakanallinen palvontapaikka, jonne Stefan Permiläinen saapui vuonna 1380 levittämään kristinuskoa. Stefan hävitti palvontapaikan, kaatoi pyhän koivun ja rakensi lähelle rukoushuoneen. Vuonna 1383 Stefanista tuli vasta perustetun Permin hiippakunnan piispa ja Ust-Vymistä muodostui komien uskonnollinen, poliittinen ja taloudellinen keskus. Vuonna 1384 paikalle rakennettiin kaksi kirkkoa ja luostari, jonka yhteydessä toimi paikallisesta väestöstä pappeja valmistanut koulu. Pakanoiden ja vierasheimolaisten hyökkäyksiltä suojaamaan rakennettiin linnoitus.


title: Ust-Vym

text: 1300-luvun lopulla ja 1400-luvulla Ust-Vym oli yksi Moskovan Venäjän koillisista tukikohdista. 1500-luvulla sen merkitys väheni, ja vuonna 1564 hiippakunnan keskus siirrettiin Vologdaan. 1630- ja 1640-lukujen nälkävuosina monet kylän asukkaista siirtyivät Siperiaan. Vuonna 1712 kylään rakennettiin ensimmäinen kivikirkko. Vuonna 1764 hiippakunnan talonpojat siirrettiin valtion alaisuuteen ja luostari lakkautettiin. Vuonna 1861 perustettiin koulu.


title: Ust-Vym

text: 1900-luvun alussa Ust-Vymin asukkaat harjoittivat maanviljelyn, karjanhoidon ja metsästyksen lisäksi hevoskuljetuksia ja tukinuittoa. Vuosina 1918-1919 kylässä toimi opettajaseminaari ja vuosina 1921-1923 ja 1931-1954 pedagoginen teknikumi. Ensimmäinen kolhoosi perustettiin vuonna 1929, ja samana vuonna muodostettiin Ust-Vymin metsäteollisuuskeskus. 1920-luvulta vuoteen 1943 saakka Ust-Vym oli samannimisen hallintopiirin keskus. Vuonna 1995 kylässä oli vajaat tuhat asukasta, näistä kaksi kolmasosaa komeja ja kolmannes venäläisiä. Kylässä on kaksi toimivaa kirkkoa, kulttuuritalo ja kotiseutumuseo.


title: Kuratovo

text: Kuratovo (), aiemmalta nimeltään Kebra (Кебра) on kylä ja kunta Komin tasavallan Sysolan piirissä Venäjällä. Sijaitsee Bubjoen rannalla 32 kilometriä piirikeskuksesta. Kebra on yksi vanhimpia komien asuttamia kyliä, sen kirkko ja pogosta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1586. Pogostan lähellä on sijainnut ilmeisesti 1400-1500-lukujen vaihteessa rakennettu Kotekin linnoitus. Vuonna 1940 kylä nimettiin Kuratovoksi siellä syntyneen ensimmäisen komikirjailijan Ivan Kuratovin mukaan. Vuonna 1995 kylässä oli 430 asukasta ja kyläneuvoston alueella 1558 asukasta.


title: Will Sampson

text: Will Sampson (27. syyskuuta 1933 Okmulgee, Oklahoma, Yhdysvallat – 3. kesäkuuta 1987 Houston, Texas) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja taidemaalari.


title: Will Sampson

text: Täysiverinen creek Will Sampson esiintyi monissa elokuvissa ja TV-sarjoissa, mutta parhaiten hänet muistetaan viisi Oscar-palkintoa saaneesta, Miloš Formanin ohjaamasta menestyselokuvasta "Yksi lensi yli käenpesän" (1975), jossa hänellä oli merkittävä sivuosa päällikkö Bromdenin roolissa. Sampson löydettiin rooliin sattumalta, kun elokuvan tuottaja Michael Douglas etsi rooliin isokokoista intiaania. Sampson olikin intiaaniksi erittäin pitkä (196 cm). Sampson näytteli sittemmin muitakin merkittäviä sivuosia monissa tunnetuissa elokuvissa, näitä ovat muun muassa Clint Eastwoodin lännenelokuva "Lainsuojaton" (1976), Charles Bronsonin tähdittämä "Verenpunainen preeria" (1977), Michael Andersonin ohjaama, Richard Harrisin tähdittämä "Orca – tappajavalas" (1977) sekä Chuck Norrisin tähdittämä "Tulijalka" (1987). Sampson sai parhaan miespääosan Genie-ehdokkuuden elokuvassa "Armoton erämaa" (1979), ja se on ainoa elokuva, jossa hän on näytellyt pääosan.


title: Will Sampson

text: Sampsonille tehtiin sydämen ja keuhkojen elinsiirtoleikkaus vuonna 1987. Hän menehtyi 43 päivää leikkauksen jälkeen siitä aiheutuneisiin komplikaatoihin vain 53-vuotiaana.


title: Indigolapsi

text: Indigolapsi on new age -käsite, jolla tarkoitetaan lapsia, joilla väitetään olevan epätavallisia psyykkisiä kykyjä ja käyttäytymispiirteitä. Indigolapsen käsite tuli laajasti tunnetuksi Nancy Ann Tappen "Understanding Your Life Through Color" -julkaisun myötä vuonna 1982. Skeptisen vastauksen mukaan indigolapseksi väitetyn näennäinen erilaisuus saattaa johtua ADD:stä tai ADHD:stä.


title: Ust-Tsilman piiri

text: Ust-Tsilman piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 42 500 neliökilometriä. Asukkaita on 13 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Ust-Tsilman piiri

text: Ust-Tsilman piiri sijaitsee Komin tasavallan luoteisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Nenetsian autonomiseen piirikuntaan, idässä Usinskiin ja Ižman piiriin, etelässä Knjažpogostin ja lounaassa Udoran piireihin sekä lännessä Arkangelin alueeseen. Piirin alueella sijaitsee tasavallan suurin järvi Jamozero, jonka pinta-ala on 31,1 neliökilometriä.


title: Ust-Tsilman piiri

text: Piiriin kuuluu 11 maalaiskuntaa: Habariha, Jormitsa, Korovi Rutšei, Neritsa, Novyi Bor, Okunev Nos, Sredneje Bugajevo, Trusovo, Ujeg, Ust-Tsilma ja Zamežnaja. Hallinnollinen keskus on Ust-Tsilman kylä, josta on 664 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin.


title: Ust-Tsilman piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 91,3 % venäläisiä, 6,3 % komeja, 0,7 % ukrainalaisia ja 0,6 % saksalaisia.


title: Ust-Tsilman piiri

text: Talous perustuu maatalouteen ja maataloustuotteiden jalostukseen. Vuonna 2004 alettiin porata öljyä.


title: Ust-Kulomin piiri

text: Ust-Kulomin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 26 400 neliökilometriä. Asukkaita on 30 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Ust-Kulomin piiri

text: Ust-Kulomin piiri sijaitsee Komin tasavallan kaakkoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Uhtaan ja Sosnogorskin piiriin, idässä Troitsko-Petšorskin piiriin, etelässä Permin aluepiiriin ja lännessä Kortkerosin piiriin.


title: Ust-Kulomin piiri

text: Piiriin kuuluu 22 maalaiskuntaa: Anyb, Derevjansk, Diasjorja, Don, Dzjol, Jugydjag, Kebanjol, Kertšomja, Krutoborka, Kužba, Myjoldino, Nižni Votš, Nosim, Partš, Pomozdino, Požeg, Rutš, Timšer, Ust-Kulom, Ust-Nem, Voldino ja Zimstan. Hallinnollinen keskus on Ust-Kulomin kylä, josta on 189 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin.


title: Ust-Kulomin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 79 % komeja, 16 % venäläisiä ja 2 % ukrainalaisia.


title: Ust-Kulomin piiri

text: Talous perustuu metsänhankintaan ja maatalouteen.


title: Ust-Kulomin piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy kominkielinen "Parma gor" (”Parman ääni”).


title: Suomi kesäolympialaisissa 1972

text: Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1972 yhteensä kahdeksan mitalia, joista kolme oli kultaa, yksi hopeaa ja neljä pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui jaetulle 14. sijalle.


title: Ust-Vymin piiri

text: Ust-Vymin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 4 800 neliökilometriä. Asukkaita on 31 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Ust-Vymin piiri

text: Ust-Vymin piiri sijaitsee Komin tasavallan länsiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Udoran, koillisessa Knjažpogostin ja kaakossa Syktyvdinin piireihin sekä etelässä ja lännessä Arkangelin alueeseen. Pinta-alasta 86,4 % on metsää ja 3,4 % maatalousmaata. Tärkeimmät joet ovat Vytšegda ja sen sivujoet Vym ja Jarenga.


title: Ust-Vymin piiri

text: Piiriin kuuluu Mikunin kaupunki, Žešartin kaupunkimainen taajama sekä 10 maalaiskuntaa: Aikino, Donajol, Gam, Ilja-Šor, Kožmudor, Madmas, Mežeg, Studenets, Ust-Vym ja Vežaika. Hallinnollinen keskus on Aikinon kylä, josta on 96 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin.


title: Ust-Vymin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 56,0 % venäläisiä, 29,5 % komeja, 5,8 % ukrainalaisia, 1,5 % valkovenäläisiä ja 1,2 % saksalaisia. Kaupunkiväestön osuus on 64,8 %.


title: Ust-Vymin piiri

text: Piirin kautta kulkee Moskovan ja Vorkutan välinen rautatie, josta Mikunissa haarautuvat radat Syktyvkariin ja Koslaniin. Mikunin kautta kulkee myös öljy- ja kaasujohto. Taloudellisesti merkittävintä on puunjalostus (vanerin, lastu- ja kuitulevyn tuotanto).


title: Ust-Vymin piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy venäjänkielinen "Vperjod" (”Eteenpäin”).


title: Troitsko-Petšorskin piiri

text: Troitsko-Petšorskin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1931 perustetun piirin pinta-ala on 40 700 neliökilometriä. Asukkaita on 15 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Troitsko-Petšorskin piiri

text: Troitsko-Petšorskin piiri sijaitsee Komin tasavallan kaakkoisosassa. Lounaassa se rajoittuu Ust-Kulomin, luoteessa Sosnogorskin ja pohjoisessa Vuktylin piireihin, kaakossa Permin aluepiiriin ja Sverdlovskin alueeseen sekä idässä Hanti-Mansian autonomiseen piirikuntaan.


title: Troitsko-Petšorskin piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Troitsko-Petšorskin taajama, josta on 515 kilometriä Syktyvkariin. Taajaman lisäksi piiriin kuuluu 10 maalaiskuntaa: Jakša, Komsomolsk-na-Petšore, Kurja, Mitrofan-Dikost, Mylva, Nižnjaja Omra, Poktša, Priuralski, Ust-Ilytš ja Znamenka.


title: Troitsko-Petšorskin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 59,0 % venäläisiä, 27,8 % komeja, 6,1 % ukrainalaisia, 1,9 % valkovenäläisiä, 0,7 % saksalaisia ja 0,6 % tataareja.


title: Troitsko-Petšorskin piiri

text: Talous perustuu pääosin metsävarojen käyttöön.


title: Troitsko-Petšorskin piiri

text: Troitsko-Petšorskin piiri tunnetaan Euroopan suurimmasta, 7 213 neliökilometrin laajuisesta luonnonsuojelualueesta, Petšoro-Ilytšin luonnonpuistosta. Luonnonpuisto sisältää laajoja koskemattomia metsäalueita, ja se muodostaa laajemman Komin aarniometsien maailmanperintökohteen ytimen. Alueen Uralin puoleisessa osassa on erikoisia tuulen synnyttämiä kalliomuodostelmia. Luonnonsuojelualueella harjoitettiin pitkään hirven kesyttämiseen tähtäävää tutkimusta.


title: SL-Autolinjat

text: SL-Autolinjat oli Savonlinjan aputoiminimi, jolla yhtiö ajoi Turun kaupungin joukkoliikennetoimiston tilaamaa sopimusliikennettä ja TLO:n seutuliikennettä.


title: SL-Autolinjat

text: Savonlinja meni mukaan Turun seudun paikallisliikenteeseen vuonna 1996 ostaessaan neljä turkulaista linja-autoyritystä. Kyseiset yhtiöt olivat Linjaliikenne Onni Laaksonen Oy, Olavi Jalosen Liikenne Ky, Aatto Heinonen Oy ja Liikenneyhtiö M. Koski Oy.


title: SL-Autolinjat

text: Savonlinja hoitaa Turun seudulla linjojen 2, 2A, 2B, 2C, 8, 9, 12, 13, 20, 28, 33, 60, 61, 90 ja 91 liikennöinnin.


title: SL-Autolinjat

text: Nykyään yhtiö toimii nimellä Savonlinja Oy. ()


title: SL-Autolinjat

text: Yrityksellä on käytössään mm. seuraavia bussimalleja:


title: Suomi kesäolympialaisissa 1976

text: Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1976 yhteensä kuusi mitalia, joista neljä oli kultaa ja kaksi hopeaa. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 11. sijalle.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1976

text: Suomi saavutti mitaleistaan neljä yleisurheilussa. Lasse Virén uusi neljän vuoden takaisen saavutuksensa ja voitti kultaa kahdella pisimmällä ratajuoksumatkalla. Pertti Ukkola voitti Suomelle olympiakultaa painissa ensi kertaa sitten vuoden 1956, ja Pertti Karppinen voitti Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen kultamitalin soudussa.


