title: Kirkkohallitus

text: Kirkkohallituksen varsin kevyttä asemaa korostaa se, että sen rinnalla on kaksi muuta itsenäistä toimielintä, Kirkon ulkoasiain neuvosto ja kirkon työmarkkinalaitos, jotka ovat itsenäisiä omilla toimialoillaan. Näiden toimielimien henkilökunta on kuitenkin osa kirkkohallituksen henkilökuntaa.


title: Kirkkohallitus

text: Kirkkohallitus on kirkon keskushallinnon osana kaikkein nuorin. Se on perustettu vuonna 1944 hallinnoimaan kirkolle II maailmansodan aikana jaettuja ulkomaisia avustuksia köyhille ja sodan runtelemille seurakunnille. Kirkon keskusrahaston hallituksena toimiminen on edelleen kirkkohallituksen tärkein tehtävä.


title: Kirkkohallitus

text: Ennen kirkkohallituksen perustamista kirkon yhteistä hallintoa hoitivat kirkolliskokous ja piispainkokous. Kirkon hallinnon perusrakenne on muodostunut seurakunnista, hiippakunnista ja kirkolliskokouksesta. Kirkon hallinto on muodostunut siten "synodaalisesti" muodostetusta seurakuntahallintosta ja kirkolliskokouksesta, sekä "piispallisesti" johdetusta hiippakuntahallinnosta, joka sisältää pappien hallinnoinnin. Kirkkohallitus muodostaa evankelis-luterilaiselle kirkolle jonkin verran vieraan "konsistoriaalisen" hallintorakenteen, minkä johdosta kirkkohallituksen asemasta on käyty keskustelua sen koko olemassaolon ajan.


title: Kirkkohallitus

text: Kirkkohallituksen yhteyteen on myöhemmin liitetty tai perustettu mm. kirkon tiedotuskeskus ja kirkon työmarkkinalaitos, kirkon ulkoasiain osasto, kirkon tutkimuskeskus, sekä piispainkouksen kanslia.


title: Kirkkohallitus

text: Kirkkohallituksen virastoa johtaa virastokollegio, johon kuuluvat kirkkohallitusta johtava "kansliapäällikkö" sekä kirkkohallituksen osastojen johtavat viranhaltijat, "kirkkoneuvokset". Kirkkohallituksen toimivaltaa on jonkin verran delegoitu virastokollegiolle.


title: Kirkkohallitus

text: Kirkkohallituksessa on nykyään (2006) kaikkiaan viisi osastoa sekä eräitä erillisyksiköitä.


title: Kirkkohallitus

text: Viisi kirkkoneuvoston johtamaa osastoa ovat:


title: Kirkkohallitus

text: Hallinto-osaston tehtävänä on valmistella kirkon järjestysmuodon muutoshankkeet kirkolliskokoukselle sekä valmistella kirkkohallituksen antama ohjeet ja täsmentävät määräykset kirkon hallinnosta. Osasto hoitaa kirkkohallituksen sisäisen hallinnon.


title: Kirkkohallitus

text: Talousosasto hoitaa kirkon yhteistä taloutta sekä valmistelee kirkon keskusrahaston talousarvion kirkolliskokoukselle. Merkittävä talousoaston alayksikkö on kirkon eläketoimisto, joka hallinnoi kirkon työntekijöilleen maksamat eläkkeet. Kirkon eläkerahastoon on rahastoitu merkittävä määrä varoja kattamaan tulevia eläkevastuita.


title: Kirkkohallitus

text: Merkittävän alaosaston muodostaa tietohallintoyksikkö, joka pitää yllä kirkon yhteisiä tietojärjestelmiä.


title: Kirkkohallitus

text: Henkilöstöosaston tehtävänä on hallinnoida kirkkohallituksen sisäistä henkilöstöpolitiikkaa. Tätä merkittävämpi tehtävä sillä on toimia kirkon työmarkkinalaitoksen toimistona.


title: Kirkkohallitus

text: Kirkon työmarkkinalaitos toimii kirkkotyönantajan edustajana työmarkkinaneuvotteluissa. Työmarkkinalaitos on erillinen toimielin, jonka valitsee kirkolliskokous. Kirkon työmarkkilaitoksella ei ole erillistä henkilökuntaa, vaan sen henkilökuntana toimii kirkkohallituksen henkilöstöosaston henkilökunta.


title: Kirkkohallitus

text: Kirkkohallituksen toiminnallisessa osastossa on lukuisia yksiköitä, joiden tehtävänä on seurata ja kehittää seurakunnallista työtä.


title: Kirkkohallitus

text: Toiminnallisen osaston yksiköt ovat:Kirkon ulkoasiain osastossa on teologisten asioiden, ulkosuomalaistyön ja kirkon lähetystyön yksiköt. Osasto vastaa kirkon ekumeenisten suhteiden valmistelusta.


title: Kirkkohallitus

text: Ulkoasiain osaston henkilökunta toimii Kirkon ulkoasiain neuvoston henkilökuntana. Ulkoasiain neuvosto on kirkkohallituksesta erillinen arkkipiispan johtama toimielin, joka vastaa kirkon ulkoasioista, mm. ekumeenisista suhteista ja edustamisesta. Ulkoasiain neuvosto johtaa ulkoasiain osaston työtä. Ulkoasiain neuvoston 10 valittua jäsentä valitsee kirkolliskokous neljäksi vuodeksi kerrallaan.


title: Kirkkohallitus

text: Kirkkohallituksessa on seuraavat erillisyksiköt:Kirkkohallituksen alaisuudessa toimii myös kirkon strategisia hankkeita, kuten Hengellinen elämä verkossa -hanke (2009-2012).


title: Halosenlahti

text: Halosenlahti on Perämeren lahti Martinniemen kaupunginosassa Oulun kaupungissa. Vesialue sijaitsee Häyrysenniemen ja Halosenniemen kylien välisellä alueella, noin kahdeksan kilometriä Haukiputaan kirkonkylän ja Kiiminkijoen suiston pohjoispuolella. Halosenlahden etelärannalla sijaitsevat Upin kalasatama sekä Upin merenrantaniittyjen luonnonsuojelualue.


title: Halosenlahti

text: Halosenlahdella on ollut höyrysaha 1890–luvun alusta lähtien, jolloin Pirttikarissa aloitti norjalaisen J. A. Fleischerin perustama kaksiteräinen sirkkelisaha. Höyryllä käyvä Pirttikarin saha toimi vuoteen 1902 saakka, jolloin saha suljettiin. Sahan koneet siirrettiin Simoon ja rakennukset myytiin paikallisille taloille. Rauma Woodin omistama Halosenniemen kaksikehäinen saha aloitti 1921. Saha kuitenkin paloi jo seuraavana vuonna. Tuhoutuneen sahan tilalle rakennettiin kolmikehäinen saha, joka tuhoutui perustuksiaan myöten tulipalossa 14. syyskuuta 1922. Vain voimalaitos ja raamit säilyivät palossa. Saha rakennettiin taas uudelleen ja se valmistui 22. tammikuuta 1923.


title: Halosenlahti

text: 1930-luvun alkuvuosina sahalaitos kuitenkin joutui Kansallis-Osake-Pankin omistukseen, joka myi sen edelleen Raahe Osakeyhtiölle 1936. Sahaustoiminta jatkui ainakin 1950-luvun alkuun.


title: Halosenlahti

text: Halosenlahti on valittu yksityisen vapaaehtoisen Merestä Metsäksi -luonnonsuojelualueen mallialueeksi. Pinta-alaltaan 45 hehtaarin luonnonsuojelualueen perustamiselle on saatu maanomistajien täysi tuki. Alueen rantamaisema on maannousun myötä paljastunutta merenpohjaa, joka asteittain on muuttumassa rantaruovikosta metsäksi.


title: Halosenlahti

text: 16. syyskuuta 2004 Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskus teki luonnonsuojelulain mukaisen rajauspäätöksen Upin merenrantaniitylle. Pinta-alaltaan 38,8 hehtaarin merenrantaniitty sijaitsee Upin sataman molemmin puolin lahden etelärannalla. Niitty on avointa ja matalakasvuista sekä linnustoltaan merkittävää. Niitty on myös yksi Pohjois-Pohjanmaan merkittävimmistä erittäin uhanalaisen ruijanesikon esiintymispaikoista.


title: Halosenlahti

text: Halosenlahdella on kymmenkunta pientä saarta. Saaret ovat rannoiltaan kivikkoisia heinäniittyjä ja sisäosiltaan yleensä koivumetsäisiä. Joissain saarissa on jäljellä raunioita ja rakenteita Pirttikarin ja Halosenniemen sahojen ajalta.


title: Halosenlahti

text: Keihäskarissa oleva suuri punainen talo on saareen siirretty Pirttikarin sahan entinen päärakennus. Pensasletto, joka tunnetaan myös nimellä Laivasaari, on noin kolme metriä korkea saari, jossa sijaitsivat Pirttikarin sahan pajat. Rakennelmien jäänteitä on vielä saaressa jäljellä. Muita saaria Halosenlahdella ovat muun muassa Hylkiletto, Häli, Munakari, Pullistaja, Satulaletto eli Hiekkasaari, Selkäletto, Varesletto, Verkkoletto ja Vesiletto.


title: Kattila (Vihti)

text: Kattila on samannimisen maatilan, entisen Tervalammen kartanon torpan mukaan nimensä saanut retkeilyalue Vihdissä Nuuksion kansallispuistossa. Siellä on Kaitlampi-niminen suuri lampi, ja sen rannalla on retkeilyyn sopivia palveluita kuten sauna, nuotiopaikka, ekopiste ja ulkohuussi. Kattilaan pääsee linja-autolla, ja siksi se on monien retkeilytapahtumien lähtöpiste. Partiolaisilla on leirikeskus Kattilassa. Green Window Oy vuokraa Kattilan päärakennusta sekä yli 100-vuotiasta Kattilan torppaa matkailutarkoituksiin.


title: Kattila (Vihti)

text: Kattilan retkeilyalue sijaitsee Kaitlammen eteläosassa. Kattilan on uskottu saneen nimensä hiidenkirnun mukaan. Hiidenkirnu muodostaa edelleen Espoon ja Vihdin välisen kunnanrajan.


title: Kattila (Vihti)

text: Tervalammen kartanon Kattilan torpasta tuli torpparienvapautuslain perusteella itsenäinen tila, joka ajautui pakkohuutokauppaan vuonna 1934. Sen osti yksi Sanoman merkittävistä omistajista, Eljas Erkko, tarkoituksenaan perustaa sinne sanomalehtimiesten lepokoti. Erkon Pietarissa syntynyt englantilainen rouva Violet Erkko sai alueella käärmeenpistoksen ja ryhtyi vierastamaan aluetta, minkä vuoksi Erkko luopui ajatuksesta alueen kehittämiseksi ja myi tilan Jehovan todistajista vuonna 1920 erkaantuneiden raamatuntutkijoiden Alsano-osuuskunnalle. Tarkoituksena oli viljellä voikukan sukulaiskasvia, mustajuurta, josta otettavaa juurta oli tarkoitus myydä luontaistuotekaupoissa. Vuoden 1935 apteekkitavaralaki teki mustajuuresta kuitenkin apteekkituotteen, minkä vuoksi osuuskunnan aikeet eivät toteutuneet. Osuuskunta rakennutti kuitenkin alueelle kivisen korkean erämaahotellin. Kun Alsano-osuuskunta luopui Kattilan tilasta, sen seuraavat omistajat olivat agronomi Hovila ja kuopiolainen kauppias, maisteri Karttunen. Heidän jälkeensä tilan osti vuonna 1932 perustettu Suomen Kauppaedustajain Liitto


title: Kattila (Vihti)

text: Ennen Helsingin kaupungin omistukseen päätymistään Kattilan tila oli vielä kustannusosakeyhtiö Otavan hallussa. Helsingin kaupungilta Kattilan tila luovutettiin aluevaihdon yhteydessä Suomen valtiolle, joka liitti sen osaksi Nuuksion kansallispuistoa.


title: Kattila (Vihti)

text: Kaitlammen eteläpuolisen Kattilan torpan alueen niityllä laiduntaa itäsuomenkarjaan kuuluvia lehmiä, sonneja ja vasikoita, joilla on lehmänkello, sekä lampaita.


title: Kattila (Vihti)

text: Kaitlammen länsipuolella on korkea Haukkamäki, jolle johtaa Haukkamäentie.


title: Kattila (Vihti)

text: Alue palvelee myös koulujen luonto-opetuksen kohteena, ja se on tavoitettavissa myös joukkoliikennevälinein. Kattilan alueella onkin linja-autovuorojen 85A päätepysäkki.


title: Pieter Zeeman

text: Pieter Zeeman (25. toukokuuta 1865 – 9. lokakuuta 1943) oli alankomaalainen fyysikko, jolle myönnettiin 1902 Nobelin fysiikanpalkinto yhdessä Hendrik Lorentzin kanssa Zeemanin ilmiön keksimisestä.


title: Pieter Zeeman

text: Zeeman syntyi pienessä Zonnemairen kylässä vuonna 1865. Hänen vanhempansa olivat paikallinen pappi Catharinus Forandinus Zeeman ja tämän vaimo Wilhelmina omaa sukua Worst. Zeeman oli jo nuoresta asti kiinnostunut fysiikasta. Ollessaan vasta koulupoika vuonna 1883, hän havainnoi revontulia. Zeemanin piirrokset ja selitykset ilmiöstä julkaistiin arvostetussa tieteen aikakauslehdessä "Naturessa". Lehden editori oli kehunut tarkkoja havaintoja, jotka ”"professori Zeeman oli tehnyt observatoriossaan Zonnemairessa"”. Samana vuonna Zeeman valmistui Zierikzeessä käymästään oppikoulusta ja aloitti kaksi vuotta kestävän klassisten kielten opiskelun Delftissä päästäkseen opiskelemaan yliopistoon.


title: Pieter Zeeman

text: Zeeman asettui asumaan lukion vararehtorin J. W. Lelyn luokse. Olosuhteet olivat Zeemanin tieteellisten lahjojen kannalta suotuisat. Delftissä Zeeman tapasi Heike Kamerlingh Onnesin, josta tuli toinen hänen ohjaajistaan, kun hän vuonna 1885 aloitti opinnot Leidenin yliopistossa. Onnes hämmästyi Zeemanin intohimoisesta asenteesta kokeiden tekemisen suhteen, ja samalla syntyi pohja Zeemanin ja Onnesin väliselle ystävyydelle. Toinen Zeemanin ohjaajista oli alankomaalainen Hendrik Lorentz. Lorentzin assistenttina hän tutki muun muassa Kerrin ilmiötä, jolla oli tärkeä rooli Zeemanin tulevaisuudessa julkaistavassa työssä. Lorentz opetti kokeellista fysiikkaa ja Onnes, jonka oppilaana Zeeman suurimmaksi osaksi oli, mekaniikkaa. Zeeman väitteli aiheesta tohtoriksi vuonna 1893. Valmistumisensa jälkeen Zeeman työskenteli yhden lukukauden F. Kohlrauschin instituutissa Emil Cohnin alaisena. Tämän jälkeen hän palasi Leideniin ja sai yliopistosta dosentin viran, missä hän pysyi vuoteen 1897 asti.


title: Pieter Zeeman

text: Zeeman meni naimisiin 1895 Johanna Elisabet Lebretin kanssa. He saivat yhden pojan ja kolme tytärtä.