title: Sysolan piiri

text: Sysolan piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 6 100 neliökilometriä. Asukkaita on 15 800 henkeä (vuonna 2009).


title: Sysolan piiri

text: Sysolan piiri sijaitsee Komin tasavallan eteläosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Syktyvdinin, kaakossa Koigorodokin ja lounaassa Priluzjen piireihin sekä lännessä Arkangelin alueeseen. Seudun läpi virtaa Sysola-joki.


title: Sysolan piiri

text: Piiriin kuuluu 11 maalaiskuntaa: Gagšor, Kunib, Kuratovo, Mežador, Palauz, Pyjoldino, Tšuhlem, Vizindor, Vizinga, Votša ja Zaozerje. Hallinnollinen keskus on Vizingan kylä, josta on 88 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin.


title: Sysolan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 69,4 % komeja, 24,0 % venäläisiä, 2,5 % ukrainalaisia ja 0,7 % valkovenäläisiä.


title: Sysolan piiri

text: Piirin kautta kulkee Syktyvkarin ja Kirovin välinen maantie. Talous perustuu metsävarojen hyödyntämiseen.


title: Sysolan piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy venäjänkielinen "Majak Sysoly" (”Sysolan majakka”).


title: Syktyvdinin piiri

text: Syktyvdinin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 7 400 neliökilometriä. Asukkaita on 24 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Syktyvdinin piiri

text: Syktyvdinin piiri sijaitsee Komin tasavallan lounaisosassa. Se rajoittuu Syktyvkariin, luoteessa Ust-Vymin, pohjoisessa Knjažpogostin, idässä Kortkerosin, etelässä Koigorodokin ja Sysolan piireihin sekä lännessä Arkangelin alueeseen. Seudun läpi virtaavat Sysola ja Vytšegda-joet.


title: Syktyvdinin piiri

text: Piiriin kuuluu 13 maalaiskuntaa: Jasneg, Lezym, Mandatš, Njuvtšim, Ozjol, Palevitsy, Pažga, Sludka, Šoška, Tšasovo, Vylgort, Yb ja Zelenets. Hallinnollinen keskus on Vylgortin kylä, josta on 7 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin.


title: Syktyvdinin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 51,8 % komeja, 39,5 % venäläisiä, 3,1 % ukrainalaisia, 1,1 % saksalaisia ja 0,8 % valkovenäläisiä.


title: Syktyvdinin piiri

text: Piirin talous perustuu maatalouteen, maataloustuotteiden jalostukseen ja metsävarojen hyödyntämiseen.


title: Syktyvdinin piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy venäjänkielinen "Naša žizn" (”Elämämme”).


title: Priluzjen piiri

text: Priluzjen piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 13 200 neliökilometriä. Asukkaita on 22 400 henkeä (vuonna 2009).


title: Priluzjen piiri

text: Priluzjen piiri sijaitsee Komin tasavallan eteläisimmässä osassa. Koillisessa se rajoittuu Sysolan ja idässä Koigorodokin piireihin, etelässä Kirovin alueeseen sekä lännessä ja pohjoisessa Arkangelin alueeseen. Pinta-alasta 87 % on metsää. Suurin joki on Luza. Eteläisin osa kuuluu Letkan vesistöön. Hyötykaivannaisia ovat savi, kalkkikivi, merkeli ja dolomiitti.


title: Priluzjen piiri

text: Piiriin kuuluu 16 maalaiskuntaa: Gurjevka, Letka, Loima, Mutnitsa, Nošul, Objatševo, Prokopjevka, Sludka, Spasporub, Tšerjomuhovka, Tšitajevo, Tšornyš, Vaimes, Verholuzje, Vuhtym ja Zanulje. Hallinnollinen keskus on Objatševon kylä, josta on 189 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin. Asutuskeskuksia on yhteensä 90.


title: Priluzjen piiri

text: Seudun kantaväestöä ovat Luzan komit. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 59,9 % asukkaista on komeja, 35,1 % venäläisiä, 2,2 % ukrainalaisia ja 0,5 % valkovenäläisiä. Kylistä suurimpia ovat Objatševo (5 800 asukasta vuonna 2002) ja Letka (3 100).


title: Priluzjen piiri

text: Piirin kautta kulkee Kirovin ja Syktyvkarin välinen maantie. Talous perustuu metsävarojen hyödyntämiseen, lihan ja maidon tuotantoon sekä elintarviketeollisuuteen.


title: Priluzjen piiri

text: Metsiä hallinnoivat Priluzjen ja Letkan metsätilat. Puunhankintaa ja sahatavaran tuotantoa harjoittava Luzales-yhtiö työllistää noin 700 henkeä. Mondin Syktyvkarin tehtaan omistamalla Nošulin puunhankintayrityksellä on yli 300 työntekijää. Tranzit-yhtiö tuottaa korkealuokkaista lautatavaraa.


title: Priluzjen piiri

text: Maataloutta harjoittaa neljä maatalousyritystä, 59 yksityistilaa ja yli 9 000 henkilökohtaista aputaloutta. Južnoje-maatalousyrityksellä on oma meijeri ja lihanjalostamo. Muita työnantajia ovat Objatševon tielaitos, rakennustoimintaa harjoittava MAG-yhtiö, puhelin- ja sähkölaitokset sekä kunnallispalvelut.


title: Priluzjen piiri

text: Piirissä toimii metsäalan työntekijöitä valmistava Nošulin ammattikoulu, lasten musiikkikoulu, kuvataide- ja käsityökeskus, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Harrastajataideryhmistä merkittävimpiä ovat Objatševon kansanteatteri ja kansanlauluyhtye Maibyrjas.


title: Priluzjen piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy venäjänkielinen "Znamja truda" (”Työn lippu”).


title: Kortkerosin piiri

text: Kortkerosin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1939 perustetun piirin pinta-ala on 19 700 neliökilometriä. Asukkaita on 22 500 (vuonna 2009).


title: Kortkerosin piiri

text: Korkerosin piiri sijaitsee Komin tasavallan eteläosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Knjažpogostin piiriin, koillisessa Uhtaan, idässä Ust-Kulomin piiriin, kaakossa Permin aluepiiriin, lounaassa Koigorodokin piiriin sekä lännessä Syktyvkariin ja Syktyvdinin piiriin.


title: Kortkerosin piiri

text: Piiriin kuuluu 18 maalaiskuntaa: Bogorodsk, Bolšelug, Dodz, Keres, Kortkeros, Madža, Mordino, Namsk, Njobdino, Nivšera, Pezmeg, Podjelsk, Podtybok, Poztykeres, Priozjornyi, Ust-Lektšim, Storoževsk ja Vomyn. Hallinnollinen keskus on Kortkerosin kylä, josta on 48 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin.


title: Kortkerosin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 71,7 % komeja, 22,3 % venäläisiä, 2,4 % ukrainalaisia ja 0,8 % valkovenäläisiä.


title: Kortkerosin piiri

text: Talous perustuu metsävarojen käyttöön, lihan ja maidon tuotantoon sekä maataloustuotteiden jalostukseen.


title: Kortkerosin piiri

text: Kortkerosin kylän itäpuolella sijaitsevan Korkerosin piirin Pezmegin maalaiskunnan alueella toimi vuosina 1937-1941 suuri, jopa 26 300 hengen Loktšimlag pakkotyöleirin (Gulag) hallinto. Pakkotyöläisillä teetettiin erityisesti metsätöitä. Leirille joutuneista useita tuhansia menehtyi, esimerkiksi ruuan puutteeseen. Leirin historiasta muistutetaan nykyisin muun muassa Komin kulttuurikartalla.


title: Kortkerosin piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy komin- ja venäjänkielinen "Zvezda" (”Tähti”).


title: Koigorodokin piiri

text: Koigorodokin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1949 perustetun piirin pinta-ala on 10 400 neliökilometriä. Asukkaita on 9 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Koigorodokin piiri

text: Koigorodokin piiri sijaitsee Komin tasavallan eteläosassa. Lännessä se rajoittuu Priluzjen, luoteessa Sysolan, pohjoisessa Syktyvdinin ja koillisessa Kortkerosin piireihin sekä idässä Permin aluepiiriin ja etelässä Kirovin alueeseen.


title: Koigorodokin piiri

text: Piiriin kuuluu 10 maalaiskuntaa: Griva, Kažym, Koigorodok, Koidin, Kom, Kuzjol, Nižni Turunju, Njutšpas, Podz ja Užga. Hallinnollinen keskus on Koigorodokin kylä, josta on 192 kilometriä Syktyvkariin.


title: Koigorodokin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 48,0 % venäläisiä, 40,0 % komeja, 4,3 % ukrainalaisia, 2,8 % saksalaisia ja 1,0 % valkovenäläisiä.


title: Koigorodokin piiri

text: Talous perustuu metsänhankintaan.


title: Knjažpogostin piiri

text: Knjažpogostin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1939 perustetun piirin pinta-ala on 24 600 neliökilometriä. Asukkaita on 25 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Knjažpogostin piiri

text: Knjažpogostin piiri sijaitsee Komin tasavallan keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Ust-Tsilman piiriin, idässä Uhtaan, kaakossa Ust-Vymin piiriin, etelässä Syktyvdinin ja Kortkerosin piireihin ja lännessä Udoran piiriin.


title: Knjažpogostin piiri

text: Hallinnollinen keskus on Jemvan kaupunki, josta on 130 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin. Jemvan kaupungin lisäksi piiriin kuuluu Sindorin taajama sekä 10 maalaiskuntaa: Iosser, Knjažpogost, Meštšura, Serjogovo, Šoška, Trakt, Tšinjavoryk, Turja, Vetju ja Vožajol.


title: Knjažpogostin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 64,4 % venäläisiä, 17,9 % komeja, 7,7 % ukrainalaisia, 2,4 % valkovenäläisiä ja 0,9 % saksalaisia.


title: Knjažpogostin piiri

text: Taloudellisesti merkittävintä on bauksiittien louhinta. Lisäksi tuotetaan rakennustarvikkeita, kuitulevyjä ja puupalkkeja.


title: Muovijäte

text: Muovijäte on yleisesti mitä tahansa muovia sisältävää jätettä. Järjestäytyneessä jätehuollossa muovijäte voi olla kerättävä jätejae, joka sisältää vain tiettyjä sopivia muovilaatuja. Luontoon päätynyt muovi lasketaan saasteeksi. Vuodessa tuotettavasta noin 90 miljardista kilosta muovia noin 10 prosenttia päätyy meriin. Lisäksi sitä on hengitysilmassa.


title: Muovijäte

text: Muovijätettä syntyy paljon, koska muovi on huokeaa valmistaa ja monikäyttöistä. Lisäksi se on verrattain hyvin ympäristössä säilyvää verrattuna moniin aiempiin vastaaviin tuotteisiin käytettyihin materiaaleihin, kuten puuhun, nahkaan tai paperiin. Koska kuluttajien käyttäytyminen ja jätehuolto eivät monissa maissa ole pysyneet muovien kulutuksen vauhdissa, luontoon heitetty muovijäte on merkittävä ympäristöongelma.


title: Muovijäte

text: Muovijätettä syntyy runsaasti hajautetusti kuluttajakäytössä, koska muovia käytetään paljon pakkauksissa ja myös itse tuotteissa. Pakkauksista tulee välittömästi jätettä, minkä lisäksi monet muoviset tuotteet ovat lyhytikäisiä.


title: Muovijäte

text: Muoveja on monenlaisia, mutta pääosin muovi hajoaa luonnossa hyvin heikosti ja päätyy saasteeksi. Vaikka muovikappale hajoaisi pieniksi silmin näkymättömiksi palasiksi, sen osaset säilyvät ja muodostuu niin kutsuttua mikromuovia, jonka osaset ovat mikrometri-luokkaa. Lisäksi jotkin tuotteet kuten kosmetiikka voivat sisältää mikromuovia jo valmiiksi.


title: Muovijäte

text: Greenpeacen mukaan 10 prosenttia käytetystä muovista (100 miljoonaa tonnia vuodessa) päätyy mereen ja suurin osa siitä vajoaa meren pohjaan. Mereen joutuvasta muovista viidesosa tulee laivoista ja loput maalta, varsinkin tuulen mukana kaatopaikoilta. Maailman meriin joutuu muovijätettä yli 500 tonnia tunnissa.


title: Muovijäte

text: Suurimpia merten roskaajia ovat Kiina, Indonesia, Filippiinit, Vietnam ja Thaimaa. Näistä viidestä maasta tulee 60 prosenttia merten muoviroskasta. Suurimpia syypäitä merten muovittumiseen ovat kaatopaikat merten ja jokien läheisyydessä, teollisuus, jätevedet ja turistit sekä puutteellinen jätehuolto.


title: Muovijäte

text: Mikromuovi on mikroskooppisen pieniksi kappaleiksi hajonnutta muovia tai jo valmiiksi sellaista esimerkiksi kosmetiikassa.