title: Pieter Zeeman

text: Vuonna 1897, vuotta ennen hänen suurta löytöään, Zeemania pyydettiin lehtoriksi Amsterdamin yliopistoon. Zeeman hyväksyi tarjouksen ja kolme vuotta myöhemmin Zeemania varten luotiin ylimääräinen professuuri. Eläkeikään päässyt van der Waals päätti jättää työnsä ja siirtyä eläkkeelle vuonna 1908, ja Waalsin seuraajaksi päätettiin valita Zeeman, joka työskenteli samanaikaisesti Director of the Physics Institutessa. Zeeman pysyi molemmissa ammateissa kunnes vuonna 1935 hän päätti jättää fysiikan tutkimisen ja siirtyä eläkkeelle.


title: Pieter Zeeman

text: Zeeman kuoli lyhen sairastelun jälkeen lokakuussa vuonna 1943.


title: Pieter Zeeman

text: Vuosina 1896 ja 1897 Pieter Zeeman julkaisi sarjan papereita, joissa hän raportoi havaitsemastaan ilmiöstä, joka sittemmin nimettiin Zeemanin ilmiöksi. Hän oli havainnut säteilevän kaasun spektriviivojen hajoavan useampaan osaan, kun kaasu laitetaan voimakkaaseen magneettikenttään. Tämä havainto oli tärkeä, sillä atomin tarkkaa rakennetta ei vielä tunnettu. Lorentzin teoreettisten tarkastelujen pohjalta pystyttiin osoittamaan, että atomissa on negatiivisesti varautuneita keveitä hiukkasia. Vasta noin vuotta myöhemmin J. J. Thomson havaitsi katodisäteitä tutkiessaan atomin perushiukkasen elektronin.


title: Pieter Zeeman

text:
Zeemanin löydön merkitys ymmärrettiin heti ja niinpä hänet kutsuttiin luennoitsijaksi Amsterdamin yliopistoon heti vuonna 1897 ja 1900 hänet nimitettiin professoriksi. Ohjaajansa Lorentzin kanssa hän vastaanotti Nobelin fysiikanpalkinnon 1902 tutkimuksestaan magnetismin vaikutuksesta säteilyilmiöön. Viisi vuotta myöhemmin, 1908, hänet nimettiin van der Waalsin viran perijäksi tämän jäätyä eläkkeelle. Samaan aikaan hän myös toimi fysiikan laboratorion johtajana.
Vuonna 1923 Zeemanille suunniteltiin uusi laboratorio, joka kantoi hänen nimeään. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1935.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Suomen Cup 2006 oli kaikkiaan 52. jalkapallon Suomen Cupin järjestämisvuosi. Turnaus aloitettiin 31. maaliskuuta ja loppuottelu pelattiin 4. marraskuuta 2006. Cupiin osallistui kaikkiaan 368 joukkuetta.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Veikkausliigan, Ykkösen ja Kakkosen joukkueet tulivat mukaan kilpailun 4. kierroksella, lukuun ottamatta eurocupeissa pelanneita seuroja, jotka liittyivät turnaukseen vasta 6. kierroksella.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Yksikään Veikkausliigan seuroista ei tällä kertaa jättäytynyt turnauksesta pois. Sen sijaan kaksi Ykkösen joukkueista jätti ilmoittautumatta: AC Oulu ja VIFK.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Neljännellä kierroksella cupiin astuivat mukaan kolmen ylimmän sarjatason joukkueet, pois lukien MyPa, HJK, Tampere United ja FC Haka, jotka osallistuivat kesällä eurocupien karsintoihin.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Kaikki Veikkausliiga-joukkueet etenivät siis neljänneltä kierrokselta jatkoon. Eniten vaikeuksia oli IFK Mariehamnilla ja FC Interillä, jotka onnistuivat saalistamaan vain yhden maalin voitot Kolmosessa pelaavista vastustajistaan.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Viidennellä kierroksella cupiin ei tullut uusia joukkueita mukaan, vaan edellisen kierroksen 56 otteluvoittajaa arvottiin kohtaamaan toisensa.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: FF Jaro ja FC KooTeePee putosivat ensimmäisinä Veikkausliiga-joukkueina. Myös FC Lahti oli vaikeuksissa Ykkösen Rakuunoiden vieraana, mutta lahtelaiset onnistuivat puristamaan voiton jatkoajalla.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Kuudennella kierroksella pelasivat edelliskierroksen 28 voittajajoukkuetta, sekä turnaukseen vasta tässä vaiheessa liittyneet MyPa, HJK, Tampere United ja FC Haka, eli yhteensä 32 joukkuetta.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: MyPa kasvatti cupista pudonneiden liigajoukkueiden määrää häviämällä maalein 2-1 Ykkösen lopulta voittaneille Viikingeille. Kahdessa ottelussa paremmuudestaan mittelivät kaksi Veikkausliigan joukkuetta, ja kumpikin näistä kamppailuista eteni aina rangaistuslaukauskilpailuun asti. Turkulaisilla oli tähtäimet kohdallaan, sillä sekä FC Inter että TPS hoitivat pilkkukisat voitokkaasti loppuun. VPS ja FC Haka maistoivat näissä otteluissa tappion karvasta kalkkia.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Seitsemännellä kierroksella mukana oli yhä 16 joukkuetta. Joukkueista kahdeksan pelasi Veikkausliigassa, kolme Ykkösessä, neljä Kakkosessa ja yksi Kolmosessa.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Ennakoidut voimasuhteet pitivät melko hyvin paikkansa seitsemännellä kierroksella, sillä ainoana yllätyksenä voitiin pitää KPV:n voittoa maarianhaminalaisista. Kolmosessa pelaava FC Kultsu piti myös kiitettävän ahtaalla Tampere Unitedia, mutta ottelu päättyi silti tamperelaisten 1-0 -voittoon.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Puolivälieriin päässeistä kahdeksasta joukkueesta peräti kuusi pelasivat Veikkausliigassa. Mukaan mahtui myös yksi Ykkösen ja yksi Kakkosen joukkue, jotka arvottiin puolivälierissä kohtaamaan toisensa.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Välieriin pääsi lopulta Veikkausliigan kärkikaksikko HJK ja Tampere United, liigan keskikastia edustava TPS, sekä jo kaksi liigajoukkuetta pudottanut Ykkösen KPV. HJK:n ja TamU:n trilleriä odotettiin loppuotteluun, mutta Suomen maajoukkueen päävalmentaja Roy Hodgson arpoi kaksikon kohtaamaan toisensa jo välierissä.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: KPV:n komea cup-taival jatkui niukalla, mutta sitäkin maukkaammalla 1-0 -voitolla TPS:stä. Finaalivastustajaksi valikoitui jatkoaikavoiton TamU:sta napannut HJK.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Suomen Cupin loppuottelu pelattiin Finnair Stadiumilla 4. marraskuuta. Ykkösessä pelaavalle KPV:lle finaalipaikka oli sen historian toinen. Ensimmäinen yritys syksyllä 1982 oli päättynyt 3-2 -tappioon FC Hakalle. HJK:lla cup-finaaleja löytyi seuran historiasta peräti kaksitoista, joista kahdeksan oli päättynyt voittoon; viimeisin syksyllä 2003.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Ottelua oli katsomassa itse paikalla vain 2450 katsojaa, mutta tunnelma lehtereillä oli silti hyvä äänekkäiden kokkolalaiskannattajien ansiosta. Arviolta yli 500 vihreisiin pukeutunutta vierasjoukkueen fania oli saapunut Helsinkiin seuraamaan omiensa otteita.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Ensimmäisellä puoliajalla vihreäpaitaiset kokkolalaiset olivat lähempänä maalitilin avaamista kuin isäntäjoukkue, vaikka HJK hallitsikin ottelua näennäisesti. KPV:n parhaat paikat syntyivät kulmapotkujen jälkitilanteista, joista ainakin Henri Myntti ja Ramon Bailey pääsivät yrittämään johto-osuman tekemistä. Sinivalkoisten parhaat paikat siunaantuivat Vili Savolaiselle ja Erfan Zenelille, joiden laukaukset KPV:n maalilla hyvin torjunut Janne Björkgren kuitenkin onnistui torjumaan. Puoliajalle mentiin lopulta vailla maaleja.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Toisella puoliajalla peli ei ollut aivan yhtä avointa, ja kumpikin joukkue keskittyi tiivistämään puolustustaan. Ensimmäisenä aukko löytyi kokkolalaispuolustuksesta ottelun 63. minuutilla. Sebastian Sorsa keskitti oikealta laidalta rangaistusalueelle, jossa Farid Ghazi pelasi itsensä vapaaseen puskupaikkaan. Algerialaisen pusku oli tarkka ja terävä, eikä KPV-puolustus mahtanut ottelun avausmaalille mitään.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: KPV lähti hakemaan tasoitusta ankarasti muun muassa siirtämällä Henri Myntin puolustuksesta kärkeen, mutta HJK:n onnistui pitää tilanteet varsin vaarattomina. Aivan ottelun loppuminuuteilla Antti Pohjalle tarjoutui tilaisuus sinetöidä voitto, mutta Klubin hyökkääjän sihti ei ollut aivan parhaimmillaan. Lisäosumia ei enää nähty, joten HJK pääsi juhlimaan Suomen Cupin voittoa kannattajiensa riemuksi.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text: Varsinaisen finaalin lisäksi pelattiin myös Pikkufinaali ja Fair Play -finaali. Pikkufinaalissa kohtasivat paras Kakkosen ja paras Kolmosen seura. Fair Play -finaalissa taas kohtasivat paras Nelosen joukkue ja paras JKKI-joukkue.


title: Jalkapallon Suomen Cup 2006

text:
Pikkufinaali
Fair Play-finaali


title: Toisenvaraisuus

text: Toisenvaraisuus eli heterotrofisuus ("heterone" ’toinen’, "trophe" ’ravinto’) tarkoittaa sitä, että eliö ei pysty itse tuottamaan tarvitsemaansa energiaa vaan joutuu hankkimaan ravintonsa muulla tavalla. Heterotrofisia ovat eläimet, sienet ja monet bakteerit. Heterotrofisuuden vastakohta on omavaraisuus eli autotrofisuus. Autotrofisia ovat muun muassa kasvit ja kemosynteesin avulla energiaa tuottavat arkit.


title: Toisenvaraisuus

text: Joillakin vesieläimillä on mekanismeja, joilla ne käsittelevät pieniä ravintohiukkasia. Näitä pieniä ravintohiukkasia ne käsittelevät siimoilla, ripsillä, sukasilla, pyyntilokeroilla ja valejaloilla ja apuna käsittelyssä on joskus lima. Eläimet, jotka syövät kerralla suuria ravintopaloja, eivät erottele ravintohiukkasia toisistaan, vaan nielevät ravintopalat ja sulattavat ne elimistössään. Kaiken kaikkiaan ravintoon tarttumista ja pureskelua varten eläimillä on monenlaisia elimiä. Joillakin eläimillä on erityisiä mekanismeja, joilla ne sulattavat nesteitä ja pehmeitä kudoksia. Näitä mekanismeja on eniten selkärangattomilla eläimillä, erityisesti loisilla. Pieniä ravintohiukkasia syövät eläimet syövät kaikkea pienistä hiukkasista koostuvaa ainesta, jota voi käyttää ravinnoksi. Ne siis valikoivat ravinnon vain hiukkaskoon perusteella, eivät muuten. Suurempia ravintopaloja syövät eläimet valikoivat ravintoansa enemmän.


title: Toisenvaraisuus

text: Eläinlajit ovat kukin erikoistuneet tiettyyn ekologiseen lokeroon. Monet lajit ovat erikoistuneet käyttämään vain yhdentyyppistä ravintoa. Tästä esimerkkinä ovat ruohonsyöjät. Tundralla ja muilla kylmillä alueilla ravintoketjut ovat yksinkertaisempia kuin lauhkeilla vyöhykkeillä ja trooppisilla alueilla.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Vuonna 2007 Ranskan ympäriajossa kilpailtiin 94. kerran. Kilpailu alkoi 7. heinäkuuta ja päättyi 29. heinäkuuta. Ympäriajon järjestäjät ja Lontoon pormestari Ken Livingstone ilmoittivat 24. tammikuuta 2006, että kilpailu alkaa Lontoosta. Livingstone paljasti myös, että kaksi etappia omistetaan Lontoon vuoden 2005 pommi-iskun uhreille. Livingstonen mukaan kilpailun aloittamisella iskujen vuosipäivänä oli tarkoitus viestittää maailmalle siitä, että ”heidän kaupunkiaan ei lannisteta”.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Prologi ajettiin Lontoossa, ja ensimmäinen varsinainen etappi kulki Kentin halki Canterburyyn. Etappien reitit julkaistiin Lontoossa 9. helmikuuta 2006. Tämä oli kolmas kerta, kun 'Tour' vieraili Englannissa.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Ranskan ympäriajon johtaja Christian Prudhomme julkaisi koko reitin Pariisissa 26. lokakuuta 2006.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Kokonaiskilpailun voitti espanjalainen Alberto Contador. Toiseksi sijoittui Cadel Evans ja kolmanneksi Levi Leipheimer.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Kilpailun suurimpia vedonsuosikkeja olivat etukäteen Aleksandr Vinokurov, Andreas Klöden ja Alejandro Valverde. Vuoden 2006 voittaja, dopingtapauksensa ratkaisua edelleen odottanut Floyd Landis ei ollut mukana. Sen sijaan Oscar Pereiro Sio, joka nimetään edellisvuoden voittajaksi, jos Landis todetaan syylliseksi kiellettyjen aineiden käyttöön, oli mukana kilpailussa. Ainoana suomalaisajajana vuoden 2007 Ranskan ympäriajoon osallistui Kjell Carlström.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Saksan televisio toteutti uhkauksensa lopettaa lähetykset, mikäli yksikin T-Mobilen ajaja jäisi kiinni kielletyistä aineista, kun jo loukkaantumisen takia keskeyttäneen Patrik Sinkewitzin näytteestä ilmoitettiin löytyneen merkkejä testosteronin käytöstä.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Ennakkosuosikki Vinokurov antoi positiivisen dopingnäytteen 13. etapin eli henkilökohtaisen aika-ajon jälkeen järjestetyssä testissä. Kilpailun järjestäjät pyysivät välittömästi koko Astana-tallia vetäytymään kilpailusta. Talli suostui pyyntöön, vaikka tuloksen vahvistavaa B-näytettä ei oltu vielä analysoitu. Toisaalta lehdet tietävät kertoa Vinokurovin kärähtäneen kahdesti, sillä hän voitti myös maanantaina 23. heinäkuuta ajetun etapin.. B-näyte valmistui lauantaina 27.7. ja vahvisti dopingtapauksen.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Ennen 16. etapin alkua, 25. heinäkuuta eräät joukkueet tekivät protestin dopingin vastaisten asenteiden löysyydestä kilpailussa. Myöhemmin samana päivänä ilmoitettiin, että myös italialainen Cristian Moreni on jäänyt kiinni dopingista. 34-vuotias Cofidis-tallissa polkeva pyöräilijä on Italian pyöräilymestari vuodelta 2004. Moreni oli antanut positiivisen dopingnäytteen kilpailun 11. etapin jälkeen. Näytteestä kerrotaan löytyneen dopingiin viittaava pitoisuus testosteronia. Morenin viimeiseksi jääneen, 16. etapin jälkeen hän oli noin kaksi tuntia kärkeä jäljessä, sijalla 54. Morenin Cofidis-talli myönsi käryn, eikä vaadi B-näytteen tutkimista. Ranskan poliisi pidätti tapauksen johdosta Morenin ja teki ratsian Cofidis-tallin hotelliin. Cofidis-talli vetäytyi kilpailusta.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Samana päivänä kun Morenin nimi julkistettiin, Rabobank erotti kokonaiskilpailun johdossa ajaneen Michael Rasmussenin. Syynä ilmoitettiin Rasmussenin valehtelu olinpaikastaan doping-testien aikaan. Hän oli ilmoittanut olevansa Meksikossa vaikka oli Italiassa. Rasmussen oli ollut tavoittamattomissa useita kertoja testien aikaan, ja siksikin hänen olisi pitänyt olla kilpailukelvoton.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Belgialainen "Het Laatste Nieuws" -lehti väitti kolumbialaisen Mauricio Solerin jääneen kiinni dopingista. Kokonaiskilpailun yhdeksäntenä polkeva Soler olisi antanut positiivisen näytteen 14. etapin jälkeen. Soler polkee Barloworld-tallissa. Kilpailun järjestäjät ilmoittivat, että kyseessä oli perätön huhu.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Tourin jälkeen Kansainvälinen pyöräilyunioni ilmoitti Iban Mayon antaneen positiivisen doping-näytteen 24. heinäkuuta, jolloin ympäriajossa vietettiin lepopäivää. Mayon näytteestä on löytynyt jälkiä EPO-hormonista (erytropoietiini). Mayo sijoittui kokonaiskisassa sijalle 16. Hän ajoi 8. etapilla toiseksi. Tuon etapin voitti Michael Rasmussen.. Mayo kuitenkin vapautettiin myöhemmin dopingepäilyistä B-näytteen osoittauduttua negatiiviseksi.