title: Muovijäte

text: Mikromuovia tulee vesistöihin useista lähteistä. Sitä syntyy, kun muovijätteet hajoavat. Mikromuovia irtoaa myös käytön aikana kohteista kuten vaatteista ja talomaaleista. Oslon edustan vesistöissä tehdyn tutkimuksen mukaan autoliikenne olisi suurin yksittäinen mikromuovin lähde. Renkaat jauhavat pinnoilta muovia ja se päätyy sadevesikaivojen kautta vesistöihin.


title: Muovijäte

text: Riittävän pieni mikromuovi voi läpäistä myös esimerkiksi juomaveden puhdistuksen. Se kuinka pieneksi muovi lopulta pidemmän ajan kuluessa hajoaa on avoin tutkimuskohde.


title: Muovijäte

text: Mikromuovia on todettu myös hengitysilmassa. Tämän terveysvaikutuksista ei ole vielä täsmällistä tietoa.


title: Muovijäte

text: Monet muoviroskat aiheuttavat luontoon joutuessaan vakavia ympäristöhaittoja. Arviolta miljoona merilintua ja satatuhatta merinisäkästä kuolee muovijätteiden vaikutuksesta.


title: Muovijäte

text: Esimerkiksi irrallaan ajelehtivat muoviset kalaverkot ja muut roskat aiheuttavat runsaasti merieläinten kuolemia. Muoviroskat tukkivat myös viemäreitä ja aiheuttavat siten tulvia muun muassa Bangladeshissa. Näistä syistä monet maat ovat esimerkiksi pyrkineet rajoittamaan muovipussien käyttöä.


title: Muovijäte

text: Mikromuoveihin sitoutuu ympäristömyrkkyjä. Esimerkiksi kalojen syödessä mikromuovia voi osa myrkystä siirtyä niiden kudoksiin.


title: Muovijäte

text: Pohjoiselta Tyyneltämereltä löydettiin 1990-luvun lopussa laaja, merivirtojen kasaama jätekeskittymä. Se sisältää arviolta 100 miljoonaa tonnia jätettä, josta 90 prosenttia on muovia. Muovi on jauhautunut hyvin pieniksi hitusiksi, ja sen poistamista alueelta pidetään lähes mahdottomana. Vastaavia jätepyörteitä löytyy kaikista valtameristä, suurimmilla merillä Tyynellä ja Atlantilla eteläinen ja pohjoinen sekä Intian valtamerellä eteläinen.


title: Muovijäte

text: YK:lla on ollut jo vuodesta 1982 lähtien merioikeuksia käsittelevä sopimus, jonka yhtenä osana on meriä koskevan jätteen ongelma.


title: Muovijäte

text: Lähinnä makroskooppisen pinnassa vielä kelluvan muovijätteen poistamiseksi kehitetään tekniikoita.


title: Muovijäte

text: Teollisuuden tuotannossa syntyvää muovijätettä kierrätetään paljon. Kuluttajien käytöstä syntyvää muovijätettä on vaikeaa kierrättää uusiomuovin raaka-aineena, koska muoveja on niin monta lajia, että erilaatuiset muovit pitäisi lajitella. Muovilaadun kertoo kierrätysmerkki. Soveltuvin osin muovijätettä käytetään myös polttoaineena, järjestäytyneimmin erityisissä jätteenpolttolaitoksissa.


title: Muovijäte

text: Muoveja voi kierrättää myös kemiallisesti. Kemiallisessa kierrätystavassa muovit hajotetaan peruskemikaaleikseen kuumuudella tai kemiallisella käsittelyllä. Käsittelyssä syntyy monomeereja tai muita tuotteita, joita voidaan yhdistää polymeereiksi tai käyttää muihin sovelluksiin. Kemiallinen kierrätys jaetaan yleensä termolyysiin ja solvolyysiin. Termolyysiä kutsutaan myös termokemialliseksi kierrätykseksi. Termolyysi perustuu kolmeen pääprosessiin: pyrolyysi, kaasutus ja hydraus. Solvolyysissä käytetään liuottimia ja maltillisempia lämpötiloja kuin termolyysissä.


title: Usinsk

text: Usinsk (ven. ja komiksi Усинск) on kaupunki Komin tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Asustuskeskus perustettiin vuonna 1966 ja sai kaupunkioikeudet 1984. Usinsk rajoittuu pohjoisessa Nenetsien autonomiseen piirikuntaan, idässä Intaan, etelässä Petšoran piiriin sekä lounaassa ja lännessä Ižman ja Ust-Tsilman piireihin. Etäisyys Komin pääkaupungista Syktyvkarista on 757 kilometriä.


title: Usinsk

text: Vuonna 2005 perustetun Usinskin kaupunkipiirikunnan pinta-ala on 30,6 tuhatta neliökilometriä, ja siihen kuuluu kaupungin lisäksi 1 taajama ja 18 kylää. Asukkaita on (2006) 52,3 tuhatta henkeä, joista vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 54,8 % on venäläisiä, 14,8 % komeja, 10,2 % ukrainalaisia, 7,3 % tataareja ja 1,8 % valkovenäläisiä.


title: Usinsk

text: Usinsk on Komin tasavallan maaöljy- ja kaasutuotannon keskus. Suurin osa tasavallan öljystä tulee kaupungin ympäsistössä sijaitsevilta öljykentiltä. Usinsk sijaitsee Usajoen varrella lähellä Usan ja Petšoran yhtymäkohtaa. Sinne johtaa sivurata Vorkutan rautatieltä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Suomi osallistui Moskovan kesäolympialaisiin 1980 108 urheilijan joukkueella 15 urheilumuodossa. Suomen joukkue saavutti kesäolympialaisissa 1980 yhteensä kahdeksan mitalia, joista kolme oli kultaa, yksi hopeaa ja neljä pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 12. sijalle.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Suomalaisurheilijat valittiin neljässä eri vaiheessa touko-kesäkuun 1980 aikana. Valintamalli oli lajiliittojen toivoma. Ensimmäinen valintakokous 20. toukokuuta nimesi yhteensä 20 urheilijaa, joista seitsemän oli painijoita, neljä nyrkkeiljöitä, viisi painonnostajia, kolme judokoita ja yksi maratonjuoksija. Toinen valintakokous oli 10. kesäkuuta toi 19 uutta olympiaurheilijaa, joista yksi oli painija, yksi nyrkkeilijä, kaksi painonnostajia, yhdeksän ampujia, viisi miekkailijoita ja yksi ratsastaja. Kolmas valintatilaisuus oli 25. kesäkuuta, jossa 12 urheilijaa sai olympialipun. Heistä kahdeksan oli purjehtijoita, neljä nykyaikaisen 5-ottelun edustajia sekä yksi ratsastaja. Viimeinen valintakokous oli 8. heinäkuuta, jossa valittiin 24 yleisurheilijaa, yksi uimari, yksi soutaja, neljä melojaa, neljä jousiampujaa, viisi pyöräilijää ja 17 jalkapalloilijaa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Suomen miesten jalkapallojoukkue ei selviytynyt suoran kisoihin, mutta olympiaboikotin seurauksena paikka vapautui, jonka Olympiakomitea ja Palloliitto käyttivät. Vastaava tilanne oli tarjolla miesten maahockeyssä, mutta Olympiakomitea ei katsonut aiheelliseksi lähettää joukkuetta. Maahockeyliitto olisi ollut valmis maahockeyjoukkueen lähettämiseen. Viimeisessä valintakokouksessa annettiin vielä kahdeksalle yleisurheilijalle lisänäyttömahdollisuus. Heistä kolme urheilijaa lunasti paikkansa saavuttamillaan tuloksilla. Eniten heistä julkista keskustelua herätti 5 000 ja 10 000 merin juoksuihin valittu Kaarlo Maaninka. Joukkueeseen valittiin kaikkiaan 110 kilpailijaa ja 55 johdon, valmennuksen ja huoltoportaan edustajaa. Kilpailijoista estejuoksijaksi valittu Tapio Kantanen jätti matkustamatta Moskovaan iskiasvaivan vuoksi. Lisäksi 5-ottelija Pasi Hulkkonen oli kotiinjäävä varamies.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Suomi saavutti mitaleita viidessä eri urheilumuodossa. Soudussa Pertti Karppinen uusi neljän vuoden takaisen olympiavoittonsa. Esko Rechardt voitti Suomelle kaikkien aikojen ensimmäisen purjehduksen olympiakullan, ja Tomi Poikolainen teki samalla tavalla historiaa jousiammunnassa. Poikolainen oli vasta 18-vuotias ja on yhä kaikkien aikojen nuorin suomalainen kesäolympialaisten kultamitalisti.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Moskovan kesäolympialaisissa Suomella oli 15 lajiryhmässä kilpaillut 108 urheilijan joukkue. Suomen vanhin olympiaurheilija Lontoossa oli 43-vuotias purjehtija Peter Tallberg ja nuorin 18-vuotias jousiampuja Tomi Poikolainen. Maan lipunkantajana kisojen avajaisissa toimi viidensiin kisoihin osallistunut, Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) jäsen purjehtija Peter Tallberg.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Valinnat tehtiin 20. toukokuuta – 8. heinäkuuta neljässä valintakokouksessa. Valinnan teki Olympiakomitean hallitus lajiliittojen ehdotusten perusteella. Viimeiset yleisurheilijavalinnat tehtiin kuitenkin vielä 13. heinäkuuta. Lopullinen urheilijamäärä oli 108. Lajiliittojen ehdotuksista jäi valitsematta toisella valintakerralla judoka Markku Airio, nyrkkeilijät Petri Kilpinen ja Arto Kolehmainen. Painijoista jätettiin rannalle kreikkalais-roomalainen painija Ilpo Seppälä ja vapaapainija Jukka Rauhala äänestyksen jälkeen. Kolmannella valintakerralla olympiapistooliampuja Teemu Anttila ja trap-ampuja Matti Nummela jäivät valitsematta. Nummelan valinta kaatui äänestyksessä. Purjehduksessa karsinta oli suurempaa, sillä Flying dutchman-pari Mikko Brummer ja Rudi Biaudet sekä soling-kolmikko Matti Jokinen-Matti Paloheimo-Kari Kähkönen jätettiin valitsematta. Viimeisessä valinnassa melojista karsittiin kajakkinelikkö. Soudussa lajiliitto ehdotti kaksikkoon Esa Salmelaa ja Esko Hirvistä, jonka olympiakomitea kuitenkin hylkäsi ilman äänestystä. Yleisurheilijoiden suureen ryhmään jäivät valitsematta 400 metrin juoksija Hannu Mykrä, 800 metrin juoksija Jorma Härkönen, kolmiloikkaaja Hannu Puhakka, kiekonheittäjät Ari Huumonen ja Juhani Tuomola sekä maileri Ari Paunonen. Naisten yleisurheilujoukkueeseen jäivät valitsematta pitkän viestin joukkue ja kuulantyöntäjä Tuula Kivi. Kokouksessa annettiin valitsematta jääneille yleisurheilijoille vielä mahdollisuus osoittaa kuntonsa Helsingin maailmankisoissa. Niissä kisamatkan ansaitsivat estejuoksijat Tommy Ekblom ja Vesa Laukkanen. Kaarlo Maaningan, 5 000 ja 10 000 metrin juoksijan, valinta oli monimutkaisempi ja aiheutti julkista keskustelua. Lopulta 13. heinäkuuta Kouvolan 5 000 metrin voitto toi olympiamatkan viimeisenä valittuna urheilijana.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Menestysodotuksia Suomella oli useista eri lajeista. Vahvimmat odotukset olivat yksikkösoutajan Pertti Karppisen menestymisestä. Olihan Karppinen saavuttanut jo olympiakultaa Montrealista 1976, MM-kultaa vuoden 1979 MM-kisoissa Bledissä sekä vuoden 1979 esikisoina toimineissa Spartakiadeissa kultaa. Ammunnassa vuoden 1978 MM-kisat Etelä-Korean Soulissa eivät antaneet täyttä kuvaa tasosta, koska Neuvostoliitto liittolaismaineen boikotoi kisoja. Suomalaiset menestyivät niissä erinomaisesti. Moskovan olympialaisiin valitut ampujamme toivat niin henkilökohtaisia kuin joukkuemitaleja. Ennen olympialaisia vapaapistooliampuja Paavo Palokangas sivusi vuoden 1979 EM-kisoissa Lvovissa ME-tulosta 577. Jousiammunnassa kokeneella vuoden 1972 pronssimitalistilla Kyösti Laasosella nähtiin jälleen mitalimahdollisuuksia. Perinteisessä mitalilajissamme nykyaikaisessa 5-ottelussa sen joukkuekilpailussa nähtiin mitalimahdollisuuksia. Olihan suomalaiset saavuttaneet kahdeksan vuotta aiemmin Münchenissä joukkuekisassa pronssia. Nyrkkeilyssä Suomella oli ollut pitkä mitaliketju, joka oli katkennut vuoden 1976 Montrealin olympialaisiin. Nyt oli kuitenkin odotuksia mitaleista suomalaisnyrkkeilijöille. Vahvimpana nähtiin Tarmo Uusivirta, joka oli saavuttanut vuoden 1978 MM-kisoissa Belgradissa hopeaa ja vuoden 1979 EM-kisoissa Kölnissä kultaa. Muina mahdollisina mitalisteina nähtiin Antti Juntumaa ja Kalevi Marjamaa. Painilla, perinteisellä menestyslajilla, erityisesti kreikkalais-roomalaisissa sarjoissa oli odotettavissa myös mitalimenestystä. Parhaimmat mahdollisuudet nähtiin edellisten olympialaisten kultamitalistilla Pertti Ukkolalla, edeltävien EM-kisojen hopeamitalistilla Mikko Huhtalalla ja pronssimitalisti Tapio Sipilällä. Purjehduksessa länsimaiden boikotti näkyi selvimmin suomalaisurheiijoiden kannalta. Jo aiemmin tavoitteeksi oli asetettu Tallinnan purjehdusregatasta saatavaksi mitali ja pistesija, joiden saavuttaminen tuli boikotin vuoksi entistä helpommaksi. Vahvimpana suomalaisten mitalistiehdokkaana pidettiin tornado-luokan Pekka Narkoa ja Juha Siiraa. Perinteisessä mitalilajissamme yleisurheilussa oli jälleen mitaliodotuksia. Vuosien 1972 ja 1976 kaksinkertainen kultamitali Lasse Virén oli jälleen kisoissa, ja odotuksia menestyksestä oli edelleen. Vuoden 1978 Prahan EM-kisojen 10 000 Euroopan mestarilla Martti Vainiolla nähtiin myös mahdollisuuksia menestymiseen. Muina menestysmahdollisuuksia omaavina suomalaisyleisurheilijoina nähtiin Montrealin olympialaisten seiväshypyn hopeamitalisti Antti Kalliomäki, kiekonheittäjä Markku Tuokko, perinteisesti keihäänheittäjäkolmikko, joka tällä kertaa oli Aimo Aho, Antero Puranen ja Pentti Sinersaari.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Suomen jalkapallomaajoukkue pääsi olympialaisiin Norjan ja Länsi-Saksan boikotoitua kisoja. Suomi hävisi ensimmäisen pelin Jugoslavialle 0–2, mutta seuraavassa pelissä pelasi Irakia vastaan tasapelin 0–0, viimeisessä ottelussa Suomi voitti Costa Rican 3–0. Suomen maaleista turnauksessa vastasi: Ari Tissari, Jouko Alila ja Jouko Soini. Kyseessä on viimeisin kerta, jolloin Suomella on ollut joukkue kesäolympialaisten palloilulajissa.