title: Ranskan ympäriajo 2007

text:
Voittaja Contadorin nimi yhdistettiin Espanjan poliisin tekemään doping-tutkintaan operaatio Puertoon, mutta Kansainvälinen pyöräilyunioni (UCI) vapautti hänet myöhemmin epäilyistä. Saksalainen doping-asiantuntija Werner Franke kertoi, että hänen hallussaan on Operaatio Puerton dokumentteja, jotka todistavat Contadorin käyttäneen kiellyttyjä aineita.ProTour-tallit
villin kortin tallit:


title: Ranskan ympäriajo 2007

text: Yhteensä 48 ajajaa joutui keskeyttämään kilpailun joko loukkaantumisen tai hylkäyksen seurauksena.


title: Perinnelaiva

text: Perinnelaivalla tarkoitetaan merenkulun historian kannalta tarkasteltuna historiallisesti arvokasta, yhä arvonsa mukaisessa kunnossa ja käytössä olevaa alusta. Perinnelaivarekisteriä ylläpitää Museovirasto.


title: Perinnelaiva

text: Perinnelaivarekisteriin pääsy edellyttää aluksen teknisten tietojen, historiallisten vaiheiden sekä katsastustodistusten toimittamista Museovirastolle hakemuksen kera. Perinnelaivarekisteriin otettavat alukset valitsee perinnelaiva-asiain asiantuntijakunta, ja alukset hyväksyy Museovirasto.


title: Morsiosorsa

text: Morsiosorsa ("Aix sponsa") on Pohjois-Amerikassa esiintyvä sorsalintu.


title: Morsiosorsa

text: Linnun pituus on 47-54 cm, paino 500-700 g ja siipien kärkiväli 70-73 cm. Koiras on hieman naarasta suurempi. Juhlapukuinen koiras on helppo tuntea: sinisorsan kokoinen erittäin kirjava sorsa, jonka puvussa on mustaa, vihreätä, ruskeaa ja valkoista. Silmä ja osa nokasta ovat kirkkaan punaiset. Maha on valkoinen ja koivet kellahtavat. Naaras on vaatimattomampi: puku on ruskea ja alapuolelta valkotäpläinen, silmän ympärys valkoinen. Naaras voidaan sekoittaa samannäköiseen mandariinisorsanaaraaseen. Lennossa laji on mahdollista sekoittaa amerikanhaapanaan.


title: Morsiosorsa

text: Morsiosorsa elää keskimäärin 3–4-vuotiaaksi. Vanhimmat luonnonvaraiset yksilöt ovat olleet yli 15-vuotiaita. Poikaskuolleisuus on suuri, sillä kahden ensimmäisen elinviikon aikana 86-90% poikasista menehtyy tavalla tai toisella.


title: Morsiosorsa

text: Luontainen levinneisyysalue kattaa Pohjois-Amerikan itärannikon Nova Scotiasta Meksikonlahdelle, länsirannikon Brittiläisestä Kolumbiasta Meksikon rajalle ja laajalti sisämaa-alueita etenkin mantereen itäosassa. Morsiosorsat ovat muuttolintuja, jotka talvehtivat Yhdysvaltain etelärannikolla ja Keski-Amerikassa. Keski-Euroopassa lajia tarhataan yleisesti, ja Suomessakin tavataan toisinaan eurooppalaisia tarhakarkulaisia.


title: Morsiosorsa

text: Metsämaat erilaisten vesistöjen varsilla. Elinpiirin vaatimuksena on sopivan pesäkolon löytyminen, korkeintaan 1,5 kilometrin etäisyydellä vesistöstä.


title: Morsiosorsa

text: Pesä on puunkolossa tai pöntössä. Eteläisillä alueilla se voi pesiä kahdesti kesässä. Munamäärä vaihtelee välillä 6-15. Munia voi olla enemmänkin, mutta silloin samaan pesään on muninut ainakin 2 naarasta. Haudonta kestää kuukauden, vain naaras hautoo, ja poikaset kuoriutuvat vuorokauden sisällä. Ne itsenäistyvät 56-70 päivän ikäisinä. Koiras ei osallistu poikasten hoitoon. Sukukypsä 1-vuotiaana.


title: Morsiosorsa

text: Morsiosorsan ruokavalio on monipuolinen. Se syö vesikasveja, erilaisia pähkinöitä ja siemeniä, sekä vedessä eläviä hyönteisiä ja muita selkärangattomia. Kesyt yksilöt syövät myös pullaa yms.


Luettelo Suomen alueiden latinankielisistä nimistä on luettelo Suomen kaupunkien, kuntien, maakuntien, läänien ja kaikkien muidenkin alueiden latinankielisistä nimistä.


title: Luettelo Suomen alueiden latinankielisistä nimistä

text: Vaikka latina vaikutti kirkollisena käyttökielenä Suomessa läpi keskiajan, vain yksittäisiä paikannimiä on attestoitu säilyneestä lähdemateriaalista. Siksi paikannimien latinannokset on jaetaan neljään luokkaan:


text: Nimiä on niin ikään johdettu monella tavalla. Yhtäältä nimiä on muodostettu pitäjän vanhan ruotsinkielisen nimen pohjalta (Åbo → Aboa 'Turku'; Nyslott → Arx Nova 'Savonlinna'). Nimi saattoi sisältää myös käännöslainan (Joensuu → 'Ostia'). Kiinnostava tapa muodostaa nimistöä on seurata uuden ajan oppineiden käytäntöjä muodostaa opillisia nimiä. Opintielle lähtenyt talollisen poika muokkasikin itselleen nimen kotipitäjänsä suoran ruotsinnoksen mukaan (Seinäjoki → vägg + älv → Wegelius), ja myöhemmällä ajalla oppineisto saattoi nimittää koko pitäjää mahtisuvun mukaan Vegeliaksi. Näin on latinannettu myös muiden muassa Kälviä (Calovius) ja Ähtävän (Essevius).


text: Vain rajallinen osa nimimuodoista voidaan katsoa vakiintuneiksi (esim. Aboa, vrt. Turkua). Monien nimien kohdalla kiistely jatkuu (Helsinkium? Helsingia? Helsingforsia? Forsia Helsingiorum?), ja yleisesti ottaen latinisteilla onkin varsin vapaat kädet tehdä mieleisiään uudismuodostuksia. Monet nimityksistä päättyvät -um tai -a ja ovat alkuaan luonteeltaan adjektiivisia. Muotoihin onkin alkujaan ajateltu pääsanaksi esimerkiksi oppidum ('kaupunki'), urbs ('suurkaupunki'), colonia ('siirtokunta') tai civitas ('kaupunkivaltio, polis').


title: Päijänteen ympäriajo

text: Päijänteen ympäriajo on Suomen tunnetuin enduron eli luotettavuusajon keväisin ajettava kilpailu. Päijänteen ympäriajo eli ”Päitsi” kuuluu kansainvälisessä mittakaavassakin yhdeksi vanhimmista vieläkin järjestettävistä moottoripyöräkilpailuista, se ajettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1927. Normaaleihin endurokilpailuihin verrattuna Päijänteen ympäriajo on huomattavasti pidempi ja siksi kilpailu on useille harrastajille vuotuinen koitos, jossa maaliin pääsy on jo voitto.


title: Päijänteen ympäriajo

text: Kilpailun alkuaikoina ajajilla ei ollut yötaukoja vaan kilpailu ajettiin siten, että lähtö oli Helsingistä lauantaina ja saapui takaisin Helsinkiin sunnuntaina iltapäivällä. Reitillä oli vain kolme kokoomataukoa jotka kestivät noin kaksi tuntia jos kilpailija saapui sinne aikataulussa, muuten kilpailijat ajoivat läpi yön. Tällä tavalla kilpailu ajettiin vuosina 1927–1976. Vuosina 1977–1985 ajettiin kaksipäiväinen kilpailu minkä yötauko oli Joutsassa. Vuosina 1986–1987 ajettiin alkuperäisen aikataulun mukainen kilpailu ilman yötaukoa. Vuonna 1988 siirryttiin kolmipäiväiseen kilpailuun ja yötaukopaikat ovat eri vuosina vaihdelleet Järvenpäässä, Joutsassa, Heinolassa, Lahdessa ja Vierumäellä. Vuonna 2013 siirryttiin takaisin alkuperäiseen kaksipäiväiseen kilpailuun, mutta lähtöpaikka siirrettiin ensimmäistä kertaa pääkaupunkiseudun ulkopuolelle, samaan paikkaan missä yötauko on eli Vierumäelle. Vuosina 2017 ja 2018 Päijänteen ympäriajo oli myös enduron MM-osakilpailu.


title: Päijänteen ympäriajo

text: Nykymuodossaan kaksipäiväisenä kilpailussa ajetaan noin 800 kilometriä ja sen perinteisiin kuuluu myös pimeällä ajettavat erikoiskokeet, jotka otettiin uudelleen ohjelmistoon 2000-luvun alussa. Kilpailun voittaja saa vuodeksi haltuunsa ns. Päijännekilven ja kolmella kiinnityksellä kilven saa omaksi.


title: Päijänteen ympäriajo

text: Kilpailun organisoi Helsingin Moottorikerho ry. yhteistyössä muiden alueellisten kerhojen kanssa.


title: Petäjäskoski

text: Petäjäskoski on Oulaisten kaupunkiin kuuluva maaseutukylä, joka sijaitsee Oulaisista Merijärvelle menevän tien varressa Pyhäjoen rantamailla. Kylällä on aktiivista kylätoimintaa.


title: Sojuz 27

text: Sojuz 27 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.


title: Sojuz 27

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 10. tammikuuta 1978 ja paluu noin 6 vuorokautta myöhemmin, 16. maaliskuuta 1978. Lennon radiokutsu oli "Pamir" (Памир).


title: Sojuz 27

text: Laukaisu


title: Sojuz 27

text: Paluu


title: Ensimmäinen (Antti Tuiskun albumi)

text: Ensimmäinen on "Idols"-ohjelmasta poptähdeksi nousseen suomalaisen laulajan Antti Tuiskun debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 2004 BMG Finland -levy-yhtiön kautta. Albumista julkaistiin myös "Deluxe"-erikoispainos, joka sisälsi yhden uuden kappaleen ja lisäksi kahden tunnin mittaisen, muun muassa Tuiskun konserttitaltionnin sisältävän DVD-levyn.


title: Ensimmäinen (Antti Tuiskun albumi)

text: "Ensimmäinen" oli Suomen albumilistalla 19 viikkoa, joista ykkösenä ensimmäiset kolme. Lisäksi "Deluxe"-painos nousi listalle heti alkuperäisen version pudottua sieltä. "Deluxe" oli listalla kahdeksan viikkoa, paras sijoitus oli kolmas. Yhteensä listaviikkoja kertyi siis 27. Albumia on myyty yli 70 000 kappaletta eli tuplaplatinalevyn verran.


title: Ensimmäinen (Antti Tuiskun albumi)

text: Albumilta julkaistiin kaksi singleä. "En halua tietää" oli Suomen singlelistalla yhdeksän viikkoa, joista kaksi kärjessä, ja "Yritä ymmärtää" kahdeksan viikkoa, paras sijoitus oli kolmas. "En halua tietää" -kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo."Deluxe"-erikoispainoksessa kappalelista oli samanlainen lukuun ottamatta Jenni Vartiaisen kanssa laulettua ”Kahdestaan”-duettoa, joka oli sijoitettu erikoispainoksessa ensimmäiseksi kappaleeksi.


title: Dschinghis Khan

text: Dschinghis Khan (lausutaan "Dšingis khan", tarkoittaa suomeksi Tšingis-kaania) oli saksalainen popyhtye, joka luotiin vuoden 1979 euroviisuihin.


title: Dschinghis Khan

text: Euroviisu-edustuskappaleen nimenä oli sama kuin yhtyeen nimi eli "Dschinghis Khan". Kappale sijoittui euroviisuissa neljänneksi ja siitä tuli kulttitapaus euroviisufanien keskuudessa. Kappaleesta tuli suosittu Suomessakin Frederikin suomeksi laulamana nimellä "Tsingis Khan". Yhtyettä pidettiin militaarisena, mutta läpimurto tapahtui silti.


title: Dschinghis Khan

text: Euroviisujen jälkeen yhtyeestä tuli varsin suosittu maailmalla, etenkin Euroopassa, Venäjällä ja Japanissa, vaikka Yhdysvalloissa yhtye ei onnistunutkaan luomaan läpimurtoa. Heidän kappaleensa perustuivat historiallisiin hahmoihin, erikoisiin kulttuureihin ja paikkoihin. Suosio ei kuitenkaan enää sitten ollut niin suuri, kun he muuttivat tyyliään uuteen suuntaan. "Mexico" jäi heidän viimeiseksi singlekseen, kun yhtye hajosi vuonna 1985. Sen jälkeen Henriette Heichel, Leslie Mandoki ja Louis Hendrik Potgieter esiintyivät yhdessä joitakin kertoja nimellä Dschinghis Khan Family.


title: Dschinghis Khan

text: Vaikka yhtye hajosikin jo 1980-luvulla, heidän nauhoitettuja esiintymisiään ja videoitaan katsotaan edelleen Internetissä. Erityisen suosituksi on tullut heidän hittikappaleensa "Moskau" vuodelta 1979. Kappale tunnetaan myös Raul Reimanin suomennoksena "Volga", jonka ovat esittäneet muun muassa Juhamatti, Kari Tapio ja Frederik. Myös hitti "Hadschi Halef Omar" päätyi Frederikin levytettäväksi. Kappale tunnetaan Suomessa nimellä "Sheikki Ali Hassan", johon suomalaiset sanat teki Juha Vainio, kuten myös "Tsingis Khan" -kappaleeseen.


title: Dschinghis Khan

text: 1990-luvulla Dschinghis Khanin kappaleista tehtiin uusia versioita. Lisäksi 2000-luvulla he ovat tehneet joitakin konsertteja eri puolilla maailmaa, tosin eivät aivan alkuperäisellä kokoonpanolla, koska kaksi yhtyeen jäsenistä ovat jo kuolleet.