title: Pyhännän kirkko

text: Pyhännän kirkko on Siikalatvan seurakunnan kirkko Pyhännän kunnassa. Kirkko on yksi Oulun hiippakunnan tiekirkoista.


title: Pyhännän kirkko

text: Vaikka Keisarillinen senaatti oli jo vuonna 1899 päättänyt jakaa Pyhännän emäseurakunnan Piippolan seurakunnan kolmeen kirkkoherrakuntaan, Piippolaan, Pulkkilaan ja Pyhäntään, Pyhännän seurakunta muodostettiin vasta 1909. Pyhännän kirkon piirustukset laati arkkitehti W. A. Tötterström. Kirkkoa rakennettiin vuosina 1907–1909 haapajärvisen rakennusmestarin Jaakko Jäväjän johdolla. Kirkon vihki käyttöön Oulun piispa Juho Koskimies 1908.


title: Pyhännän kirkko

text: Pyhännän kirkko on tornillinen pitkäkirkko, jossa ei ole erillistä kellotapulia. Tyyliltään se edustaa kansallisromanttista jugendia.


title: Pyhännän kirkko

text: Alttaritaulun "Hyvä paimen" on maalannut vuonna 1916 Kaarlo Metsävainio, josta myöhemmin tuli Oulun suomalaisen yhteiskoulun rehtori. 9-äänikertaiset urut on valmistanut sotkamolainen Urkurakentamo Tuomi, ja ne on hankittu 1979.


title: Sosnogorsk

text: Sosnogorsk (ven. ja komiksi Сосного́рск) on kaupunki Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Ižmajoen rannalla 345 kilometriä tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista koilliseen. Kaupunki on Sosnogorskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Kotlasin ja Vorkutan välinen rautatie. Asukkaita on 28 100 (vuonna 2009).


title: Sosnogorsk

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1955 nimellä "Ižma". Nykyisen nimensä se sai vuonna 1957. Sosnogorsk on huomattava rautateiden risteysasema sekä kaasunjalostuksen ja sähköntuotannon keskus.


title: Petšora (kaupunki)

text: Petšora ( ja ) on noin 43 000 asukkaan (2010) kaupunki Komin tasavallan koillisosassa Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Petšorajoen oikealla rannalla siinä, missä rautatie ylittää joen. Etäisyys tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista on 588 kilometriä, koilliseen. Petšora on Petšoran piirin keskus ja tärkeä liikenne- ja energiantuotannon keskus. Se tuottaa 38 % koko tasavallan sähköstä (2005). Huomattava merkitys on myös öljyntuotannolla.


title: Attignat

text: Attignat on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 1 924 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Attignatin pinta-ala on 19 neliökilometriä.


title: Inta

text:
Inta ( ja ) on kaupunki ja samannimisen kaupunkipiirikunnan keskus Komin tasavallassa Venäjällä. Kaupunki on perustettu vuonna 1954. Se sijaitsee tasavallan koillisosassa ja rajoittuu pohjoisessa Nenetsian autonomiseen piirikuntaan, koillisessa Vorkutaan, idässä ja kaakossa Jamalin Nenetsian ja Hanti-Mansian autonomisiin piirikuntiin. Etäisyys Syktyvkarista on 780 kilometriä.
Vuonna 2005 perustetun Intan kaupunkipiirikunnan pinta-ala on 30,1 tuhatta neliökilometriä. Siihen kuuluvat Intan kaupungin lisäksi Kožymin ja Verhnjaja Intan kaupunkimaiset taajamat sekä 20 maaseututaajamaa ja kylää. Asukkaita on (2006) 42,5 tuhatta henkeä, joista vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 68,2 % on venäläisiä, 10,6 % komeja, 10,0 % ukrainalaisia, 2,4 % tataareja ja 2,1 % valkovenäläisiä.


title: Inta

text: Kaupungin talous perustuu kivihiilen tuotantoon. Sen ehtyessä väkiluku on laskenut jyrkästi (vuonna 1995 asukkaita oli 64,1 tuhatta henkeä). Vuonna 2004 aloitettiin öljyn poraus.


title: Inta

text: Verhnjaja Intassa on Tšaika-järjestelmän radionavigaatioasema, jonka 460 metrin korkuinen antennitorni on Euroopan toiseksi korkein rakennelma.


title: Bâgé-la-Ville

text: Bâgé-la-Ville on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 2 314 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bâgé-la-Villen pinta-ala on 40 neliökilometriä.


title: Bâgé-le-Châtel

text: Bâgé-le-Châtel on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 762 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bâgé-le-Châtelin pinta-ala on yksi neliökilometri.


title: Vuktyl

text: Vyktyl ( ja ) on kaupunki Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Petšorajoen rannalla 575 kilometriä Syktyvkarista koilliseen. Kaupunki on Vuktylin piirin keskus. Asukkaita on 13 000 henkeä (vuonna 2009).


title: Vuktyl

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1984. Se on Komin tasavallan maakaasun tuotannon keskus. Vuktylistä alkaa Uhtan kautta Toržokiin johtava kaasuputki "Sijanije Severa".


title: Balan

text: Balan on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 1 534 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Balanin pinta-ala on 18 neliökilometriä.


title: Baneins

text: Baneins on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 529 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Baneins'n pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä.


title: Beaupont

text: Beaupont on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 492 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Beaupont in pinta-ala on 14 neliökilometriä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1984

text: Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1984 yhteensä 12 mitalia, joista neljä oli kultaa, kaksi hopeaa ja kuusi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 15. sijalle.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1984

text: Suomen olympiajoukkueeseen kuului 86 urheilijaa, 50 johto- ja valmennustehtävissä toiminutta henkilöä sekä 12 eri urheilumuotojen erikoisliittojen valitsemaa tuomaria. Tennikseen osallistunut Olli Rahnasto ei kuulunut varsinaiseen kisajoukkueeseen.


title: Beauregard

text: Beauregard on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 817 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Beauregardin pinta-ala on yksi neliökilometri.


title: Béligneux

text: Béligneux on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 2594 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Béligneux'n pinta-ala on 13 neliökilometriä.


title: Bellegarde-sur-Valserine

text: Bellegarde-sur-Valserine on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 10 846 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bellegarde-sur-Valserinen pinta-ala on 15 neliökilometriä.


title: Belley

text: Belley on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 8 004 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Belleyn pinta-ala on 22 neliökilometriä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1988

text: Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1988 yhteensä neljä mitalia, joista yksi oli kultaa, yksi hopeaa ja kaksi pronssia. Mitalisaalis oli siihen mennessä Suomen heikoin kesäolympialaisten historiassa. Mexico Citystä 1968 oli tullut yhtä monta mitalia, mutta hopeamitaleita oli silloin kaksi ja pronsseja yksi. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 25. sijalle.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1988

text: Yhteinen


title: Belleydoux

text: Belleydoux on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 277 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Belleydoux'n pinta-ala on 18 neliökilometriä.


title: Bellignat

text: Bellignat on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 3 488 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bellignatin pinta-ala on 8 neliökilometriä.


title: Belmont-Luthézieu

text: Belmont-Luthézieu on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 394 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Belmont-Luthézieun pinta-ala on 20 neliökilometriä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomi saavutti Barcelonan kesäolympialaisissa 1992 yhteensä viisi mitalia, joista yksi oli kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 29. sijalle.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomen joukkue koostui 88 urheilijasta, joista 60 oli miehiä ja 28 naisia. Nuorin suomalainen olympiaedustaja Barcelonan kisoissa oli rytminen voimistelija Hanna Laiho, joka oli kilpaillessaan 16 vuoden ja 238 päivän ikäinen. Vanhin suomalainen osallistuja taasen oli ampuja Sakari Paasonen, jolle ikää oli kilpaillessa kertynyt 56 vuotta ja 291 päivää. Avajaisissa Suomen lipunkantajana toimi edellisten kesäolympiakisojen hopeamitalisti, painija Harri Koskela. Päättäjäisissä Suomen lippua kantoi kisojen ainoa suomalainen olympiavoittaja, meloja Mikko Kolehmainen.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Kolehmainen voitti olympiakultaa ensimmäisenä suomalaismelojana sitten vuoden 1952. Antti Kasviosta tuli ensimmäinen suomalainen uinnin olympiamitalisti vuoden 1920 jälkeen. Barcelonassa Suomella oli ensimmäistä kertaa edustajia sulkapallossa, taitouinnissa ja rytmisessä voimistelussa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomen ampujat saavuttivat Barcelonasta kolme pistesijaa. Juha Hirvi ampui 50 m pienoiskiväärillä asennoissa neljänneksi ja makuulla kuudenneksi. Asennoissa Hirvi jäi pronssituloksesta 1,1 pistettä, ja makuulta eroa palkintosijoille jäi 1,6 pisteen verran. 56-vuotias Sakari Paasonen oli 10 m ilmapistoolissa viides jääden 4,0 pistettä mitalista.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomen miesjousiampujat saapuivat Barcelonaan parantamaan edellisten kesäolympialaisten joukkuekilpailun neljättä sijaansa. Soulin olympialaisten joukkueesta mukana olivat Ismo Falck ja Moskovan vuoden 1980 kesäolympialaisten yksilökilpailun olympiavoittaja Tomi Poikolainen. 19-vuotiaalla Jari Lipposella täydennetty trio osallistui ensin yksilökilpailuun, jossa Falck putosi sijoituskierroksella. 32 parhaan joukkoon selvinnyt Poikolainen putosi 1. kierroksella hävittyään Yhdysvaltain Barrille 106–100. Sijoituskierroksella kuudenneksi itsensä tähdännyt Lipponen voitti 1. kierroksella Italian Rivoltan 110–101 ja toisella kierroksella kanadalaisen Rousseaun 102–99. Puolivälierässään Lipponen hävisi pistein 109–103 ranskalaiselle Sébastien Flutelle, joka tähtäsi aina olympiavoittoon asti. Lopputuloksissa Falck oli 57:s, Poikolainen 24:s ja Lipponen kahdeksas.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text:
Joukkuekilpailun sijoituskierroksella suomalaiset sijoittuivat viidensiksi, ja pääsivät näin ollen mukaan 16 parhaan maan pudotusvaiheeseen. Ensimmäisellä kierroksella Suomi voitti Alankomaat 237–236, ja toisella kierroksella putosi Yhdysvallat 239–237.
Mitalin suomalaiset varmistivat välierässä, jossa he voittivat Ranskan 237–230. Finaalissa kisojen isäntämaa Espanja otti voiton pistein 238–236, mikä tarkoitti Suomelle kaikkien aikojen ensimmäistä jousiammunnan joukkuekilpailun olympiamitalia, hopeaa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomen seitsemän hengen judojoukkueen paras saavutus Barcelonassa oli vuoden 1989 Euroopan mestarin, Jorma Korhosen yhdeksäs sija sarjassa 71,0 kg. Naisissa suomalaisista korkeimmalle ylsi Annikka Mutanen 16:lla sijallaan sarjassa 48,0 kg.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Jo kaksiin edellisiin kesäolympiakisoihin osallistunut mikkeliläinen Mikko Kolehmainen jatkoi Suomen kesäolympialaisten kultamitaliputkea voittamalla Barcelonassa ainoana suomalaisena kirkkaimman mitalin. Kolehmainen voitti sekä alku- että välieränsä ollen molempien vaiheiden yhteisajoissa toiseksi nopein. Finaalissa Kolehmainen oli puolivälissä vasta seitsemäntenä, mutta lopun puristuksen ansiosta hän saavutti maalin ennen muita ajassa 1.40,34. Hopealle ylsi edellisten kisojen olympiavoittaja samalta matkalta, Unkarin Zsolt Gyulay, joka hävisi Kolehmaiselle kolmella sekunnin kymmenyksellä. Kolehmaisen melontamitali oli Suomelle ensimmäinen sitten Helsingin vuoden 1952 kotikisojen.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Miesten kajakkikaksikossa Kolehmainen meloi pikkuveljensä Ollin parina välieriin saakka.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Kjällin ensimmäinen vastustaja oli Espanjan Sergio Rey, jonka Kjäll voitti kehätuomarin keskeytyksellä ajassa 2.03. Neljännesvälierässään Kjäll voitti Italian Michele Piccirillon pistein 12–5. Puolivälierässä Kjälliä vastaan asettui Unkarin László Szucs, jonka Kjäll voitti pistein 9–1. Samalla varmistui Kjällin olympiamitali. Suomalaisen välierävastustaja oli Kuuban 19-vuotias Héctor Vinent, joka johti Kjälliä kahden erän jälkeen jo 3–12. Viimeisessä erässä Kjäll ei jaksanut enää yrittää, ja kuubalainen otti voiton ja finaalipaikan pistein 3–13. Vinent iski lopulta kultaa, ja toisti saavutuksensa Atlantassa neljä vuotta myöhemmin.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Barcelonan painimatolla Tuomo Karila, Harri Koskela ja näiden kisojen ainoa vapaapainin suomalaisedustaja Pekka Rauhala eivät yltäneet sijoitusotteluihin. Ismo Kamesaki, Keijo Pehkonen ja Juha Ahokas painivat sarjoissaan seitsemännelle tilalle. Ahokas kohtasi 130-kiloisten sarjassa olympiavoittoon painineen Aleksandr Karelinin, jolle hän hävisi pistein 8-1. Timo Niemi paini suomalaisista parhaiten sijoittuen viidenneksi. Niemi voitti alussa kolme ottelua putkeen, mutta hävisi seuraavat kaksi, joista toisen pronssia voittaneelle IVY:n Daulet Turlihanoville. Viimeisen ottelun sijoista 5-6 Niemi voitti.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomen neljän miehen painonnostojoukkueen paras sijoitus Barcelonassa oli vuoden 1984 Los Angelesin kesäolympialaisten sarjan 67,5 kiloa pronssimitalisti Jouni Grönmanin viides sija. Pronssimitalista Grönman jäi 15,0 kiloa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomalaisista purjehtijoista lähimpänä mitalia olivat Mika Aarnikka ja Petri Leskinen, jotka miesten 470-luokassa hävisivät pronssia vieneelle Viron venekunnalle yhdellä nettopisteellä (68,7–69,7). Virolaisten onneksi seitsemästä purjehditusta lähdöstä vain kuusi parasta laskettiin mukaan lopullisiin pisteisiin, sillä Suomi olisi kaikki lähdöt mukaan lukien sijoittunut jaetulle hopeatilalle hopeaa voittaneen Yhdysvaltain venekunnan kanssa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Naisten maantieajossa Tea Vikstedt-Nyman ylitti maaliviivan pääjoukon mukana ajassa 2:05.03, ja tuloksena oli 25. sija. Selvästi paremmin Vikstedt-Nyman menestyi takaa-ajokilpailussa, jossa hän sijoittui seitsemänneksi. Miehissä Mika Hämäläinen oli miesten 1 000 metrin aika-ajon 15:s.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Matador II -hevostaan vuotta ennen olympialaisia luopumaan joutunut Kyrklund kilpaili Barcelonassa kokemattomalla Edinburg-oriilla. Kouluratsastuksen karsinnassa Kyrklund sijoittui yhdeksänneksi pistein 1 571, mikä takasi finaalipaikan.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Tiukemmin arvostellussa finaalissa Kyrklund ja Edinburg paransivat karsinnan sijoitustaan ja sijoittuivat viidenneksi. Pronssimitalista ratsukko jäi 87 pistettä. Viides sija oli Kyrklundille jo kolmas olympiatasolla.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Barcelonan kesäolympialaisissa suomalaissoutajista parhaan sijoituksen saavutti viidensissä ja viimeisissä olympialaisissaan soutanut Pertti Karppinen. Karppinen, joka voitti juuri miesten yksikössä olympiakultaa kolmesti peräkkäin vuosina 1976–1984, souti näissä kisoissa B-finaalin neljänneksi, millä tuloksella hän oli lopputuloksissa kymmenes.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Barcelonassa Suomella oli ensimmäistä kertaa edustajia sulkapallossa. Suomea edustanut kaksikko sijoittui kumpikin jaetulle 17. sijalle. Pontus Jäntti voitti ensimmäisessä ottelussaan selvästi erin 2–0 Bulgarian Yassen Borissovin. Toisella kierroksella vastaan asettui kiinalainen Liu Jun, jolle Jäntti hävisi ensimmäisen erän pistein 15–13. Toisen erän Liu voitti pistein 15–7, ja Jäntti putosi jatkosta erätappioin 2–0.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomen toinen edustaja, Robert Liljequist voitti ensimmäisellä kierroksella portugalilaisen Ricardo Fernandesin erin 2–0. Toisella kierroksella Liljequist koki tappion Indonesian Hermawan Susantolle erin 2–0. Susanto voitti lopulta pronssia.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: 18-vuotiaana Barcelonan taitouintiin osallistunut Laurila teki suomalaista urheiluhistoriaa olemalla ensimmäinen olympiakisoissa kilpaillut suomalainen taitouimari. 53 kilpailijan joukossa Laurila sijoittui 19:nneksi.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Ensimmäisen ohjelman jälkeen Laurila oli vasta 45:ntenä pistein 81,765. Karsintajärjestelmän vuoksi hän selviytyi kuitenkin varsinaiseen yksilökilpailun karsintavaiheeseen, johon osallistui 21 naista. Tässä vaiheessa Laurila ui pisteet 88,12, jolloin hänen yhteistuloksekseen muodostui 169,885 pistettä. Kahdeksan parhaan finaaliin selviydyttiin pisteillä 178,914.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Suomen 12 uimarin joukkueen kirkkaimmaksi tähdeksi Barcelonassa nousi 18-vuotias Antti Kasvio, joka voitti loppukirillään pronssimitalin 200 metrin vapaauinnissa. Ajan 1.47,63 uinut Kasvio saavutti Suomen ensimmäisen uintimitalin 72 vuoteen. 400 metrin vapaauinnissa Kasvio voitti B-finaalin ylivoimaisesti sijoittuen lopputuloksissa yhdeksänneksi. Miesten 200 metrin sekauinnissa myös vasta 18-vuotias Jani Sievinen voitti alkueränsä, ja finaalissa Sievinen sijoittui neljänneksi häviten pronssimitalistille 28 sadaosaa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: (*)"Välineiden yhteispisteet jaettiin lopputuloksiin kahdella."


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Ensimmäisenä suomalaisena olympiatasolla rytmisessä voimistelussa kilpailleen Laihon yleiskilpailun loppupisteet olivat 17,975, millä hän sijoittui karsinnan 25:nneksi. Loppukilpailuun etenivät karsinnan yleiskilpailun kuusi parasta ja välinekohtaisten kilpailujen 12 parasta voimistelijaa. Välinekohtaisessa kilpailussa Laiho oli vanteella 26:s, narulla 25:s, keiloilla 32:s ja pallolla 18:s. Pallon karsinnassa Laiho jäi loppukilpailupaikasta 0,125 pistettä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Tohmajärveläinen keihäänheittäjä Seppo Räty ylsi Suomen yleisurheilijoista ainoana mitalille Barcelonan olympiakisoissa. Soulissa 1988 pronssille kiskaissut Räty heitti karsinnassa tuloksen 80,24 ollen kuudes. Finaalissa Räty heitti toisella kierroksella 86,60 kantaneen heiton, millä hän sijoittui toiseksi. Edelle jäi vain ensimmäisen arvokisavoittonsa ottanut tšekkiläinen Jan Železný, joka kiskaisi ensimmäisellä kierroksella olympiaennätyksen 89,66 metriä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Rädyn hopeamitalin lisäksi Juha Laukkanen oli keihäsfinaalissa kuudes ja edellisvuoden maailmanmestari Kimmo Kinnunen neljäs häviten pronssimitalisti Steve Backleylle 76 senttimetriä. Sari Essayah sijoittui naisten 10 kn:n kävelyssä neljänneksi, kun mitaleista kamppaillut venäläinen Alina Ivanova hylättiin loppusuoralla. Eroa pronssimitaliin Essayahilla jäi 27 sekuntia. Valentin Kononen oli miesten 50 kilometin kävelyssä seitsemäs häviten pronssimitalistille 3 minuuttia 36 sekuntia. Heli Rantanen oli naisten keihäänheitossa kuudes, kuten myös Asko Peltoniemi miesten seiväshypyssä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1992

text: Pikajuoksijatar Sisko Hanhijoki juoksi erinomaisesti selviydyttyään sekä 100 että 200 metrillä välieriin saakka. Suomen naisten pikaviestijoukkue sijoittui yhdeksänneksi pudottuaan ensimmäisenä joukkueena ulos loppukilpailusta 9 sadasosan marginaalilla.


title: Bénonces

text: Bénonces on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 243 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bénoncesin pinta-ala on 15 neliökilometriä.


title: Bény

text: Bény on kunta Ranskassa, Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 613 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bényn pinta-ala on 18 neliökilometriä.


title: Béon (Ain)

text: Béon on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 364 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Béonin pinta-ala on 10 neliökilometriä.


title: Béréziat

text: Béréziat on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 340 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Béréziatin pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Bettant

text: Bettant on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 683 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bettantin pinta-ala on kolme neliökilometriä.


title: Bey (kunta)

text: Bey on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 221 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Beyn pinta-ala on kolme neliökilometriä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1996

text: Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1996 yhteensä neljä mitalia, joista yksi oli kultaa, kaksi hopeaa ja yksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 40. sijalle.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1996

text: Suomen ainoa kultamitalisti oli keihäänheittäjä Heli Rantanen, josta tuli Suomen kaikkien aikojen ensimmäinen naispuolinen yleisurheilun olympiavoittaja.


title: Beynost

text: Beynost on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 3 530 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Beynostin pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Billiat

text: Billiat on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 448 asukasta vuoden 2008 väestönlaskennassa. Billiatin pinta-ala on 14 neliökilometriä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Suomi saavutti Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 yhteensä neljä mitalia, joista kaksi oli kultaista, yksi hopeaa ja yksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 31. sijalle.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Suomen olympiajoukkue koostui 70 urheilijasta, joista 40 oli miehiä ja 30 naisia. Nuorin suomalainen olympiaurheilija näissä kisoissa oli uimari Hanna-Maria Seppälä, joka oli kilpaillessaan 15 vuoden ja 282 päivän ikäinen ollen samalla kaikkien aikojen nuorin suomalainen olympiaurheilija. Seppälän ennätys meni rikki, kun Noora Laukkanen, uimari hänkin, osallistui Pekingin kesäolympialaisiin 2008 15 vuoden ja 192 päivän ikäisenä. Vanhin suomalainen urheilija Sydneyssä taasen oli ampuja Maarit Lepomäki, jolle ikää oli kilpaillessa kertynyt 43 vuotta ja 281 päivää. Avajaisissa Suomen joukkueen lipunkantajana toimi moukarinheittäjä Olli-Pekka Karjalainen.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Suomen ampujista Juha Hirvi ampui miesten 50 metrin pienoiskivääritäysottelun peruskilpailussa tuloksen 1 171, jolla hän sijoittui peruskilpailun neljänneksi. Finaalissa Hirven tulos oli jaetusti koko finaalikahdeksikon paras 99,5, ja mitalistit määrittäneissä yhteistuloksissa Hirvi sijoittui olympiahopealle. Pasi Wedman oli miesten 10 m olympiakiväärissä neljäs.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Miesten yksilökilpailun sijoituskierroksella Aulio oli 53:s ja Lipponen 36:s. Molemmat suomalaiset hävisivät ensimmäisellä kierroksella, Aulio Alankomaiden Wietse van Altenille 163-160 ja Lipponen saman maan Fred van Zutphenille samoin 161-155. Van Alten selviytyi aina olympiapronssille asti.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Naisten yksilökilpailussa Suutari oli sijoituskierroksen 58:s. Hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Pohjois-Korean Choe Ok-Silille 161-149.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Kallio hävisi ensimmäisen ottelunsa Meksikon Adriana Angelesille ipponilla ajassa 2.03. Ennen ipponia Angeles johti kamppailua "koka"lla (pistein 3–0).