title: Dschinghis Khan

text: Steve Bender (2. marraskuuta 1946, Mainz, Saksa – 7. toukokuuta 2006) oli toinen yhtyeen saksalaisista jäsenistä, joka esiintyi Dschinghis Khanin lisäksi myös yksinään tehden pitkän soolouran. Dschinghis Khanin hän joutui jättämään joulukuussa 1981 selkäkipujen takia. Hän osallistui kuitenkin yhtyeen paluukonserttiin Venäjällä joulukuussa 2005 entisten yhtyetovereidensa kanssa. Puolisen vuotta myöhemmin hän kuoli syöpään. Soolouransa aikana Bender ehti tehdä 19 kansainvälistä singleä ja kolme albumia. Hänen kappaleensa "The Final Thing" oli parhaimmillaan kärkikymmenikössä Billboard-listalla Yhdysvalloissa. Myös Benderin tytär Melanie (s. 1974) on laulaja.


title: Dschinghis Khan

text: Wolfgang Heichel (s. 4. marraskuuta 1950, Meissen, Saksa) on Dschinghis Khanin toinen saksalaisjäsen. Hän oli naimisissa Dschinghis Khanin toisen naislaulajan, Henriette Heichelin kanssa vuosina 1976–1978. Hän on opiskellut mm. taidepedagogiikkaa ja hammaslääketiedettä. Heichel osallistui vuoden 1986 Saksan euroviisukarsintaan ryhmässä That's Life, mutta heidän kappaleensa sijoittui karsintojen viimeiseksi.


title: Dschinghis Khan

text: Henriette Heichel (o.s. Strobel, s. 13. marraskuuta 1953, Amsterdam) on Dschinghis Khanin Alankomaista kotoisin oleva naislaulaja. Hän oli hammaslääkärin ja kotiäitinä olleen sihteerin tytär, joka kävi koulunsa Amstelveenissa. Koulutukseltaan Heichel on hammaslääkärin apulainen, malli ja kosmetologi. Nykyisin hän asuu Mallorcalla ja työskentelee muotiteollisuuden parissa.


title: Dschinghis Khan

text: Leslie Mandoki (oik. László Mándoki, s. 7. tammikuuta 1953, Budapest) on kotoisin Unkarista. Sieltä hän muutti Saksaan vuonna 1975. Dschinghis Khanin jälkeen hän siirtyi soolo-uralle. Hän on ollut mukana erilaisissa musiikkiprojekteissa ja tehnyt yhteistyötä mm. Phil Collinsin kanssa.


title: Dschinghis Khan

text: Edina Pop (oik. Marika Kesmarky, s. 4. helmikuuta 1941) on yhtyeen unkarilaissyntyinen naislaulaja. Hän on esiintynyt jo nuoresta alkaen mm. konserteissa ja televisiossa. Hän osallistui Saksan euroviisukarsintoihin jo vuonna 1972. Pop oli mennyt vuonna 1971 naimisiin näyttelijä Günther Stollin kanssa, mutta avioliitto päättyi 1977 miehen kuolemaan. Hän jatkoi soolouraansa Dschinghis Khanin hajoamisen jälkeen esittäen konserteissa sekä yhtyeen kappaleita että omia soolokappaleitaan.


title: Dschinghis Khan

text: Louis Hendrik Potgieter (tunnettu myös nimellä Patrick Bailey, 4. huhtikuuta 1951, Pretoria – 1993 tai 1996, Kapkaupunki) oli balettitanssija, kotoisin Etelä-Afrikasta. Hän tuli Münchenin teatteriin vuonna 1975. Sieltä musiikintekijä Ralph Siegel keksi hänet mukaan Dschinghis Khaniin. Yhtyeen hajoamisen jälkeen Potgieter lähti takaisin Etelä-Afrikkaan töihin hotelliin. Hän kuoli AIDS:iin vuonna 1993 tai joidenkin lähteiden mukaan 1996.


title: Ensimmäinen

text: Ensimmäinen tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sojuz 28

text: Sojuz 28 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.


title: Sojuz 28

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 2. maaliskuuta 1978 ja paluu noin 8 vuorokautta myöhemmin, 10. maaliskuuta 1978. Lennon radiokutsu oli Zeniitti ().


title: Sojuz 29

text: Sojuz 29 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.


title: Sojuz 29

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 15. kesäkuuta 1978 ja paluu noin 79 vuorokautta myöhemmin, 3. syyskuuta 1978. Lennon radiokutsu oli Fotoni ().


title: Sojuz 29

text:
Meno
Tämä miehistö palasi maahan 2. marraskuuta 1978.


title: Sojuz 29

text: Paluu


title: Sojuz 30

text: Sojuz 30 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6-avaruusasemalle.


title: Sojuz 30

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 27. kesäkuuta 1978 ja paluu noin 8 vuorokautta myöhemmin, 5. heinäkuuta 1978. Lennon radiokutsu oli Kaukasus ().


title: Sojuz 30

text: Meno


title: Michael Diamond

text: Michael Louis Diamond tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Mike D (s. 20. marraskuuta 1965) on Hip Hop -yhtye Beastie Boysin yksi kolmesta jäsenestä Adam ”MCA” Yauchin ja Adam ”Adrock” Horovitzin lisäksi. Hän räppää, laulaa ja soittaa rumpuja yhtyeessä.


title: Michael Diamond

text: Hän oli myös Beastie Boysin oman levy-yhtiön, Grand Royal Recordsin, perustaja ja johtaja.


title: Michael Diamond

text: Michael Diamond on juutalainen. Hän on naimisissa ohjaaja Tamra Davisin kanssa. Heillä on kaksi poikaa, Davis ja Skylar.


title: Sojuz 31

text: Sojuz 31 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle. Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 26. elokuuta 1978 ja paluu noin 68 vuorokautta myöhemmin, 2. marraskuuta 1978. Lennon radiokutsu oli "Jastreb" (Ястреб).


title: Sojuz 31

text: Meno


title: Sojuz 31

text: Paluu


title: Dimetyyliamiini

text: Dimetyyliamiini on orgaaninen yhdiste (sekundäärinen amiini), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä kaasua, jolla on pistävä haju. Sen kemiallinen kaava on CHN ja rakennekaava on (CH)NH. Dimetyyliamiinista käytetään myös nimityksiä "DMA", "metaaniamiini" ja "N-metyyli".


title: Dimetyyliamiini

text: Dimetyyliamiinin moolimassa on 45,08 g/mol, sulamispiste - 92,2 °C, kiehumispiste 7,0 °C, suhteellinen tiheys 0,68 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 354 g/100 ml, itsesyttymislämpötila 400 °C ja CAS-numero 124-40-3.


title: Dimetyyliamiini

text: Dimetyyliamiinia valmistetaan metanolin ja ammoniakin välisellä reaktiolla, jossa sen lisäksi muodostuu metyyliamiinia ja trimetyyliamiinia. Reaktio katalyyttinä käytetään happamia piidioksidi-alumiinioksidikatalyyttejä. Tuote puhdistetaan jakotislauksella. Dimetyyliamiinia käytetään happamien kaasujen adsorboimiseen, liuottimena ja monien yhdisteiden kuten lääkeaineiden, hyönteismyrkkyjen, värien ja vulkanoinninkiihdyttimien synteesissä.


title: Dimetyyliamiini

text: Lyhytaikainen altistus aineelle ärsyttää voimakkaasti silmiä ja hengitysteitä. Suurien pitoisuuksien hengittäminen voi aiheuttaa keuhkopöhön.


title: Dimetyyliamiini

text: Dimetyyliamiinia esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Sojuz 32

text: Sojuz 32 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.


title: Sojuz 32

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 25. helmikuuta 1979 ja paluu noin 108 vuorokautta myöhemmin, 13. kesäkuuta 1979. Lennon radiokutsu oli Protoni (Протон ).


title: Sojuz 32

text: Meno


title: Sojuz 32

text: Tämä miehistö palasi 19. elokuuta 1979 Sojuz 34 -aluksella.


title: Sojuz 32

text: Sojuz 32 palasi maahan tyhjänä.


title: Yksinkertainen moduli

text: Yksinkertainen moduli tarkoittaa algebrassa sellaista modulia formula_1, jonka ainoat alimodulit ovat triviaali alimoduli formula_2 ja formula_1 itse.


title: Yksinkertainen moduli

text:
Kaikki Abelin ryhmät ovat formula_4-moduleita. Näiden erikoistapaukset sykliset ryhmät
formula_5, jossa formula_6 on alkuluku ovat yksinkertaisia.


title: Pichichi

text: Rafael Moreno Aranzadi eli Pichichi (23. toukokuuta 1892 Bilbao, Espanja – 1. maaliskuuta 1922) oli espanjalainen jalkapalloilija, joka pelasi Athletic Bilbaossa hyökkääjänä vuosina 1911–1921. Kansallisuudeltaan hän oli baski.


title: Pichichi

text: Pichichi pelasi ensimmäisessä Copa del Reyn loppuottelussaan vuonna 1913. Kansallinen pääsarja Primera División perustettiin vasta vuonna 1928, joten alueellisten mestarien välillä pelatun cup-kilpailun voittajaa voitiin tuolloin käytännössä pitää Espanjan-mestarina. Racing Irúnia vastaan pelattu varsinainen loppuottelu päättyi tasan 2–2, ja uusintaottelu Irúnin 1–0-voittoon. Sama joukkue kutsuttiin 21. elokuuta 1913 järjestettyyn Athletic Bilbaon uuden kotistadionin San Mamésin avajaisotteluun. Ottelu päättyi 1–1-tasapeliin, ja Pichichi sai kunnian olla uuden stadionin ensimmäisen maalintekijä.


title: Pichichi

text: Sittemmin Pichichi pelasi Athletic Bilbaon paidassa vielä viidessä Copa del Reyn loppuottelussa, joista joukkue voitti neljä. Vuosina 1914–1916 joukkue voitti kolmesti peräkkäin. Suuressa roolissa Pichichi oli erityisesti Espanyolia vastaan pelatussa vuoden 1915 loppuottelussa, jossa hän teki hattutempun. Vuonna 1920 Athletic Bilbao ylsi cupissa toiseksi ja vuotta myöhemmin jälleen voittoon. Vuonna 1920 Pichichi pelasi myös viisi ottelua Espanjan maajoukkueessa Antwerpenin kesäolympialaisissa. Ensimmäinen otteluista, 0–1-voitto Tanskaa vastaan, oli samalla koko maajoukkueen ensimmäinen kansainvälinen esiintyminen. Ensimmäisen ja ainoan maalinsa Pichichi teki Alankomaita vastaan 1–3-voittoon päättyneessä, Espanjalle olympiahopean ratkaisseessa ottelussa.


title: Pichichi

text: Pichichi lopetti jalkapalloilun vuonna 1921 ja menehtyi seuraavana vuonna lavantautiin vain 29-vuotiaana. Vuonna 1926 pystytettiin San Mamésin stadionille Pichichiä esittävä rintakuva, jonka vierelle on jokaisen stadionilla ensimmäistä kertaa vierailevan joukkueen tapana tuoda kukkakimppu Pichichin kunniaksi. Pichichi ja hänen vaimonsa on ikuistettu myös taidemaalari Aurelio Artetan maalaukseen. Vuodesta 1953 on annettu hänen mukaansa nimetty Pichichi-palkinto Primera Divisiónin parhaalle maalintekijälle.


title: Sojuz 33

text: Sojuz 33 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6-avaruusasemalle.


title: Sojuz 33

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 10. huhtikuuta 1979 ja paluu noin kaksi vuorokautta myöhemmin, 12. huhtikuuta 1979. Lennon radiokutsu oli Saturnus (). Sojuz 33:n telakoituminen avaruusasemaan epäonnistui teknisten ongelmien takia. Myös laskeutumisessa oli ongelmia aluksen jarruraketin kanssa ja aluksen altistuessa 10 g:n kiihtyvyydelle laskeutumisessa.


title: Sojuz 33

text: Meno


title: The Hevoset

text: The Hevoset oli niin sanottu Sleepy Sleepersin sivuyhtye, jossa mukana olivat Dave Lindholm, Antero Jakoila, Tiina Tiikerin äiti Irmeli Perilä sekä joitain Sleepy Sleepersin jäseniä. Yhtyeen piti tehdä samanniminen country-LP ja se saatiinkin äänitettyä valmiiksi, mutta nauhat hävisivät jonnekin CBS Records-levy-yhtiöiden kanssa sählätessä. Kolme Dave Lindholmin säveltämäksi merkittyä raitaa julkaistiin vuonna 1988 Sleepy Sleepersin LP:llä Turakaisten paratiisi. Levyä tehtäessä yhtye kantoi Microvoxin studioon tarvittavaa rekvisiittaa: hevosenpaskaa ja heinäpaaleja.


title: Prosessioikeus

text: Prosessioikeus on oikeudenala, joka sääntelee oikeudenkäyntimenettelyä tuomioistuimissa ja niitä muita keinoja, joilla kansalaiset voivat oikeusvaltiossa saada oikeussuojaa. Prosessioikeudelliset normit (prosessinormit) määrittävät sen menettelyn, joilla oikeudelliset konfliktit ratkaistaan, eivätkä siten puutu varsinaisen aineellisen oikeussuhteen sisältöön. Prosessinormit ovat siten välineitä, joilla aineellista oikeutta toteutetaan: aineellinen oikeus edellyttää toteutuakseen prosessioikeuden olemassaoloa.


title: Prosessioikeus

text: Prosessioikeuden alaan kuuluu laajassa merkityksessä paitsi oikeudenkäyntimenettely tuomioistuimessa (ns. klassinen prosessioikeus), myös tuomion pakkotäytäntöä ja maksukyvyttömyysmenettelyjä sääntelevä insolvenssioikeus sekä tuomioistuinmenettelyn ulkopuolinen, ns. vaihtoehtoinen riidanratkaisu. Tuomioistuinprosessi jakautuu puolestaan kolmeen prosessilajiin, joita ovat siviiliprosessi, rikosprosessi ja hallintoprosessi. Suomen tuomioistuinlaitos on kuitenkin vain kaksijakoinen: siviili- ja rikosasiat käsitellään yleisissä tuomioistuimissa ja hallintoasiat puolestaan erillisissä hallintotuomioistuimissa.


title: Prosessioikeus

text: Prosessioikeudellinen yleislaki Suomessa on vuoden 1734 lakiin kuuluva, myöhemmin moneen kertaan modernisoitu oikeudenkäymiskaari (OK), joka sisältää keskeiset säännöt sekä siviili- että rikosprosessista. Merkittävä osa rikosprosessia koskevista säännöksistä on kuitenkin sittemmin sijoitettu oikeudenkäynnistä rikosasioissa annettuun lakiin (ROL). Hallintoprosessia puolestaan sääntelee hallintolainkäyttölaki (HLL).


title: Prosessioikeus

text: Suomen perustuslain mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi tuomioistuimessa asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä (PL 21.1 §). Pelkkä muodollinen oikeus päästä tuomioistuimeen ei siis riitä, vaan yhteiskunnan on taattava kansalaisille myös tosiasiallinen mahdollisuus saada oikeutta. Oikeudenmukainen oikeudenkäynti on siis jokaiselle kuuluva perusoikeus.


title: Prosessioikeus

text: Oikeusperiaatteet ovat oikeusjärjestelmään ja sen eri osiin eli oikeudenaloihin sisältyviä keskeisiä normatiivisia arvoja ja tavoitteita. Prosessioikeuden alaan kuuluvia oikeusperiaatteita kutsutaan prosessiperiaatteiksi. Periaatteet täsmentävät ja täydentävät varsinaisina ratkaisunormeina olevia oikeussääntöjä. Ne voidaan jakaa menettelyperiaatteisiin, rooliperiaatteisiin ja ratkaisuperiaatteisiin.


title: Prosessioikeus

text: Menettelyperiaatteet ohjaavat itse oikeudenkäyntimenettelyä, sen muotoa ja ulkoista etenemistä. Keskeisiä menettelyperiaatteita ovat:


title: Prosessioikeus

text: Rooliperiaatteet määrittävät asianosaisten ja tuomioistuimen roolia ja keskinäistä suhdetta oikeudenkäynnissä. Ratkaisuperiaatteet puolestaan ohjaavat käsittelyn jälkeen tapahtuvaa tuomioistuimen ratkaisutoimintaa.


title: Prosessioikeus

text: Suomen tuomioistuinjärjestelmä jakautuu yleisiin tuomioistuimiin, hallintotuomioistuimiin ja erityistuomioistuimiin. Yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja korkein oikeus. Yleisissä tuomioistuimissa käsitellään rikos- ja riita-asioita sekä eräitä hakemusasioita. Prosessilajeista niissä tulevat siis sovellettavaksi siviili- ja rikosprosessi.


title: Prosessioikeus

text: Hallintotuomioistuimia ovat hallinto-oikeudet sekä korkein hallinto-oikeus. Ne ovat yleisiä tuomioistuimia hallinto-oikeudellisissa asioissa ja menettely niissä on hallintoprosessia. Erityistuomioistuimia ovat mm. työtuomioistuin, markkinaoikeus ja valtakunnanoikeus. Lisäksi eräät tuomiovaltaa käyttävät lautakunnat ovat rinnastettavissa erityistuomioistuimiin.


title: Prosessioikeus

text: Tuomioistuimen jäseniltä eli tuomareilta edellytetään tuomitsemisen vaatimaa ammattitaitoa sekä kykyä ja tahtoa tuomita oikein. Tuomarin tulee hallita oikeusjärjestys ja kyetä soveltamaan oikeusnormeja konkreettisiin tapauksiin, ja hänen tulee lisäksi olla vapaa kaikenlaisista ulkoisista vaikutteista, jotka voisivat vaikuttaa hänen puolueettomuuteensa. Siksi tuomarin yleisistä ja erityisistä kelpoisuusehdoista on säädetty laissa. Yleisillä kelpoisuusehdoilla tarkoitetaan ominaisuuksia, joita henkilöltä edellytetään, jotta hän voisi ylipäätään toimia tuomarina. Erityiset kelpoisuusehdot puolestaan varmistavat, että tuomari on yksittäisessä jutussa esteetön (jäävitön) eli vapaa sellaisesta henkilökohtaisesta suhteesta asiaan tai asianosaisiin, joka voisi horjuttaa luottamusta hänen puolueettomuuteensa.


title: Prosessioikeus

text: Jotta tuomioistuin voisi käsitellä yksittäistä asiaa, sillä tulee olla siihen toimivalta. Tuomioistuimen on aina viran puolesta tarkistettava oma toimivaltansa ennen asian käsittelyä. Toimivalta jakautuu neljään elementtiin:


title: Prosessioikeus

text: Siviiliprosessissa eli riita-asiain oikeudenkäynnissä käsitellään yksityisoikeudellisista oikeussuhteista johtuvia riitaisuuksia. Oikeudenkäynti riita-asiassa riippuu aina asianosaisten tahdosta ja edellyttää näiden tekemää aloitetta eli kannetta. Kanteen nostanutta osapuolta kutsutaan kantajaksi ja hänen vastapuoltaan vastaajaksi. Siviiliprosessia koskevat säännökset ovat pääosin oikeudenkäymiskaaressa (OK).


title: Prosessioikeus

text:
Valtaosa riita-asioista on dispositiivisia (tahdonvaltaisia), eli sellaisia, joista asianosaiset voisivat sopia keskenään vapaasti ilman oikeudenkäyntiä. Tällaisissa asioissa mahdollisuus sopia säilyy myös oikeudenkäynnin ollessa vireillä, ja asianosaiset voivat tuomioistuinta sitovasti esim. tehdä sovinnon tai jättää vetoamatta johonkin seikkaan. Joissakin asioissa on kuitenkin haluttu rajoittaa tätä asianosaisten disponointi- eli määräämisoikeutta säätämällä, ettei sovintoa ole mahdollista tehdä. Tällaisia asioita kutsutaan indispositiivisiksi (virallisvalvontaisiksi), ja niissä oikeussuhteen muuttaminen edellyttää tuomioistuimen antamaa tuomiota. Indispositiivisia ovat mm. monet lapsen oikeutta koskevat asiat.
Rikosprosessissa eli rikosasiain oikeudenkäynnissä käsitellään rikosoikeudelliseen vastuuseen liittyviä kysymyksiä. Rikosprosessissa yleensä syyttäjä väittää, että on tapahtunut rikos ja vaatii siitä vastaajalle eli syytetylle rangaistusta. Rikosprosessissa voidaan kuitenkin käsitellä myös rikokseen perustuvia yksityisoikeudellisia vaatimuksia, kuten vahingonkorvausta. Rikosprosessi tuomioistuimessa käynnistyy useimmiten syyttäjän nostamasta syytteestä.


title: Prosessioikeus

text: Toisin kuin siviiliprosessissa, rikosprosessissa tuomittavia rikosoikeudellisia seuraamuksia ei voida saada aikaan vapaaehtoisesti, vaan ne voidaan toteuttaa vain tuomioistuimen antamalla tuomiolla. Julkisella vallalla on vastuu rikosoikeudellisen vastuun toteuttamisesta. Edes syytetyn tunnustus ei sido tuomioistuinta, vaan tuomioistuimen on aina tutkittava juttu kokonaisuudessaan.


title: Prosessioikeus

text:
Keskeisiä vaatimuksia rikosprosessissa ovat myötävaikuttamattomuusperiaate ja syyttömyysolettama. Myötävaikuttamattomuusperiaate (itsekriminointisuoja) takaa vastaajalle oikeuden olla myötävaikuttamatta oman syyllisyytensä selvittämiseen: rikoksesta epäillyllä ja syytetyllä on oikeus vaieta, eikä hänellä ole oikeudenkäynnissä velvollisuutta pysyä totuudessa. Syyttömyysolettaman mukaan taas todistustaakka vastaajan syyllisyydestä on aina syyttäjällä, ja näytön ollessa epäselvä syyte on hylättävä.
Hallintoprosessissa eli hallintolainkäytössä ratkaistaan hallinto-oikeudelliset eli julkisen vallan käyttöön liittyvät konfliktit. Siinä viranomaisen hallintoasiassa tekemään ratkaisuun eli hallintopäätökseen tyytymätön voi hakea päätökseen muutosta hallintotuomioistuimelta. Hallintoprosessin katsotaan yleensä (esimerkiksi yliopistollisessa oppituolijaossa) kuuluvan hallinto-oikeuteen, mutta asiallisesti siinä on kysymys oikeusprosessista samoin kuin siviili- ja rikosprosessissakin.


title: Prosessioikeus

text: Hallintoprosessi, jota sääntelee hallintolainkäyttölaki, käynnistyy asianosaisen eli valittajan tekemästä valituksesta. Prosessissa ei ole kahta toisilleen vastakkaista asianosaista kuten siviili- ja rikosprosessissa, vaan ainoastaan valittaja on prosessin asianosainen. Prosessissa noudatetaan virallisperiaatetta, jonka mukaan tuomioistuin johtaa prosessia aktiivisesti, huolehtii siitä, että asia tulee riittävästi selvitetyksi ja hankkii tarvittaessa itse selvitystä.


title: Prosessioikeus

text: Oikeudenkäynti päättyy normaalisti tuomioistuimen antamaan ratkaisuun pääasiassa eli tuomioon. Tuomio sisältää tuomioistuimen kannan siihen, missä laajuudessa kanne tai syyte hyväksytään tai hylätään. Tuomioistuin ei saa siviiliasiassa tuomita muuta tai enempää kuin mitä asianosainen on vaatinut (vaatimistaakka). Sekä siviili- että rikosprosessissa noudatetaan (rikosprosessissa tosin vain kantajan osalta) lisäksi väittämistaakkaa, jonka mukaan tuomiossa ei voida ottaa huomioon seikkoja, joihin ei ole oikeudenkäynnissä vedottu.


title: Prosessioikeus

text:
Rikosasiassa tuomio voi olla syylliseksi tuomitseva tai vapauttava (ROL 11:4.2). Riita-asioissa tuomiot voidaan jakaa kolmeen tyyppiin:
Näistä ainoastaan suoritustuomio voidaan panna täytäntöön ulosottoteitse.


title: Prosessioikeus

text: Tuomio on perusteltava. Tämä vaatimus seuraa jo perustuslaista, jonka mukaan asianosaisen oikeus saada perusteltu päätös on turvattava lailla (PL 21.2 §). Tuomion perusteluissa tuomioistuin lausuu julki lopputulokseen johtaneet syyt. Perusteluihin sisältyvät faktaperustelut eli tosiseikat sekä oikeudelliset perustelut eli tuomioistuimen kanta siihen, miten asiaa on oikeudellisesti arvioitava. Perustelujen jälkeen seuraa tuomion lopputulos eli tuomiolauselma.


title: Prosessioikeus

text: Tuomion antamista edeltää tuomioistuimen jäsenten neuvottelu, joka tapahtuu salassa yleisön ja asianosaisten läsnä olematta. Ellei tuomioistuin ole yksimielinen, tuomion sisällöstä toimitetaan äänestys, jossa jokainen jäsen lausuu perustellun mielipiteensä siitä, miten asia olisi ratkaistava. Äänestyksen voittaa mielipide, jota jäsenten enemmistö on kannattanut. Äänten mennessä tasan voittaa siviiliasioissa puheenjohtajan kanta ja rikosasioissa syytetylle lievempi mielipide. Jos asiassa on esitetty useampi kuin kaksi kantaa, lopputulos määräytyy ns. maius includit minus -periaatteen mukaisesti.


title: Prosessioikeus

text: Tuomioistuin voi antaa tuomion myös osatuomiona tai välituomiona. Tuomion antamisen sijasta tuomioistuin voi päättää jättää asian tutkimatta esim. prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi, jolloin ratkaisu on nimeltään lopullinen päätös. Hakemusasiassa myös pääasiaratkaisua kutsutaan päätökseksi. Mahdollista on myös antaa yksipuolinen tuomio, joka ei määritelmällisesti ole tuomio.


title: Prosessioikeus

text: Tuomio on tarkoitettu lopulliseksi ratkaisuksi asiaan. Jos kumpikaan asianosaisista ei käytä muutoksenhakuoikeuttaan tietyn määräajan kuluessa, tuomio saa lainvoiman. Tällöin siihen ei enää ole mahdollista hakea muutosta normaalein muutoksenhakukeinoin.


title: Prosessioikeus

text: Oikeusvoima (res judicata) merkitsee lainvoiman saaneen tuomion sitovuutta tulevaisuuteen nähden. Lainvoimaisella tuomiolla ratkaistua asiaa ei voida enää saattaa uudelleen tuomioistuimen tutkittavaksi. Oikeusvoima sitoo lähtökohtaisesti vain asianosaisia, mutta joissakin tapauksissa se voi ulottua myös ulkopuolisiin.


title: Prosessioikeus

text: Oikeusvoima ilmenee negatiivisena ja positiivisena vaikutuksena. Oikeusvoiman negatiivinen vaikutus estää ottamasta uudelleen tutkittavaksi kannetta tai syytettä, joka on aiemmin ratkaistu lainvoimaisella tuomiolla. Oikeusvoiman positiivinen vaikutus puolestaan tarkoittaa, että jos lainvoimaisella tuomiolla on ratkaistu jokin uudessa oikeudenkäynnissä relevantti oikeussuhde, aikaisempaa tuomiota ei voida enää uudessa prosessissa riitauttaa, vaan aiemman tuomion lopputulos on otettava sitovana uuden oikeudenkäynnin lähtökohdaksi.


title: Prosessioikeus

text: Oikeusvoiman positiivinen vaikutus ei päde prosessilajien välillä. Rikostuomiolla ei ole positiivista oikeusvoimavaikutusta riitajutussa, joka jollain tavalla liittyy väitettyyn rikokseen. Toisaalta siviilituomio ei sido myöhemmässä rikosprosessissa edes silloin, kun aiempi siviilituomio on rikosvastuun kannalta ennakkoluonteista oikeussuhdetta koskeva vahvistustuomio.


title: Sambuca

text: Sambuca on aniksen makuinen, usein väritön väkevä alkoholijuoma. Yleisintä sambuca-lajia kutsutaan usein "valkoiseksi sambucaksi" erotuksena johdannaisjuomista, jotka ovat väriltään tummansinisiä (tunnetaan "mustana sambucana") tai kirkkaanpunaisia ("punainen sambuca").


title: Sambuca

text: Sambuca on määritelty Euroopan komissiossa tietyt kriteerit täyttäväksi likööriksi. Saatavissa on myös Luxardon kehittämä Passion Nera, jossa on lisämausteita.


title: Sambuca

text: Perinteinen italialainen annos on "sambuca con mosca" (sananmukaisesti "kärpästen kera"); sambuca tarjoiltuna kolmen kahvinpavun kanssa. Pavut edustavat pyhää kolminaisuutta (isä, poika ja pyhä henki).


title: Sambuca

text: "Flaming sambuca" valmistetaan sytyttämällä juoma shottilasissa ja antamalla sen palaa. Liekki sammutetaan ja sambuca juodaan lämpimänä. Yleinen tapa on sammuttaa juoma peittämällä lasi kämmenellä, jolloin syntynyt alipaine pitää lasin kiinni kämmenessä. Jos liekki palaa liian kauan, lasi voi kuumeta liikaa ja aiheuttaa palovammoja.


title: Ain-Diab Circuit

text: Ain-Diab Circuit oli moottorirata Casablancassa Marokossa.


title: Ain-Diab Circuit

text: Ain-Diab Circuit rakennettiin vuonna 1957 lounaaseen Ain-Diabista käyttäen olemassa olevaa rannikkotietä ja päätietä Casablancasta Azemmouriin. 7,618 kilometriä pitkän radan suunnitteli Marokon Royal Automobile Club. Sen rakentaminen kesti kuusi viikkoa. Radalla järjestettiin Formula 1 -osakilpailu kaudella 1957, mutta se ei kuulunut mestaruussarjaan.


title: Ain-Diab Circuit

text: 19. lokakuuta 1958 radalla ajettiin Marokon Grand Prix 1958, joka oli Formula 1 -kauden viimeinen osakilpailu. Sen voitti Stirling Moss Vanwallilla 53 kierroksen jälkeen ajalla 2:09.15,1. Kilpailun aikana tapahtui onnettomuus, kun Stuart Lewis-Evansin Vanwall -auton moottori rikkoutui, auto pyörähti ja ajautui ulos tieltä. Lewis-Evans sai pahoja palovammoja ja kuoli englantilaisessa sairaalassa kuusi päivää myöhemmin.


title: Maria Silfvan-Westerlund

text: Maria Elisabeth Silfvan-Westerlund (25. maaliskuuta 1802, Turku – 10. syyskuuta 1865 Oulu) oli suomalainen näyttelijä.


title: Maria Silfvan-Westerlund

text: Maria Silfvan oli kotoisin Turusta. Tarinan mukaan hän olisi aloittanut teatteriuran makeisten- ja lipunmyyjänä. Myöhemmin kun hän sai osia näyteltäväkseen, paljastui Marian luontainen lahjakkuus näyttelemiseen. Hänen ensimmäinen aviomiehensä Evert Lemke kuului samaan näyttelijäseurueeseen.