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Latvamäki oli alkueränsä toinen ajalla 1.42,535 ja välieränsä viides ajalla 1.41,640, kun finaaliin selviytyi kolme parasta melojaa kustakin erästä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Turusen tie tyssäsi ensimmäisellä kierroksella tappioon, kun Saksan Falk Huste voitti Turusen pistein 10–6.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Katajisto ja Asell hävisivät molemmat alkulohko-ottelunsa ja putosivat jatkosta. Lappalainen voitti yhden ja hävisi yhden alkulohko-ottelun sijoittuen lohkossaan toiseksi, mikä ei riittänyt jatkoon.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Marko Yli-Hannuksela voitti alkulohkossa molemmat ottelunsa ja selvisi lohkovoittajana jatkoon. Puolivälierässä ilmajokelainen nujersi korealaisvastustajansa Kim Jin-Soon pistein 0–3, mutta välierässä vastaan asettunut Venäjän Murat Kardanov vei voiton pistein 0–4. Pronssiottelussa Yli-Hannuksela voitti ukrainalaisen David Manukyanin pistein 4–2, ja palkittiin pronssimitalilla.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Edellisissä kesäolympialaisissa Suomea kuulantyönnössä edustanut Lundahl ei saanut kilpailussa ollenkaan tulosta epäonnistuttuaan kolmesti tempauksen avauspainoissaan 102,5 kg.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: 49er-luokan voittaneet Johanson ja Järvi sinetöivät voittonsa jo ennen viimeistä lähtöä, ja näin ollen heidät palkittiin kaikkien aikojen ensimmäisinä tämän venetyypin olympiavoittajina. Purjehduskulta oli Suomelle kaikkien aikojen toinen: vain Esko Rechardt oli aiemmin kyennyt olympiavoittoon vuonna 1980. Eroa brittien hopeamiehistöön jäi viisi nettopistettä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: E-jollissa Sari Multala purjehti viidenneksi jääden kymmenen nettopistettä pronssimitalistista.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Ratapyöräilyssä Mira Kasslin oli naisten eräajon sijoituskierroksen 12:s eli viimeinen, ja sai näin ensimmäisellä kierroksella vastaansa Ranskan Félicia Ballanger´n, joka voitti Sydneyssä jo toisen tämän lajin olympiakultansa. Seuraavaksi Kasslin polki sijoista 9–12: hänen onnistui voittaa kiinalaispyöräilijä, jolloin hänen lopullinen sijoituksensa oli viimeistä edellinen eli 11:s. Naisten 500 metrin aika-ajossa Kasslin jäi viimeiseksi.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Naisten maantiepyöräilyssä poljettiin 119,7 km pitkällä reitillä. Pia Sundstedtilla oli jalkavaivoja, mistä syystä hän joutui kilpailun aikanakin ottamaan särkylääkkeitä. Tästä huolimatta hän ajoi aktiivisesti yrittäen pariin kertaan jopa irtiottoa, mutta molemmat yritykset ajettiin kiinni. Kilpailu päättyi joukkokiriin, jossa voiton vei Alankomaiden Leontien Zijlaard-van Moorsel. Sundstedt saapui maaliin samalla ajalla voittajan kanssa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Kouluratsastuksessa Ehrnrooth ja Svanborg putosivat ensimmäisen kierroksen jälkeen, kun toiselle kierrokselle selviytyi 25 parasta ratsukkoa. Piia Pantsu oli hevosensa "Uppercut"in kanssa kouluratsastuskokeen jälkeen jaetulla 22. sijalla, mutta ratsukko hylättiin kestävyyskokeessa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Suomalaissulkapalloilijat arvottiin suoraan toiselle kierrokselle, jolla molemmat kärsivät tappion: Aalto hävisi Malesian Wong Choong Hannille erin 15–5, 15–12, ja Weckströmin voitti erin 11–8, 11–2 Japanin Kanako Yonekura.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Koskinen voitti ensimmäisellä kierroksella Espanjan Elena Benitezin 0–7 mutta hävisi olympiakultaa voittaneelle Etelä-Korean Lee Sun-Heelle puolivälierissä pistein 5–1. Koskinen selviytyi keräilyeriin mutta hävisi lopulta neljänneksi sijoittuneelle Yhdistyneen kuningaskunnan Sarah Stevensonille 7–4.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Liukkonen hävisi yli 67-kiloisissa avauskierroksella Kanadan Dominique Bosshartille pistein 4–5. Bosshart voitti lopulta olympiapronssia.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Uimahyppyjen karsinnassa piti suorittaa kuusi hyppyä. Suomen hyppääjät eivät selviytyneet 16 parhaan hyppääjän välieriin: Piekkanen pääsi suomalaisista lähimmäksi jääden välieräpaikasta 3,6 pistettä. Kolmannella hypyllään hän oli kierroksen kahdeksanneksi paras, ensimmäisellään jaetusti kymmenenneksi ja neljännellään 12:nneksi paras. Piekkasen viides hyppy epäonnistui, ja hän oli sillä vasta kierroksen 46:s. Puhakan parhaaksi suoritukseksi näissä kisoissa jäi hänen toisen kierroksen hyppynsä, jolla hän oli kierroksen 19:s.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Miesten 400 metrin sekauinnissa Jani Sievinen ui alku- ja välierissä viidenneksi nopeiten. Finaalin ensimmäisessä käännöksessä Sievisen uimalasit valuivat tämän suun eteen, jolloin hän joutui siirtämään ne leukansa alle. Tämä verotti Sievisen aikaa, ja hän jäi finaalin viimeiseksi. Muista suomalaisista Jarno Pihlava oli miesten 100 metrin rintauinnissa 11:s ja Jere Hård miesten 100 metrin perhosuinnissa 15:s. Vasta 15-vuotias Hanna-Maria Seppälä ui naisten 100 metrin vapaauinnissa 18:nneksi.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Lautala oli jokaisella välineellä 23:s. Hän esiintyi arkailematta, mutta horjahti pallo-ohjelmansa piruetissa, ja nauhaohjelmassa nauha lipsahti hänen kädestään. Lopputuloksissa Lautala oli 24 osallistujan joukossa toiseksi viimeinen. Hän päätti urheilu-uransa tähän kilpailuun.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: Miesten kuulantyönnön karsinnassa Arsi Harju työnsi oman ennätyksensä ja urheilu-uransa pisimmän kilpailutyönnön 21,39 metriä. Loppukilpailussa Harju pukkasi kymmenen senttiä vähemmän, mikä riitti yhdysvaltalaiskaksikon Adam Nelson ja John Godina päihittämiseen. Harjun olympiakulta oli Suomelle ensimmäinen miesten kuulantyönnön olympiavoitto sitten Ville Pörhölän vuoden 1920 kultamitalin. Edellisestä kuulamitalistakin (Sulo Bärlundin hopeasta Berliinissä 1936) oli ehtinyt kulua jo 64 vuotta.


title: Suomi kesäolympialaisissa 2000

text: 50 km kävelyssä Valentin Kononen hylättiin viimeisessä arvokilpailussaan 40 km rajapyykin jälkeen. Keskeytyshetkellä Kononen oli kilpailussa neljäntenä.


title: Birieux

text: Birieux on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 145 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Birieux'n pinta-ala on 16 neliökilometriä.


title: Biziat

text: Biziat on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 641 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Biziatin pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Blyes

text: Blyes on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 692 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Blyesin pinta-ala on 9 neliökilometriä.


title: Bohas-Meyriat-Rignat

text: Bohas-Meyriat-Rignat on kunta Ranskassa, Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 727 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bohas-Meyriat-Rignatin pinta-ala on 24 neliökilometriä.


title: La Boisse

text: La Boisse on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 2 709 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. La Boissen pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä.


title: Pariser Zeitung

text: Pariser Zeitung oli lyhytaikainen sanomalehti, jota julkaisivat toisen maailmansodan aikana Ranskan valloittaneet saksalaisjoukot. Lehden päälevikkialue oli Pariisi. Pariser Zeitung muistetaan parhaiten siitä, että siinä julkaistiin useita juutalaisvastaisia kirjoituksia shakin maailmanmestari Aleksandr Alehinin nimellä.


title: Boissey

text: Boissey on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 202 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Boisseyn pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä.


title: Bolozon

text: Bolozon on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 94 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bolozonin pinta-ala on viisi neliökilometriä.


title: Bouligneux

text: Bouligneux on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 290 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bouligneux'n pinta-ala on 26 neliökilometriä.


title: Bourg-Saint-Christophe

text: Bourg-Saint-Christophe on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 824 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bourg-Saint-Christophen pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä.


title: Jingi naki tatakai

text: Jingi naki tatakai (aka Battles Without Honour and Humanity aka The Yakuza Papers: Vol.1 - Battles Without Honor and Humanity) on vuonna 1973 ilmestynyt Kinji Fukasakun ohjaama yakuza-elokuva. Se on ensimmäinen osaa "The Yakuza Papers" -nimellä tunnettua elokuvasarjaa. Tarina on sovitettu japanilaisen toimittajan ja entisen yakuzan Koichi Iiboshin lehtijuttusarjasta.


title: Boyeux-Saint-Jérôme

text: Boyeux-Saint-Jérôme on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 277 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Boyeux-Saint-Jérômen pinta-ala on 17 neliökilometriä.


title: Boz

text: Boz on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 359 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bozin pinta-ala on seitsemän neliökilometriä.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1906

text: Suomi osallistui vuoden 1906 kesäolympialaisiin neljän yksityisurheilijan ja yhden joukkueenjohtajan voimin. Aiemmin suomalaisia ei ollut olympialaisissa kilpailuissa esiintynyt. Suomalaiset eivät halunneet marssia avajaisissa Venäjän, jonka suuriruhtinaskunta Suomi tuolloin oli, lipun alla. Tilanne ratkaistiin niin, että Suomi marssi kentälle Itävallan lipun alla ja poistui Yhdysvaltain lipun alla. Joukkue saavutti yhteensä neljä mitalia, joista kaksi oli kultaa, yksi hopeaa ja yksi pronssia. Kisojen epävirallisuuden vuoksi näitä mitaleita ei lasketa Suomen virallisten olympialaisten mitalien joukkoon.


title: Brégnier-Cordon

text: Brégnier-Cordon on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 566 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Brégnier-Cordonin pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Brénaz

text: Brénaz on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 105 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Brénazin pinta-ala on 10 neliökilometriä.


title: Brénod

text: Brénod on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 427 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Brénodin pinta-ala on 24 neliökilometriä.


title: Wim Hof

text: Wim Hof, lempinimeltään "Jäämies" (s. 20. huhtikuuta 1959) on alankomaalainen henkilö, jolla on hallussaan yhdeksän maailmanennätystä, muun muassa pisimmän jääkylvyn ennätys (-6-asteisessa vedessä pelkillä uimahousuilla ja sukelluslaseilla 57 metriä). Hän yritti vuonna 2007 kiivetä Mount Everestin huipulle pelkissä shortseissa, mutta epäonnistui. Hän kiipesi 6.7 kilometrin korkeuteen, mutta joutui keskeyttämään aikaisemmin itseaiheutetun jalkavaivan takia. Vuonna 1999 hän juoksi puolimaratonin pohjoisella napapiirillä Suomessa.


title: Wim Hof

text: Hof huomasi kykynsä kestää kylmiä olosuhteita jo nuorena. Hänellä on neljä lasta edesmenneen vaimonsa kanssa ja yksi lapsi nykyisen tyttöystävänsä kanssa.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Italian kuningaskunta perustettiin 1861 Italian yhdistymisen tuloksena. Kuningaskunta säilyi vuoteen 1946. Sen kuninkaat kuuluivat Savoijin kuningassukuun.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Camillo Cavour tuli Sardinian kuningaskunnan pääministeriksi 4. marraskuuta 1852. Krimin sota heikensi Itävallan kansainvälistä asemaa. Tammikuussa 1858 Felipe Orsinin murhayritys Ranskan keisaria Napoleon III:ta vastaan käynnisti Cavourin ja Napoleon III:n neuvottelut sodasta Itävaltaa vastaan. Cavour sai vuonna 1860 sovittua Toscanan sekä Itävallalle kuuluneen Emilian liittämisen Sardiniaan, jonka jälkeen Sardinia hallitsi suurta osaa Pohjois- ja Keski-Italiaa. Italiassa oli nyt neljä valtiota.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Giuseppe Garibaldi voitti Molempain Sisiliain kuningaskunnan armeijat ja valtasi Sisilian ja Italian niemimaan eteläosat. Garibaldi luovutti Etelä-Italian Sardinian kuninkaalle Viktor Emanuel II:lle. Italian ensimmäinen kansallinen parlamentti kokoontui 18. helmikuuta 1861, ja Italia julistettiin kuningaskunnaksi ja Viktor Emanuel II Italian kuninkaaksi. Venetsia siirtyi Itävallalta Italialle 1866 niin sanotun kolmannen itsenäisyyssodan yhteydessä. Heinäkuussa 1870, Ranskan–Preussin sota alkaessa Napoleon III kutsui komentanjansa pois Roomasta. Italian armeija ylitti Raffael Cadornan johdolla Kirkkovaltion rajat 11. syyskuuta 1870. Italian armeija valtasi käydyissä taisteluissa Rooman 20. syyskuuta 1870. Virallisesti Italian hallitus siirtyi Roomaan heinäkuussa 1871. Paavi siirtyi Vatikaaniin.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Kuningas Umberto I murhattiin 29. heinäkuuta 1900. Hänen seuraajakseen nousi Viktor Emanuel III.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa Italia solmi Saksan ja Itävalta-Unkarin kanssa kolmiliiton, mutta maailmansodan alettua se jäi katsomaan, kummalle puolelle voitto alkaisi tulla. Ympärys- ja keskusvaltojen välillä syntyi kilpailu, jossa ne tarjosivat Italialle aluelaajennuksia jos se tukisi niitä. Ympärysvallat voittivat kilpailun niiden luvattua Italialle kaikki Itävalta-Unkarille vielä silloin kuuluneet italiankieliset alueet.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Italia soti pitkän aikaa omalla maaperällään Itävalta-Unkaria ja Välimerellä Ottomaanien valtakuntaa vastaan. Sodan loputtua Etelä-Tiroli ja Istria liitettiin Italiaan, mutta loput Italialle luvatuista alueista liitettiin Jugoslaviaan. Tämä oli suuri pettymys.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Benito Mussolinin johtamat fasistit saivat vallan Italiassa vuonna 1922. Vuonna 1925 Mussolini sai diktaattorin valtuudet. Maassa oli edelleen myös kuningas, mutta hänellä ei juuri ollut valtaa. Mussolini halusi Italiasta Euroopan johtavan suurvallan ja haaveili uuden Rooman valtakunnan perustamisesta. Mussolini valloitti vuonna 1935 Etiopian, josta tuli Italian siirtomaa. Vuonna 1939 Mussolini liitti Albanian Italiaan. Italia tuki yhdessä Saksan kanssa Francisco Francoa Espanjan sisällissodassa.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Toisen maailmansodan alkuvaiheessa Italia pysyi puolueettomana, mutta liittyi Saksan rinnalle vuonna 1940. Italian asevoimat eivät ehtineet valmistautua sotaan ja ne osoittautuivat heikoiksi. Italia koki monia vastoinkäymisiä sodassa, ja sen sodat Pohjois-Afrikassa johtivat monen italialaisen sotilaan kuolemaan tai sotavankeuteen. Liittoutuneet nousivat Italiassa maihin vuonna 1943 ja miehittivät Etelä-Italian. Samaan aikaan Saksa miehitti Pohjois-Italian, joka nimitettiin Italian sosiaaliseksi tasavallaksi, ja Mussolini asetettiin sen johtoon. Tasavalta oli tehoton ja se kävi sotia vain Italian maaperällä. Vuonna 1945 akselivaltojen häviön ollessa selvä Mussolini ja hänen rakastajattarensa Clara Petacci yrittivät lähteä pakoon Espanjaan. Kommunistiset partisaanisissit pysäyttivät seurueen, ja eräs sissi tunnisti mukana olleen miehen Mussoliniksi. Mussolini, Petacci ja 16 muuta fasistijohtajaa teloitettiin 28. huhtikuuta 1945.


title: Italian kuningaskunta (1861–1946)

text: Viktor Emanuel III erosi tehtävistään 1946 ja hallitsijaksi tuli hänen poikansa Umberto II. Kuningaskunnan aika päättyi 12. kesäkuuta 1946, jolloin maa muutettiin kansanäänestyksen jälkeen tasavallaksi.


title: Haloo Helsinki! (albumi)

text: Haloo Helsinki! on samannimisen yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 13. elokuuta 2008. Se nousi suoraan ensimmäisellä listaviikollaan (34/2008) Suomen virallisen albumilistan kuudennelle sijalle.


title: Haloo Helsinki! (albumi)

text: Ennen albumin julkaisua lohkotut singlet ovat kaikki olleet isoja hittejä. Ensimmäinen single "Haloo Helsinki!" lähetettiin radioille lokakuussa 2007 ja nousi nopeasti useiden radioiden soittolistoille. Saman teki toinen single "Perjantaina", josta kasvoi kesällä 2008 hitti. Kolmas yhtyeen single on "Vieri vesi vieri" ja sekin on noussut radiokanavien soittolistoille vauhdilla. Neljäntenä singlenä julkaistiin albumin kolmas raita "Yksinäiset".


title: Finland (Minnesota)

text: Finland on Minnesotan osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva suomalaislähtöisten siirtolaisten perustama kylä. Se on kunnallishallinnoton alue. Kylä sijaitsee Laken piirikunnassa Minnesota State Highway 1:n varrella, noin kuuden kilometrin päässä Yläjärven rannalta. Kylä on perustettu vuonna 1895. Vuosina 1890–1950 sinne tuli paljon suomalaisia maahanmuuttajia. Nykyään se on pieni yhteisö, ja kylässä sijaitsee mm. huoltoasema, motelli, sekatavarakauppa, luterilainen kirkko, neljä kapakkaa, postitoimisto, Organic Consumers Association (Finlandissa perustettu luomuviljelyä kannattava yhdistys) ja Wolf Ridge Environmental Learning Center (luontokeskus). Väkiluku vuonna 2010 oli 195.


title: Brens

text: Brens on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 731 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Brens'n pinta-ala on seitsemän neliökilometriä.


title: Makedonian denaari

text: Makedonian denaari (MKD) on Makedonian virallinen rahayksikkö. Yksi denaari jakaantuu 100 deniin. Makedonian denaari on ollut Makedonian virallinen rahayksikkö vuodesta 1992 lähtien. Vain vuotta myöhemmin vanha Makedonian denaari (MKN) vaihdettiin Makedonian denaariin (MKD) suhteessa 100:1.50 denin kolikko ei ole ollut käytössä enää vuoden 2013 alusta lähtien.


title: Bressolles

text: Bressolles on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 590 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bressolles'n pinta-ala on kahdeksan neliökilometriä.


title: Brion

text: Brion on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 559 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Brionin pinta-ala on 4 neliökilometriä.


title: Briord

text: Briord on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 675 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Briordin pinta-ala on 12 neliökilometriä.


title: Buellas

text: Buellas on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 288 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Buellasin pinta-ala on 10 neliökilometriä.


title: La Burbanche

text: La Burbanche on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 56 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. La Burbanchen pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Ceignes

text: Ceignes on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 230 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ceignesin pinta-ala on 10 neliökilometriä.


title: Cerdon

text: Cerdon on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 672 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Cerdon in pinta-ala on 12 neliökilometriä.


title: Certines

text: Certines on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 288 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Certinesin pinta-ala on 16 neliökilometriä.


title: Íngrid Betancourt

text: Íngrid Betancourt Pulecio (s. 25. joulukuuta 1961 Bogotá, Kolumbia) on kolumbialais-ranskalainen poliitikko, jonka FARC kidnappasi 23. helmikuuta 2002. Hänet saatiin vapautettua neljäntoista muun panttivangin kanssa 2. heinäkuuta 2008. Betancourt'n tapaus herätti laajaa julkisuutta kansainvälisesti, hänen kaksoiskansalaisuutensa takia erityisesti Ranskassa.


title: Íngrid Betancourt

text: Betancourt syntyi Bogotássa entisen Miss Kolumbian ja poliitikko Yolanda Pulecion tyttärenä.


title: Íngrid Betancourt

text: Betancourt tuli valituksi Kolumbian edustajainhuoneeseen vuonna 1994 sekä senaattiin 1998, ja hän oli presidenttiehdokkaana vuonna 2002. Hän edusti poliittisella urallaan vihreää "Partido Verde Oxigeno" -puoluetta.


title: Íngrid Betancourt

text:
Betancourt'lla on edellisestä avioliitostaan Fabrice Delloyen kanssa kaksi lasta: Mélanie (s. 1985) ja Lorenzo (s. 1988). Erottuaan hän meni vuonna 1997 uusiin naimisiin Juan Carlos Lecompten kanssa.
Kaappauksen jälkeen eräs samaan aikaan vangittu kertoi Betancourtille olleen kaappausaikanaan suhteen samaan aikanaan vankina olleen senaattori Luis Eladio Pérezin kanssa.


title: Íngrid Betancourt

text: Betancourtille myönnettiin vuoden 2008 Asturian ruhtinaan palkinto.


title: Andy Makin

text: Andy Makin on muusikko, joka muistetaan parhaiten urastaan Adrian Smithin perustaman Psycho Motel-yhtyeen laulajana. Hän lauloi yhtyeen toisella studioalbumeilla "Welcome to the World" joka julkaistiin ennen yhtyeen hajoamista.


title: Cessy

text: Cessy on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 2 283 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Cessyn pinta-ala on kuusi neliökilometriä.


title: Cessy

text: Cessyn kunnan alueelle rakennetaan Compact Muon Solenoid-koeasemaa, joka liittyy tutkimuslaitos CERNin maailman suurimpaan hiukkaskiihdyttimeen Large Hadron Collideriin.


title: Jouko Puhakka (ralliautoilija)

text: Jouko Puhakka (s. 10. joulukuuta 1962) on suomalainen ralliautoilija ja kartanlukija. Hän on nelinkertainen ralliautoilun Suomen mestari isossa N-ryhmässä ja hallitsi kilpailuja pitkälti koko 1990-luvun. Vuosina 1992 - 2002 Puhakka voitti 44 N-ryhmän osakilpailua, kun samanaikaisesti kaikki muut kuljettajat voittivat yhteensä vain 43 osakilpailua. Puhakan ajotyyli on tunnetusti näyttävä ja hänen rohkeat ajolinjansa tekivät hänet tunnetuksi ralliyleisön piirissä.


title: Jouko Puhakka (ralliautoilija)

text: Rallin SM-sarjan lisäksi Puhakka on osallistunut 15 Rallin maailmanmestaruussarjan osakilpailuun kuljettajana ja kerran kartanlukijana, 11 kertaa (vuosina 1991 - 2001) Suomen ralliin ja vuonna 1999 myös Ruotsin, Portugalin, Katalonian ja Korsikan ralleihin. Ryhmävoittoon Puhakka ylsi kolme kertaa Suomen rallissa ja kerran Ruotsin rallissa, parhaan kokonaiskilpailusijoituksensa ollessa 9:s vuonna 1997 Jyväskylässä.RallyBase Tjeerd van der Zee (2001-2007). 3. heinäkuuta, 2008.


title: Talud-tablero

text:
Talud-tablero oli muinaisten Mesoamerikan intiaanikansojen suosima tapa rakentaa porraspyramidi. "Talud-tablero"-tyylissä ulkonevat pöytämäiset tasanteet ja viistot
pyramidin seinät vuorottelivat. "Talud" on viisto osa, "tablero" pöytämäinen tasanne.
Tyyli kehittyi Tlaxcalan-Pueblan alueella, ja Teotihuacán omaksui sen ja levitti sitä laajalle alueelle.


title: Ceyzérieu

text: Ceyzérieu on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 814 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ceyzérieun pinta-ala on 20 neliökilometriä.


title: Ceyzériat

text: Ceyzériat on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 2 390 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ceyzériatin pinta-ala on 9 neliökilometriä.


title: Chalamont

text: Chalamont on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 2 323 asukasta vuoden 2009 väestönlaskennassa. Chalamontin pinta-ala on 33 neliökilometriä.


title: Chaleins

text: Chaleins on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 025 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chaleinsin pinta-ala on 17 neliökilometriä.


title: Chaley

text: Chaley on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 106 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chaleyn pinta-ala on 5 neliökilometriä.


title: Makedonialaiset

text: Makedonialaiset (joskus kutsutaan myös nimellä Makedonian slaavit) on slaavilainen kansa joka asustaa pääosin Makedonian tasavallassa, jonka väestöstä se muodostaa yli 60 %. Makedonialaisia arvioidaan olevan kahdesta kahteen ja puoleen miljoonaan. Suurin osa makedonialaisista on ortodokseja, muslimeita ja protestantteja. Makedonialaisten äidinkieli on makedonia.


title: Makedonialaiset

text: Tämän lisäksi makedoniaa tai sille läheisiä slaavimurteita puhuvia henkilöitä asuu Pohjois-Kreikassa kymmeniätuhansia, joidenkin lähteiden mukaan jopa yli 200 000. Kreikan hallitus ei tunnusta slaavivähemmistön olemassaoloa, ja kysymys on poliittisesti hyvin herkkäluonteinen.


title: Challes-la-Montagne

text: Challes-la-Montagne on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 200 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Challes-la-Montagnen pinta-ala on kahdeksan neliökilometriä.


title: Challes-la-Montagne

text: Kunnan nimi oli aiemmin lyhyesti Challes, mutta sen nimi vaihdettiin 7. heinäkuuta 2006.


title: Challex

text: Challex on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 057 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Väestötiheys oli 122 as./km². Challexin pinta-ala on 8,67 neliökilometriä. Kunnan pormestarina toimii vuosina 2008–2014 Pierre Dumarest. Kunnan matalin kohta sijaitsee 330 metrissä ja korkein 516 metrissä.


title: Champagne-en-Valromey

text: Champagne-en-Valromey on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 674 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Champagne-en-Valromeyn pinta-ala on 18 neliökilometriä.


title: Champdor-Corcelles

text: Champdor-Corcelles on kunta itäisessä Ranskassa Ainin departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella.


title: Champdor-Corcelles

text: Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2016 kun kaksi kuntaa Champdor ja Corcelles yhdistyivät.


title: Champfromier

text: Champfromier on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 593 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Champfromierin pinta-ala on 32 neliökilometriä.