title: Maria Silfvan-Westerlund

text:
Toisen aviomiehensä Carl Wilhelm Westerlundin mukana Maria siirtyi Ouluun, jossa hänen miehensä omisti yhdistetyn teatteri- ja ravintolakiinteistön ns. " Westerlundin salongin". Salongin teatterikatsomoon mahtui peräti 600 katsojaa. Salonki sijaitsi nykyisen Oulun kaupungintalon tontilla, mutta paloi Oulun palossa 1882.
Maria Silfvanin mukaan on Oulussa nimetty puisto vuonna 2005.
Hänestä on tehty myös näytelmä. Vesa Tapio Valon näytelmän "Maria Silfvan" ensi-ilta oli Oulun kaupunginteatterissa vuonna 2002. Näytelmä on käännetty myös saksaksi.


title: Maria Silfvan-Westerlund

text: Maria Silfvan-Westerlund kuoli ennen miestään ja hänet on haudattu Oulun hautausmaalle samaan hautaan miehensä ja tämän toisen vaimonsa kanssa. Hautakivessä lukee "Suomen ensimmäinen näyttelijätär".


title: Henrik Pedersen

text: Henrik Pedersen (s. 10. kesäkuuta 1975 Kööpenhamina) on tanskalainen jalkapalloilija, joka edustaa kotimaassaan Silkeborgia. Hän on pelannut Englannissa valioliigaseura Boltonissa sekä Hull Cityssä. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä ja on pelannut kolme ottelua Tanskan maajoukkueessa.


title: Henrik Pedersen

text: Pedersen siirtyi kotimaastaan Boltonin riveihin 3. heinäkuuta 2001 ja teki debyyttinsä 18. elokuuta 2001. Ensimmäisen maalinsa joukkueessa hän teki liigacupissa 11. syyskuuta 2001 voitto-ottelussa (4-3) Walsallia vastaan. Kaudella 2002-2003 Pedersen oli lainassa entisessä joukkueessaan Silkeborgissa, jonne hän palasi vuonna 2008 pelattuaan yhden kauden Hull Cityssä.


title: Kuolema pukee häntä

text: Kuolema pukee häntä ("Death Becomes Her") on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen musta komedia, jonka ohjasi Robert Zemeckis. Pääosissa olivat Goldie Hawn, Meryl Streep ja Bruce Willis. Elokuva voitti Oscar-palkinnon parhaista erikoistehosteista.


title: Kuolema pukee häntä

text: Madeline Ashton ja Helen Sharp eivät siedä toisiaan ja Helenille viimeinen pisara on, kun Madeline vie Helenin kihlatun tohtori Ernest Menvillen vihille. Helen vajoaa masennukseen ja seitsemän vuotta myöhemmin hänestä on tullut ylipainoinen ja rapistunut ulkonäöltään. Helenin päivänsä kuluvat syömällä ja televisiota katselemalla. Yllättäen hänen elämänsä saa uuden suunnan, kun hän joutuu mielisairaalaan.


title: Kuolema pukee häntä

text: Kun on kulunut 14 vuotta Madelinen ja Ernestin häistä, pariskunnan elämä on kaikkea muuta kuin auvoisaa. Molemmilla on alkoholiongelma, ja Ernestin kirurginura on vaihtunut hautausurakoitsijan töihin. Pariskunta saa kutsun Helenin kirjan julkistamistilaisuuteen ja Madeline järkyttyy huomatessaan Helenin vanhenemisen sijaan nuorentuneen monen vuoden jälkeen. Madeline päättää lähteä etsimään apua päihdeongelmaansa ja saa salaperäiseltä naiselta, Lisleltä, eliksiiriä, joka takaa ikuisen kauneuden ja nuoruuden.


title: Kuolema pukee häntä

text: Helen yrittää taivutella Ernestiä myrkyttämään vaimonsa, koska Helenistä Madeline on syypää Ernestin onnettomaan elämään. Lopulta mies työntää vaimonsa alas portaita. Paniikissa Ernest soittaa Helenille, mutta saa huomata Madelinen olevan vakavista vammoista huolimatta elossa. Ernest yrittää palauttaa vaimolleen mahdollisimman luonnollisen ilmeen ja vahingossa paljastaa Madelinelle tappoyrityksen. Madeline ampuu haulikolla Heleniä vatsaan, mutta hänkin on juonut samaa eliksiiriä eikä kuole.


title: Kuolema pukee häntä

text: Kun naiset saavat omat kinansa selvitettyä, he pyytävät Ernestiä korjaamaan heidän ulkonäkönsä. Mies suostuu sillä ehdolla, ettei hänen vastaisuudessa tarvitse olla naisten kanssa missään tekemisissä. Ernestin korjaukset osoittautuvat kuitenkin väliaikaisiksi, ja naiset päättävät yrittää saada Ernestinkin juomaan samaa eliksiiriä. Naiset vievät miehen Lislen juhliin, ja Lisle epäonnistuu taivuttelussaan saada Ernest juomaan eliksiiriä. Ernest onnistuu lopulta pakenemaan, ja Helen ja Madeline toteavat joutuvansa elämään toistensa kanssa – ikuisesti.


title: Kuolema pukee häntä

text: Ehdokkuudet:Ehdokkuudet:


title: Kuolema pukee häntä

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kehui elokuvan erikoistehosteita ja sanoi sen huippunäyttelijöiden ”hölmöilevän koko rahan edestä”. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Billboard Hot 100

text: Billboard Hot 100 on yhdysvaltalainen singlejen suosiota mittaava lista, jota julkaisee viikoittain "Billboard"-lehti. Listasijoitukset perustuvat radiosoittoon, suoratoistoon ja myyntiin; myyntiä seurataan maanantaista sunnuntaihin ja radiosoittoa keskiviikosta tiistaihin. Billboard kokoaa ja julkaisee listan yleisölle torstaina. Listan viimeiseksi päiväksi merkitään seuraavan viikon lauantai.


title: Billboard Hot 100

text: Billboard Hot 100 -listan ensimmäinen ykkönen oli Ricky Nelsonin "Poor Little Fool" 4. elokuuta 1958.Lisäksi Michael Jacksonillä on neljä #1 listahittiä The Jacksons/The Jackson 5 -yhtyeen kanssa, joka nostaa Jacksonin kokonaissaldon 17:een. The Supremes -yhtyeen vokalistilla Diana Rossilla on soolouralta kuusi #1 hittiä, joka nostaa Rossin kokonaissaldon 18:een.


title: Liikunnanohjaaja

text: Liikunnanohjaaja (AMK) on liikunnan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Koulutuksen laajuus on 210 opintopistettä. Tutkinto suoritetaan liikunnan ja vapaa-ajan koulutusohjelmassa, ja opinnot kestävät 3–3,5 vuotta.


title: Liikunnanohjaaja

text: Liikunnanohjaaja suunnittelee ja ohjaa kuntien, liikuntajärjestöjen ja yksityisen sektorin liikunta- sekä vapaa-ajanpalveluja. Koulutus antaa myös valmiudet toimia itsenäisenä yrittäjänä.


title: Liikunnanohjaaja

text: Liikunnanohjaajaksi voi valmistua seuraavista ammattikorkeakouluista:


title: Marcelo Carrusca

text: Marcelo Adrián Carrusca (s. 1. syyskuuta 1983, La Plata, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa turkkilaista Galatasarayta. 172 senttimetriä pitkän Carruscan pelipaikka on keskikentän vasemmalla laidalla.


title: Marcelo Carrusca

text: Carrusca aloitti ammattilaisuransa vuonna 2001 Estudiantesissa, josta hän siirtyi 27. heinäkuuta 2006 nykyiseen seuraansa. Hän allekirjoitti istanbulilaisseuran kanssa viisivuotisen sopimuksen.


title: Marcelo Carrusca

text: Carrusca pelasi Argentiinan alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa 16 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Hän oli mukana nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2003.


title: Sven Lokka

text: Sven Lokka (taiteilijanimi Oskar Talvi, 3. maaliskuuta 1924 Kuklina, Neuvostoliitto – 15. marraskuuta 2008 Ylä-Tuuloma, Venäjä) oli kuolansuomalainen kirjailija ja taidemaalari. Lokka menetti isänsä Stalinin vainoissa 1930-luvun lopulla, ja hänet pakkosiirrettiin talvisodan aikana Kuolan muun suomalaisväestön mukana Karjalaan ja sieltä edelleen Arkangelin seudulle. Lokka vietti jatkosodan ajan Tšeljabinskissa GULAGin vankileirillä ja palasi sodan jälkeen yhtenä harvoista suomalaisista takaisin kotiseudulleen Muurmannille, jossa hän asui loppuelämänsä Ylä-Tuuloman (Verhnetulomskin) kylässä.


title: Sven Lokka

text: Lokka kuvasi teoksissaan suomalaisten elämää Muurmannilla 1900-luvun eri vaiheissa. Myös Lapin luonto on teoksissa vahvasti läsnä.


title: Sven Lokka

text: Vaikka Sven Lokka tunnettiin parhaiten kirjailijana, hän oli myös taitava taidemaalari, joka sai aiheensa kotiseutunsa luonnosta. Lokan maalauksia on muun muassa Murmanskin aluetaidemuseon kokoelmissa. Suuri osa teoksista on taiteilijan lapsien omistuksessa. Maalauksia on kulkeutunut lahjoituksina ja ostoina myös Suomeen.


title: Sven Lokka

text: Lokka kuoli marraskuussa 2008 aivoinfarktiin kotonaan Ylä-Tuulomassa.


title: Emilio Palma

text: Emilio Marcos Palma (s. 7. tammikuuta 1978) on ensimmäinen Etelämantereella syntynyt ihminen. Palman vanhemmat olivat argentiinalaisia ja hän syntyi argentiinalaisessa leirissä. Hänelle myönnettiin Argentiinan kansalaisuus. Guinnesin ennätysten kirjassa hänet mainitaan ainoana henkilönä, jonka tiedetään syntyneen ensimmäisenä jollakin mantereella. Emilio Palma syntyi Brittiläisen Antarktiksen alueella, ja silloin voimassa olleiden kansalaisuuslakien mukaan hän olisi saanut automaattisesti myös Britannian kansalaisuuden, jos sitä vain olisi haettu.


title: Iris Uurto

text: Iris Uurto, oik. Lyyli Ester Ripatti, o.s. Mielonen (28. tammikuuta 1905 Kerimäki – 1. huhtikuuta 1994 Kivijärvi) oli suomalainen kirjailija ja runoilija, jonka tuotannolle oli ominaista miehen ja naisen suhteen pohdiskelu.


title: Iris Uurto

text: Uurron vanhemmat olivat maanviljelijä Paavo Mielonen ja Maria Pennanen. Hänen puolisonsa oli kirjailija Aku Rautala (1896–1931, oik. August Ripatti). Pariskunnan poika oli kirjailija Aku-Kimmo Ripatti (1931–1994). Uurto tuli ylioppilaaksi 1929 ja opiskeli yliopistossa, mutta keskeytti opintonsa ja ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi.


title: Iris Uurto

text: Tulenkantajien ja myös kirjailijaryhmä Kiilan jäsen Uurto kuului siihen 1930-luvun lopun kirjailijoiden ryhmään, joka käsitteli teoksissaan vaistojen psykologiaa ja ruumiin viisautta. Hänen teostensa seksuaalisuutta pidettiin aikoinaan varsin rohkeana. Esikoisteos "Ruumiin ikävä" (julk. myöh. nimellä "Villit henget") herätti huomiota aihepiirillään. Proosan lisäksi Uurto kirjoitti näytelmiä, joille oli leimallista pasifismi, ja siksi hän ei saanut niitä esitetyksi sodan aikana. Lisäksi hän kirjoitti runoja, jotka ilmestyivät kokoelmana "Sudet". Uurto asui myöhemmin ulkomailla, romaani "Den brinnande ön" ilmestyi ruotsiksi.


title: Fukui

text: Fukuin () on Fukuin prefektuurin pääkaupunki Hokurikun tai Chūbun alueella Honshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Japaninmeren rannalla Biwa-järven pohjoispuolella. Fukuissa on 267 221 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 536,19 neliökilometriä. Fukui on valittu yhdeksi Japanin erityiskaupungeista.


title: Fukui

text: Fukuin kaupunki sai nykyisen nimensä samaan aikaan kun se muodostettiin 1. huhtikuuta 1889, vaikka se on ollut tärkeä asuinkeskus jo ainakin 1000 vuotta aikaisemmin. Fukui toimi myös Echizenin provinssin pääkaupunkina Edo-kaudella (1603–1868).


title: Fukui

text: Fukuin kaupunki tuhoutui liittoutuneiden pommituksissa vuonna 1945 ja uudestaan maanjäristyksessä vuonna 1948. Kaupunki kuitenkin elpyi ja otti symbolikseen feenikslinnun.


title: Fukui

text: Fukuin suurin asema on Fukuin rautatieasema. Lähiliikennettä hoitaa JR West ja sen Hokuriku-päälinja ja Etsumi-Hoku-linja. Echizen-rautatiet palvelee Katsuyama Eiheiji -linjalla ja Mikuni Awara -linjalla. Fukui-rautatiet toimii Fukubu-linjalla.


title: Fukui

text: Hokuriku shinkansen -luotijunarata Kiotosta Fukuin, Kanazawan, Toyaman ja Naganon kautta Tokioon on rakenteilla.Fukuilla on useita ystävyyskaupunkeja:


title: Eeva-Liisa Moilanen

text: Anja Eeva-Liisa Moilanen (s. 17. kesäkuuta 1943 Riihimäki) oli Helsingin vaalipiirin kansanedustaja 1987–1995. Hän edusti kristillistä liittoa.


title: Eeva-Liisa Moilanen

text: Moilanen kirjoitti ylioppilaaksi 1963 ja valmistui sairaanhoitajaksi 1967. Oikeustieteen kandidaatiksi hän valmistui 1984 ja 12 vuotta myöhemmin varatuomariksi.


title: Eeva-Liisa Moilanen

text: Poliittisessa virassa Eeva-Liisa Moilanen toimi 1978 alkaen kristillisen liiton naisten toiminnanjohtajana ja 1983 vaalien jälkeisen vaalikauden puolueen eduskuntasihteerinä, kunnes nousi itse eduskuntaan 1987 vaaleissa. Eduskuntakautensa päätyttyä 1995 hän jätti kristilliset.


title: Eeva-Liisa Moilanen

text: Moilanen on myöhemmin toiminut Helsingin kaupungin sekä Lauttasaaren seurakunnan luottamustehtävissä. Hän toimii myös Suomen Lepralähetyksen puheenjohtajana.


title: Stream of Passion

text: Stream of Passion on progressiivista metallia soittava yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita myös sinfonisesta metallista.


title: Stream of Passion

text: Arjen Anthony Lucassen perusti yhtyeen vuonna 2005 Ayreon-projektiyhtyeensä "The Human Equation" -albumilla esiintyneen Marcela Bovion kanssa. Lucassen valitsi yhtyeen muiksi jäseniksi vähemmän tunnettuja muusikoita Alankomaista, Meksikosta ja Ruotsista. Pitkien välimatkojen vuoksi yhtyeen ensimmäinen albumi, "Embrace the Storm", sävellettiin ja äänitettiin suurelta osin Internetin välityksellä. Tammi- ja helmikuussa 2006 tehdyltä Euroopan-kiertueelta julkaistiin livealbumi ja -dvd "Live in the Real World" kesäkuussa 2006.


title: Stream of Passion

text: Lucassen erosi yhtyeestä alkuvuodesta vedoten henkilökohtaisiin syihin ja keskittyäkseen uuden Ayreon-albumin tekemiseen. Samalla myös Linstruth ja Millán erosivat yhtyeestä. Jäljelle jäänyt kolmikko on ilmoittanut jatkavansa yhtyeen toimintaa ja etsii korvaavia jäseniä. __notoc__


title: Puku

text: Puku on länsimaissa yleinen miesten kaksi- tai kolmiosainen asu, johon kuuluvat samasta kankaasta valmistetut housut ja takki sekä liivipuvussa myös takin alla pidettävä liivi. Naisella miehen pukua vastaa lähinnä jakkupuku. Sanaa "puku" käytetään myös muunlaisista miesten tai naisten asukokonaisuuksista, kuten ”poliisin puku”, ”iltapuku” tai ”hääpuku”.


title: Puku

text: Miehen puvun housut ovat niin sanotut "suorat housut" eli puvunhousut, joiden lahkeisiin eteen ja taakse yleensä prässätään terävä taite. Puvuntakki on yleensä yksi-, kaksi- tai kolmenappinen. Kaksirivisessä puvussa toinen nappirivi toimii vain koristeena symmetrian vuoksi, lukuun ottamatta liepeen sisäpuolelle piiloon jäävää "ankkurinappia". Miesten puku oli 1900-luvun alkupuolella miltei aina liivipuku, mutta toisen maailmansodan jälkeen yleisemmäksi muodostui kaksiosainen puku.


title: Puku

text: Parhaat ja parhaiten istuvat puvut tehdään yhä räätälintyönä, mutta toisen maailmansodan jälkeen valmisvaateteollisuus on alkanut tuottaa yhä enemmän edullisia "valmispukuja", joita voi jossain määrin korjausommella asiakkaan mukaan. Räätälin tekemän "tilauspuvun" ja valmispuvun väliin sijoittuu "mittapuku" eli "mittatilauspuku", joka tilataan vaatturiliikkeestä mittausten ja sovituspuvun perusteella, valmistetaan mittapukuihin erikoistuneessa tehtaassa ja viimeistellään taas vaatturin luona. Hinta on noin puolet räätälinpuvusta.


title: Puku

text: Parhaana materiaalina puvulle pidetään villaa, tosin monet nykypäivän sarjavalmisteisista puvuista ovat erilaisia villan, puuvillan ja polyesterin sekoituksia. Paras materiaali on kampavillalanka (), ja kalliimmat kankaat on kudottu yleensä pitkäkuituisemmasta villasta kuin halvemmat, jolloin ne ovat sileämpiä.


title: Puku

text:
Kesä- ja arkipukujen kankaita tehdään myös pellavasta, silkistä,
kiiltävästä mohairvillasta sekä puuvillasta (esim. vakosametti, gabardiini ja seersucker). Hienoimmat kesäpuvut ovat erittäin ohutta villakangasta, ulkokäyttöönkin sopivat lämpimät puvut taas usein paksua tweediä.


title: Puku

text: Pukujen villakankaisiin kudotaan näkyvämpiä kuvioita käyttämällä 2–3 eriväristä lankaa, tai hienovaraista kuviointia kankaan pintaan vaihtelemalla kudontasidosta. Näin monet yksivärisiltä näyttävät pukukankaatkin ovat läheltä katsoen hieman kuvioituja. Klassisia pukukankaiden kuoseja ovat erilaiset liituraidat, glencheck-ruudut, window pane -ruudut, kukonaskelet ja kalanruodot (ks. luettelo tekstiilikuoseista).


title: Puku

text: Himmeäpintainen flanellista tehty puku sopii viileisiin vuodenaikoihin ja on hieman arkisempi kuin hienommista villakankaista tehdyt puvut. Harmaa flanellipuku on muodostunut klassikoksi. Flanelliseen irtotakkiin voi yhdistää neuleita ja vaikka farkut. Himmeä pinta on myös kalliissa kashmirpuvussa, mutta kašmirvillan kulutuskestävyys on huono ellei siihen sekoiteta muutakin villaa.


title: Puku

text: Miesten puvun turvallisin väriskaala kattaa mustan, harmaan ja tummansinisen eri sävyt. Pukeutumisetiketissä tumma puku tarkoittaa yksiväristä, sileää tai hyvin hienovaraisesti pintakuvioitua pukua, jonka pinta on himmeä ja väri yönsininen tai hyvin tumman harmaa. Täysin musta puku sopii parhaiten hautajaisiin. Bisnespukukin on yleensä harmaa tai sininen, mutta sen sävyt voivat olla vaaleampia ja kirkkaampia ja kuviointi näkyvämpää kuin tummassa puvussa.


title: Puku

text: Ruskeansävyiset puvut jakavat yhä mielipiteitä. ”No brown in town” on vanha englantilainen ohje ajalta, jolloin ruskea oli varattu maaseutukäyttöön tarkoitettujen pukujen väriksi. 1970-luvulla Kalifornian kuvernööri Ronald Reagan käytti ruskeaa pukua usein päivätilaisuuksissa ja aloitti osaltaan ruskeiden pukujen suosion kasvun arki- ja kesäpukuina. Perinteinen pellavainen kesäpuku on ruskehtavan luonnonvalkoinen.


title: Puku

text: Useimpiin tilanteisiin soveltuva miesten puku on yksirivinen, tummansininen ja yksivärinen. Toiseksi puvuksi suositellaan hankittavaksi keskiharmaa flanellipuku, joka voi olla myös kaksirivinen. Kolmas puku voi olla vaaleampi ja rennompi kesäpuku puuvillasta tai pellavasta.


title: Puku

text: Puvuntakin muunnelmissa erona ovat erilaiset napitukset, halkiot, kauluskäänteet, taskut, olkatoppaukset sekä leikkauksen siluetti ja yksityiskohdat.


title: Puku

text: Kaksirivinen puku on yksirivistä juhlavampi ja sopii tukevammalle ja vanhemmalle miehelle, yksirivinen taas nuorelle ja hoikalle. Kaksirivisessä on yleensä kolme nappia riviä kohti, yksirivisessä nappeja on joskus vain kaksi tai yksi. Alin nappi jätetään yleensä auki helpottamaan istumista. Toisin kuin yksirivinen, kaksirivinen puku ei näytä hyvältä napit kokonaan auki. Myös kolmiosaisen puvun liivi voi olla yksi- tai kaksirivinen.


title: Puku

text: Puvuntakkien kauluskäänteiden nykyiset perusmallit ovat lovikäänne ja pystykäänne, jota käytetään kaksirivisissä puvuissa sekä smokissa ja frakissa. Ranskassa käytetään lovi- ja pystykäänteen välimuotoa. Alaosastaan käänteet voivat sulkeutua klassisesti melko ylhäällä tai alempana, jolloin solmiota jää enemmän näkyviin. Käänteiden leveys vaihtelee muodin mukaan kuten solmioidenkin leveydet, mutta perussääntönä on kapeammalle miehelle kapeammat, leveämmälle leveämmät kauluskäänteet.


title: Puku

text: Puvuntakin helman halkiot helpottavat istuutumista ja käsien laittoa housuntaskuihin. Halkioita voi olla yksi takin takana keskellä, tai perinteisemmin kaksi, yksi molemmilla sivuilla. Saksassa käsiä taskussa ei suvaita, joten puvuntakit ovat usein halkiottomia. Halkioton takki on yleinen myös Italiassa ja Yhdysvalloissa.


title: Puku

text: Taskuista huomaamattomin ja juhlavin on ns. kahden kantin tasku. Muita mahdollisuuksia ovat läpällinen kansitasku sekä arkipuvuissa takin ulkopintaan ommeltu paikkatasku tai laajeneva paljetasku. Puvuntakin taskuissa ei yleensä kanneta mitään tavaraa, lukuun ottamatta rintataskun taskuliinaa. Siksi jopa suositellaan, ettei valmispuvun tai irtotakin tehtaalla kiinni ommeltuja taskuja avattaisi lainkaan.


title: Puku

text: Puvuntakin pitävät kuosissa ja kauniisti laskeutuvana erilaiset päälli- ja vuorikankaan väliin piilotetut rakenneosat, jotka voivat olla paksua puuvilla- tai pellavakangasta, kamelinkarvaa, villahuopaa, vanua tai hevosenjouhta. Paremmissa puvuissa rakenneosat on ommeltu hengittäväksi ja mukautuvaksi "irtoliinaksi", halvemmissa liimattu kiinni. Liina voi olla helmaan asti ulottuva ("full canvas") tai vain hartia-alueen kattava ("half canvas"). 1970-luvun puolivälissä Giorgio Armani esitteli täysin rakenteettomat, jopa vuorittomat eli ”täyspehmeät” puvuntakit vastapainoksi aikakauden liioitelluille leikkauksille ja jäykille rakenteille.


title: Puku

text: Ulospäin näkyvimpiä puvuntakin rakenne-elementtejä ovat olkatoppaukset. Klassisessa englantilaispuvussa olkatoppauksia ei juuri ole, kun taas 1980-luvulla niitä liioiteltiin sekä miesten että naisten pukeutumisessa.


title: Puku

text: Laadukkaiden puvunhousujen taskupussit ommellaan tukevasta puuvillakankaasta. Housujen etupuoli vuorataan ylhäältä polviin asti vuorikankaalla, niin sanotulla polvisilkillä, joka tuntuu mukavalta etureisiä vasten ja estää polvipussien muodostumista päällikankaaseen. Silkin sijasta sekä takin että housujen vuori on kalliimmissa puvuissa hengittävää viskoosia tai kuproa, halvemmissa polyesteriä tai muuta keinokuitua.


title: Puku

text: Housujen lahkeensuut vahvistetaan erityisellä nauhalla ainakin takaosastaan. Ylös käännetyt lahkeensuut eli "upslaakit" sopivat parhaiten pitkälle miehelle.


title: Puku

text: Puvunhousujen kanssa ei suositella vyötä, koska sen katsotaan ”katkaisevan” yhtenäisen pukukankaan muodostaman kokonaisuuden. Perinteisempi tapa on käyttää olkaimia, mieluummin nappikiinnitteisiä. Jos vyötä käyttää, se tulisi olla kenkien värinen nahkavyö ja pukukangasta tummempi, useimmiten siis musta.


title: Puku

text: Puvun housujen kangas kuluu nopeammin kuin takin. Jos pukua käyttää jatkuvasti, sen voi hankkia kaksilla housuilla.


title: Puku

text: Puvun kanssa pidetään kauluspaitaa sekä solmiota eli kravattia tai rusettia eli solmuketta. Paidan materiaali on lähes poikkeuksetta puuvilla. Solmio tai solmuke on parhaimmillaan silkkiä. Kauluspaidan ylin nappi on aina kiinni solmiota tai rusettia käytettäessä, jotta solmu näyttää hyvältä ja asettuu oikealle paikalleen. Puvuntakin taskuun voi myös asetella taskuliinan, solmioon voi liittää solmiopidikkeen tai solmioneulan ja paidan hihoihin kalvosinnapit.


title: Puku

text: Miesten puku on peräisin Britanniasta. Siellä villakankaasta valmistetut puvut olivat aluksi yläluokan vapaa-ajanpukuja, joita herrasmiehet suosivat maaseudulla. Alkunsa tapa sai kuningas Kaarle II:n hovista, jonka miehet kuningas määräsi käyttämään aiemman silkki- ja pitsiasun sijasta kolmiosaista, samasta villakankaasta tehtyä asua. Siihen kuului koristeellinen, lähes polveen asti ulottuva takki, reisipituinen liivi ja polvihousut. Sitä ennen villa oli ollut maaseudun ja työväenluokan miesten käyttämä kangasmateriaali. Samankaltaisen määräyksen antoi Ranskassa ”aurinkokuningas” Ludvig XIV.


title: Puku

text: 1800-luvun alussa englantilainen dandy Beau Brummell teetti oman mallinsa lievetakista. Se perustui Englannin yläluokan maaseutuasuun, joita tehtiin vahvoista, paksuista ja kestävistä villakankaista. Koristelemattoman puvun takki ja housut olivat eri kangasta, ja sen kanssa käytettiin pellavasolmiota ja korkeita nahkasaappaita. Siihenastiset polvihousut pitenivät nilkkaan asti ulottuviksi.


title: Puku

text: 1830-luvulla syntyi ilmeisesti sotilastarkoituksiin kaksirivisen, korkealle napitetun polvipituisen takin ja raidallisten harmaiden housujen yhdistelmä "frock suit", jota manner-Euroopassa kutsuttiin nimellä "redingote" (ranskalaismuunnelma englannin sanasta "riding coat"). Sen kanssa käytettiin yleensä silinterihattua ja kävelykeppiä. 1800-luvun puolivälissä siitä kehittyi kolmiosainen saketti.


title: Puku

text: Nykymuotoinen puku lyhyine takkeineen ja samasta kankaasta ommeltuine pitkine housuineen yleistyi 1800-luvun lopulla, saketin tavoin ensin vapaa-ajan asuna, sitten arkiasuna. Saketti ja frakki jäivät juhlakäyttöön. Muun muassa Suomen maaseudulla miesten pukujen piti kestää päivittäistä käyttöä, ja ne tehtiin yleensä vahvasta kotikäsityönä kudotusta sarkakankaasta. Puvun housut saatettiin ommella kotona, mutta ainakin takki teetettiin kyläräätälillä. Herrasväen pukujen materiaalina oli aluksi tweed tai muu karkeahko villakangas, mutta vähitellen opittiin kutomaan yhä hienompia ja ohuempia villakankaita, joita tarvittiinkin kun toimistotyöpaikkojen lämmitys parani. Englantilaisten kankaankutojien ja räätäleiden ohella parhaiksi kehittyivät italialaiset, jotka vielä tänäänkin osaavat erityisesti ohuiden kankaiden ja niistä tehtävien miestenpukujen valmistuksen.


title: Puku

text: Toisen maailmansodan jälkeen liivi alkoi jäädä pois yhä useammista puvuista. Yhteiskunnan tasa-arvoistuminen ja vapautuminen toi miehille kokopuvun lisäksi vähitellen muitakin arkipukeutumisvaihtoehtoja: irtotakki ja eri kankaasta tehdyt housut, villatakit ja muut neuleet ja lopulta farkut ja erilaisiin urheiluvaatteisiin perustuvat arkiasut. Nykyisin puku on tyyliblogisti Ville Raivion mukaan ”arkiasun sijaan enemmän tai vähemmän seremoniallinen pukine, jolla erotetaan juhlatilaisuudet arjesta”. Juhlien lisäksi kokopuku on yhä normi monilla liike-elämän ja hallinnon aloilla, etenkin johto- ja edustustehtävissä. Amerikkalainen Paul Stuart sanoo bisnespuvun tarjoavan miehelle ”yksityisyyttä, jotta ulkoasuun liittyvät epäolennaisuudet ja niistä syntyvät ennakkoluulot eivät tulisi kaupankäynnin esteeksi”.


title: Karita Tykkä

text: Karita Hanna-Maria Tykkä (o.s. Tuomola, s. 22. syyskuuta 1976 Kuopio) on suomalainen malli, juontaja, korusuunnittelija ja henkinen valmentaja. Tykkä valittiin Miss Suomeksi vuonna 1997 ja Miss Baltic Seaksi vuonna 1998. Misseytensä lisäksi hän on tehnyt sekä mallin että juontajan töitä. Hän on juontanut monia televisio-ohjelmia, joita ovat muun muassa "Noora menee naimisiin", "Kaunis olo" ja "Tosi-tv". Tykkä oli juontajana myös Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuonna 2001. Samana vuonna hänellä oli rooli "Ponterosa"-elokuvassa. Hän on juontanut myös MTV3-kanavalla esitettävää "Elixir"-ohjelmaa.


title: Karita Tykkä

text: Karitan aviomies on lisäravinneyrittäjä Petri Tykkä. Pari avioitui 2008 ja heille syntyi vuonna 2010 poika. Karita Tykkä valmistui helmikuussa 2016 life coachiksi eli henkiseksi valmentajaksi.