title: Iittalan rautatieasema

text: Iittalan rautatieasema on Hämeenlinnassa entisen Kalvolan kunnan alueella sijaitseva Suomen rataverkon liikennepaikka, jolla nykyään pysähtyvät Helsingin ja Riihimäen välillä liikennöivien R-lähijunien Tampereelle jatkavat vuorot. Kumpaankin suuntaan kulkee 6-7 vuoroa päivässä. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Tampereelle raiteelta 2.


title: Iittalan rautatieasema

text: Iittalan pysäkki perustettiin vuonna 1882 samannimiseen kylään, parin kilometrin päähän Kalvolan kirkosta. Pysäkin lähellä sijaitsi vuonna 1881 perustettu Iittalan lasitehdas. Pysäkki korotettiin asemaksi vuonna 1888. Alkuperäisen asemarakennuksen suunnitteli arkkitehti Knut Nylander, ja rakennusta laajennettiin myöhemmin. Asemalla vuonna 1940 sattunut onnettomuus vaati 31 ihmisen hengen. Kuurilassa lähellä Iittalaa sattui 1957 toinen onnettomuus.


title: Iittalan rautatieasema

text: Tavaramakasiini toimi Iittalassa sekä rautatie- että linja-autoasemana vuodesta 1973, jolloin huonokuntoiseksi todettu vanha asemarakennus myytiin huutokaupalla purettavaksi. Iittalan asema muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1990, tavaraliikenne lopetettiin seuraavana vuonna ja liikennepaikan sivuraiteet purettiin vuonna 1997. Aseman vieressä oleva tavaramakasiini tuhopoltettiin vuonna 2003.


title: Chanay

text: Chanay on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 573 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chanayn pinta-ala on 18 neliökilometriä.


title: Chaneins

text: Chaneins on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 560 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chaneinsin pinta-ala on 13 neliökilometriä.


title: Iittala

text: Iittala on Hämeenlinnan kaupunkiin kuuluvan entisen Kalvolan kunnan keskustaajama ja suurin kylä. Iittalan taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 2 360 asukasta.


title: Iittala

text: Taajamassa sijaitsee Iittalan lasitehdas ja Iittalan lasikeskus. Taajaman kautta kulkee Riihimäki–Tampere-rata, joka on osa Suomen päärataa, ja siellä on Iittalan rautatieasema. Iittala liitettiin muun Kalvolan mukana Hämeenlinnaan kuntaliitoksessa vuonna 2009.


title: Iittala

text: Iittalaan valmistui syksyllä 2017 hyvinvointikeskus Sauvola, jonka palvelut korvasivat muun muassa palvelukoti Koivurinteen toiminnan. Sauvolan hyvinvointikeskus sijaitsee Sauvalan aukiolla.


title: Chanoz-Châtenay

text: Chanoz-Châtenay on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 492 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chanoz-Châtenayn pinta-ala on 13 neliökilometriä.


title: La Chapelle-du-Châtelard

text: La Chapelle-du-Châtelard on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 263 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. La Chapelle-du-Châtelardin pinta-ala on 13 neliökilometriä.


title: Matti Rag Paananen

text: Matti Rag Paananen (s. 9. marraskuuta 1939 Turku) on suomalainen säveltäjä, sovittaja, pianisti, runoilija ja taidemaalari. Hän on säveltänyt seitsemän sinfoniaa, pienimuotoisempia teoksia ja säveltänyt ja sovittanut kappaleita muun muassa Taru Valjakalle ja Anneli Saaristolle. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Saariston levyttämät Federico Garcia Lorcan runoihin sävelletyt laulut sekä lauluteos "Kalevala-sarja".


title: Matti Rag Paananen

text: Hän aloitti muusikonuransa kapakkapianistina 1960-luvun alussa. Hän soitti tuohon aikaan bändinsä kanssa jazzia ja ragtimea, josta hän sai lisänimensä.


title: Matti Rag Paananen

text: Paananen saa usein ideat sinfonioihinsa eksoottisista aiheista, esimerkiksi "Robinson Crusoe" -sinfonian hän sävelsi vietettyään aikaa samalla saarella jolle Robinson Crusoe kirjan mukaan haaksirikkoutui. Hänen musiikkiaan on kuultu elokuvassa "Rakastunut rampa" vuodelta 1975 sekä televisiosarjassa "Vihreän kullan maa". Hän on myös maalannut laulujaan tauluiksi.


title: Matti Rag Paananen

text: Paananen teki 10 vuotta huumeidenvastaista valistustyötä vaimonsa kanssa heidän tyttärensä kuoltua niihin vuonna 1987. Hän sai Turun kaupungin taidepalkinnon vuonna 1985 ja valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1999.


title: Charix

text: Charix on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 265 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Charixin pinta-ala on 18 neliökilometriä.


title: Matti Paananen

text: Matti Paananen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Charnoz-sur-Ain

text: Charnoz-sur-Ain on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 810 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Charnoz-sur-Ain'n pinta-ala on seitsemän neliökilometriä.


title: Château-Gaillard (Ain)

text: Château-Gaillard on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 370 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Château-Gaillardin pinta-ala on 16 neliökilometriä.


title: Rainer Schüttler

text: Rainer Schüttler (s. 25. huhtikuuta 1976 Korbach) on saksalainen tennispelaaja. Hän oli parhaimmillaan maailmanlistalla viidentenä huhtikuussa 2004.


title: Rainer Schüttler

text: Schüttler´ylsi urallaan kerran Grand Slam -turnauksen loppuotteluun. Australian avoimissa 2003 hän sai kolmannella kierroksella luovutusvoiton Marat Safinista ja voitti sitten James Blaken, David Nalbandianin ja Andy Roddickin. Loppuottelussa Andre Agassi oli parempi eräluvuin 2–6, 2–6, 1–6. Samana vuonna Schüttler ylsi neljännelle kierrokselle kolmessa muussakin Grand Slam -turnauksessa, mutta hävisi joka kerta alankomaalaiselle pelaajalle, Ranskassa Martin Verkerkille ja muutoin Sjeng Schalkenille.


title: Rainer Schüttler

text: Neljännelle kierrokselle Schüttler pääsi myös Australian avoimissa 2001. Viimeisin menestys oli vuoden 2008 Wimbledonista, jossa hän pääsi välieriin voitettuaan yhdeksänneksi sijoitetun James Blaken toisella kierroksella ja sen jälkeen sijoittamattomat Guillermo García-Lópezin, Janko Tipsarevićin ja Arnaud Clémentin. Välierissä Rafael Nadal voitti hänet eräluvuin 1–6, 6–7(3), 4–6.


title: Rainer Schüttler

text: Schüttler voitti ammattilaisurallaan neljä ATP-kiertueen kaksinpeliturnausta vuosina 1999–2003 sekä neljä nelinpeliturnausta vuosina 2001–2008. Ateenan olympialaisissa 2004 hän voitti hopeaa nelinpelissä.


title: Rainer Schüttler

text: Schüttler kertoi uransa lopettamisesta lokakuussa 2012. Hän pelasi viimeiset ottelunsa tammikuussa samana vuonna.


title: Châtenay (Ain)

text: Châtenay on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 308 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Châtenayn pinta-ala on 15 neliökilometriä.


title: Châtenay

text: Châtenay tai Chatenay on useiden ranskalaisten kuntien nimi tai nimenosa:


title: Châtillon-en-Michaille

text: Châtillon-en-Michaille on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 2 641 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Châtillon-en-Michaillen pinta-ala on 38 neliökilometriä.


title: Monte Blue

text: Monte Blue (oikealta nimeltään Gerard Montgomery Blue, 11. tammikuuta 1887 Indianapolis, Indiana – 18. helmikuuta 1963 Milwaukee, Wisconsin) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, joka näytteli romanttista miespääosaa monissa elokuvissaan.


title: Monte Blue

text: Bluen isä kuoli pojan ollessa 8-vuotias ja hänen äitinsä jäi viiden lapsen yksinhuoltajaksi. Koska äiti ei pystynyt elättämään viittä lasta, Blue ja hänen veljensä lähtivät "Soldier's and Sailor's Children's Home" -koulukotiin. Ennen elokuva-alalle siirtymistä Blue työskenteli useissa eri ammateissa, kuten palomiehenä, rautateiden rakentajana ja kaivosmiehenä. Lopulta hän päätyi D. W. Griffithin studiolle, jossa hän teki hanttihommia aina tarvittaessa.


title: Monte Blue

text: Hänen ensimmäinen elokuvansa oli D. W. Griffithin "Kansakunnan synty", jossa hän toimi sijaisnäyttelijänä. Blue sai myös pienen roolin Griffithin elokuvaan "Suvaitsemattomuus". Esitettyään Dantonia elokuvassa "Orpolapset" hän alkoi saada päärooleja ja hän pääsi näyttelemään Clara Bow'n, Gloria Swansonin ja Norma Shearerin rinnalle. Blue oli harvoja mykkäelokuvakauden tähtinäyttelijöistä, joiden ura jatkui äänielokuvien tulon myötä. Hän jatkoi elokvuien parissa vuoteen 1954 asti, jonka jälkeen hän vetäytyi eläkkeelle. Eläkkeellä ollessaan hän teki satunnaisia esiintymisiä televisio-ohjelmissa.


title: Monte Blue

text: Blue kuoli sydäninfarktiin 76-vuotiaana vuonna 1963.


title: Châtillon-la-Palud

text: Châtillon-la-Palud on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 074 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Châtillon-la-Paludin pinta-ala on 14 neliökilometriä.


title: Châtillon-sur-Chalaronne

text: Châtillon-sur-Chalaronne on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 137 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Châtillon-sur-Chalaronnen pinta-ala on 18 neliökilometriä.


title: Chavannes-sur-Reyssouze

text: Chavannes-sur-Reyssouze on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 580 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chavannes-sur-Reyssouzen pinta-ala on 17 neliökilometriä.


title: Chavannes-sur-Suran

text: Chavannes-sur-Suran on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 485 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chavannes-sur-Suranin pinta-ala on 22 neliökilometriä.


title: DFDS LISCO

text:
DFDS LISCO oli liettualainen laivayhtiö. Yhtiö liikennöi kuudella aluksellaan eteläisellä Itämerellä Liettuan, Saksan ja Ruotsin välillä.
DFDS LISCO syntyi vuonna 2001, kun DFDS Tor Line osti Liettuan suurimman laivayhtiön, Lithuanian Shipping Companyn (LISCO).


title: DFDS LISCO

text: DFDS LISCO siirtyi 13. heinäkuuta 2010 historiaan, kun DFDS-konsernin laivaliikennetoiminnot yhdistettiin. Näin siitä tuli osa uutta DFDS Seaways-yksikköä. Myöhemmin DFDS LISCO-brändi muiden yhdistettyjen brändien kanssa katoaa lopullisesti ja korvautuu DFDS Seaways-brändillä.


title: Chaveyriat

text: Chaveyriat on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 810 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chaveyriatin pinta-ala on 17 neliökilometriä.


title: Chavornay

text: Chavornay voi olla:


title: Chavornay (Ain)

text: Chavornay on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 174 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chavornayn pinta-ala on kahdeksan neliökilometriä.


title: Chazey-Bons

text: Chazey-Bons on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 664 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chazey-Bons in pinta-ala on 11 neliökilometriä.


title: Chazey-sur-Ain

text: Chazey-sur-Ain on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 200 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Chazey-sur-Ainin pinta-ala on 22 neliökilometriä.


title: Cheignieu-la-Balme

text: Cheignieu-la-Balme on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 112 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Cheignieu-la-Balmen pinta-ala on kuusi neliökilometriä.


title: Karl Allgöwer

text: Karl Allgöwer (s. 5. tammikuuta 1957) on entinen saksalainen jalkapalloilija. Hänen seuroinaan olivat Stuttgarter Kickers (1977–1980) ja VfB Stuttgart (1980–1991).


title: Karl Allgöwer

text: Länsi-Saksan jalkapallomaajoukkueen kanssa Allgöwer ylsi vuonna 1986 toiseksi maailmanmestaruuskilpailuissa Meksikossa. Hän nousi jälleen otsikoihin vuonna 2006 jouduttuaan Stuttgartissa aseistetun ryöstön uhriksi.


title: Lance Deal

text: Lance Deal (s. 21. elokuuta 1961 Riverton, Wyoming) on entinen yhdysvaltalainen moukarinheittäjä. Hän voitti hopeaa kesäolympialaisissa Atlantassa vuonna 1996. Hän osallistui myös vuoden 1988, 1992 ja 2000 olympialaisiin. Lance Dealin ennätys on 82,52 m vuodelta 1996.


title: Abha

text: Abha () on kaupunki eteläisessä Saudi-Arabiassa. Se on Asirin provinssin pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee 80 kilometriä Punaiseltamereltä itään ja 850 kilometriä Riadista lounaaseen. Abha on al-Hijāz vuoriston länsilaidalla noin 2 200 metriä merenpinnan yläpuolella ja kumpareet ympäröivät kaupunkia. Kaupungin lähellä Wadi Abhan laaksossa on puutarhoja, peltoja ja puroja. Lähistöllä on metsiä ja kaupunkia ympäröivillä harjanteilla on linnoituksia. Kaupunki siirtyi ensimmäisen maailmansodan jälkeen 1920 ottomaanivallasta Abd al-Aziz ibn Saudin johdolla puritaanimuslimeiksi katsottujen wahhabien valvontaan.