title: Aintree Racecourse

text: Aintree Racecourse on laukka- ja moottoriurheilurata Liverpoolissa Englannissa. Moottorirata sijaitsee 1800-luvun alkupuoliskolla rakennetun laukkaradan sisäpuolella, katsomorakennukset ovat yhteiset. Alueella on lisäksi 9-reikäinen golfkenttä sekä esteratsastuskeskus.


title: Aintree Racecourse

text: Aintreen tunnetuin kilpailu on vuosittain huhtikuussa järjestettävä Grand National-estelaukkakilpailu, joka on yksi Ison-Britannian suurimmista urheilutapahtumista. Se kerää paikalle jopa 100 000 katsojaa ja television välityksellä sitä seuraa yli 500 miljoonaa ihmistä eri puolilla maailmaa. Grand National järjestettiin ensimmäisen kerran virallisesti vuonna 1839. Radan tarkkaa rakentamisajankohtaa ei tiedetä, mutta siellä on ilmeisesti kilpailtu jo muutamia vuosia aiemmin.


title: Aintree Racecourse

text: Laukkarata on poikkeuksellisti kolmion muotoinen ja se on noin 3 600 metriä (2 mailia ja 2 furlongia) pitkä. Radalla on yhteensä 16 kiinteää pensasestettä, joista yhdessä on lisäksi vesihauta. Sitä pidetään yhtenä maailman vaikeimmista ja myös vaarallisimmista estelaukkaradoista.


title: Aintree Racecourse

text: Aintreen moottorirata valmistui laukkaradan yhteyteen vuonna 1954. Radalla ajettiin Britannian Grand Prix viisi kertaa, vuosina 1955, 1957, 1959 ja 1961. Vuonna 1955 Stirling Moss voitti ensimmäisen Britannian Grand Prix'nsä kyseisellä radalla. Kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli ensimmäinen brittiläinen kuljettaja, joka voitti Britannian Grand Prix'n brittiläisellä autolla, Vanwallilla. Viimeisen kerran radalla ajettiin Formula 1 –kilpailu vuonna 1964. Muissa moottoriurheilukilpailuissa sitä käytettiin 1980-luvun alkuun asti. Osa radasta on edelleen auki ja sillä järjestetään erilaisia moottoriurheilutapahtumia muutamia kertoja vuodessa.


title: Pekka Mömmö

text: Pekka Juho (P.J.) Mömmö (13. helmikuuta 1878 Kuopio – 1. kesäkuuta 1910 Kuopio) oli kirjansitoja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Mömmö toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1909. Hänet valittiin kansanedustajaksi Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä.


title: Pekka Mömmö

text: Vuokraaja Aukusti Mömmön ja Karoliina Räsäsen poika Pekka kävi kansakoulun ja ylemmän käsityökoulun. Hän pääsi Backmanin kirjapainoon sitomo-osaston oppilaaksi ja ura urkeni kirjansitojana Kuopiossa 1894–1899. Mömmö jatkoi uraansa kirjansitojana Helsingissä 1899–1908, kunnes perusti kirjansitomon ja paperikaupan Suonenjoelle 1908. Kuopioon hän avasi vastaavan kaupan hieman ennen kuolemaansa 1910.


title: Pekka Mömmö

text: SDP:n puhujana Mömmö toimi vuodesta 1905. Kuopiolaisen "Savon Työmiehen" väliaikainen toimittaja Mömmö oli vuodesta 1906 lähtien. Mömmö ehti olla myös SDP:n piirisihteeri.


title: Pekka Mömmö

text: Mömmö avioitui vuonna 1904 Aina Hedvig Väänäsen kanssa.


title: Albert Riera

text: Albert Riera Ortega (s. 15. huhtikuuta 1982 Manacor, Baleaarit, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Turkin Superliigassa pelaavaa Galatasarayta. Hän pelaa yleensä vasempana laitalinkkinä.


title: Albert Riera

text: Riera aloitti ammattilaisuransa kaudella 2000–2001 Mallorcassa, jossa hän oli mukana voittamassa Espanjan cupia Copa del Reytä vuonna 2003. Kesällä 2003 Riera siirtyi ranskalaiseen Bordeaux’hon, jossa hän kuului kahden kauden ajan joukkueen vakiokokoonpanoon.


title: Albert Riera

text: Vuonna 2005 Riera teki sopimuksen barcelonalaisen Espanyolin kanssa. Hän ei kuitenkaan pystynyt vakuuttamaan valmentaja Miguel Ángel Lotinaa eikä päässyt säännöllisesti kentälle, joten tammikuussa 2006 hänet lainattiin odotetusti englantilaiselle Manchester Citylle. Debyyttinsä Cityssä hän teki Manchesterin derbyssä Manchester Unitedia vastaan. Kaudeksi 2006–2007 Riera palasi Espanyoliin ja vakiinnutti paikkansa nyt Ernesto Valverden valmentamassa joukkueessa. Samalla kaudella hän teki Espanyolille maalin UEFA Cupin loppuottelussa, mutta mestaruus meni lopulta Sevillalle rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Kesällä 2008 Riera siirtyi espanjalaisen Rafael Benítezin luotsaamaan Liverpooliin. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi kreikkalaiseen Olympiakosiin, josta vaihtoi seuraavaksi kaudeksi turkkilaiseen Galatasarayhin.


title: Albert Riera

text: Espanjan maajoukkueessa Riera teki ensiesiintymisensä 13. lokakuuta 2007 Tanskaa vastaan pelatussa EM-karsintaottelussa, jossa syntyi myös maajoukkueuran ensimmäinen maali. Kesän 2008 EM-kilpailuihin Rieraa ei valittu, mutta hän palasi joukkueen kokoonpanoon syksyllä 2008 alkaneissa .


title: Saaristolaislääkäri

text: Saaristolaislääkäri ("Skärgårdsdoktorn") on vuosina 1997–2000 kuvattu ruotsalainen televisiosarja. Se kertoo lääkäri Johan Steenista ja tämän tyttärestä Wilmasta, jotka palaavat Afrikasta Ruotsiin Johanin ja tämän Afrikkaan jäävän vaimon työkomennuksen loputtua. Johan ja Wilma asettuvat asumaan Tukholman saaristossa sijaitsevalle Saltölle, missä Johan jatkaa appensa Axel Holtmanin lääkäriklinikkaa. Sarja kuvaa Johanin ja Wilman hidasta sopeutumista saariyhteisöön. Suomessa sarjaa on esittänyt Yleisradion Yle TV2.


title: Saaristolaislääkäri

text: Tohtori Johan Steen saapuu Saltölle 12-vuotiaan tyttärensä Wilman kanssa. Perheen äiti, Saltöllä kasvanut Eva Steen on jäänyt lääkäriksi Afrikkaan, vaikka puhetta paluusta Ruotsiin onkin ollut. Evan eläkkeelle jäänyt isä ja Saltön entinen lääkäri Axel Holtman ei ole täysin mielissään vävypoikansa ottaessa lääkäriklinikan haltuunsa. Myös saaren muilla asukkailla on ennakkoluuloja Johania kohtaan, sillä tämän menetelmät poikkeavat saarelaisia vuosikausia hoitaneen Axel Holtmanin vastaavista. Wilmaakin kiusataan aluksi koulussa Afrikassa vietettyjen vuosien takia. Eva Steen ei puheistaan huolimatta palaa Ruotsiin, vaikka hänen perheensä sitä toivoisi.


title: Saaristolaislääkäri

text: Johan ja Wilma Steen ovat pikkuhiljaa alkaneet sopeutua Saltölle, vaikka varsinkin Johan joutuu vielä kohtaamaan ennakkoluuloja ja oppimaan saarelaisista kantapään kautta. Lisäksi isällä ja murrosikäisellä tyttärellä on tuon tuostakin konflikteja. Varsinkin isän lämpenevä suhde Wilman kuvaamataidonopettajaan Helena Solbergiin aiheuttaa perheessä kitkaa. Tuotantokauden lopussa Eva Steen palaa Ruotsiin.


title: Saaristolaislääkäri

text: Koko Steenin perhe elää Saltön lääkäriklinikalla. Wilma on iloinen äitinsä paluusta, mutta Eva Steen turhautuu työhönsä ja tarttuu tilaisuuteen saadessaan taas kiinnostavan työtarjouksen Afrikasta. Wilma aikoo Johanin suruksi lähteä äitinsä mukaan, mutta päättääkin lopulta jäädä isänsä luo Saltölle.


title: Carterin oppi

text: Carterin oppi oli Yhdysvaltain presidentin Jimmy Carterin muotoilema linjaus maansa ulkopolitiikasta. Carter alkoi julistaa oppiaan Kansakunnan tila -puheessaan tammikuussa 1980. Sen mukaan Yhdysvallat oli tarvittaessa valmis käyttämään sotilaallista voimaa puolustaakseen kansallisia etujaan Persianlahden alueella. Oppi oli vastaus Neuvostoliiton invaasioon Afganistaniin vuonna 1979.


title: Carterin oppi

text: Carterin oppi julkistettiin 23. tammikuuta 1980 Yhdysvaltain presidentin kansakunnan tilaa käsittelevässä puheessa ja se perustui Trumanin oppiin, jonka oli uudelleen muotoillut Zbigniew Brzezinski. Johtoajatuksena oli edelleen pitää Neuvostoliitto pois Persianlahdelta öljyn vuoksi. Vaikka Zbigniew Brzezinski kuului demokraattisen puolueen neuvonantajiin, hänen ajatuksillaan on ollut käyttöä myöhemminkin myös Bushin hallinnon aikana. Ajatuksensa Brzezinski kirjoitti kirjaksi "The Grand Chessboard: American Primacy and Its Geostrategic Imperatives" (1977).


title: Martti Lindqvist

text: Martti Juhani Lindqvist (22. helmikuuta 1945 Rauma – 5. huhtikuuta 2004 Dar es Salaam, Tansania) oli suomalainen teologi, kirjailija ja eetikko.


title: Martti Lindqvist

text: Lindqvist opiskeli Helsingin yliopistossa teologiaa ja valmistui teologian kandidaatiksi vuonna 1966, teologian lisensiaatiksi vuonna 1972 ja teologian tohtoriksi vuonna 1976. Lindqvistin kirkkososiologian alan lisensiaatintyö käsitteli lääketieteen tarjoamia ihmisen muokkaamismahdollisuuksia. Väitöskirjan aihe oli taloudellisesta kasvusta, elämän laadusta ja kehityksestä käyty keskustelu Kirkkojen maailmanneuvostossa.


title: Martti Lindqvist

text: Lindqvist toimi Suomen Kristillisen Ylioppilasliiton pääsihteerinä 1967–1969. Tämän jälkeen hän toimi tutkijana Kirkon tutkimuslaitoksessa 1971–1978.


title: Martti Lindqvist

text: Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan sosiaalietiikan apulaisprofessoriksi Lindqvist valittiin 1978. Hän toimi apulaisprofessorina ja vt. professorina vuoteen 1986, jolloin hän erosi toimesta ja ryhtyi vapaaksi kirjoittajaksi ja kouluttajaksi ja oli edelleen terveydenhuollon etiikan dosentti Tampereen yliopistossa ja sosiaalietiikan dosentti Helsingin yliopistossa.


title: Martti Lindqvist

text: Kouluttajana Lindqvist työskenteli erityisesti opettajien, sairaalateologien ja terveydenhuollon ammattilaisten kanssa. Lindqvist kouluttautui sosio- ja psykodraamaohjaajaksi ja toimi lisäksi työnohjaajana ja työnohjaajakouluttajana.


title: Martti Lindqvist

text: Lindqvist toimi lukuisissa kirkollisissa ja sosiaali- ja terveydenhuollon alan asiantuntijaelimissä. Valtakunnallisen terveydenhuollon eettisen neuvottelukunnan (ETENE) puheenjohtajana Lindqvist toimi 1998–2004. Tansaniassa Lindqvist osallistui Afrikan kirkkojen AIDSin vastaiseen projektiin, jonka asiantuntija ja kouluttaja hän oli.


title: Martti Lindqvist

text: Suurelle yleisölle Lindqvist tuli tunnetuksi Helsingin Sanomien kolumnistina vuosina 1977–1994. Kolumneja Lindqvist kirjoitti muun muassa "Eevaan", "Sanaan", "Hyvä terveys" -lehteen sekä Kotimaahan, viimeksi mainittuun myös nimimerkillä "Nyyti". Vuosina 1968–2004 Lindqvist piti radiohartauksia Yleisradion radiokanavilla.


title: Martti Lindqvist

text: Laajassa kirjallisessa tuotannossaan Lindqvist käsitteli kristinuskon, hyvän elämän, surun ja kuoleman kysymyksiä.


title: Kaarle Mänty

text: Kaarle Oskari Mänty (aik. Mäkilä) (2. joulukuuta 1865 Loimaa – 3. syyskuuta 1937 Vaasa) oli yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Eduskunnassa hän oli useaan otteeseen vuosien 1907–1917 välillä. Puolue kannaltaan Mänty oli sosiaalidemokraatti. Eduskunnassa toimiessaan hän oli pankkivaliokunnan, suuren valiokunnan ja toimitusvaliokunnan jäsen.


title: Kaarle Mänty

text: Männyn koulutus jäi vähäiseksi. Hän kävi pienten lasten koulua 18 viikkoa. Työuransa hän aloitti 1882 renkinä Loimaalla. Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoonan vanhempi aliupseeri hän oli 1887–1895.


title: Kaarle Mänty

text: Jyväskylässä hän asui 1903–1918. Vuonna 1918 hänet tuomittiin poliittisista syistä vankilaan yhteensä viideksi vuodeksi. Vapauduttuaan hän muutti Vaasaan.


title: Kaarle Mänty

text: Mänty nai Etna Seliina Malmbergin 1893.


title: Paikallissanomat

text: Paikallissanomat oli Laviassa, Mouhijärvellä ja Suodenniemellä keskiviikkoisin ilmestyvä vuonna 1924 perustettu paikallislehti. Vuodesta 1982 sitä julkaisi vammalalainen Tyrvään Sanomat Oy. Lehden vuonna 2005 tarkastettu nettolevikki oli 4 890 kappaletta. Lehden viimeinen päätoimittaja oli Heta Tuomisto.


title: Paikallissanomat

text: Paikallissanomien verkkoilme palkittiin Sanomalehtien liiton verkkovuoden kunniaksi järjestetyssä kilpailussa. Se sai yksipäiväisten lehtien parhaan verkkolehden sijan.


title: Paikallissanomat

text: Paikallissanomien taival päättyi kesäkuun 2010 alussa, kun se yhdistettiin Tyrvään Sanomiin.


title: Vilhelm III (Alankomaat)

text: Vilhelm III ("Willem Alexander Paul Frederik Lodewijk", 1817–1890) oli Alankomaiden kuningas ja Luxemburgin suurherttua vuosina 1849–1890. Hänen vanhempansa olivat kuningas Vilhelm II sekä Anna Pavlovna, Venäjän keisari Aleksanteri I:n sisar.


title: Vilhelm III (Alankomaat)

text: Vilhelm inhosi isänsä tekemiä liberaaleja myönnytyksiä ja joutui heti valtaistuimelle noustuaan hankauksiin liberaalipuolueen kanssa. Vuonna 1862 hän lakkautti orjuuden Alankomaiden Länsi-Intiassa.


title: Vilhelm III (Alankomaat)

text: Vilhelm oli naimisissa kahdesti, ensin serkkunsa Sophie von Württembergin kanssa (1839–1877). Tästä liitosta syntyi kolme poikaa, Vilhelm, Morits ja Aleksanteri. Toisesta liitosta 1879 Emma av Waldeck-Pymontin kanssa syntyi tytär Vilhelmiina, josta tuli seuraava kuningatar.